bet · GQ01NU3 · 2002-11-28 00:00:00 — Därför föreslås en minskning avanslaget med i förhållande tillregeringens förslag.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp)föreslås - med hänvisning till tidigare redovisadeskäl - en besparing med 131 miljoner kronor.Kristdemokraterna framhåller i motion 2002/03:N390främjandet av utveckling av ny energiteknik genomforskning och utveckling som mycket angeläget.Motionärerna är dock tveksamma till om de anslagnamedlen kommer att efterfrågas fullt ut, varför deföreslår - med hänvisning till tidigare årsanslagssparande - att anslaget minskas med 30miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.Vissa kompletterande uppgifterDe långsiktiga åtgärderna i dagens energipolitiskaprogram, vilket fattade beslut om våren1997, innehåller satsningar på forskning och tekniskutveckling inom energiområdet. Den ekonomiskaplaneringsramen för energiteknikstöd uppgår till 870miljoner kronor för perioden 1998-2004.Under perioden 1998-2002 har totalt 610 miljonerkronor anslagits till energiteknikstöd (anslag 35:6,tidigare B5). Till och med uppgår utfallettill 559 miljoner kronor.Energiteknikstödet regleras genom förordningen(1998:653) om statligt stöd för energiteknik. Enligtförordningen får stöd lämnas till forskning ochutveckling i projekt och sammanhållna program samttill svenskt och internationellt forskningssamarbetesom syftar till att utveckla, prova ellerdemonstrera ny energiteknik i fullskale- ellerförsöksanläggningar, eller utveckla, praktiskt provaeller demonstrera system där ny energiteknikutnyttjas. Stödet får lämnas som bidrag eller lån.För grundforskning och industriell forskning fårstöd lämnas med högst av kostnaden förprojektet. Stöd till utveckling innan varanintroduceras på marknaden får lämnas med högst 25 %av kostnaden då det utgår som bidrag och med högst40 % då det skall återbetalas. Stödnivån beträffandestödet som avser utveckling av varan innan denintroduceras på marknaden får höjas med 10procentenheter om det lämnas till små ellermedelstora företag.Innevarande budgetår disponeras anslaget avStatens energimyndighet och . Av 2002 årsregleringsbrev för utgiftsområde 21 Energi framgåratt anslaget omfattar två anslagsposter:Energiteknikstöd och Samverkansprogram förmiljöanpassad fordonsteknik. Enligt villkoren iregleringsbrevet får anslaget användas förmedfinansiering av insatser och åtgärder inom ramenför regionala tillväxtavtal, som överensstämmer medövriga villkor för anslaget och energipolitiska målför verksamheten.Introduktion av ny energiteknik (35:7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 230,1miljoner kronor.Anslaget avser bidrag för att främja utvecklingen avteknik som baserar sig på förnybara energislag ocheffektiv energianvändning i industriella processer iförsöks- eller fullskaleanläggningar. Vidare äranslaget avsett för svenskt och internationelltforsknings- och utvecklingsarbete. varutfallet mindre än anslagetbelopp. Utfallet för är emellertid betydligthögre än föregående år. Det ackumuleradeanslagssparandet är stort. I propositionen sägs detatt det låga utfallet beror på att detkrävs för att initiera projekt av denkaraktär som stöds inom anslaget. Anslaget räknasför upp med medanledning av att universitets och högskolors premierför de statliga avtalsförsäkringarna överförs frånutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Regeringen erinrar även härom att det pågår en utvärdering av delångsiktiga energipolitiska programåtgärderna, somskall ligga till grund för inriktningen av defortsatta åtgärderna från år 2005.Regeringen föreslår härutöver att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till500 för åren 2004-2007.MotionernaI motion 2002/03:N357 (m) yrkas att anslaget skallminskas med i förhållande tillregeringens förslag. Skälet till detta är attmotionärerna inte ser det som rimligt att anslagetomfattar verksamheter kopplade till de regionalatillväxtavtalen.