bet · GP01FIU23 · 2002-04-18 00:00:00 — Men vi iledningen har försökt förklara att detinte var det, i enlighet med utskottetsönskan.Nästa steg är att ska säljadenna fastighet helt i enlighet med vadledamoten sade om renodling avverksamheten. Eller behöver vi den i vårverksamhet? får ju ägafastigheter som vi bedriver verksamhet i.Det är här som vi inte har fattat någotbeslut, utan denna fråga är underberedning. Jag tror att direktionen fårupp den på sitt bord mot slutet av åreteller . Då får vi se. Vimåste självfallet se till att vi följer deriksdagsbeslut som styr vår verksamhet.Vi kommer till denna fråga också frånett annat håll, nämligen att Riksbankensverksamhet ochkanske längre på ett påtagligt sätt harstyrts om från att vara en handläggandeorganisation till att bli mer av enanalyserande organisation. Och i enanalyserande organisation behöver man rättmånga möten, seminarier, konferenser ochöver huvud taget att sätta sig i olikagrupperingar. Det är bl.a. det somutredningen om Baggensnäs tittar på,nämligen vilka kostnader vi egentligen harför upphandling från externa aktörer fördenna typ av mötesverksamhet. Det ska bliväldigt intressant att se om det kanfinnas en kalkyl för detta och om vi kanförsvara en sådan möjlighet.Det andra är att sägernågonting om backup-stationers placering.Vi funderar över om man behöver enkontinuerlig bemanning i en backup-station för vår del handlar det om det storarix-systemet som vi har i föratt anläggningarna ska kunna tas i brukögonblickligen. Kan en sådan förläggningsamlokaliseras med denna typ avmötesverksamhet? Det vet vi inte. Detta ärockså under utredning.Vi får se vad dessa utredningar ger vidhanden. Men vi är väldigt noga med att vimåste följa de riktlinjer och regler somriksdagen har ställt upp för vårverksamhet.Tommy Waidelich (s): Det låterbetryggande. har tidigareuttalat sig mot ett förvärv av Baggensnäs.Om man tittar på övriga statligamyndigheter och verk finns det ingen annanmyndighet och inget annat verk som har enliknande verksamhet när det gäller atterbjuda hotellplatser för övernattning isamband med konferensverksamhet. På såsätt skulle bli unik i dettasammanhang.Riksbankschefen borde hålla med mig omatt det är en pedagogisk utmaning attförklara varför sedelpressar och myntverkinte tillhör kärnverksamhetmen däremot kursgårdsverksamhet ochsemesterbostäder för de anställda. Jaghoppas givetvis att direktionen klarar utdetta.Jag har jobbat en hel del med EU-frågor,och min erfarenhet är att frågor avsymbolisk betydelse inte ska underskattas.De kan ofta användas i debatten på ettnegativt sätt och inte minst ibland skadaallmänhetens förtroende för viktigainstitutioner.En annan fråga som jag känner att jag intehar fått något riktigt svar på handlar omdet förslag som direktionen har lyft framom att delar av det egna kapitalet skaavsättas i fonder, vilkas avkastning skafinansiera bankens driftsutgifter. Dethandlar i detta fall om att en normaltsett vinstdrivande verksamhet ska byggaupp en fondering, vars årliga avkastning idetta fall ska finansieradriftsverksamhet. Anser interiksbankschefen att det kan ge ett intryckav att kostnadsmedvetenheten inte är denhögsta och att det också finns en risk föratt man låter driftskostnaderna expanderaunder högränteår, dvs. år med högavkastning?Urban : Jag ska först svara påfrågan om Baggensnäs. Om jag minns rätt jag är inte riktigt förberedd på frågan innehöll finansutskottets beslut inte ettförbud för att äga Baggensnäs.Vad det handlade om var ett förbud förRiksbanken att bedriva den här typen avsemesterverksamhet som man hade bedrivitunder och kanske längre, vad vetjag. Det har vi efterkommit, och avvecklatdenna semesterförening.Låt mig säga att det har förekommit enhel del protester. Men vi i ledningen harförsökt att förklara att det här gällervad finansutskottet och har sagtoch att vi inte kan göra så mycket åt det.Vad frågan nu handlar om är att vi i detnäst sista steget, i avvecklingsprocessen,blev med en fastighet. Och vad gör vi