bet · GQ01NU2 · 2002-11-28 00:00:00 — Dessutom tillförslänsstyrelserna medel för företagsstöd och stöd tillkommersiell service. För ändamålet uppföljning ochutvärdering bör samverkansorganen få besluta omvissa medel, men även länsstyrelserna i berörda länbör få disponera vissa medel från anslaget för dessaändamål.Fram till pågårförsöksverksamheten med ändrad regionalansvarsfördelning (prop. 1996/97:36, bet.1996/97:KU4), vilken bl.a. berör Regionförbunden iKalmar län och i län samt kommun.Dessa organ har övertagit länsstyrelsernas ansvarför att utarbeta regionala utvecklingsstrategier ochbesluta om huvuddelen av de regionalpolitiskaåtgärdsmedlen.Gotlands län och län omfattas av den nyalagen om samverkansorgan. Samverkansorganen påGotland och i län (ett nybildatkommunalförbund) bör ha samma beslutanderätt när detgäller anslaget 33:1 som de tidigaresjälvstyrelseorganen, dvs. i jämförelse mednuvarande ändamål föreslås inga förändringar. Ävenlänsstyrelserna i berörda län bör tilldelas vissamedel.Från och med den 1 januari 1999 utgör nybildadeSkåne läns landsting och länslandsting självstyrelseorgan i respektive län (prop.1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13). Syftet medförsöksverksamheten är att utveckla former förfördjupad demokratisk förankring av det regionalautvecklingsarbetet. Självstyrelseorganen i berördalän skall besluta om användningen av medlen enligtsamma riktlinjer som gäller för länsstyrelserna. Ijämförelse med tidigare innebär detta ingaförändringar. Även berörda länsstyrelser bör dock fådisponera vissa medel från anslaget.För länsstyrelser som har det regionalautvecklingsansvaret innebärregeringens förslag inga förändringar.Länsstyrelserna skall liksom samverkansorganen ochsjälvstyrelseorganen bedriva förstärkta insatserinom jämställdhetsområdet.En viss del av anslaget skall liksom förnärvarande kunna disponeras av och regeringen.Därutöver föreslås en del av anslaget få disponerasav Delegationen för delar av Bergslagen, Dalslandoch samt Delegationen för norra . Av anslaget avses 36 miljoner kronoranvändas för finansiering av lokala och regionalaresurscentrum för kvinnor.Det bör även fortsättningsvis vara en uppgiftför regeringen att fördela anslaget mellanlänsstyrelser, samverkansorgan,självstyrelseorgan m.fl. och utfärda deföreskrifter som behövs. Vid fördelningen avmedel mellan länen bör som delångsiktiga regionala problemens svårighetsgradutgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln medsärskilt beaktande av medfinansieringsbehovetav åtgärder inom strukturfondsprogrammen ochinom ramen för de regionala tillväxtavtalen.MotionernaEnligt vad som framförs i kommittémotion2002/03:N357 (m) bör det nu aktuella anslaget (33:1)för minskas med iförhållande till regeringens förslag. Minskningenkan göras eftersom den planlösa ökade statligastyrningen hämmar entreprenör-skapet i bådetät- och glesbygd. Motionärerna förordar i ställetgenerella åtgärder som nedsättning avsocialavgifterna, bra kommunikationer och sådanutbyggnad av IT-infrastruktur som inte kan kommatill stånd på kommersiella villkor och där statligmedverkan därför kan motiveras.Folkpartiet framhåller i motion 2002/03:Fi232 attregionalpolitiken måste läggas om i en riktning motmer generella åtgärder. Ett underifrånperspektiv därden enskilde sätts i centrum måste råda. Därför börde selektiva stöden dras ned. Anslaget bör minskasmed jämfört med regeringensförslag. Samma förslag återfinns i motion2002/03:N267 (fp).I motion 2002/03:N393 (kd) konstateras attanslaget i budgetpropositionen föreslås uppgå till , varav en viss del skall fådisponeras av regeringen. Eftersom regeringen interedovisat vad pengarna skall användas till, föreslårmotionärerna att sparas.I motion 2002/03:N352 (c) begärs att anslagetskall ökas med i förhållandetill regeringens beräkning. Dessa medel bör användastill program för utveckling av landsbygdsturism,småskalig livsmedelsproduktion, fiske, alternativabränslen samt till utveckling av kvinnors ochinvandrares företagande.Hemsändningsbidraget