bet · GP01AU3 · 2002-02-21 00:00:00 — Detta krav framförs även i fempartimotionL371 (yrk. 13) av m.fl. (v, s, c,fp, mp).I den sistnämnda motionen (yrk. 12) förespråkarmotionärerna vidare att lagen mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning skall varatillämplig även på s.k. transpersoner. Frågan omtranspersoner tas upp även i fempartimotion2000/01:L441 (yrk. 4) av m.fl. (v,s, c, fp, mp) där motionärerna anser att regeringenbör få i uppdrag att utreda om jämställdhetslagensdiskrimineringsförbud uttryckligen skall gälla ävenförbud mot diskriminering på grund av upplevdkönstillhörighet.I fempartimotion 2000/01:Ju724 (yrk. 19) pläderasockså för en lagändring så att lagen motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning även omfattar värnpliktiga, skolpliktigaoch vuxenstuderande. Motsvarande förslag tas ävenupp i fempartimotion L371 (yrk. 37) av TassoStafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp).Det finns enligt och (båda s) i motion A231 ett behov av attsanktionsmöjligheter liknande de som finns idiskrimineringslagarna införs för de fall dåkränkande särbehandling äger rum mendiskrimineringslagarna inte är tillämpliga.I motion A376 poängterar m.fl. (s) attattityderna mot äldre i samhället och påarbetsmarknaden måste förändras. De äldre behövs iarbetslivet med sin kompetens och erfarenhet.Magda () tar i motion A388 upp frågan omdiskriminering av elever och studenter och menar atten lagreglering motsvarande den som finns i övrigdiskrimineringslagstiftning bör införas för dessagrupper med samma övervakningsmyndighet (yrk. 6).Motionären förespråkar vidare ett skydd motdiskriminering av transpersoner (yrk. 1).Kia m.fl. (mp) föreslår i motion2000/01:A805 tilläggsdirektiv tilldiskrimineringsutredningen om ett förbud motkönsdiskriminering utanför arbetslivet.Barbro Feltzing och (båda mp)förespråkar i motion A256 (yrk. 1 och 2) i förstahand lagstiftning mot åldersdiskriminering påarbetsmarknaden och i andra hand utarbetande av enuppförandekod i syfte att motverkaåldersdiskriminering.Utskottets ställningstagandeFlera av de motionsförslag som rör skydd motdiskriminering för ytterligare grupper avseråldersdiskriminering, diskriminering av äldrerespektive äldres situation på arbetsmarknaden. Dithör förslag från , samt två enskilda motioner.När det gäller diskriminering av äldre påarbetsmarknaden anser utskottet att det återstår enhel del att göra för att äldres kunskaper ocherfarenheter till fullo skall tas till vara där.Detta är också en fråga som framhålls i EU:ssysselsättningsriktlinjer där det inom den s.k.första pelaren anges att medlemsstaterna skallutarbeta en politik för aktivt åldrande. Utskottethar noterat att Statskontoret i sin utvärdering avEU:s sysselsättningsstrategi och utformningen av dennationella politiken () konstaterar attriktlinjen om aktivt åldrande inte har fått någotstörre genomslag i den svenska politiken.Frågan om åldersdiskriminering skall behandlas avutredningen sammanhållendiskrimineringslagstiftning. I uppdraget ingår attlämna förslag till hur bestämmelserna omåldersdiskriminering i direktivet om likabehandlingi arbetslivet skall genomföras i . Detta EG-direktiv (rådets direktiv /78/EG av den 27november 2000) behandlar arbetslivsområdet i vidmening och omfattar diskrimineringsgrundernareligion eller övertygelse, funktionshinder, ålderoch sexuell läggning.I utredningsarbetet om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning skall kommittén (dir.2002:11) överväga möjligheterna till en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Det innebär att även frågan om ettförbud mot könsdiskriminering utanför arbetslivetkan övervägas i utredningsarbetet som skall varaslutfört . Förslag om attutreda ett sådant förbud förs som nämnts fram imotion 2000/01:A805 (mp).Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:A805 (mp),2000/01:So456 yrkande 11 (fp), A204 yrkande 1 (kd),A227 yrkandena 2 och 4 (kd), A256 yrkandena 1 och 2(mp), A259 yrkande 6 (c), A376 (s) samt So630yrkande 2 (fp).I fempartimotionerna 2000/01:Ju724 och L371 samt iden enskilda motionen A388 förespråkas en utökningav diskrimineringslagstiftningen så att denna ävenomfattar diskriminering av värnpliktiga och elever.I det omfattande uppdraget för kommittén Ensammanhållen diskrimineringslagstiftning ingår attöverväga om det bör införas bestämmelser om aktivaåtgärder i arbetslivet beträffande andradiskrimineringsgrunder än könstillhörighet ochetnisk tillhörighet. Kommittén skall vidare övervägaom bestämmelser om aktiva åtgärder bör införas påutbildningsområdet när det gäller andrautbildningsformer än högskoleutbildning samt för detotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt ellercivilplikt. Kommittén skall även undersöka om detfinns behov av att införa bestämmelser om aktivaåtgärder på andra samhällsområden.Utskottet kan i detta sammanhang nämna att ettflertal myndigheter i sina regleringsbrev fått särskilda återrapporteringskravnär det gäller homofobiska, rasistiska ellerfrämlingsfientliga yttringar eller brott. Så harexempelvis fått i uppdrag att i nästaårsredovisning redogöra för verkets insatser motfrämlingsfientlighet och rasism, etniskt ochsexuellt relaterad mobbning samt homofobi liksom hurdessa frågor uppmärksammas i kompetensutvecklingenav rektorer och ledare för förskoleverksamhet.Mot bakgrund av vad som anförts omutredningsarbete m.m. rörande en utökning avdiskrimineringslagstiftningen till att omfattadiskriminering av värnpliktiga och/eller eleveravstyrker utskottet motionerna 2000/01:Ju724 yrkande19 (v, s, c, fp, mp), A388 yrkande 6 (kd) och L371yrkande 37 (v, s, c, fp, mp).En annan fråga som tas upp i ett antal motioneroch som behandlas i uppdraget till utredningen diskrimineringslagstiftning gällertranspersoner. Kommittén skall kartlägga ochanalysera behovet av och formerna för en regleringav ett förbud mot diskriminering av allatranspersoner samt belysa fördelar och problem medatt införa en sådan reglering. Kommittén skallvidare ta ställning till vilken personkrets somskall omfattas av ett eventuellt förbud och hur ettsådant förbud lämpligen kan avgränsas ochsanktioneras samt hur det skall förhålla sig tillförbudet mot könsdiskriminering. En annan uppgiftför utredningen blir att överväga om någon myndighetskall ha till uppgift att särskilt ta till varatranspersoners rättigheter. Kommittén skall ocksåöverväga om en eventuell lagstiftning motdiskriminering av transpersoner skall ingå i engemensam diskrimineringslagstiftning.Utskottet utgår från att underlaget för kommitténsställningstagande kommer att innefatta en genomgångav och eventuellt ställningstagande till bl.a.relevanta resolutioner och rekommendationer frånEuropaparlamentet, en fråga som tas upp ifempartimotionerna 2000/01:Ju724 och L371.Med hänvisning till det kommande utredningsarbetetavstyrker utskottet motionerna 2000/01:Ju724 yrkande6 (v, s, c, fp, mp), 2000/01:L441 yrkande 4 (v, s,c, fp, mp), A388 yrkande 1 (kd) samt L371 yrkandena12 och 13 (v, s, c, fp, mp).Med anledning av krav i motionerna2000/01:L459 och L367 om att arbetsgivaren skall halagstadgad skyldighet att förebygga trakasserier pågrund av sexuell läggning vill utskottet erinra omatt det ovan i betänkandet har framgått attutredningen sammanhållendiskrimineringslagstiftning skall överväga huruvidabestämmelser om aktiva åtgärder bör införas iarbetslivet beträffande andra diskrimineringsgrunderän könstillhörighet och etnisk tillhörighet. Medhänvisning till detta utredningsuppdrag avstyrksmotionerna 2000/01:L459 yrkande 13 (fp) och L367yrkande 11 (fp).Som framgått pekar motionärerna i motion A231 påett behov av att sanktionsmöjligheter liknande demsom finns i diskrimineringslagarna