bet · GP01UBU6 · 2002-03-07 00:00:00 — Hälsa, lärande och trygghet SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande proposition2001/02:14 Hälsa, lärande och trygghet och motionersom väckts med anledning av denna samt ett antalmotioner angående elevhälsa, skolhälsovård,elevernas arbetsmiljö och barns och ungdomars hälsaoch ohälsa från allmänna motionstiden . Vidarebehandlas i betänkandet också ett antal motioner somrör mobbning, möjligheten att flytta elever sommobbar andra elever till en annan skola samthuruvida brott som begås i skolan bör polisanmälas.Utskottet föreslår att bifallerregeringens förslag och avslår samtligamotionsyrkanden.I propositionen föreslår regeringen en ändring iskollagen som innebär att skolhälsovård skallanordnas för eleverna i förskoleklassen.Propositionen redovisar att regeringen avser attta initiativ till en översyn av arbetsmiljölagen isyfte att förtydliga elevernas inflytande över sinarbetsmiljö i skolan. Regeringen redogör också försin bedömning av elevhälsa som ett egetverksamhetsområde där skolhälsovård, elevvård ochspecialpedagogiska insatser ingår. Utgångspunktenför bedömningen är skolans ansvar för att skapa engod lärande miljö för elevernas kunskapsutvecklingoch personliga utveckling. Arbetet med elevhälsaförutsätter en hög grad av samverkan mellan skolansolika delar och personalgrupper samt att det finnsallsidig kompetens för detta arbete i skolan. Innanförslag om införande av verksamhetsområdet elevhälsapresenteras bör dock, enligt regeringens mening,vissa frågor beredas ytterligare.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån Moderata samlingspartiet, ,förslag till riksdagsbeslut1. Skolhälsovård för förskoleklassenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1000), såvitt avser 14kap. 1, 3 och 7 a §§.2. Hälsokontroller för alla sexåringarRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub9 yrkande 1.3. ArbetsmiljöRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub9 yrkande3, 2001/02:Ub214 yrkande 2, 2001/02:Ub222 yrkande14, 2001/02:Ub322 yrkande 3, 2001/02:Ub439,2001/02:Ub446 yrkande 18 och 2001/02:So634yrkande 15.Reservation 1 (m) delvisReservation 2 (kd) delvisReservation 3 (fp) delvis4. Verksamhetsområdet elevhälsaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub8yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub9 yrkandena 2 och 5, 2001/02:Ub216,2001/02:Ub489, 2001/02:So617 yrkandena 1 och 2samt 2001/02:So634 yrkande 6.Reservation 1 (m) delvisReservation 2 (kd) delvisReservation 3 (fp) delvis5. Kompetens- och kunskapsutvecklingRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub10yrkandena 5 och 6, 2001/02:Ub11 yrkandena 1 och2, 2001/02:Ub334 samt 2001/02:So271 yrkande 2.Reservation 3 (fp) delvis6. Barns och ungdomars hälsa och ohälsaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub8yrkandena 3 och 4, 2001/02:Ub9 yrkandena 4 och 6,2001/02:Ub11 yrkande 3, 2001/02:Ub322 yrkande 7,2001/02:Ub468 yrkande 2, 2001/02:Ub527 samt2001/02:So612 yrkande 7.Reservation 1 (m) delvisReservation 2 (kd) delvisReservation 4 (c) delvis7. Mobbning och annan kränkande behandlingRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub232yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub246, 2001/02:Ub322yrkande 4, 2001/02:Ub324 yrkandena 2 och 3,2001/02:Ub435 yrkandena 1 och 4, 2001/02:Ub443,2001/02:Ub462 yrkandena 1, 2 och 4,2001/02:Ub516, 2001/02:A211 yrkande 16 samt2001/02:A228 yrkande 14.Reservation 1 (m) delvisReservation 2 (kd) delvisReservation 4 (c) delvis8. Information till föräldrar i samband medmobbningRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub462 yrkande3.Reservation 5 (m, kd, c)9. Flyttning av elever som mobbar och andraåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub10yrkandena 1 och 3, 2001/02:Ub217, 2001/02:Ub221yrkande 34, 2001/02:Ub222 yrkande 11,2001/02:Ub225 yrkandena 1, 6, 7 och 8,2001/02:Ub233 yrkande 4, 2001/02:Ub304,2001/02:Ub324 yrkande 1, 2001/02:Ub367, 2001/02:K284 yrkande 4, 2001/02:So634 yrkande 7 samt2001/02:A229 