bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — fårdisponera intäkterna från den uppdragsfinansieradeverksamheten.Regeringen föreslår (förslag 18) att till anslaget6:9 anvisas för 2003.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vad regeringenanfört beträffande verksamheten vid . Utskottet förordar sålunda attriksdagen bifaller regeringens förslag och tillramanslaget 6:9 Totalförsvarets forskningsinstitutanvisar för 2003.Anslag 6:10 Stöd till frivilligaförsvarsorganisationerPropositionenAnslaget finansierar utgifter för stöd till denverksamhet som anges i förordningen (1994:524) omfrivillig försvarsverksamhet. De frivilligaförsvarsorganisationerna, som anges i bilaga tillförordningen, får bidrag för den del av derasverksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattarledning och administration, försvarsupplysning,rekrytering, funktionärsutbildning för den egnaorganisationen samt ungdomsverksamhet. Som en följd avdet ändrade stödet till frivilligaförsvarsorganisationer kan bilagan till förordningenkomma att ändras.Riksdagen beslutade om riktlinjer förorganisationsstöd och uppdrag till frivilligaförsvarsorganisationer (prop. 2001/02:159, bet.2001/02:FöU12, rskr. 2001/02:262).Regeringen avser att återkomma till med ensamlad redovisning av genomförda åtgärder införförsvarsbeslutet 2004.Anslag 6:10 Stöd till frivilligaförsvarsorganisationerna - anslagsutvecklingTusental kronor-------------------------------------------------------------2001 Utfall 88 265 Anslagssparande --------------------------------------------------------------2002 Anslag 88 265 Utgiftsprognos 88 265-------------------------------------------------------------2003 Förslag 88 265-------------------------------------------------------------2004 Beräknat 88 265-------------------------------------------------------------Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bör ändras för åren 2003till 2005.Regeringen föreslår (förslag 18) att till det obetecknadeanslaget 6:10 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer anvisas88 för 2003.UtskottetUtskottet har i flera tidigare sammanhang (bet. 1993/94:FöU9,bet. 1996/97: FöU1, bet. 1998/99:FöU1, bet. 2001/02:FöU12)framhållit att organisationernas grundläggande verksamheter,utbildning, rekrytering av medlemmar och försvarsupplysning, ärav stor betydelse för hela totalförsvaret.Genom sitt starka engagemang och sin breda kompetens inomskilda områden i samhället, utgör de frivilligaförsvarsorganisationerna en viktig resurs för landets försvar.Stödet bör därför enligt utskottets mening även fortsättningsvislämnas till de frivilliga försvarsorganisationerna så att derasverksamhet främjar totalförsvaret och ger verksamheten en bredfolklig förankring. Ett statligt stöd till denna verksamhet bördärför inte enbart hänföras till krigsorganisationenskvantitativa eller kvalitativa behov av utbildad personal, utanäven lämnas som ett allmänt stöd till den frivilligaförsvarsverksamheten.Utskottet förordar därför att regeringens förslag att till detobetecknade anslaget 6:10 Stöd till frivilligaförsvarsorganisationer inom totalförsvaret anvisa 88 265 000 krför 2003 bör bifallas av riksdagen.Anslag 6:11 Nämnder m.m.PropositionenAnslaget finansierar den verksamhet som bedrivs av vissa mindrenämnder samt bidrag till Svenska Röda Korset och tillCentralförbundet och Försvar.Anslag 6:11 Nämnder m.m. - anslagsutvecklingTusental kronor-----------------------------------------------------------2001 Utfall 9 Anslagssparande 1 233779-----------------------------------------------------------2002 Anslag 11 Utgiftsprognos 11 351209-----------------------------------------------------------2003 Förslag 7095-----------------------------------------------------------2004 Beräknat 72571-----------------------------------------------------------1 Motsvarar 7 095 tkr prisnivå.Regeringen avser att föra överkansliet för tillStyrelsen för psykologiskt försvar som därmed finansierarverksamheten. Anslaget har därför