nu?Går det att motivera inom de ramar och debehov som har att man bedriveren mötesverksamhet där? Det finns exempelpå andra myndigheter som, såvitt jag harblivit informerad om, om jag minns rätt,har den här typen av verksamhet. AMS ärett exempel. Det sägs att Statistiskacentralbyrån också gör det. Men jag harinte sett det själv, så jag vet inte. Ochdet finns andra exempel. Men jag hållermed om att de inte är många. Jag hållerockså med om att måste varaoerhört försiktig med spektakuläraverksamheter som på något sätt kanförsvåra och försvaga anseendet förRiksbanken. Det håller jag helt med om.Låt mig sedan komma till frågan om detegna kapitalet. Där har Riksbankenskisserat en modell för att tydliggöra vaddet är för kapital vi behöver till olikafunktioner. På den punkten tycker jag attmedarbetarna i har gjort ettbra jobb genom att på ett bättre sätt änkanske tidigare pedagogisera vadRiksbanken behöver sitt kapital till.Men jag hoppas att vår effektivitet inteär ifrågasatt. Vi har dragit ned ganskarejält på personalen i ochavser att fortsätta att göra detta genomatt effektivisera kontanthanteringen. Viäger ju fortfarande det bolag somdistribuerar sedlar och mynt. Direktionenoch ledningen och det tidigare fullmäktigetryckte väldigt starkt på att för attkunna rekrytera duktiga personer, somt.ex. de som sitter runt mig och som finnsi , var vi tvungna attrationalisera ganska rejält . Det har lett till att antaletpersoner som är knutna direkt tillRiksbanken har minskat sedan slutet av1980-talet från över 1 000 personer tillnågonstans mellan 400 och 500 ,just för att vi skulle kunna skaffa osshandlingsfrihet att anställa duktigaanalytiker och akademiker för att göra enbra analys.Jag vet inte om det låg i frågan att jagytterligare ska kommentera det egnakapitalet. Men jag väljer att inte göradet , men jag återkommer naturligtvis omdetta låg i frågan.Tommy Waidelich (s): Det var mest en frågaom det inte finns en risk för attkostnadsmedvetenheten blir sämre, inteminst eftersom det är avkastningen som skafinansiera den löpande driftsverksamheten.Och finns det inte risk för att man underår med hög avkastning låter utgifternaexpandera?Nu har ju fullmäktige avvisat dettaförslag. Men om jag är rätt underrättadfinns det ledamöter i fullmäktige somfortfarande tycker att det är ettintressant förslag. Av den anledningenskulle det vara intressant att hörariksbankschefens kommentar i den delen.Finansutskottet och hartidigare uttalat sig om Baggensnäs ochslagit fast att trots sinspeciella ställning i statsförvaltningeninte ska särbehandlas i förhållande tillmyndigheter under regeringen. Och fördessa gäller att de inte får förvaltabostäder för uthyrningsändamål. Till sakenhör också att den satsning som Riksbankenkanske ämnar göra på enkonferensanläggning då framstår som heltunik. Enligt uppgift som vi har fått viafinansutskottets kansli finns det nämligeninte i övriga delar av statsförvaltningennågot exempel på en myndighet eller ettaffärsdrivande verk som förvaltar enkonferensanläggning medövernattningsmöjlighet för eget bruk.Dessutom har Statens fastighetsverkuttalat sig om dessa frågor och produceraten promemoria med förslag till riktlinjersom innebär att myndigheter bör få ha kvarfritidsbostäder som bär sina kostnader ochsom av olika skäl inte kan säljas tilldess att rivning är det mest ekonomiskaalternativet. Då återstår en bedömning idetta fall om dessa bostäder bär sina egnakostnader och om det är lönsamt förRiksbanken om man ser till sin egenkonferensverksamhet och annat.Jag kan ju bara konstatera att den regiondär Baggensnäs ligger ärganska överetablerad när det gällerkursgårdsverksamhet. Men det är mer enupplysning om de beslut som har fattats iriksdagen tidigare. Min fråga ärfortfarande den som gäller risken med ensådan här fondering och med den härmodellen där avkastningen finansierardriftsverksamheten. Finns det inte en riskför att man expanderar driftskostnadernaunder högavkastningsår?Urban : Jag är inte säker på attledamoten