enligt förordningen om stödtill kommersiell service tas upp i motion2002/03:N303 (c). Lanthandlarna erhåller i dagmaximalt per hemsändning, vilket utbetalastill hälften av och till hälften avkommunerna. Motionärerna anser att upprätthållandeav servicen försvåras på grund av statensbestämmelser rörande takbeloppet och kommunernasbegränsade ekonomi. Enligt motionärerna är detbefogat att höja taket för hemsändningsbidraget,förslagsvis till 110 kr.När det gäller vilka medel som skall kunnaöverföras till län med samverkansorgan framförsi motion 2002/03:N334 (c) uppfattningen attmedel för regional projektverksamhet,inkluderande projektmedel som medfinansierarEG:s strukturfondsprogram, inte bara bör utanskall tillföras samverkansorganen. Enligtmotionären är medelsöverföringen inte bara enförutsättning för att samverkansorganet skallkunna fullgöra sitt uppdrag; den är också enförutsättning för att uppnå en klarrollfördelning mellan länsstyrelse ochsamverkansorgan.Vissa kompletterande uppgifterI hade sex län inkommit med anmälantill regeringen att de ville bilda ett regionaltsamverkansorgan, nämligen , ,, , och län.Anmälan från och län fyller dockinte kraven i formell mening, eftersom vissauppgifter saknas.För avser anmälan att ettkommunalförbund skall vara samverkansorgan fr.o.m.den 1 januari 2003. ingår ej i ettförsta skede. Även för län gäller anmälanfrån , men först om nybildade kommunockså kommer att ingå uppfylls förutsättningarna. ISkåne och fortsätterverksamheten med regionala självstyrelseorganytterligare en mandatperiod. För län ochGotlands län fortsätter det inledda arbetet men iform av samverkansorgan. För övriga län är det ivissa fall tveksamt om anmälan hinner göras ochi andra fall inaktuellt med anmälan på grund av attvissa kommuner inte är intresserade av att delta.Den närmare fördelningen av anslaget (33:1)Allmänna regionalpolitiska åtgärder mellanlänsstyrelser och samverkansorgan (i de fall sådanafinns) avses enligt uppgift frånNäringsdepartementet lösas , docksenast i samband med regeringsbeslut omregleringsbrev för för nämnda anslag. Dennafördelning kommer att vara beroende av hurarbetsuppgifterna och ansvaret fördelas mellanlänsstyrelser och samverkansorgan.Vidare berörs förvaltningsanslaget förlänsstyrelserna (ramanslaget 32:1 Länsstyrelsernam.m. under utgiftsområde 18, Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande) eftersompersonalantalet på samverkansorganets sekretariatkommer att vara en avspegling av att länsstyrelsenspersonal minskar för samma arbetsuppgifter och bl.a.beror på hur fördelningen av anslaget 33:1 sker.Länsstyrelsen skall i samråd med det kommunalasamverkansorganet (kommunalförbundet) beräkna - ochtill regeringen redovisa - hur mångaårsarbetskrafter som kan hänföras tilluppgiftsöverföringen. Regeringen kommer därefteratt, utifrån en schablonersättning perårsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skallomfördelas från länsstyrelserna till de kommunalasamverkansorganen (utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande,s. 56).När det gäller yrkandet i motion 2002/03:N334 (c)om tillförande av medel till samverkansorgan, kandet konstateras att dessa enligt lagen omsamverkansorgan i länen har till uppgift att beslutaom användningen av vissa statliga medel för regionalutveckling enligt vad som närmare föreskrivs avregeringen. Enligt , sombehandlade propositionen om regional samverkan ochstatlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7, bet.2001/02:KU7) kommer det att vara regeringen som -sedan beslutat om anslaget - skall fördelamedlen mellan länen och i s.k. villkorsbeslutföreskriva för samverkansorganen vad medlen fåranvändas till inom de av givna ramarna.Regeringen anför i budgetpropositionen att medel förregional projektverksamhet, inkluderandeprojektmedel som medfinansierar EG:sstrukturfondsprogram, bör tillförassamverkansorganen och användas för ändamålenregional projektverksamhet, uppföljning ochutvärdering.Det kan vidare erinras om att länsstyrelsernakommer att driva och