minskats med 4,2miljoner kronor som i stället beräknas under anslaget 6:4Styrelsen för psykologiskt försvar. Nämnden kvarstår docksom en självständig myndighet men har således sitt kanslihos Styrelsen för psykologiskt försvar.Regeringen föreslår (förslag 18) att till anslaget 6:11Nämnder m.m. anvisas för . Istatsbudgeten minskades anslaget engångsvis med200 i samband med att Totalförsvarets chefsnämndlades ned. Vid beräkningen av anslag haranslaget ökats med motsvarande belopp. I statsbudgetenför 2002 justerades slutligt myndigheternas anslag medanledning av de statliga avtalsförsäkringarna (prop.2001/02:1 volym 1, avsnitt 9.2). Utgiftsområde 6 var dockundantaget. Slutlig justering är nu fastställd varföranslaget minskas med . Därutöver haranslagsnivån justerats ner med i syfte attbegränsa statlig konsumtion.UtskottetUtskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när detgäller behov av medel till ramanslaget 6:11 Nämnder m.m.Regeringens förslag bör därför bifallas av riksdagen.Skydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningarUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen inledningsvis anfört ompolitikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar (s. 103-114).Utskottets bedömningUtskottet anser för sin del att det inte finnsskäl att invänta de utvärderingar som regeringenhänvisar till för att kunna avveckla det s.k.sotningsmonopolet. Även om utskottet kan förståbetydelsen av att se effekterna av avregleringenav taxiväsendet och elmarknadsreformen bedömerdock utskottet att detta inte har någon relevans ifrågan om att förbättra konkurrensen inomsotningsväsendet. Regeringen bör därför snaraståterkomma till med förslag om enavveckling av det s.k. sotningsmonopolet.Av den redovisning som regeringen avser att lämnai budgetpropositionen för underpolitikområdet Skydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningar bör förmågan i de viktigainfrastrukturområdena, såsom bl.a. elförsörjningoch telekommunikationer, redovisas liksom även IT-säkerheten i samhällsviktiga system.Omfattning, utgiftsutveckling, mål, inriktning m.m.PropositionenOmfattningFrån finns ett nytt politikområde somomfattar beredskap och förmåga vid olyckor och svårapåfrestningar på samhället i fred. Inom politikområdetsom heter Skydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar bedrivs verksamhet som omfattar beredskapenför vissa normala fredstida olyckor liksom extremafredstida störningar och olyckor med omfattandekonsekvenser som t.ex. epidemier och allvarligasmittsamma djursjukdomar, översvämningar samt allvarligastörningar i elförsörjningen eller telekommunikationerna.Genom att bilda politikområdet vill regeringen betonaatt utgångspunkten skall vara att åtgärder vidtas i dennormala verksamheten varefter kompletterande åtgärdervidtas för beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred samt för höjd beredskap. Inompolitikområdet Totalförsvar genomförs slutligen åtgärderför att motstå ett krig. På detta sätt säkerställs ocksåatt det förebyggande arbetet bedrivs och attkrishanteringsförmåga åstadkoms även för allvarligahändelser högre upp i hotskalan. En god nationellkrishanteringsförmåga ger också en god grund för svenskmedverkan i hanteringen av internationella kriser.Det nya politikområdet utvidgas till att omfattaverksamheter som bedrivs av myndigheter även utanför detsjätte utgiftsområdet. Myndigheterna framgår av bilagantill förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstidakrishantering och höjd beredskap.Politikområdet indelas i verksamhetsområdena Skydd motolyckor respektive Svåra påfrestningar.UtgiftsutvecklingInom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningar finansierar utgiftsområdet verksamhetsom bedriver inomverksamhetsområdet mot olyckor samtKustbevakningens verksamhet. Åtgärder inomverksamhetsområdet påfrestningar finansieras ihuvudsak av andra utgiftsområden än utgiftsområde 6. Iundantagsfall kommer viss verksamhet avseende svårapåfrestningar att