bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Imotion 2001/02:Ub214 (kd) yrkande 1 föreslårmotionärerna att fler kommuner inrättarelevombudsmän för att stärka demokratin. Elevråd ochelevombudsmän borde vara den självklararemissinstansen i de politiska beslut som rörskolan. I motion 2001/02:Ub215 (kd) menarmotionärerna att det är en självklar rättighet attelever skall få vara med och påverka storaförändringar. Elever är utlämnade till godtyckligabedömningar då tolkningsutrymmet kring hur eleverskall se ut är mycket vitt.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet vill peka på att genom målstyrningen haransvaret för utformningen av skolans vardag ibetydande grad flyttats till skolledare, lärare ochelever. De mål som skall uppnås respektiveeftersträvas finns fastställda i de författningarsom gäller för respektive skolform. Hur denationella målen närmare skall gestaltas ochutvecklas och vilka åtgärder kommunen avser attvidta för att uppnå de nationella mål som satts uppför skolan skall framgå av kommunens skolplan. Denlokala skolan har utifrån de nationella och lokalamålformuleringarna en stor frihet och ett storansvar för att organisera skolan på ett sådant sättatt de fastställda målen uppnås. Utskottet ser ingetbehov av att ytterligare, såsom motionärernauttrycker det, frigöra skolan från politikerna.Dessutom utreds frågan om och i så fall huransvarsfördelningen mellan stat och kommun behöverförtydligas av Skollagskommittén.Författningsreglering gällande elevers rätt tillinflytande återfinns i skollagen,skolformsförordningar och läroplaner. I skollagen (4kap. 2 §) stadgas att eleverna skall ha inflytandeöver hur deras utbildning utformas. Omfattningen ochutformningen av elevernas inflytande skall anpassasefter deras ålder och mognad. Enligtgrundskoleförordningen (3 kap. 6 §) i varje klasseller undervisningsgrupp skall eleverna gestillfälle att tillsammans med läraren behandlafrågor som är av gemensamt intresse för eleverna. Iläroplanen för den obligatoriska skolan m.m. (Lpo94) stadgas att skolan skall sträva efter att varjeelev tar ett personligt ansvar för sina studier ochsin arbetsmiljö, successivt utövar ett allt störreinflytande över sin utbildning och det inre arbeteti skolan och har kunskap om demokratins principersamt utvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiskaformer. Utskottet anser att det inte finns anledningatt ytterligare reglera hur elevinflytandet skallutformas eller vilka frågor som skall innefattas.Utskottet ser det snarare som, liksom tidigare (jfrbet. 2000/01:UbU13), en fråga för skolans huvudmanoch ledning att överväga hur elevernas inflytandekan stärkas för att nå de mål som styrdokumentenanger.När det gäller föräldrars inflytande i skolanregleras detta i läroplanen (Lpo 94). I läroplanenanges att skolans och vårdnadshavarnas gemensammaansvar för elevernas skolgång skall skapa de bästamöjliga förutsättningar för barns och ungdomarsutveckling och lärande. Alla som arbetar i skolanskall samarbeta med elevernas vårdnadshavare så tillsammans kan utveckla innehåll och verksamheti skolan. Vidare skall läraren samverka med ochfortlöpande informera föräldrarna om elevensskolsituation, trivsel och kunskapsutveckling ochhålla sig informerad om den enskilda elevenspersonliga integritet.Utskottet anser att det är viktigt att föräldrarkänner sig delaktiga i skolans verksamhet. Detta kanske genom olika typer av förvaltningsråd ochsamrådsorgan, liksom genom det mer lokala samarbetetkring en enskild klass eller mindre del avverksamheten som kan uppmuntras av kommunen,skolledningen och lärarna. beslutade i maj1996 om en försöksverksamhet med lokala styrelsermed föräldramajoritet inom bl.a. grundskolan.Försöksverksamheten skulle pågå t.o.m. menhar förlängts t.o.m. . Dåförsöksverksamheten inte fått så stor omfattning somväntat har Statskontoret fått ettuppdrag att kartlägga och analysera de förhållandensom förklarar det låga antalet skolor som deltagit.Uppdraget skall avrapporteras den 31 maj 2002.Utskottet är av uppfattningen att innan enförsöksverksamhet permanentas, bör en analys ochutvärdering ske och överväganden göras om vilkaåtgärder som kan genomföras för att förbättra ochunderlätta inrättandet av verksamheten.