bet · GQ01NU2 · 2002-11-28 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen och bemyndigandena för inomutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling.Likaså tillstyrks förslaget angående användningen avanslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder.Samtliga motioner som tar upp anslagsfrågor avstyrksav utskottet. Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti. I förhållandetill regeringens förslag för utgiftsområdet villeModerata samlingspartiet minska utgiftsramen med 450miljoner kronor, med 963 miljoner kronoroch med 695 miljoner kronor.Centerpartiet ville höja utgiftsramen med 138miljoner kronor.När det gäller den allmänna inriktningen av denregionala utvecklingspolitiken anser utskottet, ilikhet med regeringen, att en avgörande faktor fören positiv utveckling är engagemanget på den lokalaoch regionala nivån. Utskottet vill betona denuthålliga tillväxtens betydelse och därmed ävenmiljöpolitiken och jämställdhetspolitiken. Iöverensstämmelse med uppfattningen ibudgetpropositionen anser utskottet att det på siktär angeläget att minska användningen av olika bidraginom den regionala utvecklingspolitiken. I enreservation (m, fp, kd, c) framhålls att enframtidsinriktad regional utvecklingspolitik börinriktas på att skapa förutsättningar för olikaregioners och människors möjligheter tillutveckling. Enligt reservanterna bör tonvikten liggapå generella stöd för de företagsstöd som trots alltbehövs.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden ommyndighetsfrågor inom den regionalautvecklingspolitiken med hänvisning till denpågående översynen av roll ochuppdrag.Utskottet behandlar i betänkandet även frågor omEG:s nuvarande struktur- och regionalpolitik. Närdet gäller de motionsyrkanden som bl.a. rörregelverket för företagsstöd har utskottet intefunnit skäl att föreslå något uttalande.Med anledning av motionsyrkanden behandlarutskottet också frågan om EG:s framtidaregionalpolitik (sammanhållningspolitik). Enligtutskottsmajoriteten (s, v) står det klart att detframöver kommer att krävas reformer av dennapolitik. För den demokratiska förankringen är detväsentligt att beslutsprocessen om den framtidasammanhållningspolitiken går framåt stegvis på detsätt som är planerat. Vägledande i de diskussionersom nu skall äga rum bör vara att insatserna iförsta hand skall skötas nationellt, regionalt ellerlokalt. Inom EG:s sammanhållningspolitik kommerstrukturfondsmedel att vara ett instrument ävenunder nästa programperiod. Enligt utskottets meningbör huvuddelen av dessa medel gå till de nyamedlemsstaterna, som har störst behov av stöd tillekonomisk och social utveckling. Utskottet vill ilikhet med regeringen betona en allmänbudgetrestriktivitet.I en reservation (m, fp, kd, c, mp) erinras om attriksdagen på utskottets förslaggjorde ett uttalande om vikten av reformering avEG:s framtida regionalpolitik. Med hänvisning tillatt regeringen har valt att i budgetpropositioneninte kommentera detta tillkännagivande av riksdagenanser reservanterna att det finns anledning attåterigen göra ett uttalande av detta slag. Enligtreservanternas uppfattning börsammanhållningspolitiken ändras och dess omfattningminskas. I de fall EU ekonomiskt skall stödja olikaregioner för att därigenom gynna uthållig tillväxtoch hållbar utveckling bör det vara fråga omregioner som ligger väsentligt under genomsnittet iunionen vad gäller levnadsstandard och medelinkomst.Sverige måste motverka att EU i en allt högre gradutvecklas till en transfereringsunion därmedlemsländerna betalar in pengar till EU för attsedan få tillbaka dem i form av strukturstöd. Detbör därför, sägs det i reservationen, i första handvara medlemsstaterna själva som ansvarar för sinaregioner.