bet · GP01LU18 · 2002-04-02 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet en skrivelse frånregeringen (skr. 2001/02: 68) om konsumenterna ochmiljön. Vidare behandlar utskottet fyra motioner somhar väckts med anledning av skrivelsen.I skrivelsen lämnar regeringen en lägesrapport omdet arbete som regeringen och dess myndigheterbedriver för att uppnå miljömålet ikonsumentpolitiken. Vad som anförts i skrivelsenföranleder inga erinringar från utskottets sida.Utskottet avstyrker bifall till samtligamotionsyrkanden.Till betänkandet har fogats tio reservationer ochtre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Medel för att uppnå miljömåletRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L11 yrkande2 samt 2001/02:L14 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m)2. uppgifterRiksdagen avslår motion 2001/02:L11 yrkande 5.Reservation 2 (m)3. Gröna nyckeltalRiksdagen avslår motion 2001/02:L13 yrkande 7.Reservation 3 (kd)4. Näringslivets informationsansvarRiksdagen avslår motion 2001/02:L12 yrkande 2.5. Undervisning och forskningRiksdagen avslår motion 2001/02:L11 yrkande 1.Reservation 4 (m)6. Informationscentrum för bioteknikRiksdagen avslår motion 2001/02:L13 yrkande 6.Reservation 5 (kd)7. KällsorteringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L12 yrkande3 och 2001/02:L13 yrkande 11.8. EmballageRiksdagen avslår motion 2001/02:L13 yrkande 10.Reservation 6 (kd)9. MiljömärkningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L11 yrkande3 och 2001/02:L13 yrkande 1.Reservation 7 (m)Reservation 8 (kd)10. Nordisk miljömärkningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L11 yrkande4 och 2001/02:L14 yrkande 4.Reservation 9 (m)11. Märkning av köttRiksdagen avslår motion 2001/02:L13 yrkande 2.12. Märkning av fiskRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L13 yrkande3 och 2001/02:L14 yrkande 5.13. MiljövarudeklarationerRiksdagen avslår motion 2001/02:L13 yrkandena4, 5, 8 och 9.14. Boende och resandeRiksdagen avslår motion 2001/02:L14 yrkandena3, 6, 7 och 8.Reservation 10 (v)15. Frivillig verksamhetRiksdagen avslår motion 2001/02:L12 yrkandena 1och 4.16. Regeringens skrivelse 2001/02:68Riksdagen lägger regeringens skrivelse 2001/02:68till handlingarna.Stockholm den 2 april 2002På lagutskottets vägnarTanja LinderborgFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TanjaLinderborg (v), (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (m), NikosPapadopoulos (s), (), MarinaPettersson (s), (), TassoStafilidis (v), (), (), (), () ochPetra Gardos (m).InledningMiljömålet allmän bakgrundNuvarande nationella mål för konsumentpolitikenfastställdes av (prop.2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. Beslutetinnebär att de nationella målen förkonsumentpolitiken skall vara att konsumenternasställning och inflytande på marknaden skall stärkas(inflytandemålet), att hushållen skall ha godamöjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andraresurser effektivt (hushållningsmålet), attkonsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas(säkerhetsmålet), att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling (miljömålet) samt attkonsumenterna skall ha tillgång till god vägledning,information och utbildning (kunskapsmålet).Miljömålet infördes första gången (prop.1994/95:140, bet. LU32, rskr. Riksdagsbeslutethösten innebar inga ändringar beträffandemiljömålets formulering.Bakom införandet av miljömålet ikonsumentpolitiken låg en strävan att starkarebetona sambandet mellan konsumtion och miljö. Enviktig konsumentpolitisk uppgift ansågs vara attförsöka uppnå sådana konsumtionsmönster som belastarmiljön så lite som möjligt. Vidare betonades viktenav att påverka även produktionen i denna riktning.I samband med att bestämdede nuvarande målen för konsumentpolitikenfastställdes också delmål i syfte att bidra till attde övergripande målen för konsumentpolitiken skalluppnås. Delmålen representerar verksamhetsområdensom är särskilt viktiga för konsumenterna och