bet · GP01AU4 · 2002-03-14 00:00:00 — Inom yrken med lägreutbildningskrav och yrken som kräver mer praktisktinriktad utbildning (arbetaryrken) är sjukskrivningför psykiska besvär mindre vanligt. Inomarbetaryrken är det i stället olika fysiskasjukdomar som dominerar, framför alltrörelseorganens sjukdomar med besvär i rygg, nackeoch axlar. I är risken förpsykiska problem som störst, särskilt blandkvinnorna, vilket enligt RFV möjligen beror på attstressen i skärningspunkten mellan privat- ochyrkesliv då är som mest intensiv. En annan markantutsatt grupp när det gäller långvarig sjukskrivningför psykiska problem och utbrändhet är anställdainom primärkommunal verksamhet.Samband mellan sjukskrivning och arbetsmiljöEnligt RFV är det sannolikt att det finns ett samband mellanden kraftiga ökningen av sjukskrivningar förpsykiska sjukdomar och utbrändhet och deförsämringar som skett i den psykosocialaarbetsmiljön . Allt större grupperarbetar under arbetsförhållanden med negativ stress,låg egenkontroll och bristande socialt stöd.Långtidssjukskrivna, förtidspensionärer,långtidsarbetslösa och långtidsfriskaI redovisas i bilaga 2:4 en studie där fyragrupper i åldern har studerats under år2000. Personerna var antingen sjukskrivna, helteller delvis arbetslösa, hade beviljatsförtidspension eller var friska (dvs. de hade inteuppburit någon ersättning för sjukfrånvaro frånRFV). De friska fungerade som jämförelsegrupp tillde andra grupperna av sjuka, arbetslösa ochförtidspensionerade. Studien visade att delångtidsarbetslösa, helårssjukskrivna och nyaförtidspensionärerna delvis hade en gemensam ochannan profil än de långtidsfriska. Iproblemgrupperna fanns förhållandevis många skilda,utrikes födda, ej facklärda arbetare, kommunaltanställda, anställda i övriga organisationer (t.ex.ideell sektor) och de som varit senast verksammainom vård och omsorg. Kvinnor var i majoritet inästan alla problemgrupper (dock ej blandheltidsarbetslösa ), och glestbefolkade kommuner verkade ha mer problem änkommuner i storstadsregioner.När det gäller sjukfrånvaron i olika sektorervisar studien att kommunerna har en mycket stor,, överrepresentation av helårssjukskrivnaanställda. Även förtidspensioneringen överskridermed stor marginal den förväntade nivån.Helårssjukfrånvaron inom landstingen ligger också påen hög nivå. I alla sektorer (privat, landstingetc.) hade personal i vård och omsorg signifikantfler långa sjukskrivningar än förväntat.Storstadsregioner hade färre och glesbygdskommunerfler individer än förväntat i problemgrupperna.Detta förhållande var starkast för arbetslöshet ochsvagast för långtidssjukskrivning. En analys avkommuner visade att det var stora skillnader mellankommuner med avseende på långtidssjukskrivningar.Flera kommuner som omringas av kommuner medförhållandevis många långtidssjukskrivna hade mycketfärre sådana fall än förväntat (t.ex. Härjedalenskommun). Det är mycket stora skillnader igenomsnittlig utbildningsnivå mellan olika regioner(storstadsregioner har mycket högre andelhögutbildade än glesbygdskommuner), medan skillnaderi medelålder är mycket mindre.Anmälda arbetsskadorEnligt en preliminär sammanställning av anmälda arbetsskador år2000 som och har gjort hade iaugusti 59 386 arbetsolyckor ocharbetssjukdomar anmälts. Såväl arbetsolyckor somarbetssjukdomar ökade för tredje året iföljd. Ökningen av antalet anmälda fall per 1 000förvärvsarbetande är beträffande olyckor och beträffande sjukdomar jämfört med . I bådafallen är ökningen kraftigare för kvinnor. Blandarbetssjukdomarna dominerar debelastningsrelaterade, som utgör av de anmäldafallen. Sjukdomar med sociala eller organisatoriskaorsaker har ökat med sedan mitten av1990-talet, och utgör av kvinnornas och avmännens anmälda arbetssjukdomar 2000. Huvuddelen avdessa är relaterade till stress och högarbetsbelastning, men faktorer som mobbning ochtrakasserier är också vanliga orsaker. Vanligast ärarbetssjukdomar med sociala och organisatoriskaorsaker i näringsgrenar där man arbetar medmänniskor, huvudsakligen inom offentlig