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp)föreslås - med hänvisning till tidigare redovisadeskäl - en besparing med 230 miljoner kronor.Att främja utvecklingen av teknik som baserar sigpå förnybara energislag och effektivenergianvändning i industriella processer framhållsi motion 2002/03:N390 (kd) som angeläget.Motionärerna är dock tveksamma till om de anslagnamedlen kommer att efterfrågas fullt ut, varför deföreslår - med hänvisning till tidigare årsanslagssparande - att anslaget minskas med 50miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.Vissa kompletterande uppgifterDe långsiktiga åtgärderna i dagens energipolitiskaprogram, vilket fattade beslut om våren1997, innehåller satsningar på forskning och tekniskutveckling inom energiområdet. Den ekonomiskaplaneringsramen för introduktion av ny energiteknikuppgår till för perioden1998-2004.Under perioden 1998-2002 har totalt 1 080 miljonerkronor anslagits till introduktion av nyenergiteknik (anslag 35:7, tidigare B6). Till ochmed uppgår utfallet till 273 miljonerkronor.Bidrag för introduktion av ny energiteknikregleras genom förordningen (1998:654) omenergiteknikbidrag. Enligt förordningen får bidraglämnas för att främja utvecklingen av teknik baseradpå förnybara energislag och effektivenergianvändning i industriella processer i försöks-eller fullskaleanläggningar. Bidraget får lämnastill enskilda projekt samt till svenskt ochinternationellt forsknings- ochutvecklingssamarbete. Bidraget får uppgå till högst50 % av kostnaden för projektet om det avserindustriell forskning och högst om det avserutveckling innan varan introduceras på marknaden. Omstöd lämnas till små eller medelstora företag fårstödnivån höjas om stödetavser utveckling innan varan introduceras påmarknaden.Anslaget disponeras av . Av2002 års regleringsbrev för utgiftsområde 21 Energiframgår att anslaget får användas förmedfinansiering av insatser och åtgärder inom ramenför regionala tillväxtavtal, som överensstämmer medövriga villkor för anslaget och energipolitiska målför verksamheten.Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser (35:8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor.Anslaget avser insatser för att förbereda,genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k.gemensamt genomförande och projekt rörandemekanismen för ren utveckling. För budgetåret 2001var utfallet lägre än anslagnaresurser. Därtill finns ett stort ackumuleratanslagssparande. Det begränsade utfallet och detbetydande anslagssparandet beror enligt regeringenpå att förhandlingsprocessen för att formaliseraregler, riktlinjer, villkor och avtal för attberäkna och kreditera utsläppsminskningarna fortsattunder och därmed försvårat och fördröjtinvesteringsprojekten. Beträffande sägs deti propositionen att prognosen pekar på en ökandeomfattning av verksamheten, men att utgifterna kankomma att bli lägre än anslagna resurser förbudgetåret.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till60 för åren 2004-2006.MotionenInsatser för att utveckla metoder för s.k. gemensamtgenomförande och projekt rörande mekanismen för renutveckling framhålls i motion 2002/03:N390 (kd) sommycket angelägna, och motionärerna betonar att devill stödja en långsiktig satsning på detta område.Motionärerna gör dock bedömningen - utifrån tidigareårs kraftiga anslagssparande - att verksamheten intekommer att förbruka de medel som regeringenföreslagit för , varför anslagen avvisas isin helhet. Anslaget bör i stället räknasverksamheten till godo , sägs det imotionen.Vissa kompletterande uppgifterDe långsiktiga åtgärderna i dagens energipolitiskaprogram innehåller även energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser. Den ekonomiskaplaneringsramen för dessa insatser uppgår till 350miljoner kronor för perioden 1998-2004.Under perioden 1998-2002 har totalt 250 miljonerkronor anslagits till energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser (anslag 