avserområden där det finns konsumentpolitiska verktyg atttillgå för att uppnå konkreta förbättringar förkonsumenterna.Ett av delmålen rörande miljömålet är attmiljömärkningen och den etiska märkningen skall fåen större spridning. Sådana märkningar är viktigaverktyg för att konsumenterna skall kunna göra välöverlagda val på marknaden.1998 års skrivelse: Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utvecklingCentrala frågor rörande miljömålet var föremål förriksdagens överväganden med anledning aven skrivelse från regeringen om konsumenterna ochmiljön. I den då aktuella skrivelsen (skr.1997/98:67) lade regeringen fram en handlingsplanför arbetet med att uppfylla miljömålet. Planenutgjorde ett led i arbetet för att uppnå en hållbarutveckling och syftade till att inleda en processvars syfte var att uppmuntra och underlätta förhushållen att ta ett ökat ansvar för miljön ochresurshushållningen. Det var, enligt regeringen,angeläget att insatser gjordes så att miljömåletäven i praktiken fick samma tyngd som övrigakonsumentpolitiska mål.I 1998 års skrivelse redovisade regeringen sinavsikt att ge ett sektorsansvar förkonsumentrelaterade konsumentfrågor samt uppgiftenatt formulera sektorsmål för att preciseramiljömålet.Vidare betonades att mer kunskap behövs om frågorsom rör konsumenterna och miljön som grund förbeslut om åtgärder och uppföljning. Utökadförmedling av kunskap och information till hushållenvar en central del av handlingsplanen.I skrivelsen presenterades olika åtgärder somregeringen ansåg vara viktiga när det gällerkonsumtionen och produktionen av varor och tjänster.Också frågor om hushållens boende och resandebehandlades varvid ansågs att konsumenternas val avtransportmedel och bostad måste underlättas genombättre information om miljöaspekter.Därutöver betonades i skrivelsen den lokalaverksamhetens betydelse och behovet av att stöd tillfrivillig verksamhet som rör konsumentrelaterademiljöfrågor prioriterades. Också betydelsen avaktivt internationellt arbete lyftes fram.I skrivelsen uttalade regeringen sin avsikt attsenast återkomma till med enlägesrapport om hur arbetet med miljömålet ikonsumentpolitiken fortskrider och senast år 2002redovisa effekterna av detta arbete.Vid behandlingen av skrivelse uttryckteutskottet i sitt av godkända betänkande1997/98:LU21 sin tillfredsställelse över denframlagda handlingsplanen. En plan för att inleda enprocess som syftar till att uppmuntra och underlättaför hushållen att ta ansvar för miljön har, framhöllutskottet, ett betydande värde och de åtgärderregeringen förutskickade antogs kunna leda till attmålkonflikter lättare kunde identifieras ochundvikas. Mycket talade, enligt utskottet, för attåtgärderna var ägnade att bidra till en utvecklingsom främjar ett samhälle grundat på hållbarhet.2002 års skrivelse Konsumenterna och miljönI enlighet med vad regeringen utlovade år 1998lämnas i förevarande skrivelse en lägesrapport omdet arbete som regeringen och dess myndigheterbedriver för att uppnå miljömålet ikonsumentpolitiken.När det gäller sektorsansvaret förkonsumentrelaterade miljöfrågor framgår avskrivelsen att nu fått ett sådantansvar. Sektorsansvaret innebär att myndigheten harett ansvar för att vara samlande, stödjande ochpådrivande i arbetet för en ekologiskt hållbarutveckling inom konsumentområdet. För att fullgörasektorsansvaret och tydliggöra ansvarsfördelningenhar träffat samverkansavtal medNaturvårdsverket och Kemikalieinspektionen. InomRegeringskansliet övervägs hurmyndigheternas sektorsansvar kan vidareutvecklas.I fråga om sektorsmål för konsumentrelaterademiljöfrågor har lämnat förslag sompreciserar miljömålet samt förslag till åtgärder somverket bör arbeta med. Vidare har Konsumentverkettagit fram förslag till sådana indikatorer sombehövs för att kunna mäta vilken effektkonsumenternas insatser för miljön har samt för attmäta i vad mån verkets åtgärder ger resultat.Kunskapsuppbyggnaden inom området konsumtion ochmiljö sker bl.a. genom olika undersökningar omkonsumenternas