finansieras av verksamhetsområdet försvaret.Regeringen anser att verksamheten inomverksamhetsområdet påfrestningar liksom börfinansieras av andra utgiftsområden om inte insatsernaavser· investeringar avseende svåra påfrestningar påsamhället i fred somsamtidigt i hög grad stärker förmågan vid höjdberedskap,·· övnings- och utbildningsverksamhet som syftar till attge samhället tillräcklig krishanteringsförmåga pålokal, regional och nationell nivå för såväl svårapåfrestningar på samhället i fred som höjd beredskapsamt·a) viss internationell fredsfrämjande och humanitärverksamhet.b)I dessa fall bör åtgärder finansieras avverksamhetsområdet Det civila försvaret, anslaget 6:5Civilt försvar.Det finns inte underlag för att bedömakostnaderna för de åtgärder som vidtas inom olikautgiftsområden när det gäller beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Regeringen avser bl.a.att genom uppdrag till tillseatt ett sådant underlag tas fram. En första översiktligbedömning bör kunna redovisas i budgetpropositionen för2004.MålMålet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckoroch svåra påfrestningar är att minska risken för ochkonsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar påsamhället i fred och att minska lidande ochskadeverkningar av olyckor och katastrofer i andraländer.Politikens inriktningDet förebyggande arbetet skall prioriteras. Regeringenanser att väl genomförda förebyggande insatser medförsåväl minskat lidande som bättre användning avresurserna. Den förebyggande verksamheten utgör därför enviktig del i ambitionen att minska risken för ochkonsekvenserna av allvarliga händelser i hela hotskalan.Samhällets krishanteringsförmåga skall enligtregeringen bygga på en krishanteringsstruktur medsektors- och områdesansvar. Områdesansvaret gäller såvälvid svåra påfrestningar på samhället i fred som vid höjdberedskap och är en förutsättning för att helhetssynenskall kunna få tillräckligt genomslag i det nyakrishanteringssystemet.Att stärka den områdesvisa krishanteringsförmågan pålokal och regional nivå hör till de åtgärder som syftartill att ge samhället nödvändig krishanteringsförmåga föratt klara av såväl svåra påfrestningar på samhället ifred som höjd beredskap. Regeringen har därför ipropositionen Extraordinära händelser i kommuner ochlandsting (prop. 2001/02:184) lämnat ett lagförslag somreglerar kommuners och landstings organisation ochbefogenheter vid extraordinära händelser i fredstid.Länsstyrelserna skall genomföra risk- ochsårbarhetsanalyser med inriktning på alla de förhållandensom kan ge upphov till en allvarlig krissituation inomlänet.Regeringen anser att det är mycket angeläget attmyndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att motverkaoch förebygga diskriminering på grund av kön, sexuellläggning, ursprung eller religion.InsatserEn översyn av räddningstjänstlagen (1986:1102) hargenomförts och slutbetänkandet (SOU 2002:10) Reformeradräddningstjänstlagstiftning redovisades den 24 januari2002. Betänkandet har remissbehandlats.I anslutning till översynen av räddningstjänstlagen hardet även genomförts en översyn av utbildningssystemet förden kommunala räddningstjänsten. Den nya utbildningen iskydd mot olyckor planeras starta hösten 2003.Regeringen har uppmärksammat problemen med attrekrytera deltidsbrandmän till den kommunalaräddningstjänsten och har därför uppdragit åtRäddningsverket att genomföra en studie överrekryteringsproblemen och föreslå åtgärder för att lösadem. Uppdraget skall redovisas den 1 februari 2003.Regeringen har tidigare redovisat arbetet med attreformera sotningsväsendet. I regeringsförklaringen vidöppnandet av 2001/anfördes att regeringenkommer att ta initiativ till en omfattande ochförutsättningslös utvärdering av de genomgripandeavregleringar och förändringar av offentlig verksamhetsom genomdrivits under senare år.En reformering av sotningsväsendet får därmed anståtill dess att resultatet av denna utvärdering är klar. Ibetänkande 2001/02:FöU4 uttalade försvarsutskottet