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N267yrkandena 2, 3, 10, 14 och 20, 2002/03:N302yrkande 22, 2002/03:N304 yrkande 1, 2002/03:N337,2002/03:N345 yrkandena 12 och 21, 2002/03:N368och 2002/03:N393 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Myndighetsfrågor inom den regionalautvecklingspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N239 och2002/03:N265 yrkande 3.3. EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N231,2002/03:N283 och 2002/03: N365.4. EG:s framtidasammanhållningspolitikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K432yrkande 14, 2002/03:U323 yrkande 8 och2002/03:N304 yrkande 15.Reservation 2 (m, fp, kd, c, mp)5. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utvecklinga) bemyndigar regeringen att under år2003, i fråga om ramanslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder, göra ekonomiskaåtaganden som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, innebär utgifter på högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 19punkt 1.b) godkänner regeringens förslag omanvändningen av anslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder. Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 19punkt 2.c) bemyndigar regeringen att under år2003, i fråga om ramanslaget 33:5 Europeiskaregionala utvecklingsfonden ,göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 19punkt 3.d) bemyndigar regeringen att under år2003, i fråga om ramanslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m., göraekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Därmedbifaller proposition 2002/03:1utgiftsområde 19 punkt 4.e) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling enligt regeringens förslag i bilaga 2.Därmed bifaller proposition 2002/03:1utgiftsområde 19 punkt 5.f) avslår motionerna 2002/03:Fi232 yrkande20 i denna del, 2002/03:N267 yrkande 22,2002/03:N303 yrkande 2, 2002/03:N334, 2002/03:N352,2002/03:N357 yrkande 1, 2002/03:N371 och 2002/03:N393 yrkande 9.Stockholm den 28 november 2002På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), ()*, IngegerdSaarinen (mp), (), ()*, (), ()*, (), ()*,(), ()*, ()*, (),()*, (), ReynoldhFurustrand (s) och (). * Har avstått från att delta i beslutet underpunkt 5.2002/03NU2Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2002/03:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsom-råde 19 Regional utjämningoch utveckling,dels 20 motioner från allmänna motionstiden.Förslagen i propositionen och i motionerna återges ibilaga 1. Regeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag för inom utgiftsområde19 redovisas i bilaga 2.Utskottets övervägandenInledningUnder föregående behandlade riksdagenpropositionen om en politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) samtidigtmed regeringens budgetförslag för utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling jämte motioner. Iutskottets betänkande 2001/02:NU2 togs upp frågormed anknytning till utgiftsområde 19 samt frågorrörande , medan övriga förslagoch frågor behandlades i betänkande /02:NU4. Detsistnämnda betänkandet inkluderade dels frågor omett nytt politikområde för regionalpolitiken, dvs.den regionala utvecklingspolitiken, och nya mål ochstrategier, dels inriktningsfrågor av olika slag,bl.a. frågor om regioner och kommuner, kunskap ochkompetens, företagsamhet och entreprenörskap, lokalutveckling och service samt åtgärder i län ochregioner.Utgångspunkten för detta betänkande är att ramenför utgiftsområde 19 är fastställd för år 2003.Riksdagen fattar beslut omramarna för de olika utgiftsområdena för ochom en preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden för . Finansutskottetsmajoritet har tillstyrkt regeringensförslag till ram för utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:FiU1). Av tabellen i bilaga 2 framgårregeringens och de olika partiernas förslag tillanslag under utgiftsområdet.Betänkandet disponeras på följande sätt. Förstkommer frågor om mål och resultatbedömning attredovisas. Därefter tar utskottet upp allmännainriktningsfrågor inom den regionalautvecklingspolitiken, myndighetsfrågor och frågorrörande samt anslagsfrågor. Enskillnad jämfört med tidigare är att frågor omnedsättning av socialavgifter från regionalpolitisksynpunkt detta år behandlas avsocialförsäkringsutskottet tillika med andrasocialavgiftsfrågor.