Övriga yrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende skolbiblioteken,entreprenad och sponsring samt resekostnaderför elever som väljer annan skola och om stödtill glesbygdsskolor.Jämför reservationerna 11 (v) och 5 (m).MotionernaVänsterpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub551,yrkande 2, att regeringen ger i uppdragatt informera kommunerna om att skolplanerna ävenbör ta upp skolbibliotekens verksamhet.Vänsterpartiet begär också ett tillkännagivande omatt målen i skolbiblioteksmanifest börintegreras i målsättningarna för den svenska skolan,alltifrån förskola till högskola (yrk. Imanifestet fastslås att skolbiblioteket spelar enviktig roll för utbildning och kultur, för attfrämja läs- och skrivkunnigheten och förmågan attsöka information. Ett antal grundläggande uppgifteranges också, t.ex. att stödja och främja deutbildningsmål som anges i skolans målsättning ochläroplaner samt att ge eleverna träning i attvärdera och använda information som en väg tillkunskap, förståelse, fantasi och glädje. Imanifestet fastslås också att kunskaper ibiblioteksadministration, informationshantering ochpedagogik är en förutsättning för att man skallkunna driva en effektiv skolbiblioteksverksamhet. Iyrkande 4, samma motion, begär etttillkännagivande om att bör ges i uppdragatt i samråd med ansvara för att främja,följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten.Vänsterpartiet menar att det är oklart omskolbiblioteket inkluderas i ansvar.Kulturrådets uppdrag är att ansvaraför skolbiblioteksverksamheten. Det finns inte någonuttalad samordning mellan och Skolverketnär det gäller skolbiblioteken.Moderaterna föreslår i motion 2001/02:Ub233yrkande 29 att skolornas möjlighet att lägga utundervisning på entreprenad skall vidgas till attgälla också och flertalet ämnen.Ansvaret för undervisningens kvalitet och för attskolans verksamhet hålls samman skall vila påskolans ledning och huvudman.I motion 2001/02:Ub357 (s) föreslås att enutredning tillsätts för att se över reglerna kringskolsponsring och marknadsföringslagen. Motionärenmenar att en tydlig gräns måste dras mellan sundföretagsmedverkan och ren reklam, och företag måstehindras från att kräva skolor på motprestationer. Imotion 2001/02:Ub460 (s) begärs också en översyn avsponsringen i skolorna. Motionären menar att det ärviktigt att ha en strategi eftersom sponsring mångagånger innebär ren marknadsföring av en produkt tilleleverna.I motion 2001/02:Ub337 (kd) föreslår motionärenatt förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsatstöd till glesbygdsskolor utreds. Motionären menaratt ett införande av ett särskilt stöd av temporärkaraktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunnainnebära att skolan kan överleva även om elevantalettillfälligt är lågt.I motion 2001/02:Ub273 (kd) yrkande 1 menarmotionärerna att för att det fria valet av skolaskall kunna förverkligas måste ett system skapas somger alla elever lika rätt att nå sin skola inomrimligt pendlingsavstånd. Motionärerna föreslår attett förtydligande görs av 4 kap. 7 § skollagen.Motionärerna begär också i yrkande 2 att regeringenutreder möjligheterna för elev att erhållaresebidrag vid val av annan skola. Den elev somaktivt valt annan skola skall erhålla sammaekonomiska reseförmån som om eleven valt anvisadskola. I motion 2001/02:Ub520 (s) menar motionärernaatt resekostnaderna kan hindra en elev från attfritt välja skola. Föräldrarnas ekonomi skall intevara det avgörande för om en elev kan byta skola.