attdet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om en avveckling av det s.k.sotningsmonopolet när utvärderingen är genomförd.Riksdagen beslutade att som sin meningge regeringen detta till känna (rskr. 2001/02:188).Regeringen avser att låta påbörja en sådan utvärderingunder hösten 2002.Regeringen uppdrog åtRikspolisstyrelsen, Försvarsmakten, ,, i ochSjöfartsverket att inleda en femårig försöksverksamhet påGotland, som bl.a. innebär att ett samverkanscentrumkallat GotSam inrättas. Syftet med försöksverksamheten äratt åstadkomma en mer effektiv myndighetssamverkan ochfinna en modell för samutnyttjande av resurser som kanbidra till en ökad säkerhet och beredskap på och runtGotland.Sprängämnesinspektionen lades ned den 30 september 2001till följd av beslut (prop. 2000/01:77, bet.2000/01:FöU11, rskr. 2000/01:215) varefter verksamhetenfördes över till . Försvarsutskottetanförde i sitt betänkande att det är angeläget att få enredovisning av hur det fortsatta arbetet med attintegrera de båda myndigheterna fortskrider. Regeringenhar i regleringsbrev uppdragit åtRäddningsverket att i årsredovisningen redovisadet fortsatta arbetet med integrering i verket av dentidigare verksamhet och hur denberörda personalens intressen kunnat tillgodoses.Regeringens avsikt är att lämna en redovisning ibudgetpropositionen för 2004.I avsnittet om resultatbedömning bedömer regeringen attde åtgärder som vidtagits inom politikområdet haft enpositiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga,förhindra och minska konsekvenserna av olyckor.UtskottetUtskottet har behandlat frågan om konkurrensen inomsotningsväsendet i stort sett vid varje sedanriksmötet /87 - (bet.2001/02:FöU4).I ett tillkännagivande till regeringen anfördeutskottet då bl.a. att om nu regeringen gör denbedömningen att effekterna av bl.a. avregleringen avtaxiväsendet och elmarknadsreformen m.m. först börutvärderas innan förslag till några förändringar inomsotningsväsendet kan föreligga bör - enligt utskottetsmening - denna utvärdering prioriteras och genomföras medstor skyndsamhet. Utskottet förutsatte att regeringensnarast återkommer till med förslag om enavveckling av det s.k. sotningsmonopolet närutvärderingen var genomförd.Utskottet anser för sin del att det inte finns skäl attinvänta de utvärderingar som regeringen hänvisar till föratt kunna avveckla det s.k. sotningsmonopolet. Även omutskottet kan förstå betydelsen av att se effekterna avavregleringen av taxiväsendet och elmarknadsreformenbedömer dock utskottet att detta inte har någon relevansi frågan om att förbättra konkurrensen inomsotningsväsendet. Regeringen bör därför återkommatill med förslag om en avveckling av det s.k.sotningsmonopolet.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vadregeringen i budgetpropositionen inledningsvis anför ompolitikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar.Verksamhetsområdet påfrestningarPropositionenOmfattningEn svår påfrestning är inte en enskild händelse i sig,t.ex. en olycka eller ett sabotage, utan ett tillståndsom kan uppstå när en eller flera händelser utvecklar sigeller eskalerar till att omfatta flera delar avsamhället. Svåra påfrestningar kan sägas utgöra olikaslag av extrema situationer med låg sannolikhet somskiljer sig åt i sak. Tillståndet är av sådan omfattningatt det uppstår allvarliga störningar i viktigasamhällsfunktioner eller att det hotar grundläggandevärden av olika slag i samhället och kräver att insatserfrån flera olika myndigheter och organ samordnas för attkunna hantera situationen och därmed begränsakonsekvenserna.MålMålet är att minska risken för och konsekvenserna avsvåra påfrestningar på samhället i fred. Om en sådan svårpåfrestning skulle inträffa, skall människors liv,personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador påegendom eller i miljö hindras eller begränsas.ResultatbedömningRegeringen har lämnat redovisningartill om beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred. Senast lämnades en