35:8,tidigare B7). Till och med uppgår utfallettill ca 78 miljoner kronor.Innevarande budgetår disponeras anslaget avStatens energimyndighet och . Av2002 års regleringsbrev för utgiftsområde 21 Energiframgår att skall, med syfte attkostnadseffektivt motverka utsläpp avklimatpåverkande gaser, förvärvautsläppsreduktionsenheter genom utförande av projektenligt Kyotoprotokollets flexibla mekanismer.Projekten skall avse investeringar i effektiviseringav produktion och distribution av energi,företrädesvis baserade på förnybara energikällor föruppvärmning eller elproduktion. fåräven disponeras för finansiering av svensktdeltagande i det internationella initiativet CTI(Initiative) för att främjautvecklingen och spridningen av teknik för attminska utsläpp av koldioxid och andra utsläpp underförutsättning att detta samarbetsprogram inrättassom en särskild aktivitet inom det internationellaenergiorganet IEA (). Dendel som disponeras av är avseddatt finansiera deltagande i Världsbankenspilotverksamhet för flexibla mekanismer och andrainternationellt motiverade internationellaklimatinsatser.Skydd till småskalig elproduktion (35:9)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 100miljoner kronor.Anslaget disponeras av och avserdriftsstöd till småskalig elproduktion. Stödetutbetalas med per kWh el som produceras ielproduktionsanläggningar med en effekt om högst1 500 kW.År 2002 var anslaget , varav 75miljoner kronor anvisades på tilläggsbudget isamband med den ekonomiska vårpropositionen (prop.2001/02:100 s. 154) för att klara de utbetalningarsom sker . Stödet avses underår 2003 ersättas av elcertifikatssystemet.Regeringen bedömer att nu föreslagna resurser täckerdet stödbehov som finns till desselcertifikatssystemet träder i kraft den 1 maj 2003.Ersättning för vissa kostnader vid avvecklingav en reaktor vid (35:10)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 346,4miljoner kronor.Anslaget infördes . Det skall täckastatens åtaganden om ersättning av vissamerkostnader som uppstår till följd av driften avden första reaktorn i Barsebäcksverken har upphörtenligt avtal som träffats mellan staten, . Ersättningen skall täckamerkostnader för dels avställnings- och servicedriftav den första reaktorn i Barsebäcksverken, delssingeldrift av den andra reaktorn iBarsebäcksverken. Ersättning kan lämnas längstt.o.m. år 2017.MotionernaI ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp)föreslås - med hänvisning till tidigare redovisadeskäl - en besparing med påanslaget.Statlig prisgaranti elcertifikat (35:11)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 0 kr.Anslaget avser statlig prisgaranti för elcertifikat.Regeringen avser återkomma till med ettförslag till lag om elcertifikat.Elcertifikatssystemet syftar till att ersätta dagensstödsystem för förnybar elproduktion. För att geproducenterna ett skydd mot alltför lågacertifikatspriser ges (2003-2007) ett garantipris för elcertifikaten.Prisgarantin utfaller emellertid först efter åretsslut. Elcertifikat avses kunna lösas in hosEnergimyndigheten. Regeringen avser återkomma tillden fortsatta finansieringen 2004.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen redovisade i en proposition omekonomiska förutsättningar för elproduktion frånförnybara energikällor (prop. 1999/2000:134)riktlinjer beträffande en ny och mermarknadsorienterad stödform för elproduktion frånförnybara energikällor. Riktlinjerna innebar att ettsamlat system för att främja el från förnybaraenergikällor skulle tas fram och träda i kraft ijanuari 2003. Vidare skulle systemet bygga på handelmed elcertifikat, kombinerad med en skyldighet attinkludera en viss andel förnybar el i elleveranseller elinköp. Propositionen behandlades hösten 2000av . Utskottet (bet. 2000/01:NU3) ställdesig bakom regeringens förslag och framhöll bl.a. attdet nya systemet kommer att skapa möjligheter för enfortsatt utbyggnad av elproduktion från förnybaraenergikällor, som det kommer