avsluta arbetet med denuvarande tillväxtavtalen, även när det finnskommunala samverkansorgan. Däremot kommersamverkansorganen att ta över arbetet med deregionala tillväxtprogrammen.När det gäller stödet till kommersiell service ochdet i motion 2002/03:N303 (c) berördahemsändningsbidraget finns de aktuellabestämmelserna i förordningen (2000:284) om stödtill kommersiell service. Enligt förordningen (19 §)kan stöd till kommersiell service lämnas somhemsändningsbidrag till kommuner som helt ellerdelvis bekostar hemsändning av dagligvaror tillhushåll. Hemsändningsbidrag kan lämnas med ettbelopp som motsvarar högst av kommunensnettoutgift för hemsändningen. Bidraget får dockinte överstiga per hushåll ochhemsändningstillfälle (20 §). Bidraget betalas utårsvis i efterskott (21 §). Ansökan om stöd tillkommersiell service skall ges in till och avgöras avlänsstyrelsen i det län där verksamheten bedrivs (22§).Enligt uppgift har summan sitt ursprung i enkostnadsberäkning av (). Den tidigareförordningen (1994:577) utgick årsberäkning. Det skedde inte någon förändring iersättningsnivån i samband med att den nyaförordningen (2000:284) började gälla.Den studie som gjordes av SSLF visade enkostnad på per hemsändning. Föreningenför landsbygdshandelns främjande bedömer attkostnaderna kan ha ökat med ca 5 %.I en annan studie , vilken genomförtsav på uppdrag av för landsbygdshandels främjande,redovisas att drygt sex av tio lanthandlare betjänarsina kunder med hemsändning av varor. I genomsnittfår lanthandlaren av kommunen per hemsändning.Enligt uppgift från avserdepartementet att initiera en översyn inom kortav beloppsgränsen och regeln om att 50 %av kommunens kostnader ersätts av staten.Landsbygdslån (33:2)PropositionenAnslaget disponeras av . Landsbygdslån beviljasav länsstyrelserna och de regionalasjälvstyrelseorganen. Medel från anslaget får, inomramen för anslagets ändamål, användas sommedfinansiering av åtgärder inom de regionalatillväxtavtalen.Under år 2001 utbetalades ca ilandsbygdslån. Utgiftsprognosen för uppgårtill . Av anslagssparandet pådrygt har regeringen genom beslutdragit in ca 46 miljoner kronor.Anslaget föreslås uppgå till 60 miljoner kronorför år 2003.MotionenEnligt vad som anförs i motion 2002/03:N393(kd) gör bedömningen attlandsbygdslånen är en viktig åtgärd som börfortgå i nuvarande omfattning. Med hänsyn tillatt efterfrågan på lånen varit liten föreslårmotionärerna ett lägre anslag för änregeringen. I motionen föreslås att 30 miljonerkronor sparas.Vissa kompletterande uppgifterDet kan erinras om att detta anslag har en någotannorlunda konstruktion än anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder, där det finns ettbemyndigande att göra ekonomiska åtaganden somkommer att innebära utgifter under senare år.Anslaget till landsbygdslån har inget bemyndigandeutan de olika länen och regeringen erhållerbeslutsramar, vilka sammantaget uppgår till etthögre belopp än det aktuella anslaget. Därigenom gesmöjligheter till alla län att utnyttja anslaget,även om endast vissa län kommer att göra så.Enligt uppgift från böranslaget ligga kvar på nivån ,eftersom det finns förväntningar om att belastningenpå anslaget kommer att öka. Dels väntaslandsbygdslånen utnyttjas mer i samband med enkonjunkturuppgång, dels väntas en ökad efterfråganpå landsbygdslån för sådana företag som kan få ökadesvårigheter att låna i bank.En bakgrund är att ett nytt internationelltregelverk angående bl.a. riskvärdering i samband medbankutlåning är under utarbetande genom den s.k.Baselkommittén för banktillsyn (seFinansinspektionens rapporter om riskmätning ochkapitalkrav 2001:1 och 2002:8). I kommittén, sombedriver ett internationellt arbete för att utvecklakapitaltäckningsreglerna, ingår f.n. Förentastaterna, , , , ,, , , , ,, och . är att reglerna om kapitalkravmåste moderniseras och göras mer riskkänsliga. Ettav argumenten är att en knapp resurs som riskkapitalkan utnyttjas mer effektivt för att skydda motfinansiell instabilitet om kapitalkravet görs merriskkänsligt. Den lösning