sektor. Vadgäller arbetsolyckor bland män är näringsgrenarnabrand- och räddningsverksamhet samtmetallmalmsgruvor mest utsatta. Bland kvinnor harstål- och metallverk samt massa- och pappersindustrihögst frekvens. När det gäller arbetssjukdomar harmän inom metallmalmsgruvor flest anmälningar per 1000 sysselsatta. För kvinnor har polisverksamhethögst frekvens anmälda sjukdomar.Utskottets syn på ohälsa och arbetsmiljöUtskottet ser den alarmerande utvecklingen vadgäller sjukskrivningar, förtidspensioneringar ocharbetsskador som ett av de största samhällsproblemeni dag. Olika regioner, sektorer och branscher visarupp stora skillnader t.ex. när det gäller ohälsotal.Utskottet kan hålla med om det som sägs i fleramotioner att svaren på problemen med ohälsan måstesökas också utanför arbetslivet. Trafikolyckor ochett stort antal sjukdomar har ett litet eller ingetsamband alls med arbetslivet. Sociala faktorer somfamiljeförhållanden och ekonomi, motion och kostpåverkar i mer eller mindre grad hälsan hos denenskilde individen. Det går inte heller att bortseifrån att såväl somSjukförsäkringsutredningen (SlutbetänkandetSjukfrånvaro och sjukskrivning - fakta och förslag,SOU 2000:121) i sina undersökningar har funnit attdet råder stora skillnader också inom regioner,sektorer och branscher. Skillnaderna är så stora attde inte går att förklara med olika individerssjukbenägenhet, ålder eller med näringsstruktur.Enligt är det sannolikt atttradition och inställning till sjukskrivning som ettförsörjningsmedel bland medborgare, läkare ochförsäkringskassor varierar över landet.Regeltolkning och tillämpning sker inte med denentydighet och rättssäkerhet som ett nationelltsystem kräver.Utskottet för sin del vill framhålla att fleraforskningsresultat dock visar tydliga indikationerpå ett samband mellan arbete och ohälsa. En sådanindikator är att ökningstakten under senare delen av1990-talet är likartad för sjuktal, anmäldaarbetssjukdomar och arbetsorsakade besvär[2]. Defaktorer som ligger utanför arbetslivet kan inteförklara skillnaderna i sjukfrånvaron mellan olikaarbetsplatser. Inte heller har de externa faktorerna(kosthållning, motion, etc.) förändrats i sådanutsträckning att de till någon väsentlig del kan hapåverkat den mycket starka ökning av ohälsan somskett . [3]Utskottet anordnade en hearing påtemat Ohälsa på jobbet - vad är problemet? Syftetmed hearingen var att försöka få större klarhet i omoch i vad mån som beslutsfattare kundebidra till att hejda utvecklingen, genomlagstiftning eller på annat sätt. En utskrift avhearingen bifogas detta betänkande, se bilaga 2.Utskottet inser frågornas komplexitet och att mångasamverkande faktorer har betydelse i sammanhanget.Under 1990-talet har företag och förvaltningargenomgått stora förändringar. En alltmer globalmarknad, teknikutveckling och stora neddragningarhar i hög grad påverkat utvecklingen. En ökadoförutsägbarhet som följer av detta har lett tillbehov av flexibilitet vad gäller antal anställda,arbetstagarnas arbetstider och kompetens.Arbetslivet har i och med detta förändrats i alltsnabbare takt. Neddragningar och personalreduktionerhar i många fall lett till s.k. magra och plattaorganisationer vilket gjort att utrymmet för extraarbetsbelastning eller arbetstoppar har minskat.Lösare anställningsformer har lett till mindreinflytande på arbetsplatsen och mindre tillgång tillpersonalutbildning. För många har detta inneburit enökad otrygghet. Medelåldern i befolkningen och hosarbetskraften har ökat. Detta har med störstasannolikhet också bidragit till ökad belastning ochstress för många arbetstagare.Vad gäller särskilt ohälsa i offentlig sektor villutskottet först framhålla att en förklaring till attvård och omsorg som finns i regi ärgenerellt mer drabbad av arbetsrelaterad ohälsa kanvara att det i sektor finns många tungaarbetsuppgifter som utförs av lågutbildadvårdpersonal. Också de psykiska påfrestningarnabeskrivs ofta som stora med kombination av ett högtuppdrivet arbetstempo och höga krav från dem somefterfrågar tjänsterna. Eftersom