införs för defall då kränkande särbehandling äger rum mendiskrimineringslagarna inte är tillämpliga.Förbud mot diskriminering utanför arbetslivet somär förenade med sanktioner finns i denstraffrättsliga bestämmelsen olaga diskriminering i16 kap. 9 § . Denna regel riktar sig motdiskriminering som utförs bl.a. av näringsidkare,personer som är anställda hos näringsidkare eller iallmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag samtanordnare m.fl. av allmänna sammankomster ochoffentliga tillställningar. Bestämmelsen omfattardiskriminering på grund av ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung, trosbekännelse ellerhomosexuell läggning.Av direktiven till den förestående utredningen diskrimineringslagstiftning framgår attdenna skall överväga om det, mot bakgrund av vadkommittén i övrigt kommer fram till, finns skäl attersätta den ovannämnda straffbestämmelsen om olagadiskriminering i med någon annan typ avreglering. Med hänvisning till utredningsuppdragetavstyrks motion A231 (s).C Sammanhållen lagstiftning motdiskriminering och sammanslagning avombudsmännenUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas motioner omsammanhållen lagstiftning mot diskrimineringoch sammanslagning avJämställdhetsombudsmannen, motetnisk diskriminering, Handikappombudsmannenoch Ombudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning. Samtliga motioneravstyrks med hänvisning till en föreståendeutredning. Jämför reservation 25 (kd).MotionerKristdemokraterna påpekar i motion Sf399 (yrk. 35)att efter förslag från partiet beslutatbegära en utredning om sammanslagning av vad sompartiet benämner rättighetsombudsmännen. Partietdelar till fullo synen att diskriminering inte barainnebär övergrepp mot en människa utan också utgörett ekonomiskt problem i och med att den leder tillatt människors potential inte tas till vara.Kristdemokraterna uttrycker i motion A367 (yrk. 25i denna del) sin positiva inställning till att enutredning skall studera möjligheterna till engenerell lagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertalet samhällsområden ochdiskrimineringsgrunder. Partiet påtalar också attdet finns ett behov av ett samlat ombudsmannaämbetemed som huvudman och gärna med denofficiella titeln . Detta skulleleda till en väsentlig förenkling jämfört med dagenssystem.Folkpartiet vill enligt motionerna 2000/01:L459(yrk. 12) och L367 (yrk. 10) stärka skyddet motdiskriminering och förespråkar en sammanhållenlagstiftning mot diskriminering. Partiet vill vidareslå ihop vissa ombudsmannainstitutioner till engemensam myndighet och anser att en framtidaombudsman skall ha samma mandat att motarbetadiskriminering, oavsett diskrimineringsgrund.I ett motionsyrkande från som behandlatsi betänkandet 2001/02:AU1 Utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv föreslogs att de fyraombudsmännen ,, Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning ochOmbudsmannen mot etnisk diskriminering skulle slåssamman, att anslagen till respektive ombudsman bordeutgå och att ett nytt anslag under utgiftsområde 14borde införas. Yrkandet avslogs av riksdagen.Magda () förespråkar i motion A388 (yrk. 8)sammanslagning av diskrimineringslagarna till en nylag som dessutom skulle innefatta diskriminering pågrund av sexuell identitet och gälla även för eleveroch studenter inom förskolan, skolan, högskolan ochinom frivilliga skolformer.Utskottets ställningstagandeEn parlamentarisk kommitté (dir. 2002:11) har somframgått tillkallats med uppdrag att överväga enlagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Kommittén skall också se överansvarsområden och uppgifter förJämställdhetsombudsmannen, mot etniskdiskriminering, och Ombuds-mannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning. I utredningsuppdraget ingår vidare bl.a.att överväga en samordning eller sammanslagning avnågra av