yrkande 23.Reservation 6 (m, fp) delvisReservation 2 (kd) delvis10. Polisanmälning av brott i skolanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub10yrkande 2, 2001/02:Ub222 yrkande 12 och2001/02:Ub225 yrkande 5.Reservation 6 (m, fp) delvisStockholm den 7 mars 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), YvonneAndersson (kd), Per (), (),(), (), ErlingWälivaara (kd), (), GunnarGoude (mp), (), (),() och ().2001/02UbU6Redogörelse för ärendetRegeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att kartläggaelevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet ochfunktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte atthöja verksamhetens kvalitet och effektivitet.Utredaren överlämnade sitt betänkandeFrån dubbla spår till elevhälsa i en skola somfrämjar lust att lära, hälsa och utveckling (SOU2000:19). Ytterligare underlag för regeringensbedömningar har varit rapporten skolans ansvar (Ds 2001:19) av expertgruppen förökad måluppfyllelse och elever i behov av särskiltstöd samt rapporter och2001.I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop.2001/02:14) föreslår regeringen en ändring iskollagen (1985:1100) som innebär att skolhälsovårdskall anordnas för eleverna i förskoleklassen.Vidare föreslås att om en elev deltar iförskoleklassen skall den första allmännahälsokontrollen äga rum när eleven går där. Detsammaföreslås gälla för elever i sådan utbildning sommotsvarar förskoleklassen och som bedrivs av någonannan än en fristående skola. Regeringen har bedömtförslaget vara av sådan beskaffenhet att Lagrådetshörande skulle sakna betydelse.Propositionen innehåller också en bedömning frånregeringen vad gäller att en översyn utifrån ettelevperspektiv bör göras av arbetsmiljölagen(1977:1160) i syfte att bl.a. förtydliga elevernasinflytande över arbetsmiljön i skolan. Regeringenredogör också för sin bedömning vad gällerelevhälsan som ett eget verksamhetsområde samt vaddetta bör innehålla.Med anledning av propositionen har fyra motionerväckts. Därtill behandlas i ärendet ett antalmotioner väckta under den allmänna motionstiden2001. Förslagen i propositionen och i motionernaåterges i bilaga 1. Regeringens förslag tilllagändringar finns i bilaga 2.Socialutskottet har beretts tillfälle att avgeyttrande men avstått från att yttra sig i ärendet(protokoll 2001/02:13, § 6).Utöver de delar av propositionen som redovisas idetta betänkande presenterar regeringen även ettantal bedömningar som inte underställs förbeslut och som inte heller har föranlett någramotionsyrkanden. Dessa bedömningar rör: samverkanmellan kommun och landsting, individuell planeringför varje elev, sekretessfrågor i skolan samtutvecklingsinsatser som bör utföras av Statensskolverk.Utskottets övervägandenSkolhälsovård för förskoleklassenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till ändring av 14 kap.1, 3 och 7 a §§ skollagen (1985:1100).Ändringen innebär att skolhälsovård skallanordnas för eleverna i förskoleklassen.Detsamma skall gälla för elever i sådanutbildning som motsvarar förskoleklassen ochsom bedrivs av en fristående skola ellerannan enskild huvudman. För de elever somdeltar i utbildningen i förskoleklassen skallden första allmänna hälsokontrollen äga rumunder året i förskoleklassen.Gällande bestämmelserEnligt 14 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skallskolhälsovård anordnas för eleverna i ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan ochsameskolan. Vidare får skolhälsovård anordnas föreleverna i förskoleklassen. Av 14 kap. 7 a § framgåratt skolan, för elever i sådana fristående skolorsom avses i 9 kap. skollagen (med undantag försådana internationella skolor som avses i 9 kap. 5§), skall erbjuda skolhälsovård som motsvarar densom ges åt eleverna inom motsvarande skolform inomdet offentliga skolväsendet. Eleverna skall erbjudashälsokontroller i skolan enligt 14 kap. 3 §skollagen. Detta innebär att varje elev igrundskolan skall erbjudas att genomgå tre allmännahälsokontroller, jämnt fördelade under