verksamheterna inomkommunerna och även inom landstingen till sinkaraktär är mycket personalintensiva med en dominansav människovårdande yrken fårverksamhetsförändringar effekter på storapersonalgrupper och därmed också för arbetsmiljön.Detta är tydligt inom vård, omsorg och skola. finns dock variationer mellankommunerna som tyder på att deras sätt attorganisera verksamheter har betydelse förpersonalens långtidssjukskrivningar. Möjligheternatill delaktighet och inflytande tycks ha särskiltstor betydelse, liksom om arbetstagarna upplever attde har stöd hos chefer och arbetskamrater.Generellt är det fortfarande belastningsskadornasom utgör den största gruppen av arbetsskadorna. Somframgått i inledningen i detta avsnitt ökar dock dearbetsrelaterade sjukdomar som har sociala ellerorganisatoriska orsaker på ett dramatiskt sätt.Arbetsmiljön måste anpassas efter enskildamänniskors förutsättningar. Det bör framhållas attdet också är vad som föreskrivs i arbetsmiljölagen(1977:1160). Bland annat följer av lagens 2 kap. 1 §att arbetsförhållandena skall anpassas eftermänniskors olika förutsättningar i fysiskt ochpsykiskt avseende. Arbetstagaren skall ges möjlighetatt medverka i utformningen av sin egenarbetssituation samt i förändrings- ochutvecklingsarbete som rör hans eget arbete. Teknik,arbetsorganisation och arbetsinnehåll skall utformasså att arbetstagaren inte utsätts för fysiska ellerpsykiska belastningar som kan medföra ohälsa ellerolycksfall. I det sammanhanget skall även löneformeroch arbetstider beaktas. Starkt styrt eller bundetarbete skall undvikas eller begränsas. Det skalleftersträvas att arbetet ger möjligheter tillvariation, social kontakt och samarbete ochsammanhang mellan enskilda arbetsuppgifter. Strävanskall vara att arbetsförhållandena ger möjlighetertill personligt och yrkesmässigt ansvar.I arbetsmiljölagen betonas vikten av förebyggandeinsatser. Det är arbetsgivarna som harhuvudansvaret. En bärande tanke i arbetsmiljölagenär dock att arbetsgivare och arbetstagare skallsamverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö (3kap. 1 a § AML). Det är utskottets uppfattning attarbetsmarknadens parter måste ta utvecklingen av denarbetsrelaterade ohälsan på största allvar.Arbetsmiljöverkets föreskrift om Systematisktarbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ger arbetsgivare ocharbetstagare en metod att identifiera risker iarbetsmiljön, åtgärda och följa upp dem. Det ärviktigt att parterna tillämpar denna metod och attde håller sig välinformerade om vilka faktorer ellerarbetsvillkor som påverkar människor negativt ifysiskt och psykiskt hänseende.Erfarenheter från arbetsplatser där många ärfriska bör kunna tjäna som förebild. I redovisas ett projekt som syftade tillatt identifiera vilka förhållanden i arbetsmiljö ocharbetsorganisation som befrämjar människors hälsa.Som "friskfaktorer" nämns i studien att vara ung,att arbetet är fysiskt lätt, att arbetsklimatet ärbra, att ekonomin är god, att det finns möjlighetatt lära nytt och att ha arbetsuppgifter som kräveren måttlig arbetstakt, inte är alltför monotona ochsällan kräver en för stor arbetsinsats. För män ärdet också hälsobefrämjande att finnas i enarbetsgrupp jämfört med att arbeta ensam. Viktigafriskfaktorer för offentliganställda kvinnor ärsamarbete och känsla av delaktighet i arbetet ochatt arbetet är fysiskt lätt. Sammanfattningsvis sägsdet i studien att goda arbetsförhållanden kan stödjaen positiv hälsoutveckling och motverka ohälsa.Viktigt för att skapa en god och hälsosamarbetsplats är därför att minimera arbetets fysiskatyngd både ur statisk och dynamisk synvinkel,befrämja ett gott samarbete och ett positivtarbetsklimat, ge möjlighet till vidareutbildning ochatt öka de anställdas möjlighet till inflytande överarbetets organisation och de krav som ställs.Om inte parterna tar sitt ansvar förarbetsmiljöfrågorna och det förebyggandearbetsmiljöarbetet måste det övervägas om det krävsåtgärder genom ändrad lagstiftning. Utskottetåterkommer strax till parternas roll med