Övriga frågor om åtgärder för att utveckla olikaregioner kommer utskottet att behandla under våren2003. Bland dessa frågor ingår frågor omtillväxtavtal/tillväxtprogram, glesbygden, bl.a.rörande service och sektorssamordning, samt frågorom lokalisering av statlig verksamhet och omdisposition av del av vattenkraftsvinsterna.En nyhet är att de kommunala samverkansorganen(som varit möjliga att bilda från )kan ta över delar av de uppgifter som länsstyrelsenhar . Samverkansorganet skall anmäla tillregeringen om det vill ta över dessa uppgifter.Denna ordning medför att anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder skall fördelas mellansamverkansorgan och länsstyrelse i berörda län.Därutöver är avsikten att samverkansorganenskostnader för att följa upp åtgärder och effekter avutvecklingsarbetet skall finansieras genomomfördelning från samma anslag. Eftersom det idagsläget inte är klart vilka samverkansorgan somkommer att ta över uppgifter från länsstyrelsernaaviserar regeringen i budgetpropositionen att denåterkommer till itilläggsbudget med förslag till justering avseendekostnader för uppföljningsarbetet.Mål och resultatPropositionenResultatredovisningen i budgetpropositionen anknytertill de mål för regionalpolitiken som gällde underår 2001. Dessa mål var att regionalpolitiken skallskapa förutsättningar för hållbar ekonomisktillväxt, rättvisa och valfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket.Målet för den s.k. lilla regionalpolitiken (åtgärderinom utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling exklusive anslaget 37:1 IT-infrastruktur:Regionala transportnät) var att den främst skulleunderlätta för näringslivet i regionalpolitisktprioriterade områden att utvecklas så att det bidrartill att uppfylla målen för regionalpolitiken. Föratt nå målen vidtogs åtgärder inom många olikaområden, främst inom politikområdena IT, tele ochpost, Landsbygdspolitik, Näringspolitik,Transportpolitik, Utbildningspolitik,Forskningspolitik och Arbetsmarknadspolitik.Politiken var främst inriktad på att främjautvecklingen i regionalpolitiskt prioriteradeområden, dvs. de nationella stödområdena A och Bsamt områden för EG:s strukturfondsprogram mål 1 och2, och också på att främja utvecklingen i gles- ochlandsbygdsområden i hela landet.Enligt regeringen är den långsiktiga regionalaproblembilden avseende bl.a.sysselsättningsutveckling och arbetslöshetförhållandevis oförändrad såtillvida att det ärsamma områden som haft den mestogynnsamma utvecklingen. Servicetillgången har underlång tid försämrats i dessa områden.Resultatredovisningen i budgetpropositionen byggerfrämst på resultatindikatorer för olikaregionalpolitiska delåtgärder. Till de selektivaregionalpolitiska stöden hör regionaltutvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd(avskaffat ),sysselsättningsbidrag, såddfinansiering vialänsstyrelser och självstyrelseorgan samt stöd tillkommersiell service. Som resultatindikatorer nämnsantal nya arbetstillfällen, genomsnittlig subventionper förväntad ny årsarbetskraft samt investeringarsom beräknas bli delfinansierade av stöden. För detgenerella företagsstödet transportbidrag finns ingaresultatindikatorer. Det generella stödet nedsattasocialavgifter fanns inte längre kvar men utgickretroaktivt under år 2001.De resultat som redovisas i budgetpropositionenför de selektiva regionalpolitiska stöden och denregionalpolitiska projektverksamheten avserbeviljade stöd och de förväntaderesultaten av dessa stöd. Beträffande degenerella stöden och strukturfondsprojektenredovisas utgifterna relaterade till uppnåddaeffekter.Totalt har beslut för 1 793 miljoner kronorfattats för selektivaregionalpolitiska stöd, regional projektverksamhetoch