bet · GQ01UBU2 · 2002-11-26 00:00:00 — Vidare begär regeringenbemyndigande att för ramanslaget 25:7Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställaproduktion av studielitteratur som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst4 efter 2003.MotionerI en gemensam motion föreslår Socialdemokraterna,att underanslaget 25:4 Rekryteringsbidrag skall anvisa 250miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslagiti budgetpropositionen (mot. 2002/03:Fi230 yrkande5).Moderata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub558 att anslagen till rekryteringsbidrag(25:4) och till bidrag vid studier (25:8) skall avskaffas och medlen som regeringenbudgeterat på dessa anslag föras över till anslaget25:2 Studiemedel m.m. Liksom tidigare avvisarModeraterna rekryteringsbidraget. Partiet har enannan prognos än regeringen för antaletvuxenstuderande och anser att det samlade anslaget25:2 därför kan minskas med 335 miljoner kronor.Folkpartiet vill enligt motionerna 2002/03:Ub338yrkande 11 och 2002/03: Fi232 yrkande 17 minskaanslaget 25:2 Studiemedel m.m. med 385 miljonerkronor. Beloppet är beräknat utifrån en lägre nivåpå antalet vuxenstuderande än regeringen utgåttfrån, samt från vissa förändringar av villkoren förstudiemedel. Totalbeloppet bör enligt Folkpartiethöjas med för alla, vilket medfören kostnad på , som kompenserasav att den högre bidragsnivån vid vuxenstudier pågymnasienivå sänks till av totalbeloppet (mot.2002/03:Ub338 yrkandena 3 och 4). Det s.k.fribeloppet skall enligt höjas från 250till av prisbasbeloppet (mot. 2002/03:Ub338yrkande 8). , som liksom Moderaternamotsatt sig införande av rekryteringsbidraget,föreslår att anslaget 25:4 Rekryteringsbidragminskas med . Vidare villFolkpartiet minska anslaget 25:8 Bidrag till vissaorganisationer med 15 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub452yrkande 11 att anslaget 25:2 Studiemedel m.m.minskas med och anslaget 25:3Studiemedelsräntor m.m. med ,vilket motiveras av att partiet vill se en mindreutbyggnad av högskoleutbildningen än regeringen.Vidare föreslår att anslaget 25:8Bidrag till vissa organisationer m.m. skall minskasmed . Det stöd för studier underkortare tid som fördelas av Sisus skall enligtmotionärerna kvarstå.Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub504 attanslaget 25:1 Studiehjälp m.m. minskas med 300miljoner kronor. Partiet säger nej till den tiondemånaden med studiebidrag i studiehjälpssystemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar anslagenunder utgiftsområde 15 Studiestöd enligtsammanställningen i bilaga 4 till detta betänkandeoch därmed bifaller förslaget i motion 2002/03:Fi230och avslår , ,och förslag.Riksdagen bör enligt utskottets mening ocksågodkänna att lån tas upp iRiksgäldskontoret för studielån intill ett belopp om120,samt ge regeringen detbemyndigande som begärts att beställaproduktion av studielitteratur som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst4 efter 2003.Utskottet delar den bedömning som görs i motion2002/03:Fi230 yrkande 5 att det finns utrymme föratt minska anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag med 250miljoner kronor, utan att detta får någon effekt påverksamheten. I övrigt bör anvisa anslagenmed de belopp som regeringen föreslagit.Utökningen av studiehjälpen så att studiebidragoch extra tillägg får lämnas avåret är betydelsefull för att stärka barnfamiljernassituation.Införandet avrekryteringsbidrag till vuxenstuderande är viktigtför att stimulera de personer som har allra svårastatt våga steget tillbaka till studier att ändå tadet. Rekryteringsbidraget är ett viktigt inslag iden strategi för vuxnas lärande som riksdagengodkände (prop. 2000/01:72, bet. UbU15,rskr. 229).Behovet av stöd för studier harvisat sig bl.a. genom att efterfrågan under år 2002har varit större än det anslag som hittillsanvisats. Regeringen har därför ibudgetpropositionen, avsnittet Tilläggsbudget,föreslagit