och jag talar om samma sak, herrordförande. Vad har sagt är attmyndigheter inte ska syssla medfritidsbostäder. Det var det vårsemesterförening sysslade med sedan långtid tillbaka. Det är under avveckling. Menmyndigheter får ju konferera, vilket ocksåalla myndigheter gör. En del myndighetergör det i egen regi, kanske för att de kanförsvara kostnaden, vad vet jag. AMS ärett sådant exempel om jag är rättinformerad med lite reservation för det.Det är vad frågan gäller här. Är detbättre att vi konfererar hos andranäringsidkare eller kan vi försvara,vilket jag inte vet, att vi gör det i egenregi? Precis som vi konfererar isammanträdesrum uppe på Brunkebergstorgkan vi ju i tjänsten konferera och liggaborta i tjänstesammanhang. Det har såvittjag förstår inte finansutskottet uttalatsig negativt om. Vår utgångspunkt ärsjälvfallet att följa de direktiv somregering och riksdag ger oss förlåt, jagmenar som ger oss i det häravseendet. Det var en felsägning, herrordförande, som inte var meningen.Låt mig sedan komma tillbaka tillförslaget om hur man skulle fondera iRiksbanken. Jag tror inte alls att detfinns en risk för det. Den risken skulle iså fall redan ha funnits, för Riksbankenhar ju inte under t.ex. fullmäktigetidenhaft något tak för vilka utgifter manskulle kunna skaffa sig. Det enklaste hadevarit om vi, efter det att kronan börjadeflyta och vi behövde anställa väldigtmycket nytt folk och uppgraderakompetensen i , hade dragit påoss väsentligt större kostnader. Vi gjordeinte det. Vi rationaliserade och sadefaktiskt upp personer i undermitten av . Vi kände väldigtstarkt att vi skulle komma att granskasprecis som vilken myndighet som helst ochkunde inte dra på oss för stora kostnader.Jag tror alltså att det yttre trycketfungerar som en väldigt bra varningssignaltill oss i direktionen om det skulle varaså att vi fattade beslut som var förlångtgående. Öppenheten är bra även i detavseendet, tror jag.Lena Ek (c): Herr ordförande! Innan jagbörjar med mina frågor måste jag baraställa en kontrollfråga. Det gäller detbeslutsmaterial som vi har fått angåendeBaggensnäs och den summa som vi ifinansutskottet har fått i underlagetangående den här frågan.Urban : Jag har inte läst detunderlaget.Lena Ek (c): Jag kan bara konstatera attdet i alla fall är en ofantligt litensumma, om man pratar om Riksbankensekonomi och möjlighet att agera, där mansedan vi träffades senast i en utfrågninghar tagit in 20 miljarder extra frånRiksbanken. Det kanske hade varit bättreatt lägga på att diskutera denfrågan under den här utfrågningen. Därförskulle vilja ställa frågan tillriksbankschefen hur det här beslutetkommer att påverka möjligheteratt agera i händelse av en kris och av attdet blir nödvändigt för attintervenera på något sätt.Jag skulle också bara vilja deklarera,efter inlägg, att jagtycker att det är otroligt viktigt attvärna fristående ställning,men att det möjligen kan ses som lite lättfånigt att vi inte får materialet förränen timma före utfrågningen när det ärklart kvällen innan. Det går ju t.ex. attfå statsbudgeten kvällen innan.I det här ekonomiska pusslet som vi harpratat om, och det här medbedömningsfrågorna som ligger till grundför reporäntebeslutet, skulle jag vilja haen liten fördjupning runtkonjunkturbedömningarna. Det ärfortfarande ett väldigt känsligt läge iUSA och i euroområdet. Vi har tvåbasindustrier, två basindustribranscher,som står inför väldigastrukturförvandlingsproblem, ellernödvändiga strukturförändringar. Dels ärdet stålindustrin i , med dendiskussion som blir mellan EU och USAom de tullar och andra skydd som USAförsöker ställa upp för att skydda sinföråldrade stålindustri. Dels är det enannan sådan bransch, trä och massa, somhar motsvarande strukturproblem och somligger tungt i den tyska ekonomin.Tysklands ekonomi är ju faktiskt något somlyfts upp som ett problem i denbakomliggande bedömningen. Jag skullegärna vilja höra lite mer om hurriksbankschefen ser på de frågorna isammanhanget.Sedan skulle jag också vilja ha en