bet · GP01BOU7 · 2002-02-12 00:00:00 — Detta till trots har utskottetvalt att behandla förslagen samlat med utgångspunkt i de mål ochriktlinjer som lagts fast för verksamheten.En utgångspunkt för omorganisationen av lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten var att undanröja den splittring ochosäkerhet som i vissa avseenden rådde i fråga om bl.a.fastighetsbildningen. En grundläggande avsikt med den nya organisationenhar därför varit att lägga fast de principer och riktlinjer som skallutgöra basen för verksamheten på såväl kort som lång sikt. Dessaprinciper ligger fortsatt fast, och de har heller inte satts i fråga avrevisorerna. Däremot lyfter revisorerna fram områden där principernakanske inte fått fullt genomslag eller som på annat sätt inte ansessvara mot de krav på verksamheten som i övrigt bör ställas.De principiella riktlinjer som lades fast av är i korthetföljande.Rättssäkerheten skall utgöra grunden för den nya organisationen. Detinnebär att den myndighet som handhar fastighetsbildningen så långtmöjligt bör vara obunden av andra statliga eller kommunala intressen.Fastighetsbildningen bör i sin helhet betraktas som myndighetsutövning.Vissa förrättningsmoment, främst av kart- och mätningsteknisk art, böremellertid kunna utföras av kommunala mätningsorgan eller upphandlas ikonkurrens.Uppdrag som kan skada förtroendet för myndighetsutövningen bör avskiljasfrån myndigheten. De verksamheter som särskilt pekats ut ärkartografisk uppdragsverksamhet, fristående förlagsverksamhet ochfastighetsekonomisk uppdragsverksamhet.De förslag som revisorerna lägger fram i fråga om syftar till att på olika sätt förbättra möjligheterna attfylla det uppsatta målet att åstadkomma en åtskillnad mellanmyndighetsutövningen och uppdragsverksamheten. Utan att här gå in idetalj på dessa förslag vill utskottet för sin del betona vikten av attdessa skilda uppgifter hålls väl isär. Det finns därför anledning attmot bakgrund av revisorernas förslag se över hur den nuvarandeorganisationen svarar mot de riktlinjer som lagts fast.När det gäller frågan om resultatbonusavtal innebär revisorernas förslagdels att förekomsten av sådana avtal skall utredas inomstatsförvaltningen i sin helhet, dels att resultatbonusavtalen vidLantmäteriet, om så behövs, skall ses över. Även om det primärt inteankommer på bostadsutskottet att bedöma i vilken utsträckning det kanerfordras en mer allmän översyn av förekomsten av resultatbonusavtalinom statsförvaltningen har utskottet från sina utgångspunkter inget attinvända mot att en sådan översyn kommer till stånd. Det är enligtutskottets mening också naturligt att de avtal som finns inomLantmäteriet ses över. Det kan ske antingen inom ramen för en översyn avhela lantmäteriverksamheten eller i särskild ordning.En viktig del i omstruktureringen av lantmäteriverksamheten har varitinförandet av en ny arbetsprocess inom fastighetsbildningen. Som framgårav revisorernas redovisning avviker den nya processen i väsentligaavseenden från den gamla. En så pass omfattande omläggning som det härär fråga om innebär att det initialt kan uppståsvårigheter av något slag. Utskottet delar mot den bakgrundenrevisorernas uppfattning att det kan finnas anledning att se över hurden nya arbetsprocessen svarar mot de uppsatta målen och i vilkenutsträckning som målen är realistiska. Som en naturlig del i en sådanutvärdering bör enligt utskottets mening även ingå frågor om kvalitetoch kostnader.Lantmäteriet har ansvar för tillsynen av såväl statliga som kommunalalantmäterimyndigheter. En förutsättning för att myndigheten skall kunnata detta ansvar är att tillsynen sker i organiserade former och med enviss regelbundenhet. Även innehållet i tillsynen är naturligtvisviktigt. Det innebär att tillsynen inte bara bör vara korrigerande utanockså stödjande. Utskottet delar mot denna bakgrund revisorernasuppfattning om vikten av att tillsynen får en tillräcklig omfattning ochen ändamålsenlig utformning och inriktning.När det gäller den kommunala lantmäteriverksamheten för revisorerna framförslag som avser dels den organisatoriska inplaceringen av de kommunalalantmäterimyndigheterna, dels hur och när ärenden skall överlämnas frånkommunal till statlig lantmäterimyndighet. Utskottet kan konstatera attförslagen har kopplingar såväl till kraven på rättssäkerhet som tillfrågor om den interna kommunala organisationen och till relationenmellan statlig och verksamhet. De ytterligare överväganden sommåste till innan slutlig ställning tas till förslagen måste därför görasmed beaktande av alla dessa faktorer.I en situation där Lantmäteriets verksamhet ses över framstår det enligtutskottets mening som naturligt att också frågor som rör den framtidatekniska utvecklingen lyfts fram. I den mån det erfordras för attLantmäteriet skall kunna utnyttja ny teknik bör naturligtvis även dessafrågor beaktas. Det innebär dock inte att