bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Den svenska skolan och sjukvården får på detta sätt ökaderesurser direkt in i verksamheten genom våra förslag om en nationellskolpeng, sär-skilda resurser för sjukvården som följer patienten och ennationell vårdga-ranti.Vi minskar företagsstöd, parti- och presstöd samt stödet tillfackföreningar men ökar det till änkor, handikappade och de sämst ställdapensionärerna.Flera av de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna - liksom dennyinrättade aktivitetsgarantin - bör enligt vår mening slopas till förmånför mer individuellt inriktade insatser. Vi vill också inrätta en nymyndighet som skall ersätta AMS och vara regeringens expertmyndighet iarbetsmarknads-frågor. Den nya myndigheten skall ha ansvar för attförmedlingstjänster finns att tillgå över hela landet och även ansvara förfördelningen av de medel som anslås över statsbudgeten för övrigaarbetsmarknadspolitiska insatser. Arbets-förmedling skall inte varaförbehållen staten, utan andra aktörer som kan förmedla arbeten lika braeller bättre skall ges möjlighet att i fri konkurrens göra detta. I detföreslagna systemet skall lokala arbetsförmedlingar kunna avknoppas fråndagens AMS. Arbetsförmedling skall vara kostnadsfri för den som ärarbetslös.Vi har i vårt budgetalternativ reserverat medel för en alternativ barnom-sorg som i motsats till maxtaxan skall ge barnfamiljerna valfrihet attsjälva välja den barnomsorg som bäst passar deras behov. Eftersom dettaförslag skall börja gälla från när barnet är kan enligt vår meningden införda i föräldraförsäkringen avskaffas.Genom en bred och omfattande aktionsplan för att nedbringa den växandesjukfrånvaron verkar vi för att fler människor skall kunna vara friska ochkunna gå till jobbet. Politiken måste inriktas på att ge människor sjukvårdoch rehabilitering, inte på att försvara gamla och icke-fungerandevälfärdssystem. Vi avvisar de ändrade bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen.Med en offensiv satsning på rehabilitering håller vi tillbaka kostnadernaför sjukfrånvaro och förtidspension. Med höjda, men avdragsgilla egenavgif-ter till en ny allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring håller vitillbaka kostnaderna för arbetslösheten. Våra lägre skatter medför dessutomatt beho-vet av bidrag minskar. Vi återställer förtroendet för degemensamma åtagan-dena som vi stärker den enskildes makt övervälfärden. Med en sådan inriktning av budgetpolitiken ökar viförutsättningarna för tillväxt och får ett ökat välstånd.Våra skattesänkningar motsvaras till sin huvuddel av minskade offentligautgifter och har i övrigt en utbudsstimulerande inriktning. De minskade of-fentliga utgifterna härrör till stor del från utgiftsminskningar som inteberör det enskilda hushållets ekonomi.Så innebär till exempel en politik som bryter den snabbt växande sjukfrån-varon inte en belastning på hushållsekonomin utan tvärtom både en bättreekonomi för den enskilde och en bättre social situation. I vårtbudgetförslag tillför vi väsentligt ökade resurser för att med en mångfaldav medel minska ohälsa och sjukfrånvaro. Den nuvarande utvecklingen avsjukfrånvaron och förtidspensioner är oacceptabel av både sociala ochekonomiska skäl.Lägre skatter minskar behovet av bidrag och gör det möjligt att med lägreersättningsnivåer uppnå samma nettoersättning som . Lägre ersättnings-nivåer uppvägs i vårt budgetalternativ av lägre skatter på arbete.Samtidigt gör skattesänkningarna att det alltid lönar sig att arbeta. Detstimulerar fler att söka sig in på arbetsmarknaden och gör att fler villarbeta mer. Vårt alternativ innebär betydande strukturförändringar somleder till bättre förutsättningar att möta den demografiska utvecklingengenom ökat arbetsutbud.Sjukvård och omsorg skall prioriteras inom ramen för de omfattande resur-ser som finns i kommuner och landsting. Sjukvårdens förutsättningar stärksgenom att vi inför en nationell vårdgaranti som ett första steg mot