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att samtliga motionsyrkandenavslås.Enligt bibliotekslagen (1996:1596) skall det inomgrundskolan och gymnasieskolan finnas lämpligtfördelade skolbibliotek för att stimuleraskolelevernas intresse för läsning och litteratursamt för att tillgodose deras behov av material förutbildningen. Kommunerna svarar för folk- ochskolbiblioteksverksamhet liksom för skolansverksamhet och bestämmer därmed även mål ochambitionsnivå för skolbibliotekens verksamhet.Utskottet menar att frågorna om skolbibliotek ärviktiga och stöder manifest omskolbiblioteken, men är inte berett att föreslånågra förändringar i ansvarsfrågan eller ibibliotekslagen. Dessutom pågår enöversyn av bibliotekslagen inom Regeringskansliet.Avsikten är att en proposition skall lämnas tillriksdagen under år 2002.Enligt 2 § lagen om entreprenadförhållanden inomskolan (SFS 1993:802) får regeringen på ansökan aven kommun eller ett landsting, om det finnssärskilda skäl, medge entreprenad för undervisninginom det offentliga skolväsendet för barn ochungdomar. harunder , på uppdrag av regeringen, granskatutbildning på entreprenad i det offentligaskolväsendet. Nämndens uppdrag var att granska hurutbildningens kvalitet och likvärdighet säkerställsvid utbildning på entreprenad och bedöma vilkafördelar och impulser sådan utbildning har gett detkommunala skolväsendet. Enligt sina direktiv skallSkollagskommittén bl.a. utreda hur lagstiftningenkan anpassas till utvecklingen av verksamheten ikommunerna. Utskottet saknar anledning att föregripadenna behandling.Utskottet har tidigare behandlat frågan omsponsring i betänkande 2000/01:UbU13. mening finns det genom läroplanernas kravpå saklighet och allsidighet i skolans undervisninginget större utrymme för skolhuvudmännen att användat.ex. Skolhuvudmännen haransvar för att undervisningen bedrivs så att målenför skolan uppnås. Att ta fram etiska riktlinjer förskolsponsring är en fråga för kommunerna.Vad gäller stöd till glesbygdsskolor menarutskottet att sådant stöd redan utgår tillglesbygdsområden genom det kommunalautjämningssystemet där de kommuner som har ettvikande befolkningsunderlag erhåller stöd för attt.ex. kunna driva skolor med färre elever än vadannars hade varit möjligt.Utskottet erinrar om att de bestämmelser som finnsbeträffande skolskjuts innebär inget hinder för enkommun att svara för skolskjutskostnader t.ex. i defall då en elev valt att gå i en annan skola somligger längre bort än den skola som kommunenanvisat. Utskottet finner ingenanledning att föreslå några ändringar i reglerna.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden i frågor där det enligtgällande ordning ankommer på regeringen,kommunen eller skolan att fatta beslut.Ansvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor. Ett stort antalmotionsyrkanden rör frågor där det ankommer påregeringen, kommunen eller skolan att fatta beslut.Utskottet föreslår med hänvisning till gällandeansvarsfördelning att följande motionsyrkandenavslås:2001/02:Ub211 (kd) om ungdomars fritid,2001/02:Ub224 (m) om behovet av en allsidighistorieskrivning i de delar av landet som intealltid tillhört ,2001/02:Ub266 (m) om kristendomens ställning inomämnet religionskunskap i skolan,2001/02:Ub267 yrkande 3 (m) om aktuell informationom framsteg på miljöområdet,2001/02:Ub288 yrkande 1 (m) om att skolansresurser måste styras till kärnuppgifternaundervisning, lärare och läromedel,2001/02:Ub288 