medfinansiering av strukturfondsprogram. Nivåninnebär en ökning med jämförtmed , vilket i huvudsak förklaras av attmedfinansieringen av strukturfondsprogrammen harökat. För selektiva regionalpolitiska stöd(exklusive stöd till kommersiell service ochsåddfinansiering) i samband med investeringar harbeslut fattats om totalt underår 2001. Enligt Verket för näringslivsutveckling() beräknas detta stöd bidra till ca 6 375 nyaarbetstillfällen inom främst stödområdena A och B.Den genomsnittliga subventionen per arbetstillfälleuppgick till , vilketmotsvarar en ökning med sedanåret innan. Investeringar i storleksordningen beräknas kunna delfinansieras med deselektiva företagsstöden.Såddfinansiering har beviljats förca till små och medelstoraföretag. Stödet förväntas ha betydelse förteknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser.Såddfinansiering sker främst med andra medel änmedel från regionalpolitiken.Stöd till kommersiell service har under år 2001beviljats för ca , vilket är enavsevärd ökning jämfört med stödet (dåstödet uppgick till ). Enligtregeringen har stödet bidragit till att upprätthållaservicenivån i gles- och landsbygd.Enligt gällande regelverk skall av dearbetstillfällen som tillkommer till följd av deselektiva regionalpolitiska stöden förbehållasvartdera könet. Enligt regeringens resultatbedömningär detta villkor i stort sett uppnått beträffanderegionala utvecklingsbidrag, där av de nyaarbetstillfällena beräknas tillfalla kvinnor. Förlandsbygdsstödet har andelen kvinnligaarbetstillfällen emellertid minskat från och för småföretagsstödet från 35 till 28 %.Villkoret är alltså inte uppfyllt för dessastödformer.Utgifterna för de generella företagsstöden år 2001uppgick till . Av dessa avsåg 378miljoner kronor utbetalda transportbidrag medanresterande ca avsåg retroaktivautbetalningar avseende nedsatta socialavgifter.Enligt regeringens bedömning har transportbidragetmedverkat till att på olika sätt kompenseraföretagen i de regionalpolitiskt prioriteradeområdena för bl.a. långa transporter ochmerkostnader på grund av det geografiska läget.Sysselsättningen bedöms därför i högre utsträckningha kunnat upprätthållas i dessa företag än vad somannars skulle ha varit möjligt.Mot bakgrund av tillgängliga rapporter görregeringen bedömningen att insatserna inomstrukturfondsprogrammen under programperioden1995-1999 har bidragit till en positiv utveckling iberörda regioner.Målet för den nya regionalautvecklingspolitiken, som fattadebeslut om , är väl fungerandeoch hållbara lokala arbetsmarknadsregioner meden god service i alla delar av landet (bet.2001/02:NU4). Enligt regeringen bör effekternai framtiden vara möjliga att redovisa iförhållande till de statliga insatserna påpolitikområdet. Dessa effekter bör kunnaavläsas utifrån ett ekonomiskt, ekologiskt ochsocialt perspektiv enligt vad som står ipropositionen. Med väl fungerande lokalaarbetsmarknadsregioner avses att de är såattraktiva för människor och företag att det ärmöjligt att ta till vara den potential ochlivskraft som finns i alla regioner. Möjligaindikatorer kan vara sysselsättningsgraden ochden regionala lönesumman. Med hållbara regioneravses att politiken skall bidra till attnuvarande och kommande generationer kanerbjudas sunda ekonomiska, sociala ochekologiska förhållanden. De ekonomiska ochsociala effekterna bör avläsas i hur väl lokalaarbetsmarknadsregioner har utvecklats i termerav främst ekonomisk tillväxt och ökadsysselsättning. Avläsning skall kunna görasbeträffande hur väl åtgärderna lyckas uppnå denationella jämställdhetsmålen ochmiljökvalitetsmålen. Effekterna av politikenvad beträffar servicenivån bör främst avläsas iförändringar av servicetillgängligheten. Föratt underlätta den framtidaresultatredovisningen har politikområdetfr.o.m. delats upp i treverksamhetsområden, nämligenkapitalförsörjning, programlagdautvecklingsprojekt och kommersiell service. Ibudgetpropositionen för avserregeringen att ge en resultatredovisning av dennya politiken utifrån denna indelning.Revisionens iakttagelserI budgetpropositionen (s. 33) redovisas attRiksrevisionsverket i sin årliga rapport tillregeringen inte haft någon invändning irevisionsberättelsen för avseendeGlesbygdsverket.Utskottets bedömningMed hänsyn till att politiken är under omläggningoch att en resultatredovisning utgående från det nyamålet och de nya resultatindikatorerna kommer attkunna göras först , avstår utskottetfrån att göra en bedömning av regeringensresultatredovisning i detta sammanhang.Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominriktningen av den regionalautvecklingspolitiken. Utskottet står fast vidden politik som beslutades föregående år ochanser inte att motionskraven kan ligga tillgrund för en förändrad inriktning. Jämförreservation 1 (m, fp, kd, c).PropositionenRegionalpolitiken har omvandlatstill en politik för hållbar regional utveckling ialla delar av landet. Politikområdet Regionalpolitikoch verksamhetsområdet regional näringspolitik inomNäringspolitiken har slagits samman och bildar ettnytt politikområde: Regional utvecklingspolitik.Enligt regeringen finns det så starka kopplingarmellan dessa att en samlad politik blir mereffektiv.Geografiskt syftade den tidigare regionalpolitikenfrämst till att främja utvecklingen i vissaprioriterade områden medan den regionalanäringspolitiken gällde hela landet. Den nyaregionala utvecklingspolitiken har inte någrageografiska avgränsningar. Motivet för att bedrivaen regional utvecklingspolitik i alla delar avlandet är bl.a. insikten att den nationellatillväxten utgörs av summan av den tillväxt somskapas lokalt och regionalt. Den samlade nationellatillväxten är således delvis avhängig av hur vällokala och regionala förutsättningar tas till vara.Syftet är enligt regeringen att etablera ochutveckla en sammanhållen politik för alla delar avlandet som kan anpassas till regionala skillnaderoch förutsättningar. Även fortsättningsvis kommerdet att behövas riktade åtgärder för geografisktavgränsade områden, som ur ett nationellt perspektivbedöms ha särskilda behov.Som nämnts ovan är målet för den regionalautvecklingspolitiken väl fungerande och hållbaralokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivåi alla delar av landet. Att politiken är hållbarbetyder, som tidigare nämnts, att den skall bidratill att nuvarande och kommande generationer kanerbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiskaförhållanden. I detta perspektiv inkluderas bl.a. denationella jämställdhetsmålen ochmiljökvalitetsmålen.De regionala tillväxtprogrammen, som avses startaår , skall utgöra den administrativa basen iarbetet för att uppnå målet. Liksom i fråga omtillväxtavtalen skall näringslivets behov varavägledande.När det gäller direkt företagsinriktade åtgärderär det regeringens principiella inställning att deti ett längre perspektiv är angeläget att reduceraanvändningen av olika bidrag. När behov avmarknadskompletterande finansieringsinsatserföreligger, bör möjligheterna prövas att främstanvända former som innebär att återbetalning avkapitalet sker. Regeringens principiella inställningär att företagsstöd, i form av selektiva bidrag,främst skall användas i de områden som har destörsta geografiska nackdelarna, dvs. har därför fr.o.m. år 2002på regeringens förslag avvecklat delssmåföretagsstödet, dels stödformen lån till privataregionala investmentbolag.Inriktningen och beslutsformerna avseende deregionala utvecklingspolitiska företagsstöden skallses över och utvecklas, informeras det ipropositionen. Bland annat har en informellarbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av dessastödformer utsetts. I översynen skalljämställdhetsperspektivet särskilt analyseras ochbeaktas. Regeringen har vidare () iuppdrag att utvärdera sysselsättningsbidragetseffekter i förhållande till stödformens syften, måloch utgifter.När det gäller