enallmän hälsoförsäkring.Nuvarande apoteksmonopol bör avvecklas och ett generöst högkostnads-skydd itandvården skall införas för samtliga åldersgrupper.Vi anser att staten skall ta över kommunernas kostnader för skolväsendet . Det bör ske med hjälp av en nationell skolpeng som går direkttill skolan. Eftersom denna kostnad lyfts av kommunerna minskar vi i enlig-het med finansieringsprincipen det generella kommunbidraget med ett beloppsom motsvarar den nuvarande kostnaden för skolan. De moderata förslagenkommer därutöver att leda till betydande kostnadsminskningar för kommu-nerna. Vi beräknar dessa besparingar till 2,5respektive och minskar de generella statsbidragen likamycket.Liksom Moderata samlingspartiet vill vi dessutom tillföra skolan ytterliga-re . Vi föreslår också att två nyastiftelseuniversitet skall bildas och att man skall satsa mer pågrundforskning och forskarutbild-ning liksom på väginvesteringar ochförsvaret.Vi räknar med att den moderata politiken skall leda till att den konsolide-rade bruttoskulden kommer att ha minskat till av BNP 2004. Det är lägre än vad regeringen räknar med i vårpropositionen.Sammanfattningsvis anser vi således att Moderata samlingspartiets förslagtill inriktning av budgetpolitiken bör ligga till grund för budgetpolitiken. Det innebär att vi tillstyrker motion Fi36 (m) yrkande 2 i denna del ochavstyrker regeringens motsvarande förslag liksom de övriga motioner som äraktuella i detta sammanhang.3. Riktlinjer för budgetpolitiken - avsnitt 2.2.3, punkt 2 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner de i reservation 3 föreslagna riktlinjerna för budgetpo-litiken och tillkännager detta för regeringen som sin mening. Därmedbifal-ler motion2001/02:Fi37 av m.fl. (kd) yrkande 3 i denna del ochavslår proposition 2001/02:100 punkt 2 samt motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del,2001/02:Fi38 av m.fl. (c) yrkande 2 och2001/02:Fi39 av m.fl. (fp) yrkande 3.StällningstagandeBudgetpolitikens allmänna inriktningVårt budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra Sverigestillväxtför-utsättningar genom strukturella reformer och strategiskaskattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Stabila och godavillkor för fler och växan-de företag kan då öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och trygga välfärden.Den statliga budgetpolitiken måste inriktas på att få till stånd ett bättrefi-nansiellt sparande och en snabbare avbetalning av statsskulden. Envikande konjunktur och en oroväckande stor statsskuld gör att behovet avatt minska statsskulden är stort. Detta skall dock inte åstadkommas genomhöjda skatter utan i stället genom en snabbare försäljning av statligt ägdaföretag.Överskottet i de offentliga finanserna finns i pensionssystemet, medanstatens finanser uppvisar underskott. Staten har därför ingen buffert föratt möta försämringar, utan att statsskulden ökar igen. statsfinanserär en central förutsättning för den ekonomiska politiken, och vi föreslårdärför att nuvarande mål för budgetpolitiken kompletteras och senareeventuellt ersätts med ett mål om att statens finansiella sparande skallvara i balans över en konjunkturcykel.Vi anser att det som anförts i motion Fi37 om ett antalsärskilt prioriterade områden bör styra inriktningen av budgetpolitiken.Sju områden skall vara särskilt prioriterade.TillväxtpolitikDen tillväxtpolitik som vi förespråkar karakteriseras av en balanseradfinans-politik för sunda statsfinanser i kombination med strukturellaåtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. De flesta av förslagentill förändringar i skattesystemet har viktiga strukturella effekter somsyftar till att förbättra den svenska ekonomis funktionssätt.Dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten skall successivt avskaffas ochvara helt avvecklade 2005 respektive 2006. I ett första steg vill vi nästaår avskaffa sambeskattningen av förmögenheter. Uttaget av förmögen-hetsskatt skall då också begränsas genom en återgång till 2000 årsfastighetstaxerings-värden. Dessutom vill införa ettriskkapitalavdrag samt avskaffa arvsskatten vid generationsskiften iföretag.Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en 50-procentigskattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Därutöver bör bl.a. arbetsgivaravgifterna sänkas pålönesummor och med 10 procentenhe-ter från 2005.Den statliga fastighetsskatten föreslås i motionen bli avvecklad för såvälbostäder som kommersiella lokaler och industrifastigheter. I stället skallkommuner ges rätt att ta ut en avgift som för egnahem får uppgå till högst2 , för lägenheter till högst , för kommersiella lokaler tillhögst per m² och för industrifastigheter till högst per m².Omläggningen är avsedd att träda i kraft redan 2003.Våra förslag till skatteförändringar utvecklas närmare i vår reservation omskattepolitikens inriktning.Bland de strukturella åtgärderna vid sidan av skatteförslagen märks försla-get om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som kommer attbidra till att förbättra lönebildningen.En reformerad familjepolitikEn reformerad familjepolitik bör enligt vår mening handla både om synen påfamiljens ställning och uppgifter i samhället och om utformningen av detoffentliga familjestödet. Det gäller att hitta sådana modeller förvalfrihet och mångfald som skapar de bästa förutsättningarna förföräldrarna och barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtalbarnomsorgsformer har staten i praktiken tagit över beslut som familjernasjälva borde fatta.Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister ursåväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitisktdär-för att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redanre-sursstarka hushåll. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att detfamiljepoli-tiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer.Vi förespråkar en familjepolitik som är anpassad till de enskilda männi-skornas önskemål och behov. Vi föreslår förändringar på familjeområdet sombl.a. innebär att ett barnomsorgskonto införs. Garantinivån iföräldraförsäk-ringen höjs till per dag . Viktigaförbättringar genomförs i bostadsbidraget för att gynna de sämst ställdabarnfamiljerna. Vi vill också införa en statlig skattereduktion för allabarn . Reduktionen före-slås uppgå till per barn ochmånad . I vårt budgetalternativ har vi avsatt medel för detta.Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårtgenom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växandevårdköerna. budgetalternativ innehåller bl.a. reformersom innebär en satsning på rättvisa och en bättre ekonomisk situation förpensionärer.År 2003 träder det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garanti-pensionen, som är högre än dagens folkpension och pensionstillskott. Frånoch med 2003 kommer i stället det höjda grundavdrag som vi tidigare föror-dat att, till följd av pensionsreformen, omfatta hela pensionärskollektivet, vilket gör att även de pensionärer som har lägst pension kommer att fåsänkt skatt med ca per månad.Vi menar vidare att inkomstprövningen av bostadstillägget för pensionärerinte skall innehålla fritidsfastigheter och att omställningspensionen förefter-levande skall återställas från 6 till 12 månader.Vården, omsorgen och skolanFör att uppnå värdiga villkor inom vård och omsorg behövs ettresurstillskott till kommunsektorn. förslag innebär attkommuner och landsting kommer att få ett nettotillskott på 5,5 miljarderkronor utöver regeringens förslag. Dessutom tillförslandstingen ytterligare för dennationella vårdgaranti som vill införa från årsskiftet.Vi anser att regeringens skolsatsning bör utformas som en höjning av detgenerella statsbidraget så att kommunerna själva kan bestämma över pengar-nas användning.Vi vill också införa en omfattande rehabiliteringsförsäkring och satsar för att sänka de extremt högaohälsota-len.En studiestödsreform bör genomföras från för gymna-sium,högskola och