eller samtliga dessa ombudsmän samt om deneller de framtida ombudsmannainstitutioner somföreslås skall vara underställda regeringen ellerriksdagen.Utredningsuppdraget omfattar därmed i väsentligadelar de frågor som tas upp i motionerna2000/01:L459 yrkande 12 (fp), A367 yrkande 25 idenna del (kd), A388 yrkande 8 (kd), L367 yrkande 10(fp) och Sf399 yrkande 35 (kd). Eftersom utskottetinte är berett att föregripa utredningsarbetetavstyrks motionsförslagen.VISSA ÖVRIGA FRÅGORForum i diskrimineringsmålUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om forum i diskriminerings-och jämställdhetsmål behandlas i avsnittet.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Jämförreservationerna 26 (m), 27 (c) och 28 (fp).BakgrundEnligt lagarna mot diskriminering i arbetslivetprövas mål om diskriminering enligt lagen (1974:371)om rättegången i arbetstvister. Om en ombudsmaneller en arbetstagarorganisation för talan för enenskild arbetstagare eller arbetssökande prövasmålet av Arbetsdomstolen (AD) som första och endainstans. Om den enskilde själv för sin talan prövasmålet i stället i tingsrätt. Tingsrättens dom kanöverklagas till AD. Vid avgörandet av mål i ADdeltar normalt sju ledamöter - en ordförande och envice ordförande som båda skall vara jurister, enledamot som skall ha särskild insikt i förhållandenapå arbetsmarknaden, två ledamöter som representerararbetstagarintressen samt två ledamöter somrepresenterar arbetsgivarintressen.MotionerI avsnittet behandlas ett flertal motioner omArbetsdomstolen som forum i diskriminerings-respektive jämställdhetsmål och ett yrkande om attavskaffa domstolen.I den arbetsrättsliga motionen A349 (yrk. 6) menarModeraterna att det finns risk för attpartsdomstolar såsom Arbetsdomstolen kan prioriteraorganisationernas bästa på bekostnad av denenskilde. Denna risk bör elimineras genom attArbetsdomstolen avskaffas.I ett motionsyrkande från partiet som behandlats ibetänkandet 2001/02:AU1 Utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv föreslogs attArbetsdomstolen skulle läggas ned och anslaget tilldomstolens verksamhet utgå. Yrkandet avslogs avriksdagen.Vänsterpartiet anser i motion A241 att en utredningbör tillsättas för att studera konsekvenserna av attlagen om rättegången i arbetstvister ändras så attmål enligt jämställdhetslagen och övriga lagarrörande diskriminering på arbetsmarknaden prövas avallmänna domstolar.I motionen ifrågasätts om Arbetsdomstolensrättstillämpning står i överensstämmelse med EG-rättens krav. Partiet menar i motionen attdiskrimineringsmålen med stöd av såväljämställdhetslagen som övrigaantidiskrimineringslagar främst kan anses avsemänskliga rättigheter avseende en eller fleraindivider eller ett kollektiv. Målen är intesärskilt starkt präglade av relationerna mellanarbetsmarknadens parter. Till detta kommer attviktiga delar av den nationella lagstiftningen motdiskriminering genomförs genom EG-direktiv ochinternationella konventioner. Mot denna bakgrund ocheftersom det kan råda tveksamhet om Arbetsdomstolensopartiskhet i diskrimineringsmålen, finns det enligtVänsterpartiet starka skäl att överväga om deaktuella målen skulle behandlas i allmännadomstolar.Också i motion 2000/01:A807betonas att diskrimineringsmålen handlar omgrundläggande mänskliga rättigheter. Där anförs attpatriarkatets inflytande inom domstolsväsendet ävenpåverkar domslut. Arbetsdomstolens verksamhet, såsom denna kommer till uttryck i exempelvissammansättning, språkbruk och lagtolkning, börutredas från ett könsperspektiv.Utredningsresultatet kan sedan ligga till grund fören handlingsplan för att uppnå könsneutralitet idomstolens arbete.Centerpartiet finner det i motion A259 (yrk. 8)oacceptabelt att arbetsgivare diskriminerarföräldrar, och då framför allt kvinnor, med defackliga organisationernas goda minne. Det bör iframtiden finnas möjligheter att