skoltiden.Den första kontrollen skall äga rum första läsåret.PropositionenRegeringen menar att det då de flesta sexåringarfinns i förskoleklass inom skolans organisation ärnaturligt att ansvaret för deras hälsovård förs överdit. Regeringen föreslår därför att skolhälsovårdenutökas till att omfatta även elever iförskoleklassen. Även fristående skolor skallerbjuda skolhälsovård till eleverna i sinaförskoleklasser. Den första hälsokontrollen somtidigare har ägt rum under det första läsåret i denobligatoriska skolan föreslås i stället äga rumunder förskoleklassåret för de sexåringar som börjati förskoleklass. Regeringen menar att en överföringav hälsovårdsansvaret bör ske i samverkan mellanlandstingen och de kommuner som ingår i respektivelandsting. Utgångspunkten bör vara att eleverna iförskoleklassen totalt sett inte skall erbjudas enhälsovård som är av mindre omfattning eller sämre änden de erbjuds . Dessutom bör en diskussionföras om hur samarbetet mellan barnhälsovård ochskolhälsovård bör struktureras vid överförandet ochi framtiden. Ändringarna i skollagen föreslås trädai kraft den 1 juli 2003.MotionModeraterna menar att regeringens förslag attskolhälsovården skall ta ansvar för eleverna iförskoleklasserna är ett steg i rätt riktningeftersom de flesta, men inte alla, sexåringar går iförskoleklass. I motionen framhåller attdet är viktigt att inte några sexåringar hamnarmellan stolarna. förutsätter därför attansvaret för hälsokontroll m.m. av alla sexåringaröverförs till skolhälsovården. föreslåratt ger regeringen till känna som sinmening vad i motionen anförs om att samla ansvaretför hälsokontroller m.m. för alla sexåringar inomskolhälsovården (mot. 2001/02:Ub9 yrk. 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till ändring av 14 kap. 1, 3 och 7 a §§skollagen (1985:1100). Utskottet utgår ifrån attkommuner och landsting i samband med överföringen avansvaret för förskoleklasserna även kommer att finnalösningar på frågan om hälsovården för de sexåringarsom inte går i förskoleklass och att dessasexåringar inte skall erbjudas en sämre hälsovård ände som går i förskoleklass. Inget barn skall hamnamellan stolarna och inte få tillgång till hälsovårdmotsvarande dagens nivå. Utskottet förutsättersåledes att nuvarande nivå på barnhälsovårdenupprätthålls och att huvudmännen i uppdelningen avansvaret tar ställning till vem som kommer attutföra vilka moment av vården, t.ex. vaccinering.Motion 2001/02:Ub9 yrkande 1 bör, enligt utskottetsmening, avslås.Elevernas arbetsmiljöUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om arbetsmiljö.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 3(fp).Gällande bestämmelserSedan 1991 omfattas alla elever av arbetsmiljölagensbestämmelser om att förebygga ohälsa och olycksfalli arbetet (1977:1160). För tillsyn av frågor som rörelevernas miljö och hälsa finns tretillsynsmyndigheter med delvis olika uppdrag ochutgångspunkter, nämligen ,och . Bestämmelserom elevskyddsombud finns i 6 kap. 17 och 18 §§ iovan nämnda lag samt i 6 a § arbetsmiljöförordningen(1977:1166). Elevskyddsombud, som utses av eleverna,medverkar i skolans skyddsverksamhet och har rätttill den information som behövs för uppdraget. Dehar också rätt till ledighet från skolarbetet föratt fullgöra uppdraget. Elevmedverkan gäller dockinte elever i lägre årskurser än årskurs 7 igrundskolan.PropositionenRegeringen menar att elevernas arbetsmiljö ofta inteundersöks utifrån samma kriterier som när de vuxnasarbetsmiljö granskas. När elevernas miljö diskuterasär det i samband med undervisningens resultatet menmera sällan utifrån elevernas rätt till en godarbetsmiljö. Regeringen anser att elevernas roll ochdeltagande i arbetsmiljöarbetet behöver förtydligasoch stärkas. Skolan som elevernas arbetsmiljö börbli föremål för särskild uppmärksamhet genom ettantal åtgärder. Regeringen avser att ta initiativtill en översyn av arbetsmiljölagen ur ettelevperspektiv i syfte att förtydliga elevernasinflytande över sin arbetsmiljö i skolan. Samtidigtbör berörda myndigheters