att anslaget Bidrag till vissaorganisationer m.m. (som innevarande år har numret25:7) för skall ökas med 15 miljonerkronor. Detta förslag behandlas av finansutskottet.Utbildningsutskottet anser inte att det är motiveratatt avskaffa detta anslag eller minskadet belopp som regeringen har föreslagit.Utskottet är inte heller berett att ställa sigbakom den försämring av villkoren för studiemedeltill vuxenstuderande på gymnasienivå som föreslås iFolkpartiets budgetförslag.StudiehjälpenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att skall avslåKristdemokraternas förslag om rätt attbedriva studier i gymnasieskolan upp till 25års ålder och därvid få samma studiestödoavsett ålder. bör inte uttala sigför att studiebidragets belopp skall höjastill från , ochinte heller för utbetalning av studiebidragetför december senast den 15 december.Jämför reservation 1 (kd).Gällande bestämmelserElever i gymnasieskolan är vanligen högst ochhar rätt till studiehjälp. Från och med höstterminendet år då eleven fyller har han eller hon istället rätt till studiemedel.Gymnasieskolan är avsedd att påbörjas av ungdomarefter avslutad grundskoleutbildning ellermotsvarande och fram t.o.m. första kalenderhalvåretdet år de fyller . På grund av uppehåll istudierna under gymnasieutbildningen kan detförekomma att elever i gymnasieskolan är äldre än 20år.Enligt studiestödsförordningen (2000:655) betalasstudiehjälp ut i efterskott. CSN harföreskrivit att studiehjälp betalas ut den sistabankdagen i . Studiemedel betalas utförskottsvis varje månad.MotionerKristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub452ett tillkännagivande till regeringen om att allaskall ges rätt till gymnasiestudier, som denenskilde fritt skall kunna förlägga inomtidsperioden 16 till , och att allaelever i gymnasieskolan skall ha samma studiestöd,som motionärerna vill kalla gymnasiebidrag (yrkande3). Studiebidraget för gymnasieelever bör enligtmotionärerna höjas till fr.o.m.den 1 juli 2004 (yrkande 4).I motion 2002/03:Ub340 (m) begär motionären attstudiebidraget till gymnasieungdomar för decembermånad skall betalas ut , så attungdomarna kan köpa julklappar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.En studerande som är får istudiemedelssystemet ett större studiebidrag än istudiehjälpssystemet. Bidragsdelen i studiemedelför en period av är , merän dubbelt så mycket som det gymnasiebidrag somKristdemokraterna förordar. För den som fortsätterstudier i gymnasieskolan efter är detalltså en ekonomisk fördel att få studiestöd i formav studiemedel i stället för studiehjälp.Studiehjälpssystemet är baserat på att föräldrarnahar försörjningsansvar för sina barn. För ett barnsom går i gymnasieskolan upphör föräldrarnasförsörjningsansvar när barnet fyller 21 år.Den som har avbrutit studier i gymnasieskolan fåri mån av plats tas in på nytt. För detta finns ingenåldersgräns. Möjligheter att slutföra en avbrutengymnasieutbildning finns också inom ramen förvuxenutbildningen.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte uttalasig om tidpunkter och former för utbetalning avstudiehjälp, något som enligtstudiestödsförordningen bestäms av CSN.Studiebidragssystemet för ungdomarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till den pågående översynen avstudiehjälpssystemet bör avslå enmotion om översyn av studiebidragssystemetför ungdomar.MotionerEnligt motion 2002/03:Ub348 (s) bör regeringenkartlägga konsekvenserna av att studiebidraget tillgymnasieelever inte utgår under årets samtligamånader. Det kan exempelvis visa sig vara nödvändigtatt överväga om inte en utökning av studiehjälpentill årets samtliga månader är mer prioriterat änytterligare generella höjningar av nivån förbarnbidrag, flerbarnstillägg och studiehjälp, heterdet i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionen medhänvisning till att en översyn av studiehjälpenpågår och skall redovisas . Utredarenskall bl.a. klargöra studiehjälpens roll somstudiestöd i relation till olika ekonomiskasamhällsstöd, främst på det familjepolitiska området(dir. 2002:47).Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet)Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotioner om avskaffande av inkomsttaket förbeviljande av studiemedel (fribeloppet).Jämför reservation 2 (m, fp, kd).Gällande bestämmelserStudiemedel med fullt belopp får lämnas bara om denstuderandes inkomst under ett kalenderhalvår inteöverstiger ett visst belopp (fribeloppet). Vidheltidsstudier under ett kalenderhalvårär fribeloppet av prisbasbeloppet. Hösten 2002är fribeloppet vid sådana studier 47 375 kr.Om den studerande har större inkomster änfribeloppet, reduceras studiemedlen av denöverskjutande inkomsten. innebär dettaatt rätten till studiemedel upphör helt om inkomstenunder uppgår till 110 134 kr.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub487 yrkande 2 att fribeloppsgränsen skallavskaffas helt. Samma förslag framförs i motionerna2002/03:Ub237 och 2002/03:Ub297 (båda m). Liksomtidigare hänvisar motionärerna till att studenternabör kunna minska sin skuldsättning genom inkomsterav arbete.Folkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub338yrkande 7 att regeringen skall återkomma tillriksdagen med en strategi för hur fribeloppsgränsenskall avskaffas.Kristdemokraterna anser enligt motion2002/03:Ub452 yrkande 6 att det skall vara fritt förstudenter att komplettera studiemedlen med egetarbete, utan att bidragsdelen påverkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Reformen av studiemedelssystemet den 1 juli 2001innebar bl.a. att fribeloppet höjdes kraftigt. Medde regler som gäller finns det enligtutskottets mening goda möjligheter för studenter attbegränsa sin skuldsättning om de har arbetsinkomstervid sidan av studiemedlen. Om alla som bedriverstudier skulle ha rätt till studiemedel oavsettövriga inkomster, kan kostnaden för statsbudgetenförväntas bli stor.Tolvterminersregeln vid beviljandeav studiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omgenerösare dispensgivning när det gäller attfå studiemedel utöver tolv terminer.Jämför reservationerna 3 (m, fp) och 4 (kd).Gällande bestämmelserFör studier på högskolenivå och annan eftergymnasialnivå lämnas studiemedel vid studier på heltid undersammanlagt högst , vilket motsvarar tolvterminer. Studiemedel får lämnas omdet finns synnerliga skäl (3 kap. 8 §studiestödslagen, 1999:1395).Enligt de regler som gällde före den 1 juli 2001kunde studiemedel utöver tolv terminer lämnas om detfanns särskilda skäl.MotionerFolkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub338 yrkande9 att regeringen skall återkomma till medförslag om generösare dispensregler. Det finns riskför personliga tragedier, om studenter efter ett parår med andra studier påbörjar en längrehögskoleutbildning, som inte ryms inomtolvterminersgränsen. anser också att engenerösare dispensgivning skall göra det möjligt attfå studiemedel för åtminstone viss del av enforskarutbildning. I motion 2002/03:Ub262 (fp)förordar motionären större generositet viddispensgivningen. Hon påpekar att även avtrappningenav lånemöjligheten för den som är eller äldrekan slå hårt och tvinga till studieavbrott.Kristdemokraterna föreslår också, i motion2002/03:Ub452 yrkande 8, att de tidigare reglernaför dispens från tolvterminersregeln (särskilda skäli stället för synnerliga skäl) skall återinföras.Motionärerna anser att alla som har gått fyra åreller mera på en lång sammanhängande utbildningskall kunna få dispens enligt de tidigare reglernaför att kunna slutföra sin utbildning.I motion 2002/03:Ub476 (s) framför motionären oroför att de många studenter, som läst t.ex. kemieller biologi innan de blivit antagna tillläkarutbildning, inte vågar påbörja den om de intepå förhand vet att de kommer att kunna fåstudiemedel hela tiden.