litenfördjupning kring lönebildningen. Vi haralldeles haft en genomgång påfinansutskottet från omhur lönebildningen har skett. Problemet äratt vi ligger på en högre löneökningstaktän våra närmaste konkurrentländer,riksbankschefen nämnde . Våra lönerökar snabbare än våra konkurrenters. Vihar en stelhet och andra problem påarbetsmarknaden som blir allt tydligare.Vi har en demografisk situation där viockså möter en arbetskraftsbrist somverkar komma snabbare än vadLångtidsutredningen visade i sittmaterial. Vi har också de ökandesjuktalen.Samtidigt visar på enfunktion till, nämligen attlönediskrimineringen mot kvinnor har ökatmycket . Det skaparockså en förväntan och ett tryck pålöneökningar från vissa håll, t.ex. frånoffentliganställda grupper. Det ger entung problembild sammantaget.Lönebildningen är en av de faktorer somlyfts upp i rapporten som något somfaktiskt behöver diskuteras. Jag skullevilja höra lite mer om hur riksbankschefenser på just den problematiken.Urban : Det var ett tungtartilleri med frågor som jag fick där. Vikan börja med det egna kapitalet. Detfinns inte så mycket att tillägga utöverden promemoria som direktionen lämnadeöver till fullmäktige och som harblivit offentlig. Där konstateras att omman drar ned egna kapitalminskar man också möjligheterna att kunnaagera i samband med kriser. Det anknytertill vad jag sade , när vidiskuterade den här frågan vid motsvarandeutfrågning, alltså att behovet av egetkapital i hänger samman med denbedömning som man kan göra om nästa kris.I vilken utsträckning ska staten i vidmening ha en handkassa för det fall attdet värsta skulle inträffa? Det är enbedömning som utskottet får göra.Jag kan möjligen lägga till en aspektsom jag tycker har kommit fram på ett litekonstigt sätt i diskussionen. Det handlarom det här att staten skulle kunna göravinster genom att flytta pengar frånRiksbanken till Riksgälden. Jag skulle nogtitta igenom det materialet en gång tillom det ankom på mig att göra denbedömningen, för jag tror inte att detstämmer. Jag tror inte att det är någravinster att göra på detta.Det hänger samman med att huvuddelen avRiksbankens tillgångar har längre löptidän statens skuld. Jag har bläddrat somhastigast i den promemoria som jag troratt utskottet hade inför sin behandlingförra året. Där utgår man, om jag harförstått det rätt, från att hela vårtillgångsmassa bara skulle avkastamotsvarande reporäntan. Det stämmer inte.Vi har huvuddelen av våra tillgångar ivalutareserven, och den har en längreduration, eller löptid, än vad Riksgäldenhar på sin skuld. Därmed inte sagt att manskulle tjäna pengar på att flytta frånRiksgälden till . Men manförlorar i vart fall inte de belopp somjag tror att det har handlat om ipromemorian.Sedan ska man komma ihåg att vårreporäntestock nu är lite större än vadden har varit tidigare beroende på att vit.ex. gjorde interventionen förrasommaren. Det innebär att man flyttartillgångar från valutareserven tillreporäntestocken. Vad vi ska göra meddenna reporäntestock för att ökaavkastningen på just den är någonting somvi ser över. Det är mycket möjligt att mankan förlänga löptiden på denreporäntestocken så att den blir längre änden som har. Då skulledet inte vara några statsfinansiellavinster alls att flytta över. Eftersom jaghar hört detta i diskussionen vill jaggärna föra fram det här.Sedan kan man ju säga att förra åretsextrautdelning inte tillförde någontingnär det gäller nettoinkomster till staten,för då handlade det i stort sett omlöptider av samma sort. Vi avvecklade vårstock av statsobligationer. De pengarnagick över till Riksgälden, och däramorterade man i stort sett sammastatsobligationer. Där fanns alltsåingenting att tjäna. Det är egentligeninte en kostnadsfråga. Jag vill gärna sägadet som svar på fråga.Sedan kan jag gå över till ochkonjunkturen. Jag har här två diagram somillustrerar konjunkturutsikterna. I olikaenkäter mäter man förtroendet hosföretagen , hur goda detror att utsikterna är. Vad ser man iorderböcker och vad tror man