tillsyn i frågor som rörelevers miljö och hälsa ses över bl.a. i syfte attåstadkomma en ökad samsyn och samordning. Regeringeninformerar vidare om att föreskrifter kommer attmeddelas av i samarbete medArbetsmiljöverket om formerna för elevskyddsombudensmedverkan i arbetsmiljöarbetet. Myndigheterna kommerockså att se över den utbildning som elevskyddsombudoch övriga elever får i arbetsmiljöfrågor. Berördamyndigheter skall också utforma ett förslag omstatistikuppföljning av flickors och pojkars ohälsaoch arbetsmiljö för att fylla det behov av basfaktasom föreligger.MotionerModeraterna begär i motion 2001/02:Ub9 yrkande 3 etttillkännagivande om att skolhälsovården bör ges ettsärskilt ansvar för arbetsmiljöfrågor ur ettelevperspektiv. I det översynsarbete som regeringenhar för avsikt att initiera bör prövas omskolhälsovården skall ges ett särskilt ansvar närdet gäller att betrakta arbetsmiljöfrågor ur ettelevperspektiv. Skolhälsovårdens erfarenheter avelevers arbetsmiljö måste ges ökad betydelse.Moderaterna menar också att man vid utformningen avskolans arbetsmiljö alltid skall sträva mot att gede bästa förutsättningarna för elevernas fysiska ochpsykiska hälsa. Det är viktigt med diskussioner omarbetsmiljön bland elever i klass- och elevråd ochderas synpunkter bör tas till vara bättre än vad somi dag görs.I ett antal motioner begärs tillkännagivanden omelevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan.Centerpartiet menar i motion 2001/02:Ub322 yrkande 3att elevers inflytande på arbetsmiljön behöver öka.Exempelvis skulle inflytandet kunna stärkas genomatt rättigheterna för elevskyddsombuden i 6 kap. 18§ arbetsmiljölagen utökades till att likna de somgäller för övriga skyddsombud. Elever bör i tidigålder ges möjlighet att påverka och vara med iutformningen av skolmiljön. Ett yrkande om attelevskyddsombuden borde få utökade rättigheter finnsockså i motion 2001/02:Ub439 (s). Motionären menaratt det vore rimligt att eleverna har lika mångarepresentanter som personalen i skyddskommittén.Folkpartiet framhåller i motion 2001/02:Ub222 yrkande 14 att trots att skolelever omfattasav arbetsmiljölagen så finns det brister i skolansarbetsmiljö, både när det gäller den psykosocialaoch fysiska arbetsmiljön. menar att detär självklart att även elever och lärare skall ha enarbetsplats som uppfyller kraven på en acceptabelarbetsmiljö. I motion 2001/02:Ub214 (kd) yrkande 2begärs ett tillkännagivande att det är viktigt attstärka elevernas inflytande över sin arbetsmiljö.Motionärerna framhåller att många unga kännermaktlöshet över att inte kunna påverka sin dagligaskolmiljö. En god atmosfär skapas bl.a. genom atteleverna blir tagna på allvar, att det finns vuxnasom är intresserade av vad eleverna tycker och hurderas förslag till en bättre arbetsmiljö ser ut.I motion 2001/02:So634 yrkande 15 begärFolkpartiet ett tillkännagivande att börta fram gemensamma riktlinjer och handlingsplanerför hur arbetsmiljöarbetet skall bedrivasnationellt, inom varje kommun och varje skolenhet.Syftet är att arbetsmiljön skall bli bra och säker.Kristdemokraterna menar att en god fysisk miljö ärviktig ur pedagogisk synvinkel (mot. 2001/02:Ub446,yrk. Miljön påverkar inte bara barnens fysiskahälsa utan också deras psykiska tillstånd. Eleverhar rätt att kräva en bra arbetsmiljö.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet vill dock understrykaatt en god arbetsmiljö i skolan är en viktigförutsättning för elevernas lärande och deraspsykiska och fysiska hälsa. Elevernas engagemang fören bättre skolmiljö och deras delaktighet i arbetetför att förbättra miljön är nödvändigt för att nåbästa möjliga resultat. I miljöarbetet måsteelevperspektivet vara en självklar utgångspunkt.Utskottet konstaterar att regeringen har föravsikt att initiera en översyn av arbetsmiljölagen.Syftet är bl.a. att förtydliga elevernas inflytandeöver arbetsmiljön i skolan. i uppdrag att se över frågor omarbetsmiljön (dir. 1999:15). Enligt direktiven skallkommittén göra en översyn, och vid behov föreslåförändringar, av gällande regler för att stärkabarns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd ochtrygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten,särskilt avseende arbetsmiljölagstiftningen samthälso- och sjukvårdslagstiftningen. Inom ramen föruppdraget kommer kommittén att behandlabestämmelserna om elevskyddsombud ochelevskyddsombudens inflytande på arbetsmiljön iskolan. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senastden . Utöver detta hänvisarutskottet till det uppdrag till ochArbetsmiljöverket om att meddela föreskrifter omelevskyddsombudens uppgifter och utbildning somaviseras i propositionen. Slutligen erinrarutskottet om att den fysiska skolmiljön primärt ärett kommunalt ansvar.Elevhälsa ett nyttverksamhetsområdeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena avseende elevhälsa som ettnytt verksamhetsområde.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 3(fp).PropositionenRegeringen anser att elevhälsa bör ses som ett egetverksamhetsområde där skolhälsovård, elevvård ochspecialpedagogiska insatser ingår. Arbetet medelevhälsa bör ses som en del av skolanslärandeuppdrag och det samlade arbetet för en godhälsa. Det förebyggande arbetet bör betonas. Lokalamål och strategier bör finnas för arbete medelevhälsa. För elevhälsans verksamhet bör finnasallsidig kompetens som svarar mot elevernas behov avstödinsatser. Regeringen menar dock att vissa frågorsom rör elevhälsan bör beredas ytterligare innan ettförslag om införande av verksamhetsområdet elevhälsakan presenteras. I en sådan beredning ingår bl.a.att utarbeta erforderliga förslag till ändringar iskollagen (1985:1100) och sekretesslagen (1980:100).Regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen när beredningen är avslutad men lämnar ipropositionen sin syn på utvecklingen avelevhälsoarbetet. En elevhälsa, bestående avelevvårdande verksamhet, specialpedagogiska insatseroch skolhälsovårdens verksamhet, bör i ett närasamarbete med den pedagogiska professionen skapa debästa förutsättningarna att arbeta med skolans helalärandemiljö. Tydliga mål för verksamheten och enmedveten användning av skolans pedagogiskakompetens, tillsammans med de kompetenser som finnsinom elevhälsan, är förutsättningar för att bästamöjliga resultat uppnås. Regeringen menar attutgångspunkterna för elevhälsan bör vara att skolanär en plats för lärande och utveckling, att lärandeoch hälsa påverkas av delaktighet, självkänsla,inflytande och möjligheter att påverka samt attrelationer och samverkan i skolan är centrala förskolans möjlighet att uppfylla sina mål.Enligt regeringen bör uppgiften för elevhälsanvara densamma som för skolan som helhet, dvs. attfrämja lärande, att överföra och gestalta degrundläggande värdena samt i samarbete med hemmenfrämja elevernas harmoniska utveckling tillansvarskännande människor och samhällsmedlemmar.Inriktningen mot förebyggande och hälsofrämjandeinsatser är viktig. Elevhälsa handlar om att främjahälsa hos alla elever men ha fokus på elever som äri behov av stöd och hjälp för sitt lärande.Kunskapsmålen betonas mycket tydligt i skolansverksamhet men skolan har även en uppgift attutveckla elevens alla möjligheter till ett rikt livoch ge förutsättningar för en god fysisk och psykiskhälsa.Regeringen understryker också att en likvärdigutbildning förutsätter att stöd ges till de eleversom av olika anledningar har svårt att nå målen förutbildningen. Stödet bör utformas efter en analys avelevens behov och får inte vara beroende av enmedicinsk diagnos. De elever som behöver särskiltstöd har enligt skollagen en ovillkorlig rätt att fådet. Enligt regeringens mening bör det särskildastödet utformas så att hela skolan som lärandemiljöblir en del av stödstrukturen och att stödet inteendast överförs till specialister. Självklartskall individuell hjälp kunna ges till en enskildelev men åtgärderna måste även ses som en del i enhelhet.Regeringen framhåller att elevhälsans organisationoch ledning kan se olika ut i kommunerna. Rektorn ärden som har