yrkande 2 (m) om skolanslokalutnyttjande och administration,2001/02:Ub288 yrkande 3 (m) om kommunenshyressättning för skolan,2001/02:Ub290 yrkande 1 (m) om att landetskommunala skolor skall omvandlas till självständigaenheter, där medarbetarna med fullt ansvar förverksamhetens utveckling har att besluta om skolansangelägenheter,2001/02:Ub297 yrkande 1 (fp) om skolundervisning i1900-talets historia,2001/02:Ub354 yrkande 1 (kd) om modernahushållsskolor som kulturbärare,2001/02:Ub354 yrkande 2 (kd) om en modernhushållsskola som mötesplats för kvinnor och mänfrån olika kulturer,2001/02:Ub360 (s) om flextid i skolan,2001/02:Ub416 (s) om livskunskap som ämne iskolan,2001/02:Ub426 yrkande 2 (m) om nytänkande ochsamverkan mellan olika aktörer i skolan,2001/02:Ub445 (s) om tillgången tillundervisnings- och informationsmaterial omvegetarisk och vegansk kost,2001/02:Ub464 yrkande 3 (m) om att idrottsrörelsenskall få bättre möjlighet att medverka i skolansundervisning,2001/02:Ub508 yrkande 1 (s) om betydelsen av attlärarna kan förmedla och lära ut metoder förkonflikthantering,2001/02:Ub542 (s) om lärarnas ansvar för attmotverka fördomar, både sina egna och andras, kringhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerslivsvillkor,2001/02:L367 yrkande 14 (fp) om homosexualitet,bisexualitet, transsexualism och transvestism,2001/02:L371 yrkande 34 (v, s, c, fp, mp) om attläromedel inte får förmedla en fördomsfull syn påHBT-personer,2001/02:T465 yrkande 3 (c) om att ge iuppdrag att initiera och utvärdera projekt fördistansutbildning i grund- och gymnasieskolan,2001/02:MJ288 yrkande 2 (mp) om nya råd för hurbarns och ungdomars lekplatser och skolgårdar skallbyggas i syfte att minska utsattheten för skadligoch cancerframkallande UV-strålning,2001/02:MJ288 yrkande 3 (mp) om en kampanj förträdplantering på skolgårdar och lekplatser,2001/02:MJ518 yrkande 17 (mp) om mat på dagis ochi skolan,2001/02:MJ518 yrkande 22 (mp) om rättigheten att fåvegetarisk kost eller vegankost serverad iungdomsskolorna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Öppna förskolan ochfamiljedaghem, m.m. (punkterna 1, 2,5, 6, 9, 20, 21, 25, 26, 31, 32, 33,38, 41, 43, 47, 49 och 50) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1,2, 5, 6, 9, 20, 21, 25, 26, 31, 32, 33, 38, 41, 43,47, 49 och 50 borde ha följande lydelse:1. Öppna förskolan och familjedaghemRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub548yrkandena 4 och 5 samt 2001/02:Sf392 yrkandena 4,22 och 24.2. Barnomsorgens verksamhet och tillsynRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub548 yrkandena1, 6 och 9 samt avslår motionerna 2001/02:Ub222yrkandena 23 och 25 samt 2001/02:Ub454 (i dennadel).5. SkolbarnsomsorgRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub548 yrkande7 samt avslår motionerna 2001/02:Ub455 (i dennadel) och 2001/02:So501 yrkande 1.6. Förskolans personal m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub548 yrkande8 samt avslår motionerna 2001/02:Ub220 yrkande 8och 2001/02:Ub222 yrkande 24.9. Skolans ställning och uppgift, m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub270 samtavslår motionerna 2001/02:Ub233 yrkandena 1 och3, 2001/02:Ub240 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub286yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub287 yrkande 6,2001/02:Ub290 yrkande 2, 2001/02:Ub363 yrkandena1 och 3, 2001/02:Ub523 yrkande 1, 2001/02:So637yrkande 1, 2001/02:N364 yrkande 3 samt2001/02:A391 yrkande 2.20. Fler betygsstegRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub419,2001/02:Ub446 yrkande 12 (i denna del) och2001/02:Ub495 samt avslår motionerna2001/02:Ub212 och 2001/02:Ub222 yrkande 7 (idenna del).21. Betyg tidigareRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub446 