beteenden, metodutveckling inomvaruprovningsverksamheten och genom forskning. Avskrivelsen framgår vidare att fåtthuvudansvaret för den kunskapsförmedling och deinformationssatsningar som föreslogs i 1998 årsskrivelse och att verket numera har en webbplats medhushållsrelaterad miljöinformation avseende 14produktgrupper. När det gäller åtgärder som rörkonsumtionen och produktionen av varor och tjänsterupplyser regeringen att i de flesta varuprovningarsom genomför har olika miljöaspekterbeaktats och att provningarna i vissa fall lett tillatt marknadsföringen av en vara har förändrats. Enökad användning av miljöargument i marknadsföringenhar lett till en ökad bevakning frånKonsumentverkets sida.När det gäller miljömärkning upplyser regeringenatt både en nationell och en nordisk utvärdering hargenomförts av miljömärkningen Svanen. Vidareredovisas resultaten av utvärderingarna ochregeringens bedömning av vilka fortsatta åtgärdersom behövs.I fråga om åtgärder som rör boendet uppges attförslag till system för deklarationer av egenskaperhos olika typer av byggnader beredsinom . harregeringens uppdrag att studera om mätperiodenslängd bör regleras och om preliminärdebitering avelförbrukning bör avskaffas. I fråga om åtgärder somrör resandet upplyser regeringen att Konsumentverketbedriver en omfattande informationsverksamhet ombilars miljöegenskaper. Verket för ocksåförhandlingar med såväl bilbranschen somkollektivtrafikföretag för att få fram demiljömässigt bästa resealternativen.När det gäller stöd till lokal och frivilligverksamhet erinrar regeringen om att projektstödettill organisationer som arbetar med konsumentfrågorutökats till . Regeringen avser att inom ramen fördessa medel prioritera projekt inommiljöorganisationer som vill arbeta medkonsumentfrågor.I skrivelsen redovisas avslutningsvis visstinternationellt samarbete.Också när det gäller den nu aktuella skrivelsen villutskottet uttrycka sin tillfredsställelse. Genomlägesrapporten har fått värdefullinformation om det arbete som regeringen och dessmyndigheter bedriver för att uppnå miljömålet ikonsumentpolitiken och tillfälle har skapats förriksdagen och dess ledamöter att få en djupareinblick i pågående arbete.MotionernaMed anledning av skrivelsen har väckts fyra motionerinnehållande 28 motionsyrkanden. Motionsspörsmålengäller bl.a. medel för att uppnå miljömålet,uppgifter, s.k. gröna nyckeltal,näringslivets informationsansvar, undervisning ochforskning, olika frågor rörande bioteknik,källsortering, märkning samt boende och resande.En förteckning över motionsförslagen finns ibilagan till betänkandet.Flera av motionsförslagen har varit föremål förbehandling i utskottetsbetänkande /02:LU2. Utskottet har mot denbakgrunden, i linje med vad som föreslagits avRiksdagskommittén (2000/01:RS1) ochkonstitutionsutskottet (bet. 2000/01:KU23), ansettsig i betänkandet kunna redovisa och behandla dessamotioner på ett för lagutskottets del förenklatsätt.2001/02LU18Utskottets övervägandenMedel för att uppnå miljömåletUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om hurmiljömålet skall uppnås. Utskottet hänvisartill bl.a. tidigare ställningstaganden.Jämför reservation nr 1 (m).MotionernaChristel m.fl. (m) anser i motion L11 attincitamenten till nya produkter som till rimligapriser erbjuder konsumenterna miljövänliga lösningarförsvinner utan konkurrens. Konsumentpolitiken måstesyfta till att öka den konkurrensutsatta sektorn,vidga området för privat näringsverksamhet ochminska det offentliga ägandet. Ett tillkännagivandeyrkas om konkurrensens vikt för att man skall uppnåmiljömålen (yrkande 2).I motion L14 yrkar m.fl. (v) etttillkännagivande om att de mycket stora skillnadernamellan olika inkomstgruppers resursanvändning ochmiljöbelastning måste prägla arbetet med att få tillstånd hållbara konsumtionsmönster (yrkande 1).Vidare yrkas ett tillkännagivande om att regeringenbör genomföra en samlad översyn av drivkrafter sompåverkar konsumenter till mer miljöanpassadekonsumtionsmönster samt drivkrafter som motverkarmiljöanpassade konsumtionsmönster (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har avslagitmotionsyrkanden med samma inriktning som det nuaktuella yrkande 2 i motion L11 (se bl.a. bet.2001/02:LU2). Utskottet har inte heller nu någonannan principiell uppfattning till motionsspörsmåletoch anser att den konsumentpolitik som bedrivs harstor betydelse för en väl fungerande marknad.Konsumentpolitiskt betingade åtgärder bidrar i allrahögsta grad till en effektiv konkurrens på sundavillkor. Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion L11 yrkande 2.Utskottet förutsätter att motionsspörsmålen imotion L14 yrkandena 1 och 2 beaktas avKonsumentverket inom ramen för verketssektorsansvar. Motionsyrkandena bör därför inteföranleda någon vidare åtgärd. Utskottetföreslår att avslår motion L14 yrkandena 1och 2.Konsumentverkets uppgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attKonsumentverkets myndighetsuppgifter börskiljas från verkets övriga uppgifter.Utskottet hänvisar till tidigareställningstagande från sida.Jämför reservation nr 2 (m).SkrivelsenI infördes ett sektorsansvar förkonsumentrelaterade miljöfrågor vid Konsumentverket.Enligt förordning (1995:868) med instruktion förKonsumentverket skall verket vara samlande,stödjande och pådrivande i förhållande till andraberörda parter i frågor som rör konsumentrelaterademiljöfrågor. Dessutom framgår det av förordningenatt ett av verkets fyra mål för verksamheten skallvara att medverka till att sådana produktions- ochkonsumtionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling. För detta ändamålhar en särskild miljöenhet inrättats på verket.Sektorsansvaret och det nya miljömålet harinneburit att tydligare harintegrerat miljöhänsyn i verksamheten. Inom ramenför sitt sektorsansvar har verket arbetat för att fåfram bättre produkter och system som kan underlättaundersökningar, varuprovningar ochinformationsspridning.MotionenI motion L11 anför m.fl. (m) attKonsumentverkets uppgifter är förallomfattande, vilket leder till en splittring avverksamheten. Det finns risk för att verket missarkärnuppgiften att kontrollera produkter samt utövatillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningensefterlevnad när det åläggs alltflergränsöverskridande uppgifter. Arbetet kan, enligtmotionärerna, effektiviseras genom attmyndighetsuppgifterna skiljs från de övrigauppgifterna, t.ex. genom en privatisering avförlagsverksamheten och provtagningsverksamheten.Frivilliga organisationer av engagerade konsumenteroch producenter bör tillåtas växa fram. Detta börges regeringen till känna (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeEtt motsvarande motionsyrkande behandlades avutskottet i det av riksdagengodkända betänkandet 2001/02:LU2. Enligt utskottetsmening borde målen för verksamhetanpassas till de nya mål för konsumentpolitiken somutskottet då lade fast; inflytandemålet,hushållningsmålet, säkerhetsmålet, miljömålet ochkunskapsmålet. I övrigt förutsatte utskottet attverkets uppgifter och organisation kontinuerligtdiskuteras inom ramen för myndighetsdialogen och attregeringen tar de initiativ som kan anses varaerforderliga. Motionsyrkandet avstyrktes, ochriksdagen följde utskottet.Utskottet finner inte anledning att , fyramånader senare, inta någon annan ställning i frågan.Motion L11 yrkande 5 bör därför avslås.Gröna nyckeltalUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somgäller beräkningen av gröna nyckeltal.Utskottet hänvisar till pågående arbete.Jämför reservation nr 3 (kd).SkrivelsenSom ett led i sektorsansvar harverket lämnat förslag till sektorsmål som preciserarmiljömålet i konsumentpolitiken samt förslag tillåtgärder som verket bör arbeta med. Vidare harverket tagit fram förslag till sådana indikatorersom behövs för att kunna mäta vilken effektkonsumenternas insatser för miljön har samt i vadmån verkets åtgärder ger resultat. Bland annat harverket utvecklat möjligheten att utifrån försäljningav miljömärkta produkter