vuxenutbildning. Studiestödet för gymnasiestuderande höjs med100 kr . För högskolestudenter höjs bidragsdelen av stu-diemedlen,och den begränsning som följer av det s.k. fribeloppet för heltids-studerande avskaffas helt.Ett återupprättat rättsväsendeEn förstärkning av rättsväsendet är enligt vår uppfattning en prioriteradupp-gift. Rättsväsendet inklusive tull, kustbevakning och skattekontrollbör tillfö-ras ytterligare . Det bör ske genom att polisväsendet förstärks både vadgäller närpolisverksam-heten och polisutbildningen. Domstolsväsendet ochåklagarväsendet tilldelas ytterligare medel. Kriminalvården får ocksåutökade resurser med målsätt-ningen att återanpassa de intagna till ett livutan brottslighet. Även den brotts-förebyggande verksamheten och stödettill brottsoffer bör förstärkas. Till detta kommer förbättringar förskattemyndigheternas möjligheter till uppfölj-ning och bekämpning avskattefusk samt satsningar på tullen och kustbevak-ningen.Upprustad infrastrukturVi föreslår en stor satsning på den snabbt förfallande väg- och järnvägsin-frastrukturen och avsätter under de kommande två årenför investeringar och förbättrat underhåll. Vi efterlyser också ett omfattande program förinvesteringar i partnerskap med den privata sektorn. (PPP - public-privatepartnership).Vi föreslår också en generell sänkning av dieselskatten med perliter (per liter inklusive momseffekten), vilket förbättrartransportsektorns konkurrensvillkor.Finansiering av förslagenExempel på hur de nya åtagandena samt skattesänkningarna skall finansierasär att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen kompletterat medett högriskskydd . Den sjukpenninggrundande inkomsten isjuk- och föräldraförsäkringen skall fastställas på grundval av de tvåsenaste årens genomsnittsinkomst. Egenfinansieringen i den allmänna ochobligato-riska arbetslöshetsförsäkringen skall höjas till 33 %.Vi ställer oss med det anförda bakom den inriktning av budgetpolitiken somredovisas i motion Fi37 av m.fl. (kd).Därmed tillstyrker vi motion Fi37 yrkande 3. Propositionen och övrigamotioner avslås i motsvarande del.4. Riktlinjer för budgetpolitiken - avsnitt 2.2.3, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner de i reservation 4 föreslagna riktlinjerna för budgetpo-litiken och tillkännager detta för regeringen som sin mening. Därmedbifaller motion2001/02:Fi38 av m.fl. (c) yrkande 2 ochavslår proposition 2001/02:100 punkt 2 och motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del,2001/02:Fi37 av m.fl. (kd) yrkande 3 i denna del samt2001/02:Fi39 av m.fl. (fp) yrkande 3.StällningstagandeLiksom anser jag att man bör inriktabudgetpolitiken på att hålla statens utgifter realt oförändrade samtidigtsom skattetryck, utgiftskvot och låneskuld begränsas. Långsiktigt börskatter och utgifter mätta som andel av BNP minska till samma nivåer som ijämförbara i , såsom , , , Belgienoch som alla har ett skattetryck på mellan 40 och 50 %.Med den av föreslagna budgetpolitiken ökar inter-nationella konkurrenskraft, och står därigenom väl rustat att mötalågkonjunkturer samt demografiska förändringar. En budgetpolitik som sän-ker skattetrycket ger människor ökat självbestämmande samt minskar fattig-domsfällor och skadliga marginaleffekter. räknar med attsänka skatter med sammanlagt 34 respektive 2003 och2004. Tillsammans med den ränteeffekt som kommer av planeradeutförsäljningar på 40 respektive mer än regeringensförslag gör detta att överskottsmålet på klarasför respektive år och dessutom att avbetalningarna på statsskulden kanfortsätta.Centerpartiet anser att det är tid för reformer som lägger grunden för ensocialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling.Den ökande ohälsan är ett av samhällets största problem de kommande åren.På några få år har antalet sjukdagar, liksom kostnaden, mer än fördubb-lats. beräknar regeringen att enbart statens kostnad för ohälsan kom-mer att uppgå till . Ohälsan är inte bara etteko-nomiskt problem. Framför allt ligger