om dennärmaste framtiden? Där ser vi en ganskaklar förbättring av förtroendet i . Viser också en tendens till vändning iEuropa, i . Det är ett sätt attillustrera att det finns en hel del teckensom tyder på att konjunkturen är på väg åträtt håll. Tittar man påkonsumentförtroendet är det inte sammastarka tendenser, men det är i vart fallen stabilisering. Det brukar ju vara såatt konsumentförtroendet kommer litesenare än företagsförtroendet.Diagram 9. Företagsförtroende i och TysklandIndexKällor: ISM och IFO InstituteDiagram 10. Konsumentförtroende i ocheuroområdetIndexKällor: och man på den svenska marknaden har viett diagram i inflationsrapporten. De härbeteckningarna hänvisar tillinflationsrapporten. Vi har ett knippeolika indikatorer. Man kan diskuteragiltigheten och styrkan i dem, men förSverige tycks det också som att det är påväg att stabiliseras och kanske t.o.m.vända uppåt.Diagram 11. Ledande indikatorer i SverigeIndex, månatlig förändringKälla: EcoWinSedan var det lönerna. Jag har ju prataten hel del om löneökningarna. Jag vet intevad mer jag kan tillföra. Det är ju så attlöneökningarna i tjänstesektorn har varitstarkare än i de varuproducerande delarnaav näringslivet. Det hänger säkert sammanmed att efterfrågan har varit starkare itjänstesektorerna än i de mervaruproducerande delarna av näringslivet.Sedan är det också så atttjänstemannalönerna tycks ha stigit mer igenomsnitt än arbetarlönerna. Jag tar inteställning till om det är riktigt attlönestrukturen förskjuts på det ena ellerandra sättet, och jag vill inte hellersäga att det är ett problem från ekonomisksynpunkt att lönestrukturen förskjuts pådet ena eller andra sättet.Det som är viktigt att konstatera för ossär att den genomsnittliga takten liggerför högt om man får tro de senastesiffrorna. Det som också är viktigt föross att konstatera är att dengenomsnittliga takten har accelererat ialla fall . Det ärett tecken på att resursutnyttjandet inågot slags vid mening har blivit meransträngt. Från det drar vi slutsatser omvad som kan hända vid en eventuelltförbättrad konjunktur och en möjlighet försvensk ekonomi att i så fall växa.Lena Ek (c): För att gå tillbaka tillRiksbankens eget kapital och dendiskussion vi har haft om de extra 20miljarderna har vi tidigare bedömt att detinte behövs någon lagstiftning där man skautgå från att den här frågan ska lösasutifrån vissa nyckeltalsformler ellerliknande. Är det så, efter den diskussionsom har förts , attriksbankschefen bedömer att frågan behöverlösas på ett mer varaktigt sätt framöverså att det inte blir så att det uppstårtillfälliga politiska behov och att det dåkommer sådana här extra beslut i framtidenockså?Sedan var det frågan om konjunkturer. Skajag tolka riksbankschefen så attallvarliga strukturproblem i amerikanskoch tysk basindustri enligt Riksbankeninte kommer att påverka konjunkturen i dethär känsliga läget?Urban : Den gamla principen frånslutet av om hur Riksbankenskulle fördela sina vinster har ju nuändrats två gånger eller en gång och detkanske blir en gång till beroende påvilket beslut finansutskottet fattar.Därmed kan man ju säga att den principeninte längre finns. Det är svårt att ändraen princip två gånger och sedan säga: Nuska vi gå tillbaka till den gamlaprincipen.Ett sätt att lösa detta har direktionenskissat på. Det kanske finns andra sättatt lägga fast en ny princip på etttydligt sätt. Det handlar inte bara omförhållandet mellan ägaren och dottern,så att säga. Det handlar om förtroendetför finanser både hos en bredallmänhet och hos marknadens aktörer. Detsom direktionen har lagt fram är ett sättatt försöka hantera det här och lägga fasten princip för framtiden. Jag trorpersonligen inte att det räcker så bra attbara säga att det nu är den gamlaordningen, som man har ändrat på tvågånger, som gäller. På något sätt gällerdet att hitta ett mer tydligt, beståendesätt. Något annat tycker jag inte att jagkan tillföra i den frågan.Karin (): Det har cirkuleratväldigt mycket frågeställningar i den