anledningav det s.k. elvapunktsprogram för ökad hälsa iarbetslivet som regeringen initierat, och somutskottet berört i samband med beredningenav statsbudgeten för , betänkande2001/02:AU1.Med anledning av motioner omohälsa i offentlig sektor vill utskottet nämnaföljande. Ett av mål förverksamhetsgrenen tillsyn är attinternkontrollarbetet (numera det systematiskaarbetsmiljöarbetet) inom offentlig verksamhet skallförbättras, särskilt inom verksamheter medförhållandevis hög ohälsa. harunder haft överläggningar med parterna påarbetsmarknaden och berörda myndigheter inom dennasektor. Diskussionerna fortsätter nu inom ramen förde trepartssamtal som regeringen tagit initiativtill. Enligt vad anför i sinårsredovisning för råder det enighet om attdet inte i första hand är ändrad lagstiftning ellerforskning som behövs utan att det viktigaste är attse till att det systematiska arbetsmiljöarbetetfungerar. Detta var också den uppfattning somframfördes av verkets generaldirektör vid den ovannämnda hearingen. Regeringen har satsat 50 miljonerkronor för försöksverksamhet med nio olika projektför ökad hälsa inom den offentliga sektorn. Tankenär att resultaten och erfarenheterna från projektenså småningom skall spridas för att utveckla metoderoch arbetssätt i det förebyggande ochrehabiliterande arbetet.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2000/01:A277 yrkandena 1 och 6 (kd), 2001/02:A244yrkande 1 (kd) och 2001/02:A246 yrkande 6 (kd).Utskottet har i detta avsnitt tecknat en bild avett arbetsliv i stor förändring. Mot bakgrund av detär det svårt att förstå vad åsyftar isin motion om avskaffande av taylorismen. Utskottettolkar motionen så att en större flexibilitet vadgäller arbetsorganisatoriska frågor böreftersträvas, detta särskilt av arbetsgivare i denoffentliga sektorn. Utskottet anser för sin del attfrågor om en avvägning mellan å ena sidanarbetsgivarnas behov av flexibilitet och å andrasidan arbetstagarnas behov av trygghet ianställningsvillkoren bäst görs av parterna påarbetsmarknaden. Motion 1999/2000:A601 (m) avstyrksdärmed.Utredningar om ohälsa och arbetsmiljöI flera motioner, bl.a. från ochenskilda motionärer, efterlyses olika utredningarför belysning av problem förknippade med ohälsa iarbetslivet. Några av förslagen återfinns i motionerväckta under allmänna motionstiden under hösten1999. har en rad utredningar tillsattsoch också slutfört sina uppdrag. Utskottet har redannämnt två, den s.k. som lämnarförslag till en handlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet och som isitt slutbetänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivninghar lämnat förslag som bl.a. gällersjukförsäkringssystemet, arbetsgivarnasrehabiliteringsansvar och företagshälsovård. Enarbetsgrupp inom har haft tilluppgift att analysera den stora ökningen avarbetsbetingad ohälsa som har samband med stress ochandra organisatoriska och sociala faktorer.Arbetsgruppens uppgift har varit att ta fram enhandlingsplan för en strategi för att komma tillrätta med arbetsbetingad ohälsa. Gruppensslutrapport från - Långsiktigverksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv(Ds 2001:28) innehåller förslag om frågor som enligtarbetsgruppen bör tas upp i en dialog mellanregeringen och arbetsmarknadens parter. Det handlarom inflytande, delaktighet, samverkan ocharbetsmiljökompetens, individuella arbetstider,kunskapsspridning, äldre i arbetslivet ochcertifiering. I slutrapporten lämnas också en delandra förslag om att ändringar i arbetsmiljölagenbör övervägas liksom hur ekonomiska styrmedel föratt ge arbetsgivarna incitament att i ökadutsträckning arbeta förebyggande kan utformas.Förslag lämnas också om forskningsområden,utveckling och utbildning.Nämnas skall också den som har haft i uppgift attutarbeta nationella mål för folkhälsa och som kommed sitt slutbetänkande - Hälsa pålika villkor (SOU 2000:91). Utskottet kan ocksånämna slutbetänkandeRehabilitering till arbete (SOU 2000:78). I detslutbetänkandet lämnas bl.a. förslag pårehabiliteringens område, om