prövalöneskillnader och lönediskriminering i allmändomstol i stället för som i Arbetsdomstolen,anser partiet. Förslaget motiveras med att domstolenär ett partssammansatt organ som har stort intresseav att försvara ingångna avtal. När behandlingensker i allmän domstol kommer prövningen att ske påjuridisk grund och möjligheterna till rättvisajämförelser ökar, hävdar anser i motion A229 (yrk. 7 och 8) attArbetsdomstolens roll i lönediskrimineringsmål måsteses över. Det faktum att JämO i flera fall förloratmål där kan ha många orsaker, men det ärprincipiellt tveksamt att en partssammansatt domstoldömer i lönediskrimineringsärenden eftersom fackligaorganisationer och arbetsgivare har slutit berördakollektivavtal. Därmed har de ett gemensamtintresse, att försvara de avtal som resulterar ibefintlig lönestruktur. drar slutsatsenatt jämställdhetslagen bör ses över och atträttegångar i diskrimineringstvister bör handläggasav allmänna domstolar i stället för avArbetsdomstolen.I motion A350 förespråkar även enöverflyttning av diskrimineringsmål frånArbetsdomstolen till allmän domstol. i sådanamål kan därmed överprövas i högre instans. I likhetmed anser attdiskrimineringsmål är mål om mänskliga rättigheter.Den domstol som dömer i mål rörande mänskligarättigheter måste stå fri från partsintressen,vilket inte är fallet med Arbetsdomstolen.I motion 2000/01:A808 (yrk. 9 och 10) som härrörfrån förra tar upp frågan omdiskrimineringslagarna även fortsättningsvis skallvara arbetsrättsliga lagar och om tvister rörandelagarna skall prövas i Arbetsdomstolen. Partietanser att detta bör utredas (yrk. 10).I motionen ifrågasätts vidare uppfattningen attkollektivavtal i sig utesluter könsdiskriminering,uppfattningen från fackligt håll attförhandlingsresultat inte skall kunna ifrågasättasoch inställningen att det är viktigare att avtalenligger fast än att åtgärda lönediskriminering.Partiets slutsats är att åtgärder bör vidtas så attkollektivavtalen inte kommer i konflikt med EG-rätten, vilken inte ger kollektivavtalentolkningsföreträde (yrk. 9).Patrik () hävdar i motion A265 (yrk. 2)att Arbetsdomstolen i egenskap av specialdomstol ären omodern företeelse och att den därför bör läggasned.Utskottets ställningstagandeEn av uppgifterna för kommittén En sammanhållendiskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11) somtillkallats är att överväga hurdomstolsprocessen i diskrimineringsmål skallutformas. Detta är en fråga som direkt ellerindirekt tas upp i flertalet av de motionsyrkandensom behandlas i detta avsnitt. Frågan har ocksåvarit föremål för en intensiv debatt, särskilt påsenare tid. Inläggen i debatten, inte minst frånarbetsrättsjurister, har visat på fråganskomplexitet.Också i direktiven till den nya utredningen kommerenligt utskottet den mångfasetterade problematikentill uttryck. I direktiven konstateras att det fråntid till annan har förts en debatt omdomstolsprocessen i diskrimineringsmål, framför allti fråga om lönediskrimineringsmål, där det harframförts kritik mot att diskrimineringsmål avgörsav en domstol där arbetsmarknadens parter utgörmajoritet. Ett förslag som har diskuterats är attdiskrimineringsmål borde avgöras i AD i en annansammansättning, där arbetsmarknadens parter inte harmajoritet. Det har även framförts att sådana målborde prövas av allmän domstol.Enligt den antagna lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolan skall mål omskadestånd enligt den lagen handläggas av allmändomstol. Genom direktivet om likabehandling oavsettras eller etniskt ursprung ställs krav på enlagstiftning mot diskriminering på andrasamhällsområden än arbetslivet och högskoleområdet.Det finns därför enligt utredningsdirektiven skälatt överväga om en motsvarande lagstiftning skallinföras även när det gäller andradiskrimineringsgrunder.Mål om diskriminering som gäller andrasamhällsområden har inte