härdiskussionen, från stort till mycketsmått. Det kanske inte är storleken påsakerna det gäller utan tankarna bakom somman borde ta intryck av. Jag tänker på ensak som sades. Riksbankschefen sade att omfinansutskottet och så beslutartar man 20 miljarder. Men det är ju redaninskrivet i statsbudgeten från i höstasatt så ska ske. Det var långt innanfullmäktige fattade beslut om att man hadeför avsikt att erbjuda detta och ävenmycket långt innan finansutskottet nu haratt hantera frågan.Jag skulle vilja understryka justfrågeställningen om beloppet i sig iförhållande till att det inte längre finnsnågra regler. Det gäller hur man värderarde två sakerna. Direktionen hade inteföreslagit de här 20 miljarderna. Hurstort problem är beloppet i sig iförhållande till avsaknaden avförutsägbarhet?Där har vi för övrigt också förklaringentill att statsbudgeten kan delas utkvällen innan, . Den har ju redanframförhandlats i direktsändning. Vi somfår budgeten då är väl i stort sett desista som får ta del av den. Än har intedirektionen börjat lägga sinaförhandlingsbud i pressmeddelandeforminför sammanträdena. Det är väl en ganskauppenbar skillnad. Det var min förstafråga, alltså om behovet av klarariktlinjer.Den andra frågeställningen jag hargäller att det har pratats mycket omlönekostnadsutveckling. Jag noterar attNordeas prognos är attlönekostnadsutvecklingen skulle börja avtanu när konjunkturen förstärks, menRiksbanken gör en motsatt bedömning. Dethar diskuterats lite fram och tillbaka.Jag skulle vilja prata mer om den härstrukturfrågan, alltså att den potentiellatillväxten är så pass låg som vivet att de strukturella förändringarna närdet gäller demografi och människorsönskemål och preferenser gör att manbehöver styra över mer tilltjänstesektorn, både det som är offentligtfinansierat och det som är direktprivatbetalt.Man behöver göra denstrukturförändringen i ekonomin att mergår till tjänstesektorn. För att det skalyckas krävs det en förändring i detrelativa löneläget, annars kommer intedetta att inträffa. Vi hade en utfrågningförra veckan i finansutskottet kringtillfälligt sysselsättningsstöd tillkommunerna. Då påtalade AMS-chefen . att den riktigt storautmaningen var att se till att man har enarbetsmarknad där fler människor styrsöver till utbildning och tjänstgöring i desektorerna, som lärare, vårdpersonal osv.Annars kommer det att leda till inflationoch överhettning eftersom efterfrågan,demografin osv. kräver det.Jag skulle vilja be riksbankschefen attnågot lite utifrån det perspektivetkommentera det här medstrukturförändringar, inflation ochöverhettningsrisker på lite . Irapporten pratar ni om den närmaste tidenmen inte om . Utifrån detskulle jag också vilja ställa frågan omriksbankschefen möjligen skulle kunnalämna någon liten kommentar till förslag om attproduktionsgapet skulle mätas och att detmåttet mer eller mindre automatiskt skulleleda till politiska åtgärder mot bakgrundav kommentaren att resursutnyttjandet inteär så lätt att mäta. Jag undrar om på den punkten verkar ha enbra eller kanske en något mindre bra idé.Urban : Om jag börjar med densista punkten är det så att vi antagligenfår den där utredningen på remiss. Vikommer då att avgevårt remissvar. Vi har därför intediskuterat den i direktion.Låt mig ändå säga att ju längre manbefinner sig från sådana begrepp somresursutnyttjande, output-gap osv., destolättare är det att använda dessa saker somdagens sanningar. Ju närmare man befinnersig detta och ska bedriva politik, som vigör, desto mer inser man att det mer ärfråga om ett pussel där man faktiskt fårvara beredd att flytta på en bit eftersombilden inte alltid riktigt går ihop. Detär alltså inga entydiga begrepp. Det ärutomordentligt svåra saker.Nu innehåller mångaolika aspekter, och det är därför jag troratt vi gör bäst i att tänka igenom vad vikan lägga till från vår utgångspunkt närdet gäller denna utredning. Jag avstårdärför gärna från att kommentera denvidare.Låt mig komma till det här med det egnakapitalet igen.