bet · GQ01MJU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till bemyndigande.Politikområde Forskningspolitikunder utgiftsområde 2026:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande:Förvaltningskostnader och 26:2 Forskningsrådetför miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning TabUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning under anslagen ochavstyrker motioner om att miljöforskningenbör förstärkas (c) och prioriteras (m).Utskottet tillstyrker förslag tillbemyndigande.PropositionenAnslaget 26:1 disponeras av förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande(Formas) för myndighetens förvaltningskostnader.Regeringen anser att Formas under sitt förstaverksamhetsår klarat övergången till det nyafinansieringssystemet i det nya rådet och kommit igång med verksamheten på ett effektivt sätt. Dettainnebär att regeringen föreslår att anslaget 26:1Forskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Förvaltningskostnader för år 2003uppgår till 40 289 000 kr.Anslag 26:2 används för rådets viktigasteansvarsområden, nämligen miljöforskning, forskningom de areella näringarna, forskning omsamhällsbyggande samt forskning för en ekologiskthållbar utveckling. Anslaget disponeras för stödtill forskning och forskningsinformation inomområdena miljö och samhällsbyggande. För forskningom de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23anslaget 26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskning ochsamfinansierad forskning.För att underlätta planering, upphandling ochgenomförande av forskningsprojekt föreslåsregeringen bemyndigas att ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst under2004, och högst 56miljoner kronor under 2006.Under åren 2001 och 2002 har Formas beviljatbidrag till stiftelsen vars uppgift är attgöra resultaten från forskningen om bebyggelse ochsamhällsplanering tillgängliga via databaser ochfulltextarkiv. Regeringen anser att ansvaret för etteventuellt fortsatt statligt stöd till stiftelsenByggdok bör flyttas till . Av detta skälföreslår regeringen att överförstill för för stöd till stiftelsenByggdok.Sammantaget innebär detta att regeringen föreslåratt anslaget 26:2 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskning för år 2003uppgår till 281 724 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ262 (c) bör miljöforskningenförstärkas (yrkande 2). För att stärka arbetet fören hållbar utveckling krävs också en tydlig satsningpå miljöforskningen. Det krävs inte minst ökaderesurser för undersökningar och kontrollprogram föratt kunna säkerställa att miljöskulden inte växertill följd av bristfälliga miljösignaler tillproducenter och samhällsplanerare.I motion MJ420 (m) framhålls vikten av attprioritera miljöforskning och miljöövervakning(yrkande 6 delvis). Till de offentligakärnuppgifterna på miljöområdet hör miljöforskning,miljöövervakning, kalkning och ansvar föruppfyllandet av nationella och internationellaöverenskommelser, såsom klimatpolitiken. På dessastatliga kärnområden måste staten ta sitt ansvar ochgöra klarare prioriteringar och lämna åt marknadenoch de enskilda medborgarna att lösa det de löserbäst och koncentrera statens insatser där de mestbehövs. Genom forskning och miljöövervakning tas nykunskap och information fram som gör att såvälföretag som enskilda kan fatta relevanta beslut ochpå ett aktivt sätt välja produkter med minstamöjliga miljöpåverkan.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade efter förslag i regeringensekonomiska vårproposition för (2000/01:MJU1y, 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288)att forskningen vid Formas skulle förstärkas med 80miljoner kronor för och 90 miljonerkronor för . Förstärkningen skall användastill forskning om biologisk mångfald och forskningtill stöd för en ekologiskt hållbar utveckling.Utskottet ansluter sig till regeringens förslagatt engångsvis förstärka anslaget med 10miljoner kronor för marin miljöforskning. Utskottettillstyrker regeringens förslag om medelstilldelningunder anslagen och avstyrker därmed motionerna MJ262(c) yrkande 2 och MJ420 (m) yrkande 6 i berörd del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Mark- och vattenkalkning (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ368 yrkande 1 samt avslårmotion 2002/03:MJ426 yrkande 9.StällningstagandeGenom långvarig forskning och förslag tillåtgärdsprogram för integrerad mark- ochvattenkalkning har visat att vi genommarkbehandling med kalk och aska kan åtgärdaförsurningsproblemet närmare källan, dvs. i denförsurande marken. Försurningen kan då motverkas isärskilt utsatta områden ochåterhämtningsprocesserna kan påskyndas.