som harvalt är att utnyttja avancerade riskmätningssystem.När det gäller frågan om det nya systemetsystematiskt skulle kunna vara till nackdel för småoch medelstora företag säger attstabila välkonsoliderade småföretag kommer till sinrätt lika väl som större företag. Situationen förnystartade företag är dock svårare eftersom de imånga fall representerar en högre kreditrisknivå.Utan säkerheter eller garantier kommer banken att isin räntemarginal vilja bygga in en betydanderiskpremie - om den över huvud taget är villig attta på sig ett engagemang. Implementering av ett nyttinternationellt system för riskmätning ochkapitalkrav avses ske år 2006.En annan bakgrund till befarade svårigheter förföretag att få låna pengar i bank är förväntadeändringar i förmånsrättsordningen i enlighet medriksdagens tillkännagivande till regeringen i maj2002 (bet. 2001/02:LU26). uttalade attregeringen bör återkomma med lagförslag under hösten2002 i enlighet med förslag ibetänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1). Vadsom är av intresse i detta sammanhang är kommitténsförslag angående företagshypotek med betydelse förkonsekvenserna vid en företagskonkurs. Sammantagetkommer förändringarna att innebära att kreditgivarna(bankerna) löper risk att få mindre tillbaka av sinutlåning vid en företagskonkurs. Det kan inteuteslutas att detta kommer att leda till enförsiktigare hållning från kreditgivarnas sida, ivart fall i vissa regioner. En proposition baseradpå överväganden med bl.a.förslag på lönegarantiområdet beräknas kunna lämnastill (prop. 2002/03:1utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, s. 25).Det finns enligt signalersom pekar mot att bankerna redan nu har börjatatt anpassa sig efter de kommandeförändringarna. Mot den bakgrunden väntas annankreditgivning, bl.a. landsbygdslån, få en ökadbetydelse.Transportbidrag (33:3)PropositionenAnslaget disponeras av enligt förordningen(2000:281) om regionalt transportbidrag.Transportbidraget i nuvarande form godkändes underår 1999 av för tillämpning fr.o.m.år 2000.Utgiftsprognosen för uppgår till 331,6miljoner kronor. Anslaget för föreslåsuppgå till 336 miljoner kronor.MotionenEnligt förslag i motion 2002/03:N371 (s) börzonindelningen för transportbidrag justeras föratt det inte skall uppstå svåra oförutseddakonsekvenser för vissa inlandssågverk.Motionärerna anser att kommun böröverföras till zon 5, när det gäller beräkningav transportbidrag.Vissa kompletterande uppgifterAvsikten med transportbidraget är att ge visskompensation för de kostnadsnackdelar somnäringslivet i de fyra nordligaste länen har pågrund av långa avstånd till marknaden samt attstimulera till höjd förädlingsgrad i området.Transportbidrag lämnas till utgifter för in- elleruttransport av gods som genomgått eller kommer attgenomgå en betydande bearbetning. Endast transportermed yrkesmässig trafik på väg, järnväg eller tillsjöss är stödberättigade. Bidrag lämnas med och högst av fraktkostnaden beroende påtransportavstånd och transportbidragszon.Ånge kommun tillhör , liksom ,transportbidragszon 2 och gränsar till kommuner somingår i zon 3 (, och ). I maj2000 utfärdade regeringen en ny förordning omtransportbidrag som tillämpas retroaktivt från den 1januari 2000. Förordningen innebär bl.a. att förtransporter av oförädlade trävaror från orter inomzon 2 och 4 och från produktionsställen som är atthänföra till vissa större sågverk belägna ikustområdena, s.k. bulksågverk (industrisågverk),får transportbidrag lämnas för högst perår.Zonindelningen för transportbidraget granskadesav och godkändes attgälla . En förändring avzonindelningen för transportbidraget skallanmälas till kommissionen för godkännande.Glesbygdsverket (33:4)PropositionenMålet för är att det främst genompåverkan på olika samhällssektorer skall verka förgoda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheterför glesbygds- och landsbygdsbefolkningen medtyngdpunkten i skogslänens inre delar samt iskärgårdsområdena. Som tidigare beskrivitspresenterade revisorer engranskning av