bet · GP01MJU18 · 2002-03-19 00:00:00 — Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2000/01:MJ902 yrkande 1,2000/01:MJ904 yrkande 2, 2000/01:MJ909 yrkande 2,2000/01:N318 yrkande 3 delvis, 2001/02:MJ214 yrkande1 och 2001/02:MJ522 yrkande 2 delvis.StällningstagandeEn av de frågor som är av stor vikt för främst denbofasta och yrkesverksamma skärgårdsbefolkningen ärminskningen av skarvens skadeverkningar. Enligt vårmening måste skarvbestånden hållas på en rimlig nivåoch regleras genom traditionell förvaltning utifrånjaktetiska principer och med tydliga bestämmelser iform av jakttider och andra villkor för jakten. Detkan emellertid konstateras att den alltför storaexpansionen av skarv nu hotar den biologiskamångfalden i flera regioner, och för yrkesfisketinnebär skarvarna ett stort avbräck. Detta talarenligt vår mening för utvidgad skyddsjakt. Även omallmän jakt skulle införas bör denna form avskyddsåtgärder fortfarande tillåtas.2. Skyddsjakt på säl (punkt 2)av (), (), (), (), Per-SamuelNisser (m), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2000/01:MJ907, 2000/01:MJ911yrkande 5, 2000/01:MJ916, 2000/01:N318 yrkande 3delvis, 2001/02:MJ420 yrkande 7 delvis,2001/02:MJ431, 2001/02:MJ432 och 2001/02:MJ522yrkande 2 delvis.StällningstagandeEn fråga av stor vikt för främst den bofasta ochyrkesverksamma skärgårdsbefolkningen är enbegränsning av sälstammens ökning. Enligt vår meningmåste sälbestånden hållas på en rimlig nivå ochregleras genom traditionell förvaltning utifrånjaktetiska principer och med tydliga bestämmelser iform av jakttider och andra villkor för jakten.Sälstammarna längs Sveriges kuster har ökat mycketkraftigt , och som en direkt följdhärav har fiskenäringen drabbats av allt störreskador orsakade av säl. Särskilt hårt drabbat är detkustnära fisket utefter , men entydlig tendens till skadeökning föreligger även iandra kustområden. Mot bakgrund härav bör regeringensnarast införa sådan form av skyddsjakt som redanförekommer i och på Åland.3. Ersättning för skador orsakade av säl ochförbud mot skyddsjakt på gråsäl (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ439 yrkandena 2 och 3 samt avslårmotion 2001/02:MJ439 yrkande 1.StällningstagandeI förvaltningsplanen för gråsäl konstaterarNaturvårdsverket att skyddsjakt inte är lösningen påyrkesfiskets problem med skador på redskap ochförluster av fångster orsakade av gråsäl. Tvärtomanför verket att lösningen på problemen är redskaps-och metodutveckling. Mot den bakgrunden är detenligt min mening av stor vikt att sådana redskapoch fiskemetoder utvecklas som eliminerar eller ivart fall minskar skadorna av säl. Denbudgetförstärkning avseende ersättning förviltskador och framför allt skador av säl som hargenomförts bör därför utvärderas ochen analys göras av vilka som är berättigade tillersättning för sälskador och av ersättningensstorlek.4. Samordning mellan och avjakttider och rättigheter för jakt på ripa(punkt 6)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ910.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ910 (m) har svenskajägare inte samma möjligheter att bedriva jakt påripa i som norska jägare har att jaga ripa iSverige. Jakttiden på ripa inleds i den 25augusti och i , vilket innebäratt norska jägare kan inleda sin ripjakt i Sverigeoch fortsätta jakten i när jakttiden infallerdär. Svenska jägare kan inte på samma sätt jaga iNorge eftersom norska regler begränsar dessamöjligheter. Härigenom uppstår en snedvridning avjaktlagstiftningen som enligt vår mening missgynnarsvenska jägarintressen. Regeringen bör därför verkaför ett regelsystem som bättre tillgodoser svenskajägares intresse av att bedriva ripjakt på sammavillkor som norska jägare.5. Fri avskjutning av älgkalvar och rådjurskidm.m. (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 5. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ446.StällningstagandeSom anförs i motion 2001/02:MJ446 (fp) kankalvskytte och minskade inventeringar av älgstammenkomma att bli förödande för stammens fortbestånd.Regelbundna inventeringar är nödvändiga för enkorrekt uppfattning om älgstammens storlek ochnivåerna på älgskadorna. Sannolikt pågår enförsvagning av älgstammen på grund avkalvavskjutningen. Därför måste kapitalkor med kalvskonas under jakten eftersom kon är det produktivadjuret som tillsammans med sin kalv ger valuta förvinterbetet. Eftersom det av flera skäl är svårareatt skjuta en kalv än ett vuxet djur skulle ävenrisken för skadskjutning minimeras om den friakalvavskjutningen upphör. Vid en omställning frånkalvskytte till fjolingskytte förändras älgstammenssammansättning och färre djur skulle skjutas detförsta året medan köttutbyte skullebli högre.Enligt min mening är det svårt att försvaravårjakt på rådjur. Starka skäl talar för att berördamyndigheter bör följa och utvärdera de bestämmelsersom gäller för jakt efter rådjur. Hänsyn bör därvidtas till de aspekter som berör jaktetik, natur- ochviltvård, trafiksäkerhet, friluftsliv ochturistnäring. De åtgärder som föreslås i motionenutgör dock inte något hinder för att den friakalvavskjutningen och vårjakten på rådjur börupphöra.6. Grytjakt på rödräv och grävling (punkt 11)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ271.StällningstagandeI dag bedrivs grytjakt på ett flertal arter menfrämst på rödräv och grävling. Denna form av jaktkan ifrågasättas av flera skäl. Med tanke på denrespekt för villebrådet som måste gälla all jakt börgrytet kunna vara en för dessa arter.Jaktformen kan inte heller anses förenlig med enmodern syn på jakten där djuret inte skall utsättasför onödigt lidande och för så lite stress ommöjligt. Grytjakten som jaktform för rödräv ochgrävling bör därför förbjudas.7. Jakt på hotade arter (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ743 yrkande 3.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ743 (mp) bör jakt inteförekomma på de arter som är upptagna påArtdatabankens hotlista. jagasemellertid i vårt land rödlistade arter som sädgåsoch svärta, båda av hotkategori NT (NearlyThreatened), dvs. Enligt min meningmåste jakten upphöra på en art så snart den upptaspå Artdatabankens hotlista. Det faktum att arten kanvara vanlig lokalt kan inte motivera jakt; på sammasätt som vid listningen måste arten bedömasnationellt.8. Utredning om ersättning till jakträttshavareför skador av rovdjur (punkt 13)av (), (), (), (), Per-SamuelNisser (m), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 8. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ206 yrkande 3.StällningstagandeLokala jaktintressen kommer i konfliktmed ökande rovdjursstammar, och dessa konflikterskapar ytterligare motstånd mot störrerovdjursförekomst. Ett sätt att minska risken fördenna typ av konflikter skulle kunna vara attersätta jakträttshavare för förlorade jaktinkomsteri områden med stor rovdjurstäthet. Detta skulleexempelvis kunna ske genom inrättande av en särskildrovdjursskadefond med tydliga regler för ersättning.Regeringen bör utreda möjligheterna till ochformerna för sådan ersättning.9. Ersättning för skadeförebyggande arbete ochför rovdjursskador (punkt 14)av (), (), (), (), Per-SamuelNisser (m), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:MJ248 yrkande 3 och 2001/02:MJ394samt avslår motion 2001/02:MJ227 yrkande 3.StällningstagandeUnder förutsättning att rimligaskadeförebyggande åtgärder har vidtagits ärdet enligt vår mening naturligt att allaskador av rovdjursangrepp, även skador sominte kan hänföras till näringsverksamhet,skall berättiga till ersättning. Detframstår som orimligt att t.ex. en rivenridhäst eller raserade bikupor inte ger rätttill ersättning. Det är vidare oacceptabeltatt rätten till ersättning skall varaberoende av storleken på anslaget till detegna länet. Ersättning bör även lämnas förde extra kostnader för skadeförebyggandearbete som uppsättande av elstängsel ochunderhåll av dessa stängsel som åsamkastamdjursägaren. Hänsyn bör även tas till detmerarbete som kan uppstå till följd av attdjur har skrämts ur inhägnader medomfattande reparationer ochhopsamlingsarbete som följd. Vi anser ävenatt personskador på grund av rovdjursangreppbör ersättas fullt ut.10. Skador på djur vid fäbodbruk (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ414.StällningstagandeTill fäbodbruk hör ett fritt skogsbete och därmedstörre