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Högskoleverket har genom en enkät till universitetoch högskolor tagit reda på hur lärosätena ser på denya villkoren för dispens från tolvterminersregeln.Verket har sammanställt synpunkterna i en rapport(2002:18R). För egen del görHögskoleverket reflexionen att informationen omhögskoleutbildningar och om studiestödssystemetmåste förbättras, inte minst till grupper som ännuinte befinner sig i högskoleutbildning.Skärpningen av villkoren för dispens fråntolvterminersgränsen skall ses mot bakgrund av attpraxis tidigare var sådan att många studenterräknade med att få studiestöd under 2-3 terminerutöver huvudregeln. Detta ledde till långastudietider och stor skuldsättning. Dispens för attfå studiemedel utöver tolv terminer gavs dock med detidigare reglerna bara om studenten hade kommit sålångt i sin utbildning att det återstod högst tvåterminer för att nå studiemålet (tre terminer om detgällde läkarutbildning). En av grundprinciperna fördet nya studiestödssystemet är att studieskulderna inormalfallet skall betalas tillbaka. antoghösten 1999 den nya studiestödslagen utan någrareservationer vare sig mot skärpningen av villkoretför dispens från tolvterminersregeln eller motbegränsningen av lånemöjligheten för studenter somär eller äldre (bet. 1999/2000:UbU7, rskr.96). Utskottet delar bedömning attdet behövs förbättrad information till blivandestudenter, så att de förstår villkoren förstudiestöd och kan planera sina studier på ettrealistiskt sätt.Den övre åldersgränsen förstudiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omöversyn av den övre åldersgränsen förstudiemedel.Jämför reservation 5 (kd).Gällande bestämmelserStudiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderårdå den studerande fyller (3 kap. 3 §studiestödslagen, 1999:1395). Studielån kan intebeviljas därefter, men regeringen har istudiestödsförordningen (2000:655) föreskrivit attstudiebidrag kan lämnas den som är mellan 50 och 55år för yrkesinriktad utbildning inom områden därbrist på utbildad arbetskraft råder eller kan väntasråda (3 kap. 2 §). Vilka utbildningar som omfattasav denna möjlighet har fastställts särskilt avregeringen.MotionerKristdemokraterna anser enligt motion 2002/03:Ub452yrkande 7 att det bör göras en översyn av 50-årsgränsen. De hänvisar till att genomsnittsåldern isamhället blir allt högre, att vi ständigt talar omlivslångt lärande och att pensionsåldern har höjts.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.En höjning av den övre åldersgränsen förstudiemedel skulle medföra ökade utgifter för statensom det inte finns utrymme för.Bidragsandelen i studiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attstudiebidragets andel av studiemedlenstotalbelopp skall höjas.Jämför reservationerna 6 (kd) och 7 (c).Gällande bestämmelserStudiebidraget utgör avtotalbeloppet i studiemedel (3 kap. 11 och 12 §§studiestödslagen, 1999:1395).MotionerKristdemokraterna anser att bidragsandelen till attbörja med skall höjas till . skall dockgälla principen hälften bidrag, hälften lån. Deföreslår i motion 2002/03:Ub452 yrkande 2 etttillkännagivande till regeringen om detta.Centerpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub489yrkande 2 att bidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Vid reformen 2001 av studiestödssystemet höjdesden ordinarie bidragsandelen från till drygt34 % av totalbeloppet. infördes en högrebidragsnivå på för personer somstuderar på grundskole- eller gymnasienivå. Förbidragen på den högre nivån avsätts en särskildresursram. Inför studiestödsreformen beräknadeskostnaden för studiebidrag öka med ca 2,1 miljarderkronor exklusive pensionsavgifter (prop. 1999/2000:10 s. 135). kunde avalla studiemedelstagare som läste på grundskole-eller gymnasienivå beviljas bidrag på 82-procentsnivån. Många studiemedelstagare som läste pågymnasienivå var ungdomar i åldern sominte är berättigade till den högre bidragsnivån.En höjning av den generella bidragsnivån