någon anknytning tillarbetslivet och det är därför enligtkommittédirektiven naturligt att de prövas i annanordning än vad som gäller för mål om diskrimineringi arbetslivet . I samband med attlagstiftningen mot diskriminering ses över finns detdärför enligt direktiven skäl att även se över omutformningen av domstolsprocessen i mål omdiskriminering i arbetslivet bör ändras.Med hänvisning till att en utredning skallöverväga hur frågan om hur domstolsprocessen idiskrimineringsmål skall utformas avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:A807 (v), 2000/01:A808yrkandena 9 och 10 (mp), A229 yrkandena 7 och 8(fp), A241 (v), A259 yrkande 8 (c), A265 yrkande 2(m), A349 yrkande 6 (m) samt A350 (mp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Mål och inriktning (punkt 1) (m)av (), (), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motionerna2000/01:A806 yrkande 1, 2001/02:A209 yrkandena 1, 2och 4 och 2001/02:A228 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2000/01:A719, 2000/01:A808 yrkande 1,2000/01:A810 yrkandena 1 och 2, 2000/01:So545yrkandena 1 och 2, 2001/02:A229 yrkandena 1-5, 6 idenna del och 28, 2001/02:A271, 2001/02:A314 yrkande1, 2001/02:A393 yrkande 1 och 2001/02:Ub431 yrkande2.StällningstagandeDen självklara utgångspunkten förjämställdhetspolitiken måste vara att varje människahar lika värde och därför skall ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter.Utgångspunkten i individens frihet har betydelse försynen på jämställdhet. Det måste finnas utrymme förkvinnor och män att bryta könsstereotypa mönster föratt leva som de själva tycker att det passar dembäst.När det gäller familjen och yrkeslivet måstepolitikernas roll vara att inspirera och skapamöjligheter till fritt val, inte att dirigera.Politiken skall varken tvinga en kvinna att varayrkesarbetande förälder eller att vara hemma medsina barn. Det är den enskilda individen ochfamiljen som skall avgöra vad som passar dem bäst.För att uppnå detta krävs en politisk förändringsom bl.a. innefattar ekonomisk frihet, personligfrihet, yrkesmässig frihet, frihet för familjen samtkvinnofrid. Skattereformer måste till så att man kanleva på sin lön, arbetstiderna måste varaindividuella och flexibla, möjligheterna att startaoch driva företag inom vård och omsorg måsteförbättras och arbetsmarknaden måste öppnas för demsom arbetar inom den offentliga sektorn. Det måsteinföras frihet i barnomsorgen genom ettbarnomsorgskonto, omfattande alla barn, som gerföräldrarna möjlighet att välja sin barnomsorg. Detär oacceptabelt att kvinnor i vårt samhälle inte kankänna trygghet. Lagstiftningen måste utformas så attkvinnors trygghet ökar.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motionerna 2000/01:A806 yrkande 1(m), A228 yrkande 1 (m) samt A209 yrkandena 1, 2 och4 (m) bör tillkännage för regeringen som sin meningvad vi har anfört om mål och inriktning beträffandejämställdhetsfrågor. Motionerna 2000/01:A719 (s),2000/01:A808 yrkande 1 (mp), 2000/01:A810 yrkandena1 och 2 (s), 2000/01:So545 yrkandena 1 och 2 (c),A229 yrkandena 1-5, 6 i denna del och 28 (fp), A271(v), A314 yrkande 1 (v), A393 yrkande 1 (mp) samtUb431 yrkande 2 (s) bör avslås.2. Mål och inriktning (punkt 1) (kd, c, fp)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motionerna2000/01:So545 yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:A229yrkandena 1-5, 6 i denna del och 28 samt avslårmotionerna 2000/01:A719, 2000/01:A806 yrkande 1,2000/01:A808 yrkande 1, 2000/01:A810 yrkandena 1 och2, 2001/02:A209 yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:A228yrkande 1, 2001/02:A271, 2001/02:A314 yrkande 1,2001/02:A393 yrkande 1 och 2001/02:Ub431 yrkande 2.StällningstagandeJämställdhetspolitiken skall syfta till ett samhälledär varje person, kvinna som man, har likvärdigachanser att forma sitt liv som hon eller han självvill.