nationella stödområden har godkänt att får ha nationellastödområden som omfattar av befolkningen.Detta är en låg andel i jämförelse med andramedlemsländer.Engagemanget på den lokala och regionala nivån ären avgörande faktor för en positiv utveckling, sägerregeringen (s. 16) med anledning av erfarenheternafrån försöksverksamheten med ändrad regionalansvarsfördelning, tillväxtavtalsarbetet m.m. Detfinns därför goda skäl att genomföra en politik inomvilken den regionala nivån lyfts fram som en arenaför samarbete mellan staten och kommuner, landsting,näringsliv och organisationer.Det är i samtliga län, förutom och , möjligt att bilda kommunalasamverkansorgan från (prop.2001/02:7, bet. 2001/02:KU7). Tidigast den 1 januari2003 kan dessa, som tidigare nämnts, ta överuppgifter från länsstyrelserna. Bland annat kan deöverta utarbetande av program för länets utvecklingoch samordning av utvecklingsinsatser i länet förgenomförandet av programmet, beslut om användningenav vissa statliga medel för regional utveckling,emottagande och beredande av ansökningar om bidragfrån avseende mål 1 och mål 2samt beslut om länsplan för regional infrastruktur.De kommunala samverkansorganen avses även fåhuvudansvaret för utarbetandet och genomförandet avde kommande regionala tillväxtprogrammen.I ett avsnitt om politikens framtida inriktningnämner regeringen (s. 17) bl.a. följandeutredningar, program och insatser som - om ingetannat sägs - bedrivs under perioden 2002-2004:- ett nationellt program för utveckling avinnovationssystem och kluster,- ett program för utveckling av det nationellaträklustret,- ett program för ökad innovationskraft inom demineralutvinnande branscherna,- ett program för att stimulera ökadinnovationskraft inom turistnäringen,- ett program med syfte att öka användningen avmodern informationsteknik i företag lokaliseradeinom stödområde A,- ett program för insatser med strategiskinriktning att långsiktigt stärka lokalnäringslivsutveckling,- ett nationellt program för entreprenörskap,- lokala program för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete,- lokala utvecklingsprogram för kommersiellservice ,- uppdrag till att utveckla ochtesta nya lösningar inom det kommersiellaserviceområdet,- en utredning med uppdrag att föreslå åtgärderför att stödja verksamheten med bil- ochkomponenttester avseende klustret i övre Norrlandsinland,- särskilda delegationer med tidsbegränsade mandatatt i dialog med regionala och lokala aktörerlångsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsattalokala arbetsmarknadsregionerna i norra respektive delar av Bergslagen, ochDalsland,- uppdrag till att kartläggaförekomsten av och verksamheten vidlärocentrum; uppdraget skall redovisas senast inovember 2002.MotionernaI motion 2002/03:N337 (s) anförs att deregionalpolitiska stöden har varit ett brainstrument för att stimulera företagen i att genomföra investeringar. Även andra delarinom stödområdet har kunnat utvecklas med hjälp avstöden. Enligt motionärerna har stöden definitivtkunnat bromsa takten i utflyttningen från inlandetoch därmed bidragit till att servicen kunnatbibehållas på rimlig nivå.De stödformer som finns i denregionalpolitiska arsenalen bör finnas kvar ävenunder den överblickbara framtiden, menarmotionärerna som står bakom motion 2002/03:N368 (s).Enbart generella åtgärder från samhällets sidakommer inte att räcka till; det behövs ibland extrainsatser för att en företagsetablering skall kommatill stånd. Det krävs en kraftfull regionalutvecklingspolitik med en jämnare fördelning avtillväxtens effekter i fråga om service, arbete ochmiljö, utökade resurser för högskoleutbildning,bättre tillgång till riskkapital, bättrekommunikationer, statliga resurser förbredbandsutbyggnad m.m., anser motionärerna.I kommittémotion 2002/03:N304 (m) anförmotionärerna att den fördaregionalpolitiken med riktade stöd till svagaregioner inte har gett några bestående positivaresultat.