yrkande12 (i denna del) samt avslår motionerna2001/02:Ub222 yrkande 7 (i denna del),2001/02:Ub233 yrkandena 16 och 17, 2001/02:Ub287yrkandena 1, 2 och 4 samt 2001/02:Ub342 yrkande1.25. Ordning i skolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub342 yrkande 3samt avslår motionerna 2001/02:Ub220 yrkande 11,2001/02:Ub222 yrkande 13, 2001/02:Ub225 yrkande2, 2001/02:Ub233 yrkandena 7 och 8, 2001/02:Ub265yrkandena 14, 2001/02:Ub433 yrkande 2 samt2001/02:Ju266 yrkande 2.26. VärdegrundenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub435yrkandena 2 och 3, 2001/02:Ub446 yrkandena 1 och2, 2001/02:Ub548 yrkande 2 samt 2001/02:Ub549yrkande 9.31. Ämnesfrågor av övergripande karaktärRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub446 yrkandena8, 10 och 22 samt avslår motionerna 2001/02:Ub249yrkande 3 och 2001/02:Kr247 yrkande 2.32. Frågor om demokratiRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr426 yrkande 2samt avslår motionerna 2001/02:Ub218,2001/02:Ub503, 2001/02:Ub508 yrkande 2, 2001/02:K284 yrkande 2 och2001/02:K381 yrkande 5.33. ModersmålsundervisningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller 2001/02:Sf399 yrkandena 30 och38 samt avslår motionerna 2001/02:Ub408,2001/02:Ub455 (i denna del) och 2001/02:A317yrkande 17.38. Nya ämnen och inslag i undervisningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller 2001/02:Kr429 yrkande 2 samtavslår motionerna 2001/02:Ub282 yrkande 1,2001/02:Ub297 yrkande 2, 2001/02:Ub375,2001/02:Ub409 och 2001/02:T286 yrkande 2.41. Skolans ansvar för ANT-undervisningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub550 yrkande 1samt avslår motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 22,2001/02:Ub227, 2001/02:Ub233 yrkande 6, 2001/02:Ub303yrkande 2, 2001/02:Ub355, 2001/02:Ub477 yrkande3, 2001/02:Ju237 yrkande 20, 2001/02:Ju322yrkande 3, 2001/02:So371 yrkande 2, 2001/02:So495yrkandena , 2001/02:So502 yrkande 1 och2001/02:So615 yrkande 1.43. Lärarnas ställning m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub446 yrkande14 samt avslår motionerna 2001/02:Ub220 yrkandena13 och 14, 2001/02:Ub221 yrkande 11,2001/02:Ub293 yrkande 3, 2001/02:Ub387 yrkandena2 och 3, 2001/02:Ub433 yrkande 1 samt2001/02:Ub490.47. SkolledareRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub446 yrkande15 samt avslår motionerna 2001/02:Ub220 yrkande15, 2001/02:Ub221 yrkande 21, 2001/02:Ub222 yrkande 18,2001/02:Ub253 yrkande 5, 2001/02:Ub498 samt2001/02:Ub551 yrkande 1.49. Vuxna studerandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub549 yrkande 1samt avslår motionerna 2001/02:Ub322 yrkandena 14och 16, 2001/02:Ub532, 2001/02:MJ338 yrkande 22,2001/02:MJ341 yrkande 6 samt 2001/02:N262 yrkande12.50. InflytandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub446 yrkandena16, 17 och 19 samt avslår motionerna2001/02:Ub214 yrkande 1, 2001/02:Ub215,2001/02:Ub222 yrkande 20, 2001/02:Ub240 yrkande12, 2001/02:Ub340, 2001/02:K381 yrkande 4 och2001/02:A317 yrkande 13.StällningstagandeKristdemokraterna menar att det är viktigt attkommunerna erbjuder verksamhet i den öppnaförskolan. Inte minst kan verksamheten många gångervara en stor tillgång för ensamstående föräldrar.Kristdemokraterna menar också att det är viktigt attarbetet inom den öppna förskolan tillvaratas ochutvecklas. För att kunna ge det enskilda barnet dentrygghet, stimulans och det stöd det behöver måsteutgångspunkten vara barnets individuella behov.Därmed behövs också olika alternativ för att mötadet. Med regeringens politik är risken uppenbar attandra barnomsorgsformer än kommunala förskolanförsvinner. Situationen för de öppna förskolorna börbevakas med anledning av den allmänna förskolansinförande