enligtmotionärernas förslag skulle inte varastatsfinansiellt möjlig utan att villkoren i övrigtför studiemedel i stället försämras avsevärt.Utskottet är inte berett att förorda något sådant.Studiemedelsbelopp i direktproportion till uppnåddastudieresultatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om"peng per poäng", dvs. att studiemedelutbetalas med utgångspunkt i hur många poängstudenten tagit under en termin.Jämför reservation 8 (fp).MotionerFolkpartiet förordar i motion 2002/03:Ub338 yrkande5 att studiemedelssystemet görs mer flexibelt.Studiemedelsbeloppet skall enligt motionärernaställas i direkt relation till antalet uppnåddahögskolepoäng. Modellen skulle uppmuntra flit,som även den student som bara har klaratett fåtal poäng skulle kunna fortsätta sina studierutan att bli helt utan ekonomiskt stöd.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har behandlat motsvarande yrkande fleragånger tidigare, (bet.2001/02:UbU2). Liksom tidigare hänvisar utskottettill att ett system med "peng per poäng" övervägdesav , som kom fram till attnackdelarna övervägde fördelarna. Ett sådant systemskulle bl.a. ytterligare kunna locka studenter attvälja lätta kurser och utbildningar framför sådanasom anses mer krävande, vilket inte är önskvärt.Försäljning av studielånsstocken påmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attmöjligheten att försälja studielånsstocken påmarknaden skall övervägas.MotionenI motion 2002/03:Ub284 (kd) yrkande 1 förordas enutredning av möjligheten att försälja den samladestudielånsstocken på marknaden, dock underförutsättning att villkoren för studenterna blirlika fördelaktiga som i dagens situation, ellerbättre. Detta skulle enligt motionärerna varaekonomiskt fördelaktigt för staten.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Samma förslag har behandlats vid de tre senasteriksmötena. Liksom tidigare anser utskottet attmotionärernas idé är orealistisk. "Först-till-kvarn-systemet" vidbeviljande av rekryteringsbidragtill vuxenstuderandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett yrkande omavskaffande av principen attrekryteringsbidrag beviljas i den ordning somansökningarna kommer in.Jämför reservation 9 (kd).Gällande bestämmelserRekryteringsbidrag till vuxenstuderande beviljas imån av tillgång på medel. CSN fastställer enresursram för varje kommun. Om en kommun inte kanrekrytera studerande i den omfattning somresursramen medger, kan CSN omfördela medel tillandra kommuner. Rekryteringsbidrag beviljas i denordning som ansökningarna kommer in till CSN (s.k.först-till-kvarn-princip).MotionenKristdemokraterna anser enligt motion 2002/03:Ub490yrkande 7 att först-till-kvarn-principen görsystemet både oförutsägbart och orättvist.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen behandlade ett motsvarande yrkande förraåret i samband med propositionen omrekryteringsbidrag (prop. 2001/02:161, bet. UbU15,rskr. Utskottet hänvisade då till värdet avatt kommunen kan ge den sökande besked omstudieplats och rekryteringsbidrag vid sammatillfälle. Rekryteringsbidraget införs den 1 januari2003. Om beslut om rekryteringsbidrag inte skallfattas successivt allteftersom ansökningarna lämnasin, blir det nödvändigt att ha gemensammaansökningstider och principer för urval mellan depersoner som söker bidraget. Det skulle enligtutskottets mening försämra den flexibilitet som börprägla kommunernas arbete med vuxnas lärande.KorttidsstudiestödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någottillkännagivande om fortsatt utökat stöd tillkorttidsstudier.MotionenI motion 2002/03:Ub432 (s) påtalar motionärerna attefterfrågan på korttidsstudiestöd i dess nya forminnevarande år har varit större än vad anslageträcker till, och att regeringen därför harföreslagit att anslaget ökas med 15 miljoner kronorpå tilläggsbudget. De föreslår ett tillkännagivandetill regeringen om att det är viktigt att fortsattutökat stöd kommer till stånd för att stärkamänniskors möjligheter till utveckling via kortarekompletterande studier.