Åtgärdsprogrammet visar att de ekonomiska ochmiljömässiga vinsterna blir störst om verksamheten inriktas mot de200 000-350 000 hektar skogsmark som är mestförsurade. Kostnaderna beräknas till60-75 miljoner kronor per år.Stora vinster kan också göras genom att integrerakalkning av jordbruksmark med skogsmarks- ochytvattenskalkning. Kalkning högt upp ivattensystemet avgiftar stora delar av ekosystemet,marken, markvattnet och alla de små vattendrag ochsjöar som inte kan kalkas med dagens metoder. Dettainnebär att dagens kalkningsinsatser direkt i störresjöar och vattendrag kan reduceras och avslutastidigare. Detta bör ges regeringen till känna.2. Mark- och vattenkalkning (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ426 yrkande 9 samt avslårmotion 2002/03:MJ368 yrkande 1.StällningstagandeDet finns fortfarande många försurade sjöar utanfisk, även om kalkningen av vattendrag harförbättrat situationen. Marken i vattendragenstillrinningsområden är dock fortfarande sur,särskilt i sydvästra . Sådan skogsmark bördärför kalkas tills läget förbättras. Ävenkalkningen av vattendrag bör fortsätta. Man harberäknat att kalkning till en kostnad av en kronager tillbaka i ökade intäkter frånfriluftsliv, framför allt när det gäller fiske.Detta bör ges regeringen till känna.3. Betydelsen av miljöforskning (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ432 yrkande 22.StällningstagandeJag anser att universiteten får för små basanslag.Anslagen bör vara stora nog för universiteten attfinansiera den långsiktiga forskningen.Uppföljningen av miljömålen måste anses tillhöra denlångsiktiga forskningen. måste medel sökasprojektvis för miljömålsarbetet. Vi menar att det ärfel att betrakta miljömålen som projekt. Detta bör istället vara fortgående forskning. Det är viktigtatt forskningsanslagen disponeras och fördelas såatt även långsiktig forskning kan få en stabilfinansiering. Upprätthållandet och finansieringen avde forskningsinstitut som finns är avgörande för attkompetens inte skall gå förlorad. Det är ocksånödvändigt att olika forskningsinstansers statusklargörs, så att målmedveten och långsiktigfinansiering av forskningen kan komma till stånd.Detta bör ges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av Per (), () ochBengt-Anders ().Miljö- och jordbruksutskottet har under beredningenav detta betänkande arbetat under förutsättningenatt en riksdagsmajoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister har fastställtekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i denstatliga budgeten och en beräkning av statensinkomster avseende 2003 samt beslutat om preliminärautgiftstak för år 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara att möjliggöra ökad tillväxt. Då måsteutgiftskvoten sänkas. För detta krävs bl.a. enmoderniserad arbetsmarknad, avregleringar, sänktaskatter och lägre offentliga utgifter. Antaletsjukskrivna och förtidspensionerade måste minskasgenom att sjukvård och rehabilitering förbättras.Våra förslag syftar också till att skapaförutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla större möjligheter till ettrikare liv. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet.De enskilda människorna får ett större inflytandeöver sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma. Avsevärda resurser tillförs t.ex. föratt bryta den ökade sjukfrånvaron och de ökandeförtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning ochskatteförändringar - bör ses som en helhet där intenågon eller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Då majoritet den4 december beslutat om ramar för de olikautgiftsområdena i enlighet med finansutskottetsförslag och därmed väljer en annan inriktning avpoltiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 20.Till de offentliga kärnuppgifterna på miljöområdethör miljöforskning, miljöövervakning, kalkning ochansvar för uppfyllandet av nationella ochinternationella överenskommelser, om t.ex.klimatpolitiken. På dessa statliga kärnområden börstaten ta sitt ansvar. Det handlar till stor del omatt göra en klarare prioritering, lämna åt marknadenoch de enskilda medborgarna att lösa det de löserbäst och koncentrera statens insatser där de mestbehövs. Staten har en viktig uppgift när det gälleratt övervaka att marknadsaktörer och konsumenter hartillgång till objektiv, korrekt och sakligmiljöinformation.Miljöstyrningsrådet är en viktig kompetensbank ochpådrivare i näringslivets frivilliga miljöarbete.Verksamheten fungerar väl och det är olyckligt attstatliga medel saknas till verksamheten i åretsbudget. Vi anser att ocksåfortsättningsvis bör finansieras med staten somdelfinansiär.Vi anser att anslaget 34:1 börminskas med . fårenligt regeringens förslag ett utökat ansvar förmiljömålsarbetet samt för att informera om de storarovdjuren. Vi anser att dessa ansvarsområden rymsinom ramen för normala verksamhet,och de bör därför inte leda till ett ökatanslagsbehov för myndigheten. De av oss föreslagnabesparingarna på andra anslag medför också attbudgetmedel kan sparas i myndighetensadministration.Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald börenligt vår uppfattning minskas med 133 193 000 krjämfört med utskottets förslag. Det är dags attinföra en ny modell för arbetet med att bevara denbiologiska mångfalden. En ökad andel av denskyddsvärda markarealen bör skyddas genom s.k.skötselkontrakt. Därmed minskar behovet av att köpain skyddsvärd mark, som bevarandearbetetblir mer effektivt.Vi anser att anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden bör minskas med214 jämfört med utskottsförslaget.Regeringen föreslår en höjning för . Anslagethöjdes kraftigt , trots tidigaresvårigheter med att utnyttja budgeten fullt ut. Vianser att riskbedömningar av saneringsobjektensfarlighet för människa och miljö bör styra i vilkenordningsföljd och i vilken takt saneringsarbetetskall genomföras. En åtgärdsplan försaneringsarbetet bör redovisas.Vidare bör anslaget 34:12 Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut m.m.minskas med . bör enligt våruppfattning kunna finansiera en större del avverksamheten genom att ta ut användaravgifter.Anslaget 34:13 Information om klimatfrågor börminskas med . Vi anser att dennainformation bör ingå i ochsektorsmyndigheternas ordinarie verksamhet. Anslaget34:14 Stöd till klimatinvesteringar påminner om demisslyckade lokala investeringsprogrammen och börminskas med . Vi anslår 100 000 000 krsom kan användas till stimulansåtgärder förutveckling av miljövänlig teknik på klimatområdet.Vi anser att fiske och fiskevatten är en resursoch ett produktionsmedel som kan nyttjas på olikasätt. Liksom för andra areella näringar finns ettdelat ansvar mellan staten och de enskilda ägarnaför att resursen skall kunna nyttjas långsiktigt ochuthålligt. Staten har bl.a. ansvar för denövergripande miljövården genom att se till att detfinns resurser för t.ex. kalkning mot försurningen.När det gäller drift och skötsel bör fiskevattendock jämställas med andra produktionsmedel, vilketbetyder att ansvaret för nyttjande av fisket ochfiskevattnet bör ligga på dess ägare.Enligt budgetpropositionen avser regeringen attstödja ett särskilt kemikaliesekretariat sominrättas av ideella natur- och miljöorganisationermed uppgift att bl.a. sprida informationinternationellt om den svenska kemikaliestrateginoch skapa genomslag för strategin både inom EU ochglobalt. Vi anser att det är olämpligt att statenförser ideella organisationer med öronmärkta medel.2. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2003innebär i sina huvuddrag sänkta skatter på arbeteoch företagande som syftar till att uppnå enlångsiktig och uthållig tillväxt. Det syftar ocksåtill en mera rättvis skattepolitik för bl.a.barnfamiljer. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, utbildning, vård och omsorg, förbättringarför handikappade, åtgärder mot ohälsan samtsatsningar på miljö och rättssäkerhet.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 20har emellertid avslagits i budgetprocessens förstasteg. Då budgetförslag är en helhet ärdet inte meningsfullt att delta i fördelningen påanslag inom utgiftsområde 20. I det följanderedovisas i sammanfattning innehållet i vårtbudgetförslag för utgiftsområde 20.Folkpartiets grundsyn är att man även inommiljöområdet bör undvika riktade stödåtgärder somofta leder till byråkratiska regler och felaktigabeslut. Vi motsätter oss riktade stöd tillklimatinvesteringar och föreslår därför att anslaget34:14 Stöd till klimatinvesteringar minskas med300 och upphör.I stället bör man arbeta med den utgångspunktenatt förorenaren betalar. Vi vill ta initiativ djupgående analys av vilka organisatoriska,legala och ekonomiska förändringar som behövs föratt samhället bättre skall kunna hantera hållbarutveckling. Vi föreslår därför att enhållbarhetskommission tillsätts. Denna bör ha tilluppgift att se över vilka effektiviseringar ochmoderniseringar av samhällets regelverk, styrmedeloch upplysningsverksamhet som behöver göras.Kommissionen bör vidare samråda med näringsliv ochopinionsbildande organisationer för att finna formerför hur strävandena mot en hållbar utveckling kanintegreras och hur samhällets behov avutvecklingsinsatser bäst organiseras.Vi anser att anslaget 34:3 Åtgärder för biologiskmångfald bör förstärkas med utöverutskottets förslag för att ge fler områdenkvalificerat skydd som naturreservat.Utskottets majoritet har beslutat att öka anslaget34:4 Sanering och återställning av förorenadeområden med jämfört med regeringensförslag. Enligt vår uppfattning bör anslaget minskasmed motsvarande belopp.Anslaget 34:5 Miljöforskning bör förstärkas med20 . Dessa medel bör bl.a. användas av denföreslagna hållbarhetskommissionen för angelägnautredningar och kortare forskningsuppdrag.Miljöforskningen är för oss av allra största vikt.Den liberala forskningspolitiken inom miljöområdetskiljer sig inte från de grundpelare vi har på andraforskningsområden. Vi anser att den enskildaforskarens fria ställning bör stärkas. Endast dåvågar man komma med obehagliga sanningar. Detta ärett av skälen till att vi vill öka fakultetsanslagentill våra universitet. Vi vill också ha störreresurser till det internationella samarbetet.Folkpartiet anser att aktivt bör stödjainternationell miljösamverkan och att detta ocksåbör avspegla sig i aktiv handling. kan enligtvår uppfattning finansiera en ökad andel av sinverksamhet via intäkter, och vi föreslår därför attanslaget 34:12 Bidrag till meteorologiskaoch hydrologiska institut m.m. minskas med50 000 000 kr.Vidare bör anslaget 34:7 Internationelltmiljösamarbete ökas med för att geökade resurser till det internationella samarbetet.Folkpartiet anser att det är av yttersta vikt attSverige aktivt stöder internationell miljösamverkan.Detta bör också avspegla sig i aktiv handling.3. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerför minskad ohälsa, förbättrad lönebildning ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande.Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måstegöras mer flexibel och där den kraftigt ökandesjukfrånvaron måste mötas med en förbättradarbetsmiljö och rehabilitering. Det handlar omskatterna på arbete och företagande, som måstesänkas och anpassas till omvärldensbetydligt lägre skattetryck. Det handlar om detsvenska konkurrenstrycket, som måste förbättras.Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för attbättre möta konsumenternas/brukarnas behov ochbättre tillvarata personalens kompetens och idéer.Dessutom måste valfriheten inom familjepolitikenöka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernasekonomiska situation stärkas och infrastrukturenförbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthållig tillväxt pååtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympande skattebaseroch där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.Riksdagsmajoriteten - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - har genom förslag till ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster ställt sig bakom en annan inriktning avpolitiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (istället för i en reservation) den del av vår politiksom rör utgiftsområde 20 och som vi skulle ha yrkatbifall till om vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den första beslutsomgången.För att minska försurningen av sjöar, vattendragoch mark krävs utsläppsminskningar från trafik- ochenergisektorn m.m. De vatten och marker som redan ärdrabbade av försurning måste återställas genomomfattande kalkningsinsatser. För detta ändamålavsätter vi på ett nytt anslag,Skogsmarkskalkning.Vi föreslår en långsammare ökningstakt när detgäller anslagen 34:1 , 34:3 Åtgärderför biologisk mångfald samt 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden och förordar enminskning med , 157 000 000 krrespektive i jämförelse med utskottetsförslag.Det svåraste miljöproblem vi står inför ärklimatförändringarna. För en kraftfullareklimatpolitik bör anslaget 34:14 Stöd tillklimatinvesteringar förstärkas med 50 000 000 kr.Det är också viktigt att reglerna som styr dettaanslag är strikt fokuserade på åtgärder som direktgår att hänföra till minskningar av växthusgaser.4. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (punkt 1)av ().Den 4 december 2002 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende år 2003.Jag väljer att i ett särskilt yttrande redovisaCenterpartiets politik som berör utgiftsområde 20 iden statliga budgeten.Medel till ideella organisationer verksamma inomnatur- och kulturmiljöområdet inom anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. bör räknas upp med 5 000 000kr. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att tatill vara det engagemang som redan finns i verksammaorganisationer. Ersättningen till de ideellakrafterna är blygsam jämfört med vad tjänstemän ochkonsulter kostar.Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald börminskas med . förordaren annan modell för bevarande av skyddsvärdskogsmark.Vi anser att anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden bör förstärkasmed . Medel till sanering behövssärskilt till stöd för de småföretag som vidövertagande av markområden blir saneringsskyldigaför tidigare verksamheters miljöförstöring.Anslaget 34:5 Miljöforskning bör förstärkas medytterligare . Anslaget bör användas föratt ta fram en heltäckande forsknings- ochaktionsplan för miljö. villäven via stöd till forskningen främja utvecklingenav fordon som körs med alternativa bränslen. För attstärka arbetet för en hållbar utveckling krävs entydlig satsning på miljöforskningen. Ökade resurserkrävs för undersökningar och kontrollprogram för attkunna säkerställa att miljöskulden inte växer tillföljd av bristfälliga miljösignaler till producenteroch samhällsplanerare.Vi anser vidare att klimatinvesteringsprogrammeninte bör få användas till annat än klimatåtgärder.Förslaget om att "kommunerna bör ha möjlighet att ivissa fall ta med åtgärder av begräsad omfattningoch av särskilt lokalt eller regionalt intresse ochsom bidrar till att uppnå andra miljömål iklimatprogrammet" bör korrigeras. De lokalainvesteringsprogrammen (LIP) låstes fast med krav påatt generera arbetstillfällen. Vi anser att dettainte får ske med de klimatpolitiska programmen.Miljönyttan måste sättas i främsta rummet.Enligt vår uppfattning bör avsättastill en miljöfond för kostnadseffektivainvesteringar. Krav på rening av exempelviskväveoxidutsläpp från en svensk industri kanantingen genomföras som en investering av denaktuella industrin eller genom att motsvarandeinvesteringsbelopp läggs i en miljöfond som kananvändas mer kostnadseffektivt på andra sidanÖstersjön.Vi anser vidare att bör öronmärkasför miljöbistånd. Det krävs omfattande insatser inomjord- och skogsbruk, livsmedels- ochlandsbygdsutveckling.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2002/03:1 utgiftsområde20 Allmän miljö- och naturvårdRegeringen () har föreslagit1.