att stimuleraen marknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitetoch teknikutveckling. I en reservation (m, kd, fp)uttryckte dessa partier sin ståndpunkt i frågan.I 2002 års energipolitiska proposition redovisaderegeringen sina överväganden om införande av ettsystem för handel med elcertifikat i syfte attfrämja elproduktion från förnybara energikällor.Enligt regeringen borde en lag om ett kvotbaseratelcertifikatsystem för att främja elproduktion frånförnybara energikällor införas, och systemet bordeträda i kraft . Utskottet (bet.2001/02:NU17 s. 70) instämde i regeringens bedömningatt ett sådant certifikatssystem bör införas den 1januari 2003 och noterade regeringensavsikt att återkomma till under hösten2002 med ett lagförslag i frågan.Ett lagförslag har dock ännu ej förelagtsriksdagen. I budgetpropositionen anger regeringenatt ett elcertifikatssystem skall träda i kraft den1 . Enligt den information som inhämtatskommer en proposition att föreläggas idecember 2002.Kärnsäkerhet i ÖsteuropaMotionernaI ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp)föreslås att ett nytt statligt anslag uppförs ochatt för år anvisas för stödtill kärnsäkerhet i Östeuropa.Forskning och utveckling av solcells- ochvätgasbaserade systemMotionenI motion 2002/03:N390 föreslåsatt anvisas på ett nytt statligtanslag för forskning och utveckling av solcells- ochvätgasbaserade system. Motionärerna framhåller attSverige har en framskjuten position när det gällerforskning och utveckling på båda dessa områden ochatt dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiganär det gäller den framtida energiförsörjningen.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om anslag m.m. inomutgiftsområde 21 Energi och därefter separat fråganom en redovisning av anslag för år 2004.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 EnergiUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag m.m. ibudgetpropositionen, dock med den ändringen attanslaget (35:11) för den statliga prisgarantin ifråga om elcertifikat skall utgå.I motionerna 2002/03:Fi232 (fp), 2002/03:N264(fp), 2002/03:N357 (m) och 2002/03:N390 (kd)förordas andra belopp än regeringen föreslagit förolika anslag inom utgiftsområdet. Moderatasamlingspartiet vill göra besparingar på anslagen35:1-7 med sammanlagt ca 318 miljoner kronor.Folkpartiet föreslår en minskning med totalt i jämförelse med regeringensförslag. Besparingarna som förordas gäller anslagen35:1-7 och 10. Därtill föreslås att ett nytt anslag() upprättas för kärnsäkerhet iÖsteuropa. föreslår attbesparingar görs på anslagen 35:1, 2, 6, 7 och 8samt förordar att ett nytt anslag (50 miljonerkronor) upprättas för forskning och utveckling avsolcells- och vätgasbaserade system. Sammanlagtinnebär förslagen en minskning med totalt 135miljoner kronor i jämförelse med regeringensförslag.Näringsutskottet har i ett yttrande - i form avett protokollsutdrag - till finansutskottettillstyrkt regeringens förslag till ramar förutgiftsområdet. Av protokollsutdraget framgår attföreträdarna för Moderata samlingspartiet,och tillstyrkteförslagen i respektive partimotion. Finansutskottethar (bet. 2002/03:FiU1) tillstyrktregeringens förslag till anslagsramar för samtligapolitikområden i budgeten. Utskottet utgår i detföljande från att den föreslagna ramen ligger fast.Av särskilda yttranden till föreliggandebetänkande framgår att företrädarna för de nämndapartierna vidhåller sina förslag till ramar förolika utgiftsområden och att de därför väljer attinte delta i beslutet om anslagsfördelning förutgiftsområde 21 Energi.Beträffande anslaget (35:11) Statlig prisgarantielcertifikat, som för enligtregeringens förslag skall upptas till , är detutskottets mening att skall besluta attdetta anslag skall utgå. Skälet till utskottetsförslag är att inga medel anslås för och attriksdagen ännu ej fattat beslut i frågan om detregelverk som skall gälla för elcertifikatssystemet.Utskottet övergår