mycket mänskligt lidande och orobak-om statistiken. Kostnaden är alltså ett problem för samhället, men detmänsk-liga problemet är större. vill på olika sätt ocksåförbättra insat-serna för rehabilitering. Målet är att till 2008 hahalverat ohälsan och sam-hällets kostnader för denna. Alla skall ha rätttill rehabilitering, även de sjuk-domsgrupper som har liten möjlighet attåtergå till arbetet. Det skall ske ge-nom att den finansiella samordningenpåskyndas och utökas. Dessutom skall en dialog inledas med kommun- komma till rätta med kommunsektorns högasjukskrivningstal. Vidare skall man införa en rehabiliteringsgaranti sominnebär att en rehabiliteringsutredning skall på-börjas efter högst tremånaders sjukskrivning då också sjukpenningen skall övergå i en merförmånlig rehabiliteringsersättning. Den som inte är beredd att medverka irehabiliteringen skall få lägre sjukersättning. Försäkringskas-sorna skallges tydliga direktiv att arbeta med rehabilitering. Passivt stöd ersätts påså sätt av aktiva åtgärder och ett stöd som den enskilde i hög grad kanpåverka.Tillsammans med övriga borgerliga partier vill slutligen ock-så införa en ny, nationell vårdgaranti med rätt till behandling inom tremåna-der. Kan inte vården ges vid närmaste sjukhus skallpatienten kunna välja sjukhus i hela landet.Företagsklimatet måste förbättras. Grundläggande för välfärden, liksom förskola, vård och omsorg, är att det finns företag som kan växa och utveck-las. vill skapa 300 000 nya jobb i småföretag eller hos nyaentreprenörer. Möjligheter för det skapar vi genom färre och enklare regler, men också genom att sänka arbetsgivaravgifterna så att det blir billigareatt anställa för framför allt små företag. En del avarbetsgivaravgiftssänkningen finansieras genom höjda miljöskatter. För 2003avsätts netto för arbetsgivaravgifter ochföretagsrelaterade skatter. är mot-svarande summa 8 miljarderkronor. I dessa satsningar ingår också nedsätt-ning av arbetsgivaravgifterför inrättande av övergångsarbetsmarknader. Genom besparingar påadministration, enklare regelverk och effektivisering samt höjdegenfinansiering och oförändrade ersättningsnivåer i a-kassan beräknasunder kommande år spara 11,9 respektive påarbetsmarknadsområdet.Arbetsmarknadspolitiken behöver reformeras. Utvecklingen på arbets-marknaden går inte åt rätt håll. Trots högkonjunkturen ärmånga arbetslösa. En vanlig dag är det ca 1,4 miljoner arbetsföra svenskarsom inte arbetar. De är utan jobb, latent arbetssökande, i arbetsmarknadsåt-gärder, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta.Det är 700 000 personer som saknar ett arbete eller som vill arbeta mer ände får. Detta är ett stort misslyckande för regeringensarbetsmarknadspolitik. En generell utbildningsgaranti borde införas somskall säkerställa att de som inte fått någon utbildning upp tillgymnasienivå ges möjlighet till detta. Arbetet med att matcha företag medarbetssökande sköts bäst på lokal-nivå. Därför bör också makt och ansvar iökad utsträckning föras från den centrala myndigheten till regional, lokaloch den enskildes nivå. Det skall ställas ökade krav på de arbetslösasamtidigt som deras självbestämmande måste öka. De stora volymåtgärdernabör minskas och i stället bör man satsa på mer individanpassadeutbildningar. Den som är arbetslös har samma behov att kunna styra överdelar av sin vardag som andra har. Genom individuella utvecklingsplanerskall den enskildes möjligheter att välja sin egen framtid bli tydligare.Vi inom vill reformera . Kunskap och livslångtlärande är en viktig beståndsdel för den ekonomiska utvecklingen och till-växten. Förutom resursförstärkningar krävs tre stora reformer: rätt tillkun-skap, lokal makt och fler lärare. En bättre fungerande grundskola ärenligt partiets mening det enskilt viktigaste steget för en gymnasieskoladär fler elever kan bli godkända och behöriga till högre utbildning.Centerpartiet slår också vakt om det kommunala självstyret och vill därföravveckla nuvarande fleråriga