fastställa ett s.k. gröntnyckeltal, vilket är avsett att ge mått på huromställningen till ett hållbart samhälle fortskrideroch skall spegla konsumenternas produktval.Nyckeltalet anger det ekonomiska värdet avmiljömärkta varor som säljs i konsumentledet.Förslaget går ut på att utnyttja det absoluta värdetpå försäljning av miljömärkta konsumentprodukter.MotionenKjell Eldensjö m.fl. (kd) anser i motion L13 attfrivilliga miljöinsatser är viktiga och måsteuppmuntras och kompletteras så att det t.ex. lönarsig för företag att investera i produktion ochutveckla ny teknik för att höja kvaliteten ochminska resursåtgången. Ett exempel är införandet avmiljöledningssystem såsom ISO och EMAS. Processenatt bli certifierad är dock kostsam, varför det ärmest stora företag som certifieras. Enligtmotionärernas uppfattning måste regeringen förändrasystemet så att även företag som arbetar enligtenklare miljöledningssystem, och som intecertifieras, tas med i beräkningarna av de grönanyckeltalen. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 7).Utskottets ställningstagandeAv skrivelsen framgår att regeringen arbetar med attta fram siffror för de gröna nyckeltalen på ettenklare sätt och med större precision. Utskottetförutsätter att regeringen i detta arbete ävenbeaktar dels de mindre företagens förutsättningaratt certifieras, dels sådana företag som arbetarenligt enklare miljöledningssystem så att de grönanyckeltalen ger en rättvisande bild av demiljöproducerade varor som säljs till konsumenter.Utskottet anser att resultatet av det pågåendearbetet bör avvaktas och finner inte nu skäl attförorda bifall till motion L13 yrkande 7.Näringslivets informationsansvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omnäringslivets informationsansvar tillkonsumenterna. Utskottet hänvisar tillriksdagens tidigare ställningstagande.BakgrundI proposition 2000/01:135 Handlingsplan förkonsumentpolitiken 20012005 konstaterade regeringenatt en stor del av konsumenternas inkomster användsför köp av dagligvaror och att, enligtKonsumentverkets beräkningar, endast boendet är enstörre utgiftspost. Regeringen gjorde mot denbakgrunden bedömningen att konsumenterna behöver godinformation om dagligvaror för att kunna göra välövervägda val. Konsumenternas krav på informationenom t.ex. etiska aspekter och miljöaspekter ansågsvidare berättigade och borde därför i möjligaste måntillgodoses.Regeringen redovisade i propositionen att manavsåg att lämna ett uppdrag till atti samråd med och övrigaberörda myndigheter utreda möjligheterna att gekonsumenterna tillgång till IT-baseradkonsumentinformation om dagligvaror. I uppdragetskulle ingå att överväga hur behovet av s.k. etiskinformation och information till grupper medsärskilda behov kan tillgodoses.Av regleringsbrev den 20 december2001 för framgår bl.a. att verketskall vidareutveckla informationen tillkonsumenterna.MotionenChristina och (båda s)anser i motion L12 att det är viktigt attinformation om dagligvarornas miljöpåverkan kommerkonsumenterna till del. Därför skallbutiksförsäljare kunna informera konsumenterna omprodukterna. Enligt motionärernas uppfattning börnäringslivet ges ett ansvar att utbilda försäljarnai konsumentinformation och varornas miljöeffekter.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEtt motionsyrkande med motsvarande innehållavstyrktes av utskottet i betänkande2001/02:LU2. Utskottet kunde då inte se att detförelåg någon motsättning mellan motionärernasuppfattning och den principiella inställning somregeringen redovisat i den då aktuella propositioneni fråga om vikten av god information om dagligvaror.Vad utskottet anförde tordealltjämt äga giltighet, varför utskottet föreslåratt avslår motion L12 yrkande 2.Undervisning och forskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somgäller undervisning och forskning. Utskottetkan inte se att det föreligger någraväsentliga meningsmotsättningar mellanmotionärerna och regeringen. Jämförreservation nr 4 (m).MotionenI motion L11 anför