arbetet skall inriktas på attföreslå vilken ny teknik som skall införas, utan det skall i ställetsyfta till att skapa förutsättningar för att tekniska framsteg kan tastill vara i verksamheten.Den översyn av lantmäteriverksamheten i olika avseenden som utskottet nuuttalat sig för bör komma till stånd . I sittförslag redovisar revisorer att regeringen avser atttillsätta en utredning i syfte att se över den statligalantmäteriverksamheten där bl.a. en uppföljning av Lantmäterietsomstrukturering ingår. Enligt vad utskottet erfarit pågår inomRegeringskansliet arbetet med att utarbeta direktiv till den aviseradeutredningen. Det framstår mot denna bakgrund som naturligt att deförslag som utskottet nu fört fram omfattas av detta utredningsuppdrag.Med tanke på förslagens skilda karaktär bör dock regeringen varaoförhindrad att också på annat sätt vidta de åtgärder som kan föranledasav utskottets ställningstaganden. Det kan t.ex. ske genomutredningsuppdrag i enskilda frågor, genom direktiv till myndigheternaeller genom en dialog med berörda intressenter.Bostadsutskottet anser att som mening bör tillkännage förregeringen vad som ovan anförts med anledning av revisorersförslag i denna del samt motion 2001/02:Bo26 (kd) yrkande 2.Sjömätningen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om att integrera den sjökarteringsom har ansvaret för med Lantmäteriets verksamhet.Utskottets ställningstagande motiveras bl.a. av att det är lämpligareatt behandla denna typ av frågor i ett vidare sammanhang, t.ex. vidbudgetberedningen. Jämför reservationen (kd).Enligt motion 2001/02:Bo26 (kd) yrkande 1 bör det övervägas attintegrera den sjökartering som har ansvaret för medLantmäteriets verksamhet. En förutsättning för detta anges dock vara attansvaret för sjömätningen även efter en integrering ligger kvar hosSjöfartsverket.Det kan naturligtvis finnas anledning att från tid till annan se övernäraliggande verksamheter där ansvaret ligger hos olika myndigheter.Utskottet vill för sin del inte utesluta att det kan finnas fördelar meden sådan samordning av sjö- och landkartering som motionärerna föreslår.Denna fråga kan dock inte ses isolerad från den övriga verksamhet som debåda myndigheterna bedriver. Med en sådan utgångspunkt framstår detenligt utskottets mening som mera lämpligt att behandla denna typ avfrågor i anslutning till beredningen av budgeten eller i något annatsammanhang där det görs en bred genomlysning av verksamheten vid de bådamyndigheterna. Utskottet är därför inte berett att nu ställa sig bakomförslaget i motionen.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.Sjömätningen m.m. (punkt3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2001/02:Bo26 yrkande 1.StällningstagandeI dag har Lantmäteriet ansvar för landkarteringen och Sjöfartsverketansvar för sjökarteringen. I grunden har dessa verksamheter mångaberöringspunkter. Som framhålls i motion finns detdärför betydande fördelar att vinna med en samordning av de båda verkenskarteringsarbete. Det kan förutsättas att en samordning ökareffektiviteten som de totala kostnaderna minskar. Inte minstvisar erfarenheterna från våra grannländer och att så blirfallet. I enlighet med förslaget i motionen bör därför ett arbeteinledas i syfte att åstadkomma en organisatorisk och verksamhetsmässigsamordning av land- och sjökarteringen.En förutsättning för den av oss nu förordade samordningen är dock attansvaret för sjömätningen som sådan även fortsättningsvis ligger kvarhos . Det främsta skälet för detta är att Sjöfartsverkethar den kompetens och den utrustning som erfordras för att på etteffektivt sätt bedriva denna del av karteringen.Det vi nu har anfört om en samordning av ochSjöfartsverkets karteringsverksamhet bör tillkännage förregeringen som sin mening. Därmed ställer sig bakom förslageti motion 2001/02:Bo26 (kd) yrkande 1.BilagaFörteckning över behandlade förslagRiksdagens revisorers förslagRiksdagens revisorers förslag 2001/02:RR10:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorernaanfört i avsnitt 2.2.3 om återrapporteringen till riksdagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorernaanfört i avsnitten 2.3.3, 2.6.3 och 2.7.3 om Lantmäteriets organisation.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorernaanfört i avsnitten 2.4.3 och 2.5.3 om resultatbonusavtal och begreppetekonomisk balans.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorernaanfört i avsnitten 2.8.3, 2.9.3, 2.10.3 och 2.16.3 omfastighetsbildningen och dess tillsyn.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad revisorernaanfört i avsnitten 2.12.3, 2.13.3 och 2.15.3 om kommunallantmäteriverksamhet.Följdmotion2001/02:Bo26 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sjömätningen även fortsättningsvis skall ligga kvar inomSjöfartsverket.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om direktiven till utredningen om lantmäteriet.