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Liksom motionärerna anser utskottet att stödettill studier spelar en viktig rollför att ge människor tillgång till fortsatt lärande,vilket är angeläget ur demokratisk synpunkt och föratt minska klyftor i samhället. Utskottet utgår frånatt regeringen delar den uppfattningen. Ibudgetarbetet måste dock behovet av studiestöd avolika slag vägas mot varandra och mot andraangelägna behov.Tilläggslån för småbarnsföräldraroch studiemedel vid graviditetUtskottets förslag i korthetMed hänsyn till den pågående studiesocialautredningen bör avslåmotionsyrkanden om att tilläggslån tillstudiemedlen skall kunna beviljas på grund avatt man har småbarn att försörja och om attstudiemedelssystemet inte skall missgynna densom blir gravid.Gällande bestämmelserTilläggslån kan i studiemedelssystemet beviljasstuderande som under de tolv månaderna närmast förestudiernas början har haft en inkomst som uppgåtttill av prisbasbeloppet (3 kap. 12 §studiestödsförordningen, 2002:655). Dock kantilläggslån lämnas först fr.o.m. det kalenderår denstuderande fyller 25 år.MotionerEnligt motion 2002/03:Ub382 (s) har unga föräldrarsom studerar och som saknar arbetslivserfarenhetingen möjlighet till extra studiestöd. Detta sänderenligt motionärens mening signalen attsmåbarnsföräldrar inte skall studera i högskolan.Följden blir att de antingen avstår från studiereller väntar med att skaffa barn. Motionären anseratt en ökad möjlighet till extra studiestöd därförbehövs.I motion 2002/03:Sf238 (kd) yrkande 3 sägs attstudiemedelssystemet bör ändras så att det inteautomatiskt straffar den som presterar mindre pågrund av barnafödande.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.En studiesocial utredning har relativt nyligentillsatts (dir. 2002:120). Utredningen skall, motbakgrund av de studerandes skiftande socialasituation, kartlägga samspelet mellanstudiestödssystemet och andra förmånssystem sombl.a. I direktiven tillutredningen nämns bl.a. att studerande som får barnunder studietiden kan hamna i en ekonomisk situationsom försvårar fortsatta studier.Teckenspråksutbildning för föräldrarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte begära attteckenspråksutbildningen för föräldrar (TUFF)skall utvidgas till att även omfatta periodendå barnen går i ellerspecialskolan.Gällande bestämmelserI förordningen (1997:1158) om statsbidrag förteckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF)föreskrivs att TUFF i första hand skall ges innanbarnet nått skolåldern och att den bör ges underloppet av . Föräldrar till yngre barn skallprioriteras.MotionenEnligt motion 2002/03:Ub255 (m) bör TUFF utvidgasatt även omfatta perioden då barnet går igrundskolan eller specialskolan (yrkande 1).Föräldrarna till döva och hörselskadade barn skallkunna vara språkgivare för sina egna barn,framhåller motionärerna. De anser också att detbehövs ökade forskningsinsatser för att kartläggabarnets kommunikationsmiljö (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionen.Riksdagen behandlade en likalydande motion vidförra (bet. 2001/02:UbU2 s. 24 samt2001/02:UbU1 s. 33). har i uppdrag attfölja och utvärdera TUFF och skall lämna en slutligredovisning . Utskottet anserliksom tidigare att slutliga redovisningbör inväntas. Den nya skolutvecklingsmyndighetenkommer att under anslaget 25:3 Utveckling avskolväsende och barnomsorg disponeraforskningsmedel. Utskottet utgår från attmyndigheten liksom tidigare kommer att haansvar för att forskning kommer till stånd inomangelägna områden där kunskap saknas eller ärbristfällig. Även andra myndigheter, t.ex.Vetenskapsrådet och för arbetslivoch socialvetenskap, har medel för att finansieraforskning som respektive råd bedömer vara avtillräcklig kvalitet och angelägenhetsgrad.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1.