redovisning iproposition 2001/02:158. I budgetpropositionen för 2004kommer en redovisning att lämnas i enlighet med den nyaplaneringsstrukturen för det civila försvaret ochberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.InriktningRegeringen anför bl.a. att det är viktigt att säkerställaatt en förebyggande verksamhet bedrivs så att risken fören svår påfrestning kan minimeras och att, som beredskapom en sådan situation ändå skulle inträffa, det byggs uppoch upprätthålls en tillräcklig krishanteringsförmåga. Engod nationell krishanteringsförmåga ger också en bragrund för svensk medverkan i är då den nyaplaneringsstrukturen för det civila försvaret ochberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredskall tillämpas fullt ut. avser regeringen atttillse att berörda myndigheter därför utvecklar arbets-och samverkansformer inom de olika samverkansområdena.Vidare bör rutiner och former för bedömning av förmåganinom respektive samverkansområde samt återrapporteringutvecklas. Vid utvärderingen bör stor vikt läggas vid attuppmärksamma och identifiera ömsesidiga beroenden inomoch mellan samverkansområdena.Under året bör satsningar på övning och utbildning föratt öka krishanteringsförmågan i samhället prioriteras.Verksamheten inom den civila krishanteringen utvecklassnabbt och har blivit aktuell inte minst efterterroristattacken i ochdiskussionerna kring NBC-terrorism. Det är också viktigtatt civil-militär samverkan utvecklas inom ramen förkrishanteringen.Regeringen redogör också för inriktningen inom de olikasamverkansområdena när det gäller svåra påfrestningar påsamhället i fred. Inriktningen utgör ett komplement tillden inriktning för det civila försvaret som redovisats itidigare avsnitt. Internationellt erfarenhetsutbyte ochsamarbete är i detta sammanhang enligt regeringensuppfattning av stor betydelse. Sammantaget innebär dettaen inriktning som skapar en grundläggande förmåga som isin tur utgör basen för de kompletterandeanpassningsåtgärder som vidtas inom ramen förverksamhetsområdet Det civila försvaret.Samverkansområdet Teknisk infrastrukturRegeringen anför bl.a. att verksamheten syftar till attåstadkomma en sådan robusthet och flexibilitet hos dentekniska infrastrukturen att samhällets väsentligastebehov kan tillgodoses vid allvarliga avsiktliga elleroavsiktliga störningar i fred, såsom sabotage,terrorhandlingar eller allvarliga olyckor. El- ochteleområdena har särskilt stor betydelse eftersomallvarliga störningar på dessa områden kan fåkonsekvenser för många samhällsviktiga funktioner och förstora delar av landet.På elområdet bör verksamheten inriktas påsådana åtgärder i produktions- och distributionssystemsom medför att riskerna för en svår påfrestning påsamhället i fred genom omfattande störningar minskar.Elförsörjningens samlade resurser samt resurser frånFörsvarsmakten och andra myndigheter och organ skallkunna samordnas och kraftsamlas i händelse av svårastörningar inom elförsörjningen i fredstid. Inomteleområdet bör viktiga anläggningar ha ett bra skydd motsabotage.Vidare bör åtgärder i näten vidtas som innebär att denya infrastrukturinvesteringarna för bredband leder tillrobusta och säkra nät. Det skall finnas prioritetsnät somvid olyckor eller andra katastrofsituationer kan gebehöriga användare prioritet till kvarvarande fungerandenätresurser. Slutligen skall möjligheterna för attInternet i möjligaste mån fungerar oberoende och robustfrämjas. Det är också viktigt att vidta åtgärder för atthöja säkerheten när det gäller telekommunikationernaselförsörjning.Informationssäkerhetsfrågorna måste ha en framträdandeplats i planeringen för svåra påfrestningar på samhälleti fred. För att åstadkomma en hög informationssäkerhet ihela samhället och kunna förhindra eller hanterastörningar i samhällsviktig verksamhet, skall arbetetbedrivas inom följande fyra områden: övergripandemyndighetsansvar och omvärldsanalys, IT-incident-rapportering, teknikkompetens samt ett system förcertifiering och evaluering.Regeringen beslutade