roll iregionalpolitiken. Revisorerna ansåg att verketsuppdrag är otydligt och att målen för verksamhetenär svåra att följa upp.I propositionen om en politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet.2001/02:NU4) gjorde regeringen bedömningen attGlesbygdsverkets roll inom den nya politiken förregional utveckling bör utvecklas och tydliggöras. Iaugusti 2002 fattade regeringen beslut om atttillkalla en särskild utredare med uppgift attgenomföra en översyn av roll ochuppdrag inom den nya regionala utvecklingspolitiken(dir. 2002:112). Uppdraget skall redovisas senastden 28 februari 2003.Utgiftsprognosen för uppgår till 27,3miljoner kronor. Regeringen föreslår ett anslagpå för år 2003.MotionernaSåväl i partimotion 2002/03:Fi232 (fp) som ikommittémotion 2002/03:N267 (fp) föreslås attGlesbygdsverket läggs ner. Motivet för ennedläggning är enligt motionärerna attGlesbygdsverket mer har blivit enlobbyistorganisation än en myndighet som gerservice. Ett första steg bör tas under år 2003genom att halvera myndighetens anslag.Vissa kompletterande uppgifterI det föregående har uppgifteroch översynen av roll ochuppdrag inom den nya regionalautvecklingspolitiken redovisats (se avsnittetMyndighetsfrågor inom den regionalautvecklingpolitiken).Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden2000-2006 (33:5)PropositionenAnslaget disponeras av länsstyrelserna i ,, , , ochNorrbottens län samt för utbetalningar frånEuropeiska regionala utvecklingsfonden . Regionalfondendelfinansierar programmen inom målen 1 och 2(inklusive inom områden som får bidrag under enövergångsperiod) samt gemenskapsinitiativen Urbanoch Interreg III i sin helhet. Allastrukturfondsprogram är nu godkända av EG-kommissionen.Utfallet för var lägre än anslagetberoende på att genomförandet avstrukturfondsprogrammen har startat senare än vadtidigare bedömningar pekat på. Utgiftsprognosen förår 2002 är högre än anslaget och anslagssparandetförväntas bli utnyttjat.Anslaget föreslås uppgå till 1 200 miljoner kronorår 2003. Till anslaget finns ett bemyndigande.Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att besluta om åtagandensom innebär utgifter på högst 4 500 miljoner kronorunder . Syftet är att anpassa anslagettill ett långsiktigt planerande för de beslutandemyndigheterna enligt de intentioner som ligger tillgrund för EG:s fleråriga strukturfondsprogram.Inga motioner har väckts på detta område.Regionalt och lokalt utvecklingsarbeteMotionenI motion 2002/03:N352 (c) anförs attCenterpartiet vill tillföra ytterligareresurser till utvecklingsarbetet, fördelat itvå delar - en del för regionala behov och endel för lokal utveckling. Den regionala delenskall kunna användas till åtgärder somregionala myndigheter, näringsliv och ideellsektor gemensamt avtalar om. Den lokala delenav utvecklingspengarna skall kunna betalas utdirekt till lokalt utvecklingsarbete, t.ex.byalag, och kunna användas som medfinansieringi olika EU-projekt, initierade av lokalautvecklingsgrupper. I ett första steg föreslås100 till detta nya anslag förregionalt och lokalt utvecklingsarbete.Vissa kompletterande uppgifterDet kan erinras om att frågor om lokaltutvecklingsarbete med tyngdpunkt mot den ideellasektorns möjligheter att bidra till den lokalautvecklingen behandlades utförligt föregående år ibetänkande 2001/02:NU4 (s. 84) med anledning avregeringens bedömning att program förentreprenörskap och lokal utveckling bör arbetasfram. Härvid skall särskild vikt läggas vidungdomars och kvinnors deltagande. Beslut omprogrammen fattas av länsstyrelserna ellersjälvstyrelseorganen som även svarar föruppföljningen av respektive program.Enligt regeringsbeslut harregeringen uppdragit åt berörda länsstyrelser ochsjälvstyrelseorgan att utarbeta och genomföra lokalaprogram för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete. Programmet finansieras viadet tidigare redovisade anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder.Medlen skall användas för att främja lokaltutvecklingsarbete till ideella organisationer som