m.fl. (m) attgenom kunskap och information får konsumenter ettverkligt inflytande över sin vardagliga konsumtionoch känner att de kan påverka de globalamiljöproblemen. Ökade kunskaper i grundläggandekonsumentkunskap är därför den bästakonsumentsatsningen. Det är, enligt motionärerna, avvikt att nu följer upp den nyakursplanen, där hem- och konsumentkunskap ingår medförnyade målformuleringar. Vidare, anförmotionärerna, genererar forskning underlag förarbetet med att förbättra information om och tillkonsumenter. En fri forskning har allaförutsättningar att uppnå dessa mål. Statens uppgiftär således inte att detaljstyra utan att skapaförutsättning för utveckling och bibehållande avstarka och självständiga forskningsinstitutioner. Imotionen begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om vikten av kunskap ochinformation (yrkande 1).Skrivelsen och utskottets ställningstagandeI skrivelsen upplyser regeringen att den nyakursplanen betonar behovet av konsumentkunskap ochanger att skolan med sin undervisning i ämnet bl.a.skall sträva efter att eleven utvecklar förståelseoch ett bestående intresse för hur handlingar ihushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljösåväl lokalt som globalt. I gymnasieskola ochgymnasial vuxenutbildning finns intekonsumentkunskap som ett eget ämne. Däremot tarflera ämnen upp snarlika frågor, och rent generelltbetonas i programmålen och kursplanerna bl.a.förmågan att kritiskt granska och överväga olikaalternativ innan slutligt val fattas.I skrivelsen hänvisas vidare till de s.k.miljöskolorna. Syftet med utnämningen tillmiljöskola är att utveckla undervisningen och skapainsikter, förståelse och handlingsberedskap hoselever mot en hållbar utveckling. Som exempel nämnsatt undervisningen skall bidra till att elevernautvecklar en livsstil och ett konsumtionsmönster somfrämjar en ekologiskt hållbar utveckling.Regeringen redovisar också det särskilda stöd tillkompetensutveckling av lärare i naturvetenskap,teknik och miljö som under perioden 19992000lämnats. fördelar medlen till kommunernaför grundläggande ämnesmässig kompetensutveckling.Av skrivelsen framgår vidare att år 1997inrättades i ett nätverk av forskare kallatFIK forskarnätverk för interdisciplinärkonsumentforskning. FIK består avomkring 90 forskare från olika ämnesdiscipliner medrepresentanter från olika universitet och högskolorrunt om i . Syftet med nätverket är att bidratill att tvärvetenskaplig forskning genereras ochatt möjliggöra samarbete över ämnesgränserna.På initiativ av FIK inrättades i våren2001 CFK). Syftetmed verksamheten är att initiera och bedrivaflerdisciplinär forskning som utgår frånkonsumenternas perspektiv. Etableringen har skett iform av en centrumbildning vid universitetoch . Forskningen vidCFK skall inriktas på exempelvis hushållens ekonomi,varuförsörjning, reklamens påverkan samt teknik,funktion, miljö och säkerhet hos produkter. CFK hartill uppgift att skapa möjligheter tillforskningssamarbete mellan forskare från olikafakulteter och institutioner, bidra till utvecklingav kunskap och nya infallsvinklar genom att skapaett forum för kontakter nationellt ochinternationellt mellan forskare men också mellanforskare och företag, myndigheter ochorganisationer, medverka i forskarutbildning samtanordna kurser, seminarier och workshopar.Ett ekonomiskt bidrag till Centrum förkonsumentforskning i (CFK) har beslutatsför att under en treårig uppbyggnadsperiod stödjakonsumentforskningen. Vid centrumet kommermiljöfrågor att vara en central del i forskningen.Ett vetenskapligt råd skall inrättas vidKonsumentverket. Rådet skall vara en mötesplats förforskare och praktiker. Därigenom får verketmöjlighet att ta del av forskningsresultat viduniversitet och högskolor inom konsumentområdet påett effektivt sätt.I skrivelsen pekas också på stiftelsen somfinansierar och organiserar forskning som syftartill att lösa strategiska miljöproblem. Arbetet ärinriktat på att ta ett helhetsgrepp om helalivsmedelskedjan, från bonde till konsument.