personalekonomiskredovisning, kompetensförstärkning avyrkesinspektionerna (arbetsmiljöinspektionerna) ochinom företagshälsovården. Statskontoret har påregeringens uppdrag sett över frågor omföretagshälsovård och presenterar förslag på områdeti rapporten företagshälsovården bättre(2001:29). Utskottet återkommer tillföretagshälsovården i kommande avsnitt. Isammanhanget kan också nämnas Arbetslivsinstitutetsöversyn av arbetsrätten som i frågor om bl.a. olikaanställningsformer kan ha relevans för hur människormår i arbetslivet. remissbehandlasför närvarande, liksom Statskontorets rapport omföretagshälsovård. Regeringen har också aviserat attden avser att väcka förslag om folkhälsan i enproposition . En proposition med förslag omvissa ändringar i arbetsmiljölagen (prop.2001/02:145) har lämnats till riksdagen.Det omfattande utredningsarbete som således harskett bekräftar frågornaskomplexitet och behovet av insatser inom flerapolitikområden. En del av de frågor som tas upp avovannämnda utredningar och i den nämndaarbetsgruppen finns med i regeringens s.k.elvapunktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet. Förnärvarande anser utskottet inte att det finns skälatt tillsätta ytterligare en utredning vad gällerohälsan. Utskottet återkommer nedan till vissaforskningsfrågor. Motionerna 1999/2000:A220 yrkande4 (c), 1999/2000:A242 (s), 1999/2000:A270 (s),1999/2000:A726 (s), 2000/01:A256 yrkande 1 (mp),2000/01:A313 (v), 2001/02:A247 yrkande 3 i dennadel (c), 2001/02:A304 (v) och 2001/02:A385 yrkande 6(mp) avstyrks.Trepartssamtal och elvapunktsprogramUtskottet har redan nämnt parternas förebyggandearbetsmiljöarbete som en av huvudkomponenterna i dehälsobefrämjande insatserna. Som utskottet redan harvarit inne på har regeringen initierat ettelvapunktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet.Programmet presenterades i budgetpropositionen förår 2002 och utskottet redogjorde för innehållet ibudgetbetänkandet 2001/02:AU1. Följande punkteråterfinns i programmet:1. Nationella mål för ökad hälsa i arbetslivet skallutarbetas2. Trepartssamtal mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter bör genomföras3. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare attförebygga ohälsa4. Utveckling av arbetsmiljöarbetet5. Försök att minska ohälsan inom den offentligasektorn7. Förnyelse av rehabiliteringen - individen icentrum8. Justeringar i gällande lagstiftning för att höjakvaliteten i rehabiliteringsarbetet9. Formerna för sjukskrivningsprocessen10. Förbättrad statistik och forskning påohälsoområdet11. Förbättrad tillgänglighet till behandling ihälso- och sjukvården.Det initiativ som regeringen tagit till entrepartsdialog mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter välkomnas varmt avutskottet. Enligt uppgift skall samtalen pågåparallellt med övrigt arbete på området. En sådanordning rimmar väl med den betydelse som utskottetanser att parterna har och som utskottet framhålliti det föregående.Enligt vad utskottet har erfarit har arbetetinletts med att 150 arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer inbjudits att delta isamtalen. I samtalen ingår från regeringens sidaföreträdare för ,, ochJustitiedepartementet, såväl på statsråds- somstatssekreterarnivå. Samtalen leds avArbetsmiljöverkets generaldirektör ,som enligt preliminär uppgift beräknar att samtalenskall vara slutförda vid årsskiftet.I flera motioner har förslag lämnats om frågor sombör tas upp i samtalen eller som i övrigt är föremålför insatser inom elvapunktsprogrammets ram.Arbetsorganisation och inflytande över den egnaarbetssituationen, ledarskapet på arbetsplatsernaoch möjligheter för äldre att stanna kvar iarbetslivet är några frågor som väl lämpar sig fördiskussioner i ett sådant trepartsforum sominrättats. Möjligheterna att kombinera arbete ochfamilj, möjligheter till distansarbete, inflytandeoch kontroll över den egna arbetssituationen,däribland arbetstiden, är andra sådana frågor.Diskussioner bör föras om det framtidaarbetsmiljöarbetet och hur kunskaperna hos personalmed