eftersom det finns en risk för att denöppna förskolan konkurreras ut genom reformen omallmän förskola. Vi menar att definitionen avbegreppen barnomsorg och förskola behövertydliggöras. Enligt vår uppfattning omfattarbegreppet barnomsorg såväl föräldrarnas omsorg i detegna hemmet som omsorg i förskola, familjedaghem,öppen förskola, fritidshem, föräldrakooperativ ochandra former. Utgångspunkten för alla val avbarnomsorg måste vara barnets bästa, och föräldrarnaskall självfallet ha rätt att välja denbarnomsorgsform som passar deras barn bäst. Barn harolika behov och förutsättningar. Detta innebär attdet måste finnas ett varierat utbud av olikabarnomsorgsformer, inklusive omsorg i det egnahemmet. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub548 yrkandena 4 och 5samt 2001/02:Sf392 yrkandena 4, 22 och 24.Barnomsorg är en omsorgsfråga och inte enutbildningsfråga. Från att tidigare huvudsakligen havarit en omsorgsfråga som behandlats avSocialdepartementet blev det en utbildningsfråga somförlades under . Om redanmycket små barn sätts i något som alltmer liknar enskola är inte steget långt från att börja mätabarnens kunskaper mot varandra. När nu förskolanintegreras med skolan får den utbildningspedagogiskaverksamheten inte ske på bekostnad av den fria lekenoch barnens behov av omsorg. Vi anser också atttillsynen för förskoleverksamheten skall ligga påkommunerna medan ansvarar för tillsynenav förskoleklassen, skolbarnsomsorgen och skolan.Det vi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub548 yrkandena 1, 6 och 9.Vi menar vidare att det finns brister inomskolbarnsomsorgen. Omsorgen för 1012-åringarna ärsärskilt svårt eftersatt i många kommuner. Vissakommuner erbjuder inte ens någon omsorg för dennaåldersgrupp, vilket strider mot gällande regler. Attverksamheten är eftersatt visar sig också genombristande tillsyn från kommunernas sida. Bristandestyrning, avsaknad av behovsinventeringar, dåligalokaler och brist på personal är en del av debrister som kan påvisas. Kommunerna måste ta sittansvar och utveckla skolbarnsomsorgen framför alltför åldersgruppen . Det vi här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub548yrkande 7.Kristdemokraterna anser att förskolelärare,fritidspedagoger, barnskötare, dagbarnvårdare ochandra som arbetar med barn utifrån sina olikaspecialiteter måste ges goda möjligheter tillkompetenshöjning, vidareutbildning och forskning.Det är viktigt att utbildning och fortbildning avförskole- och skolpersonal omfattar såväl kunskaperom de internationella konventioner som gäller barn,familj och utbildning som kunskaper om att se ochtolka ett barns signaler när det far illa. Det vihär har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub548 yrkande 8.Vi menar att det bör tillsättas en utredning somgranskar skolans mål. Det blir allt tydligare attskolan står inför två problem. Det ena är om det kanvara så att det har skett en förskjutning iuppfattningen om vad som krävs för att målen skallvara uppfyllda. Har vi råkat ut för enkunskapsinflation i grund- och gymnasieskolan? Detandra är att det verkar finnas lokala skillnader itolkningen av grund- och gymnasieskolans mål. Målenskall vara så precist beskrivna att tolkningar inteskall kunna förekomma. Finns det utrymme förtolkning mellan skolor bör detta åtgärdas, eftersomdet sätter de målrelaterade betygen ur spel. Det vihär har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub270.Vi anser att betyg bör ges i en sexgradig skala.Förändringen från de fem betygssteg som fannstidigare har inneburit en försämring för elevensåväl i betygens funktion av positiv återföring somi funktionen av urvalskriterium för vidare studier.De nuvarande tre betygsstegen blir alltför vida ochtrubbiga.