ansvaret för elevhälsans verksamhet påskolan. Rektorn är också ansvarig för skolansresursfördelning och måste ha en god kunskap om hurde olika behoven fördelar sig. Vidare bör detkvalitets- och utvecklingsarbete som bedrivs ikommunen och i skolan även omfatta elevhälsan.Regeringen menar att det är viktigt att det finnstillgång till en allsidig grundkompetens för atteleverna skall kunna få professionell hjälp med deolika svårigheter som kan beröra deras skolgång. Motbakgrund av den problembild som finns när det gällerbarns och ungdomars hälsa och ohälsa är detregeringens bedömning att kommuner och andraskolhuvudmän i första hand bör ha kompetens inom detomvårdande, det medicinska, det psykologiska och detspecialpedagogiska området samt det sociala arbetetsområde för att kunna arbeta med sociala,känslomässiga, inlärningsbetingade och neurologisktbetingade problem hos barn och ungdomar. Regeringenframhåller att kommunen respektive skolan självavgör omfattning och inriktning på elevhälsanssammansättning och kompetens. Skolhuvudmännen kan haanledning att se över den inbördes fördelningen avkompetenser inom elevhälsan så att den svarar motelevernas behov. Organisationen för elevhälsankommer utifrån lokala behov och förutsättningar attbehöva vara varierande och flexibel.Regeringen menar att det finns skäl som talar föratt det bör finnas ett forum i skolan där beslutfattas om insatser för enskilda elever i behov avsärskilt stöd och om disciplinära åtgärder. Hurdetta forum skall organiseras bör avgöras på lokalnivå. Beslut om insatser för elever i behov avsärskilt stöd är en viktig uppgift inom ramen förrektors pedagogiska ledarskap. Inget hindrar dockatt andra skolledare, lärare eller övrig personalarbetar med planering, förberedelse eller utförandeav beslut som fattas av rektor. Arbetet med elever ibehov av särskilt stöd är en viktig strategisk frågasom rör hela den pedagogiska verksamhetensutformning som rektor är ytterst ansvarig för.MotionerDet är enligt inte rimligt att tro attalla skolor klarar av att anställa skolsköterskoroch annan personal för elevhälsa. Fristående skolorsom inte kan erbjuda skolhälsovård skall inte hellerges ersättning för sådan i det offentliga bidraget.Elever skall, oberoende av vilken skola de valt, harätt till grundläggande likvärdig skolhälsovård, ochmotionärerna föreslår att skalltillkännage som sin mening att elever i friståendeskolor skall ges rätt att få tillgång till denkompetens som finns inom kommunens elevhälsa, om enfristående skola inte själv kan erbjudaskolhälsovård (mot. 2001/02:Ub9 yrk. 2).Moderaterna menar vidare att det är rimligt attdet för elevhälsan finns allsidig kompetens somsvarar mot elevernas behov av stödinsatser (mot.2001/02:Ub9, yrk. Det kan finnas skäl attdefiniera vad t.ex. en kurator och psykolog skall haför basansvar, motsvarande det som skolhälsovården har med kvalitetssäkringar m.m. Elevhälsan skallvara till för alla barn, men i synnerhet för vissa.Det är bra om elevhälsan har ett nationelltbasåtagande med krav på inriktning av insatser ochkvalitetsnivåer eftersom detta kan leda tillförbättrade förutsättningar för att arbeta medhälsofrämjande insatser, även ur ettfolkhälsoperspektiv. I övrigt avvaktar Moderaternakommande förslag vad gäller verksamhetsområdetelevhälsa.Kristdemokraterna välkomnar i motion 2001/02:Ub8regeringens proposition om elevhälsa men menar attdet saknas en analys av begreppet trygghet. Att haeller sakna trygghet påverkar såväl hälsan hos barnsom deras möjligheter till lärande, och det bördärför vara tryggheten i barns uppväxtförhållandensom fokuseras i arbetet med att förbättra degrundläggande villkoren för lärande och hälsa. Manmenar också att en politik för att främja trygghet iskolan kräver en politik som stöder familjen och somger föräldrarna mer tid med sina barn.Kristdemokraterna begär tillkännagivande om vad somanförs om barns trygghet (yrk. För attförbättra möjligheterna för föräldrarna att närvarai skolan föreslår också införandeav ytterligare en kontaktdag (yrk.