därmed till att närmarekommentera några i detta avsnitt berörda motioner.När det gäller förslaget i motionerna2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03: N264 (fp) om attinom utgiftsområde 21 Energi upprätta ett anslag förkärnsäkerhet i vill utskottet erinra omatt kärnsäkerhet i finansieras viaanslaget (9:1) Samarbete med Central- och Östeuropainom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. För år2003 föreslås i budgetpropositionen att 749 miljonerkronor anslås under detta anslag. Ett svensktkärnsäkerhetsprogram bedrivs och kanaliseras genomStatens kärnkraftinspektion (SKI) och (). Målet med programmet äratt så långt som möjligt minska sannolikheten föratt en kärnkraftsolycka med stora radioaktivautsläpp skall inträffa vid något kärnkraftverk isamarbetsområdet.I motion 2002/03:N390 (kd) har, som nämnts, ettnytt anslag för forskning och utveckling avsolcells- och vätgasbaserade system föreslagits.Därvid vill utskottet framhålla de insatser somredan i dag görs på detta område. Forskningen vidÅngström Solar Center finansieras med20 av och (). När det gäller vätgasbaseradeenergisystem kan nämnas att underår 2001 beviljade ca tillforskning på området, vilket bl.a. inkluderarartificiell fotosyntes och bränsleceller. Andrafinansiärer såsom MISTRA och finansieraräven forskning och utveckling av relevans förområdet.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2003för utgiftsområde 21, med den ändringen att anslaget(35:11) Statlig prisgaranti elcertifikat skall utgåi enlighet med vad utskottet ovan anfört. Utskottetsförslag till anslag för utgiftsområde 21 Energi förår 2003 redovisas i bilaga 3. Likaså tillstyrks deövriga här berörda förslagen till riksdagsbeslut somframlagts i budgetpropositionen. Samtliga mot dettastående motionsyrkanden avstyrks.Redovisning av anslag för år 2004I motion 2002/03:N394 (c) begärs ettriksdagsuttalande om att regeringen i samband med2003 års vårproposition skall återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur detenergipolitiska beslut fattade våren 2002skall finansieras och därefter. Medanledning av vad som framförs i motionen villutskottet anföra följande.I 2002 års energipolitiska proposition (prop.2001/02:143) framhölls, som tidigare nämnts, att deenergipolitiska åtgärderna som inrymdes ienergiöverenskommelsen innebär statliga utgifter omtotalt ca under ensexårsperiod. Därtill uppgavs att åtgärderna skallfinansieras fullt ut. I den budgetproposition som nuförelagts för behandling beräknas upptagnaanslag för uppgå till 1 310 miljoner kronor.Beträffande fem av anslagen meddelar dock regeringenatt den avser återkomma till den fortsattafinansieringen för resten av programperioden ibudgetpropositionen för . De berörda anslageninom utgiftsområdet är (35:1) : Förvaltningskostnader, (35:2)Insatser för effektivare energianvändning, (35:3)Teknikupphandling och marknadsintroduktion, (35:4)Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft och(35:11) Statlig prisgaranti elcertifikat.Utskottet kan konstatera att regeringen i fråga omtvå av anslagen (35:3 och 35:4) av begärtbemyndiganden att besluta om åtgärder som innebärutgifter . Dessa bemyndigandeninnebär, under förutsättning att de godkänns avriksdagen i enlighet vad utskottet tidigareförordat, att investeringsbeslut kan fattas utanrisk för att finansieringen upphör efter år 2003.Vidare bör det erinras om att utskottet föreslagitatt anslaget (35:11) Statlig prisgarantielcertifikat skall utgå.Det är emellertid utskottets uppfattning, i likhetmed motionärernas, att det är viktigt att det i ettså tidigt skede som möjligt tydliggörs hurfinansieringen kommer att se ut.Utskottet menar därför att bör begäraatt regeringen vårproposition redovisarde beräknade anslagsnivåerna för beträffandede nyssnämnda anslagen. Det innebär att det aktuellayrkandet i motion 2002/03:N394 (c) blirtillgodosett.Affärsverket svenska kraftnätUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens framlagdaförslag till investeringsplan för perioden2003-2005 och finansiella befogenheter för år2003 för svenska kraftnät.PropositionenInvesteringsplanRegeringen föreslår att godkänner deninvesteringsplan som svenska kraftnäthar föreslagit för perioden 2003-2005.Svenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansieringsplan föraffärsverkskoncernen innefattar planeradeinvesteringar inom affärsverkskoncernen till ettbelopp om , varav 645 miljonerkronor avser investeringar under år 2003.Investeringarna i stamnätet skall genomföras dels ibefintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar, om695 , dels som nyinvesteringar om1 . Av nyinvesteringarna avser170 investeringar i utrustning förtelekommunikation. kommer att kunnafinansiera investeringarna med egna medel . är på justerat eget kapitalefter skatt. Soliditeten skall vara lägst 38 %.Finansiella befogenheterRegeringen föreslår att lämnarbemyndiganden till regeringen enligt följande:· att teckna borgen för lån och lämnakreditgarantier intill ett belopp om1 till förmån för bolag i vilkaSvenska kraftnät förvaltar statens aktier,·· att dels förvärva aktier i aktiebolag som verkarinom Svenska kraftnäts verksamhetsområde, delsbilda aktiebolag som skall verka inom Svenskakraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om150 samt att avyttra aktier intill ettbelopp om ,·· att för låta ta upp låni och utanför intill ett beloppom 1 ,·· att för låta placeralikvida medel i och utanför ,·· att för låta besluta omförvärv och bildande av bolag som skall verkainom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intillett belopp om samt avyttra aktierintill ett belopp om ,·· att för ge rätten attlämna delägarlån och teckna borgen för lån intillett belopp om till förmån förbolag i vilka förvaltar statensaktier.·Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra och tillstyrkerdärmed regeringens framlagda förslag rörandeverksamheten vid Svenska kraftnät.Vattenfall AB och brunkolsbrytning iTysklandUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeVattenfall AB och brunkolsbrytning iTyskland. Enligt utskottets uppfattning finnsinte skäl för att göra någotuttalande i denna fråga. Jämförreservationerna 6 (fp, kd) och 7 (mp).MotionernaI motion 2002/03:N264 (fp) anförs att den förtidaavvecklingen av en väl fungerande kärnkraft ledertill att tvingas importera fossilbaseradelektricitet från och . Detta haräven fått andra konsekvenser, sägs det i motionen. ITyskland hotas gamla kulturvärden i byn av deintressen har i brunkolsbrytning.Riksdagen bör, enligt motionärerna, göra ettuttalande om att regeringen skall ta upp endiskussion med om hur detta projekt kanavbrytas.Enligt vad som anförs i motion 2002/03:N335 (mp)strider AB:s agerande när det gällerbrunkolsbrytning i mot Europakonventionenför skydd av nationella minoriteter, mot principenom hållbar utveckling och mot de av riksdagenfastställda miljömålen. agerande innebäräven att företaget inte lever upp till den egnafastställda miljöetiska policyn, sägs det imotionen. En stor del av den brunkolsbrytning sompågår i östra , i vilken ärinvolverad, bedrivs inom den sorbiska minoritetenstraditionella bosättningsområde. Den sorbiskaminoritetsgruppen är nu direkt hotad avbrunkolsbrytningen genom den planeradetvångsförflyttningen från byn . Detta, menarmotionären, står i strid med förskydd av nationella minoriteter, som även Sverigeundertecknat. Vidare framhålls att utnyttjandet avbrunkol är en verksamhet som är oförenlig med enekologiskt och socialt hållbar framtidsstrategi.Utnyttjandet av brunkol strider även mot flera av desvenska miljömålen. När det gällertvångsförflyttningen av den sorbiska minoriteten iHorno har inte heller tillvaratagitmänskliga och miljömässiga hänsyn, och därmed inteheller levt upp till företagets egna miljöetiskakrav, sägs det. Det är, anförs det i motionen,ytterst den som har ansvaret förden fortsatta utvecklingen.