specialdestinerade bidrag tillpersonalförstärkningar inom skolan. Jag vill i stället satsa på grundskolanmed ett generellt bidrag och en särskild satsning på läs- ochskrivutveckling och avdelar för detta ändamål 3,6 miljar-der kronor undervart och ett av de båda efterföljande åren, dvs. sammanlagt 7,2 miljarderkronor.Studiemedelssystemet skall reformeras så att det inom ramen för ett oför-ändrat totalbelopp utgår med lika delar lån och bidrag. Därutöver skallfribe-loppet höjas till två basbelopp. Dessutom bör en generellutbildningsgaranti införas. Garantin skall säkerställa att de som tidigareinte fått någon utbild-ning upp till gymnasienivå ges möjlighet till detta.Tillgängligheten till högre utbildning och forskning är avgörande för sam-hällets utveckling och för att bevara regioners konkurrenskraft. För den en-skilde innebär högre utbildning en möjlighet att göra klassresan och självförändra sin sociala situation.Familjepolitiken bör förändras och inriktas på att ge barnfamiljer ökade re-surser och större valfrihet. Föräldraskapet skall uppmuntras ochfamiljerna ges större möjligheter att styra över sin ekonomi. Familjernasberoende av bidrag måste minska, och i stället skall skatten sänkas på lågainkomster tillsammans med ett reformerat familjepolitiskt stöd.Centerpartiet har i sitt budgetalternativ reserverat 2,4 miljarder kronorför att kunna utveckla max-taxan så att även de som inte anlitar kommunalbarnomsorg får ta del sam-hällets stöd till barnomsorg. Garantinivån iföräldrapenningen behöver höjas . Rätt till avdrag förresor till och från barnomsorg är en annan förbättring som Centerpartietvill genomföra.Dagens kommunikationer kräver ökade resurser för upprustning. Funge-randekommunikationer är avgörande för möjligheten för företagande och boende ihela landet. vill därför satsa 2,7miljarder kronor mer än regeringen på kommunikationer, främst för drift ochunderhåll av vägnätet. Den digitala infrastrukturen hör också till de om-råden som prioriteras och som syftar till att skapa likvärdigaförutsättningar för datakommunikation i hela landet.Sverige lider av både bostadsbrist och bostadsöverskott beroendepå var man befinner sig i landet - och obalansen tilltar. Det måste finnasen fungerande bostadsmarknad i hela landet, och presenterardär-för en ny bostadspolitik som utgår från lokala förutsättningar ochbehov. Kostnaderna för människors boende reduceras genom att sänkafastighets- och förmögenhetsskatter med 4 respektive 5 miljarder kronor2003 och 2004. inkomstskatteförslag innebär dessutom attkostnaden för bo-stadsbidrag kan minskas med per år.För att öka rättsväsendets förmåga och ge medborgarna lika villkor ochhögre förtroende för vårt rättsväsende är det av avgörande betydelse att derättsvårdande myndigheterna ges tillräckliga förutsättningar och resurserså att de kan förebygga, upptäcka, beivra och lagföra brott. En viktigförutsätt-ning för detta arbete är att det finns tillgång till polis underdygnets alla tim-mar i varje kommun och varje stadsdel i de stora städerna.Centerpartiet till-skjuter därför extra budgetmedel på dessa områden.Centerpartiet vill minska de regionala klyftorna i hela med en po-litik som ger hela lika villkor att kunna växa och utvecklas. Utjäm-ningssystemet är viktigt, men den långsiktiga lösningen är inte att jämnaut i efterhand eller att tvinga kommunpolitiker att resa till ochbe om hjälp. Detta bidrar inte till livskraft i hela landet. I ställetskall vi dra nytta av de speciella förhållanden för tillväxt som varje delav landet har, så att hela får bidra på lika villkor till enhållbar tillväxt.Centerpartiets reformer innebär förstärkningar för kommunsektorn. Detta ärnödvändigt eftersom kommunerna får stora svårigheter att klara den på-började lågkonjunkturen, enligt rapporter från . Om kom-munernas ekonomi inte är stark äventyras människors trygghet. Effekten avvåra skatteförslag är att kommunernas egen skattekraft stärks, ochberoendet av statsbidrag minskar.