arbetsledande befattning, skyddsombud och andrakan öka för att ett bra förebyggandearbetsmiljöarbete skall kunna åstadkommas. Enavstämning av samtalen skall enligt regeringensbeslut göras i år.Regeringen avser att återkomma till omelvapunktsprogrammet i årets vårproposition.Utskottet ser inte att det i avvaktan på nämndaavstämning och rapport från regeringen skulle varanödvändigt med detaljerade föreskrifter frånriksdagens sida om innehållet i de kommandesamtalen. Något tillkännagivande bör därför inteske.Motionerna 2000/01:A225 yrkande 4 (fp),2000/01:A262 (s), 2000/01:A277 yrkande 3 delvis(kd), 2001/02:A229 yrkande 11 delvis (fp),2001/02:A247 yrkandena 6 och 7 (c), 2001/02:A292(s), 2001/02:A330 (s), 2001/02:A333 (s),2001/02:A342 (s), 2001/02:A360 (s), 2001/02:A385yrkande 5 (mp) och 2001/02:Sf395 yrkande 4 (fp)avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vadutskottet anfört.Centerpartiet har i sin motion 2000/01:So358yrkande 11 anfört att en samordning av olikamyndigheters insatser vad gäller rehabiliteringenbör ske. Förslag lämnas också till ändringar ilagstiftningen om rehabilitering ochsjuklöneperioden. Som framgått är bl.a.arbetsgivarens ansvar för rehabilitering och därmedsammanhängande frågor också föremål föruppmärksamhet från regeringens sida. Utskottet villnämna att RFV och AMS har fått i uppdrag att förnyaden arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Målet äratt fler sjukskrivna skall återfå förmågan attarbeta. Uppdraget består bl.a. i att RFV och AMSskall genomföra en pilotverksamhet avseende ensamordnad organisation mellan ocharbetsförmedlingen för arbetslivsinriktadrehabilitering. Slutredovisning av uppdraget skallske senast , med avstämningar iaugusti och . Ovan nämnda motionavstyrks med det anförda.Arbetstid och friårI några motioner tas förslag till förändringar vadgäller arbetstiden upp, som en faktor som skullekunna bidra till bättre hälsa i arbetslivet.Miljöpartiet förordar en generellarbetstidsförkortning medan ochFolkpartiet anser att individen bör ges möjlighetertill flexibilitet eller större eget inflytande överbl.a. Utskottet vill hänvisa till atten parlamentarisk kommitté ser överfrågor om arbetstid. Kommitténs uppdrag är bl.a. attlämna förslag till en ny arbetstidsreglering som enskilde arbetstagaren ett större inflytandeöver arbetstidens förläggning men ger engod flexibilitet i produktionen. Uppdraget skall idenna del redovisas . Iavvaktan på de förslag som kommittén presenteraravstår utskottet från att kommentera frågan omarbetstid vidare. Utskottet påminner dock om vad somnyss anförts om frågan om att individens möjlighetertill flexibel arbetstid bör bli en fråga förtrepartssamtalen. Utskottet kommer att ta upp frågorom arbetstid i ett kommande betänkande omarbetsrättsliga frågor m.m., 2001/02:AU6.Miljöpartiet menar att möjligheterna att ta ettfriår kan vara ett recept för att minska stressen iarbetslivet. Regeringen har beslutat att införa enförsöksverksamhet som innebär att anställda harmöjlighet att ta ledigt upp till medvillkoret att arbetsgivaren anställer enarbetslös som vikarie för den ledige.Försöksverksamheten avser 12 kommuner. Utskottet serfram emot en utvärdering av försöket och är tillskillnad från inte berett att redan nuutöka försöket till samtliga kommuner. Utskottetbehandlar andra motioner som gäller friåri det kommande betänkandet omarbetsmarknadspolitiska frågor, 2001/02:AU5.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 2000/01:A277 yrkande 3 i denna del (kd),2001/02:A220 yrkandena 8 och 9 (mp), 2001/02:A229yrkande 11 i denna del (fp), 2001/02:A247 yrkande 3i denna del (c) och 2001/02:A385 yrkande 2 (mp).Äldre i arbetslivetDen demografiska utvecklingen kommer att fåkonsekvenser för den framtida arbetslivs- ocharbetsmiljöpolitiken. Det är uppenbart attarbetsgivarnas förmåga att behålla och rekryteraarbetskraft med efterfrågad kompetens blir alltviktigare. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet ochrehabiliteringsverksamheten kommer därmed att öka ibetydelse.