risk för skador av rovdjur. De påtagligaskador som uppstår när rovdjur dödar eller skadartamdjur är lätta att konstatera. Otydliga skador iform av bl.a. beteendeförändringar, ätstörningar,kastning och sämre mjölkkvalitet orsakade avviltstörning är däremot mycket litet uppmärksammade.Som anförs i motion 2001/02: MJ414 (v) bör ettsärskilt åtgärdsprogram utarbetas för denna typ avskador.Beroende på rovdjursförekomsten och önskemålen omrovdjurens utbredning bör fäbodbruk i områden medstora rovdjursbestånd kunna erhålla ett generelltdriftsstöd som gör det möjligt att vidta åtgärder iform av t.ex. vallning för att förebygga viltskador.De medel som finns tillgängliga vid länsstyrelsenoch inom kulturmiljövården bör kunna användas föratt stödja driften av det kulturhistoriska arv somfäbodbruket utgör.11. Besittningsskydd och förlängning vidjakträttsupplåtelser (punkt 16)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ455.StällningstagandeTrots att genom ändring ijaktlagen (1987:259) upphävde reglerna ombesittningsskydd och rätt till tvångsförlängning vidjakträttsupplåtelse kan de tidigare bestämmelsernaom förlängningsrätt i vissa fall komma att gälla iytterligare . Som anförs i motion 2001/02:MJ455(m) bör övergångsbestämmelserna ändras så att deendast kan tillämpas frånikraftträdandet av lagändringen, dvs. från den 1januari 2001. Regeringen bör återkomma med förslagom lagändring i enlighet med motionen.12. Besvärsrätten för beslut i jaktärenden(punkt 17)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 12. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ454.StällningstagandeDen enskilde jordägarens rätt att utöva jakt ochskydda sin skog och sin gröda mot viltskador ärcivilrättsliga rättigheter av stor principiell ochekonomisk betydelse för den enskildefastighetsägaren. Oaktat dessa förhållanden och vadsom anges i artikel 6 i om rätttill domstolsprövning saknar jordägaren(jakträttshavaren) besvärsrätt i flera viktigaavseenden. I 54 § jaktlagen (1987:259) stadgas attlänsstyrelsens beslut enligt 33 § samma lag, dvs.reglerna för älgjakten, får överklagas i fråga omregistrering av licensområde men för övriga beslutenligt paragrafen saknas besvärsrätt. Detta innebäratt beslut om bl.a. älgtilldelningoch jakttid inte kan prövas i domstol. Dettaförhållande strider enligt vår mening motgrundlagen. Regeringen bör återkomma med förslag omlagändring i enlighet med motionen.13. Beslutande myndighet för skyddsjakt på varg(punkt 18)av (), (), (), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 13. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ227 yrkande 6.StällningstagandeEnligt vår mening bör beslut om vargstammensreglering fattas så nära de berörda, dvs. de fastboende, som möjligt. bör som centralmyndighet kunna fatta sådana beslut men beslutenskall också kunna delegeras till nivå i såmånga fall som möjligt.14. Medel ur Jaktvårdsfonden (punkt 19)av (), (), (), (), Per-SamuelNisser (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 14. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ911 yrkande 2 och delvis motion2000/01:MJ920 yrkande 4.StällningstagandeDet är enligt vår mening av vikt att de medel sominflyter genom det statliga jaktkortet verkligenanvänds för ändamål som främjar jägarnas intressen.De möjligheter för attfinansiera sin verksamhet med dessa medel somaviserades i proposition 1999/2000:73 Jaktensvillkor avvisar vi bestämt. Det måste ävenifrågasättas om medel ur Jaktvårdsfonden skall kunnaanvänds för polisiär verksamhet och åtgärder vidt.ex. olovligt utsläpp av minkar.15. Statlig representation ijägarorganisationerna (punkt 21)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 15. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ920 yrkande 5.StällningstagandeI samband med behandlingen av proposition1999/2000:73 Jaktens villkor beslutade attregeringen skall ha rätt att utse en ledamot iSvenska och Jägarnas Riksförbundsstyrelser. Vare sig i propositionen, i utskottetsbetänkande /01:MJU17 eller i den efterföljandedebatten framfördes några hållbara argument fördenna nya ordning. Enligt vår mening bör möjlighetentill statlig representation i de centralajägarorganisationerna avskaffas.16. Miljömål för djur (punkt 23)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 16. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:MJ826.StällningstagandeSom anförs i motion 2000/01:MJ826 (c) är det är enuppenbar brist att ett miljökvalitetsmål för fåglaroch andra djur saknas bland de 15 miljökvalitetsmålsom har fastställt. Detta ärenligt vår mening ett märkligt förbiseende. Ingenkan sväva i tvivelsmål om att en av vårt lands mestvärdefulla och hållbara resurser är våra djur ochfåglar, förutsatt att de får det skydd och denskötsel som behövs för en hållbar utveckling. Viansluter oss således till motionens yrkande attriksdagen bör fastställa ett sextondemiljökvalitetsmål, Ett rikt djur- och fågelliv.17. Hänsynsfull och långsiktigt hållbar jakt(punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 17. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ418 yrkande 19.StällningstagandeEnligt min mening bör dagens viltvård ersättas medfaunavård och omfatta alla vilda arter. Jakten måstevara hänsynsfull, reglerad och långsiktigt hållbaroch anpassas till populationerna av de arter manvill jaga och till deras utveckling ochrum. Jakten skall även ta hänsyn till de arter somär beroende av arter som jagas, t.ex. jaktfalkensberoende av ripan som födodjur. Om jakt kan hota enarts fortbestånd skall ingen jakt få förekomma påhotade rödlistade arter eller på arter varspopulationer minskar kraftigt, och jakt under våroch sommar, då flytt och reproduktion sker, skallinte vara tillåten. Jag tar även avstånd från allatyper av jakt som innebär stor risk för lidande fördet jagade djuret. Jakten skall vidare utformasutifrån ett ekologiskt perspektiv därnaturvårdsintressena ges större inflytande änjaktintressena, och rovdjursstammarna skall tillåtasöka till livskraftiga populationer. För att såvälbiologisk mångfald som långsiktig ekologiskhållbarhet skall kunna säkerställas skall jakttideroch antal djur som får skjutas omprövas ochbaseras på inventeringar Som anförs i motion2001/02:MJ418 (mp) bör ett svenskt faunaråd bildas.Rådet, som bör bestå av representanter förnaturvårdsorganisationerna, jägarkåren,djurrättsrörelserna och viltforskarna i lika delar,bör ha till uppgift att se över jaktens praktiskaoch etiska aspekter och vara rådgivande om jakttideroch jaktformer.18. Jaktens betydelse för viltvården (punkt 25)av (), (), (), (), Per-SamuelNisser (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 18. Därmed bifaller riksdagenmotion 2000/01:N385 yrkande 13.StällningstagandeJakt- och viltupplevelser utgör en omfattandefolkrörelse men, vilket anförs i motion 2000/01:N385(m), har en ännu större potential. De svenskaviltstammarna av älg, rådjur, björn m.fl. har enstark dragningskraft för såväl jägare som för demsom endast vill uppleva mötet med det vilda. Flerabreda attitydundersökningar visar att den vildafaunan representerar ett av de viktigastenaturvärdena för en stor majoritet av befolkningen.Vården av viltstammarna är därför att betrakta somen i vid mening gemensam angelägenhet. I denna vårdär det enligt vår mening viktigt att framhålla jaktoch beskattning av viltet som en mycket viktigbeståndsdel. Det är mot denna bakgrund angeläget attde tendenser till antijaktrörelser som förekommerbemöts med saklig information om jaktens betydelseför starka och uthålliga viltstammar. Våren 2000fattade beslut med anledning avproposition 1999/2000:73 Jaktens villkor. Beslutetinnebar bl.a. att det numera är möjligt att genomlagen om viltvårdsområden tvinga in en markägare iett sådant område. Medlemskapet kan då komma attinnebära ett betydande intrång i förfogandet överjakträtten. Vi anser att samarbete i viltvårdsfrågoröver ägogränser är naturligt och bra, men ett sådantsamarbete måste ske på frivillig väg. Deninskränkning av äganderätten som beslutet innebärutgör ett allvarligt hinder för utveckling av denlandsbygdsturism som enligt vår mening kan bli tillgagn för dem som bor i glesbygd. Sedan ett antal årkan alla jägare köpa jaktkort för småviltsjakt påstatens mark ovan odlingsgränsen. Av intäkterna fråndenna jakt går till samerna och tillrennäringsenheten vid de nordliga länsstyrelserna.Denna jakt, huvudsakligen på ripa, har varit och ärmycket omdebatterad. Samerna har t.ex. starkainvändningar mot jakten då den påstås inkräkta pårenskötseln, och miljödebattörer anser att beståndetav ripa hotas. Enligt vår mening är kritikenöverdriven och vi är beredda att verka för att dennamöjlighet till jakt skall bestå. Det är dock rimligtatt en utvärdering görs i syfte att undersöka omvillkoren för denna jakt behöver förändras.19. Utvidgad skyddsjakt på rovdjur (punkt 26)av (), (), (), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 19. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2001/02:MJ248 yrkande 2 samt avslårmotion 2001/02:MJ227 yrkande 5.StällningstagandeSom anförs i motion 2001/02:MJ247 (m) börregionala eller lokala myndigheter få möjlighet attbesluta om skyddsjakt och andra åtgärder i fråga omsamtliga rovdjur när lokala problem uppstår bl.a. iform av rivna tamdjur. Det måste således varatillåtet att skjuta rovdjur som vållar stora lokalaproblem. Eftersom det enligt vår mening voreoacceptabelt att tvinga djurägare att bevittna hurdjur rivs och skadas utan möjlighet att ingripamåste djurägare också ges möjlighet att skydda ochförsvara egna djur som anfalls av rovdjur.Regeringen bör återkomma med förslag om lagändring ienlighet med motionens yrkande 2.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriskdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Jakttider på tjäder, orre och järpe ochskyddsjakt på vissa fågelarter (punkterna 7och 8)2.av ().I betänkandet behandlas ett antal motioner frånMiljöpartiet de gröna som berör jakttider ochskyddsjakt på vissa fågelarter. Vi vill genom dettasärskilda yttrande påpeka problemen med dagenssituation men vi reserverar oss inte utanförutsätter att regeringen och tardessa problem på allvar vid den återkommandeöversynen av regleringar av jakt och jakttider.Jakten på tjäder, järpe och orre är allmän ochjakttiderna generösa. Det kan ifrågasättas om det ärrimligt att tillåta jakt på arter där populationernaminskar så kraftigt som för dessa. Vad skälet tillminskningen är har ingen betydelse; det är fråga omförsiktighet. var orrbubblet iSörmlands skogar starkt och vanligt. En vårvandrarepå vaknade till det härliga ljudet.Så är det inte längre. får man leta efterfåglarna. Tillbakagången är mycket påtaglig.Alla svenska småfåglar utom koltrast, björktrast,stare, gråsparv och pilfink är fredade. Det ärunderligt att just de har blivit kvar och det kanverkligen ifrågasättas om jakten är nödvändig.Jakten kallas skyddsjakt och är i flera falltillåten under häckningstid, vilket torde varaetiskt oförsvarbart. Vi anser att det borde varadags att freda även dessa småfåglar.Att skjuta småfågel stämmer inte med dagens syn pådjur och natur. Dessutom härrör denna skyddsjaktfrån när populationerna av fågelarterna varstörre och då säd hanterades annorlunda och meröppet än . Några stora sanitära problem tordejust inte de fågelarter utgöra för vilka skyddsjaktfinns.Skyddsjakten strider också mot EU:s art- ochhabitatdirektiv och mot fågeldirektivet. Det är inteetiskt att skjuta föräldrar till värnlösafågelungar. Det stämmer inte heller med andrabestämmelser i jaktlagen, till exempel 27 §, somsäger att jakten skall bedrivas på ett sådant sättatt viltet inte utsätts för onödigt lidande. I dethär fallet får även eventuella ungar ses somvillebråd, och de utsätts för lidande om en förälderförsvinner, eftersom det är mycket svårt för enensam förälder att klara ungarnas matbehov.Trots att arten svärta går tillbaka får den jagas.Jakten sker under häckningstid, vilket strider motEU:s fågeldirektiv. Svärta finns också med i den nyarödlistan . Vår allmänna inställning är attarter på hotlistan över huvud taget inte skall fåjagas.Jakttiden för morkulla har förändrats i positivriktning. Undersökningar tyder emellertid på attäven dagens jakttid kan vara olämplig. Även dennajakttid infaller under häckningstid eftersom vissahonor lägger två kullar och den sista kullen inte ärflygg före . Vi förutsätter attregeringen överväger att flytta fram startdatum förmorkulljakten ytterligare.2.