om direktiv särskild utredare att utreda vissa frågor ominformationssäkerheten i samhället (dir. 2002:103).Utredaren skall i ett första steg göra en översyn avsignalskyddsverksamheten inom totalförsvaret. Endelrapport om signalskyddsverksamheten skall lämnassenast . Utredaren kommer senare attfå i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur dennationella strategin för informationssäkerhetsarbetet börutformas. En slutrapport skall lämnas senast den 6 maj2005.Regeringen har gett samtKrisberedskapsmyndigheten uppdrag inominformationssäkerhetsområdet. För Post- och telestyrelseninnebär uppdraget ansvar för uppgifter om IT-incidenter.För innebär uppdraget ettsammanhållande myndighetsansvar för samhälletsinformationssäkerhet, innebärande att följa upp ochutvärdera informationssäkerheten i samhället och årligenlämna en samlad bedömning till regeringen.Telekommunikationerna är beroende av datorer och annandigital utrustning och att det finns tillgång till IT-system med hög säkerhet.Regeringen avser att tillse att Post- och telestyrelsenfortsätter att följa upp teleoperatörernasinformationssäkerhet.Samverkansområdet TransporterSverige är beroende av såväl fungerande utrikeshandel sominhemska transportsystem. Vid en svår påfrestning i fred,en internationell konflikt eller vid ett eventuelltangrepp uppstår med stor sannolikhet störningar itransportsektorn, vilka kan ha påtagliga effekter ochekonomiska konsekvenser för samhället.Sårbarheten i transportsystemen bedömssammanfattningsvis ha ökat, bl.a. mot bakgrund av ettökat el-, tele- och IT-beroende som innebär högrestörningskänslighet. Vidare har trafikutvecklingenmedfört en större trängsel inom transportsystemen, vilketi högre utsträckning än tidigare medfört attkonsekvenserna av störningar blir stora.Samhällsviktiga transporter bör kunna genomföras vidsvåra påfrestningar på samhället i fred. Verksamheteninom området bör inriktas mot att analyseravilka grunder som bör gälla för planeringen inom området.Som har regeringen uppdragit åtberörda myndigheter att analysera och lämna förslag tillåtgärder för att minska negativa konsekvenser församhällsviktiga transporter och transportssystem som kanuppstå vid allvarliga störningar. Uppdraget skallredovisas senast den 31 mars 2003.Samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen,giftiga kemikalier samt radioaktiva ämnenVerksamheten syftar till att ge samhället förmåga attförebygga och motverka spridning av allvarligasmittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen tillföljd av sabotage, terrorhandlingar och allvarligaolyckor.Som grund för beredskapsplaneringen bör ligga de risk-och sårbarhetsanalyser som skall genomföras enligtförordningen (2002:472) om åtgärder för fredstidakrishantering och höjd beredskap. Det bör vidare finnasanalys- och expertkompetens som har förmåga att genomföraanalyser på NBC-området. Experter bör finnas förtecknadesamt vara övade.Regeringen angav i propositionen (prop. 2001/02:158)Samhällets säkerhet och beredskap att det är angelägetatt samhället stärker förmågan att möta nukleära,biologiska och kemiska risker och hot. En förbättradsamordning och samverkan mellan berörda myndigheter samtgenomförande av särskilda utbildnings- ochövningsinsatser är viktiga förutsättningar för att uppnåoch säkerställa en tillräcklig förmåga.Regeringen tillsatte en arbetsgruppmed uppgift att initiera och bedriva samverkan inom NBC-området med berörda myndigheter (Fö 2000:B).Arbetsgruppen lämnade sin tredje rapport,Vidareutveckling av den operativa förmågan. I rapportenföreslår arbetsgruppen bl.a. fortsatta analyser av NBC-relaterade och radiologiska hot, vidareutveckling av enexpertdatabas, stabs- och ledningsutbildning samtåtgärder för att förbättra mät- ochlaboratorieberedskapen. Arbetsgruppen föreslår därutöveren systemanalytisk studie av transporter med farligtgods, översyn av ansvar m.m. för personsanering samt atten utredning kommer till stånd avseende bildande av ennationell NBC-insatsstyrka.