ärverksamma på lokal nivå. Högst av medlen får,efter behovsprövning, användas för utgifter hosideella organisationer i samband med deras medverkani mötesaktiviteter på regional nivå underprogrammens utarbetande m.m. En slutrapport medbeskrivning av programmens genomförande,finansiering och effekter skall redovisas tillRegeringskansliet senast den 1 augusti 2005.Enligt uppgift finns ungefär 4 170 lokalautvecklingsgrupper, vilket kan jämföras med 1500 grupper . Grupperna arbetar med alltfrån nyföretagande, service och bostäder tillfrämjande av turism och kulturevenemang. År1997 beräknades 70 000 personer vara aktiva ide 3 500 grupper som fanns då.IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m.(37:1)PropositionenAnslaget inrättades och avser främstatt täcka utgifter för det statliga stödet tillkommuner och länsstyrelser för anläggande avortssammanbindande telenät m.m.Regeringen har tidigare redovisat för riksdagensin bedömning att en del av anslaget behöver tas ianspråk för administrativa kostnader innefattandeinformation, kompetensstöd och uppföljning. En delav anslaget avser sådana kostnader vid berördamyndigheter, kommuner och organisationer. Anslagetskall vidare täcka en del av de administrativakostnaderna för verksamhet som ochSkattemyndigheterna bedriver med stöd av lagen(2000:1380) om skattereduktion för utgifter förvissa anslutningar för tele- och datakommunikation.Det beslut om IT-politiken som fattat(prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9) innebär attstöd skall kunna lämnas till finansiering avutbyggnad av regionala transportnät, som inte kommertill stånd på kommersiella grunder, som en del avett nationellt IT-infrastrukturprogram. Inriktningenavser huvudsakligen stöd till utbyggnad av IT-infrastruktur i glesbygd och landsbygd.De statliga stöden regleras i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd till kommuner föranläggande av lokala telenät, i förordningen(2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande avlokala telenät, i förordningen (2001:350) om stödtill kommuner för anläggande av ortssammanbindandetelenät m.m. och i förordningen (2001:349) om stödtill kommuner för upprättande av IT-infrastrukturprogram. Efter beslut av (prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, bet. 2001/02:TU1) harperioden för stöden till lokala ochortssammanbindande telenät förlängts med tillår 2005. Förlängningen av tidsramen innebär intenågon förändring av den beräknade ekonomiska ramen.Enligt regeringens prognos kommer kommunerna inteatt fullt ut utnyttja de avsatta medlen under år2002. Regeringens utgiftsprognos för uppgårtill , vilket medför att ettanslagssparande uppstår även innevarande år. Antaletansökningar om stöd och därmed utfallet förväntasöka fram , allteftersomkommunerna färdigställer sina program och börjaransöka om stöd. Regeringen föreslår ett ramanslag på450 för år 2003.Vidare föreslår regeringen att riksdagenbemyndigar regeringen att beslutaom åtaganden som innebär utgifter på högst under åren 2004 och 2005.Syftet är att möjliggöra beslut ommedelstilldelning till kommunerna, oberoende avhur kommunernas behov av IT-infrastrukturfördelar sig över programperioden.MotionernaI motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03:N267(fp) motsätter sig motionärerna regeringensbredbandssatsning. Anslaget bör alltså avvecklas.Folkpartiets uppfattning är att det i första hand ärnäringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden avIT-nät. Stat och kommun bör endast gå in på dennamarknad som garant för viss utbyggnad. Detviktigaste är att alla kan få tillgång till IT-uppkoppling till samma kostnad oavsett bostadsort.Även i motion 2002/03:N393 (kd) föreslås attanslaget skall avvecklas. Enligt motionärerna ärKristdemokraterna kritiska mot det sätt på vilketregeringen har hanterat frågan om statliga IT-satsningar. Staten borde ha satsat på bredband iglesbygden snarare än på kabelnät i tätbefolkadedelar av landet, hävdas det.Centerpartiets uppfattning framgår av motion2002/03:352 (c).