bet · GP01NU9 · 2002-02-21 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker - med ett undantag - delagändringar som regeringen föreslår i proposition2001/02:56 om energimarknader i utveckling. När detgäller frågan om åtskillnad mellan nätverksamhet ochkonkurrensutsatt verksamhet föreslår regeringeninförande av ett förbud för en verkställandedirektör i ett nätföretag att varaverkställande direktör i ett företag som bedriverproduktion av eller handel med el. Dessutom fårenligt förslaget flertalet av styrelseledamöterna iett nätföretag inte vara styrelseledamöteri ett företag som bedriver produktion av ellerhandel med el. Utskottet menar emellertid attförslaget om införande av förbud av den karaktär somregeringen förordar är behäftat med ett antalproblem som kräver ytterligare beredning ochöverväganden. bör därför, genom etttillkännagivande, anmoda regeringen att göra enförnyad prövning av frågan och återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag. Därvid bör särskiltfrågan om kongruens i regelverken för å ena sidannätföretag och företag som bedriver produktion aveller handel med el och å andra sidanfjärrvärmeföretag och elhandelsföretaguppmärksammas.Motivet bakom flera av regeringens förslag är ensträvan att åstadkomma en effektivisering avelmarknaden i syfte att konsumentintresset bättreskall tillvaratas. Det gäller t.ex. föreslagnaändringar avseende regleringen av nättarifferna,införande av kvalitetskrav på el och ökadtariffutjämning mellan glesbygd och tätort. När detgäller regleringen av nättarifferna innebärförändringen att vid skälighetsbedömningen skallframöver nättarifferna ställas mot nätägarensprestation i stället för som för närvarandekostnader. I en reservation (m, kd, fp) begärsytterligare åtgärder, såsom införande av s.k.benchmarkingkonkurrens och förkortadehandläggningstider hos Energimyndigheten.Regeringens förslag om att det i ellagen skallinföras en bestämmelse som stadgar att den el somöverförs skall vara av god kvalitet tillstyrks ocksåav utskottet. I en reservation (fp) avstyrksförslaget; reservanten befarar att bestämmelsen bliren s.k. luftparagraf. När det gäller utjämning avnättariffer mellan glesbygd och tätort anserutskottet att regeringens förslag om att ersätta dennuvarande möjligheten till samredovisning avnätkoncessionsområden med en skyldighet kommer attge bättre förutsättningar för en utjämning. I enreservation (m, kd, fp) avvisas detta förslag,varvid det förordas att existerande, omotiveradeskillnader i nättariffer som inte beror på detgeografiska läget först skall elimineras.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslagnär det gäller timvis mätning av små elanvändaresförbrukning och av små elproducenters produktion. Idet förstnämnda fallet innebär det att en tidsgränssätts för den befrielse från att betala merkostnadenför mätning och för rapportering av mätresultatensom de elanvändare vars förbrukning mäts per timmeenligt ett leveransavtal som gällde närschablonberäkningssystemet infördes den 1 november1999 erhöll under avtalets återståendegiltighetstid. Tidsgränsen sätts till utgången av år2004. I en reservation (m, kd, fp, mp) yrkas avslagpå regeringens förslag, med hänvisning till attstatsmakterna inte bör sätta sig över ingångnaavtal. När det gäller de små elproducenterna kommerdessa, enligt regeringens förslag vilket utskottettillstyrker, att framöver kunna ges dispens frånkravet på timvis mätning av el. I detta sammanhangavstyrker utskottet motioner om de framtidaförutsättningarna för vindkraft; frågan kommer attbli föremål för behandling i den aviseradeenergipolitiska propositionen senare under våren2002. Regeringens förslag avseende prövning av vissatvister och anmälan av utlandshandel med el, sominte föranlett några motionsyrkanden, tillstyrksockså.Regeringen redovisar i propositionen sinabedömningar avseende vissa frågor, dock utan attförslag till riksdagsbeslut läggs fram. Det gällerfrågan om leverantörsbyte, där ,på förslag (enhälligt) av näringsutskottet, anmodaderegeringen att skyndsamt utreda förutsättningarnaoch formerna för införande av ett effektivtsanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyllerregelverkets krav vid byte av elleverantör ellergällande föreskrifter om angivande avanläggningsidentitet vid mätrapportering. Utskottettillstyrker nu motioner med krav på omedelbaraåtgärder i frågan och anser att regeringen borde halagt fram ett förslag om sanktionssystem i den häraktuella propositionen. föreslås, genomett tillkännagivande, anmoda regeringen att utanytterligare tidsspillan lämna det begärda förslaget.I en reservation (s, v) avstyrks motionerna medhänvisning till pågående beredningsarbete inomNäringsdepartementet.När det gäller frågan om leveranssäkerhet, m.m.redovisar regeringen också sina bedömningar ipropositionen. Utskottet avstyrker härvid motioner ifrågan och hänvisar till pågående utrednings- ochuppföljningsarbete inom ochSvenska kraftnät. I en reservation (m, kd, fp)efterlyses ökade insatser från regeringens sida.Fjärrvärmemarknaden berörs också i propositionen,varvid tillsättande av en särskild utredareaviseras. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotioner med krav på åtgärder i syfte att uppnå enmer effektiv konkurrens på fjärrvärmemarknaden.Motionerna följs upp i en reservation (m, kd, fp).Riksdagen beslöt , på förslag avnäringsutskottet och med anledning av en motion omstrålningsrisker från kraftledningar i tätbebyggdaområden, att det skulle tillsättas en utredning meduppdrag att finna åtgärder och metoder för attreducera strålningsriskerna från kraftledningar(bet. 2000/01:NU8). I utredningsuppdraget borde äveningå att ta fram förslag till incitament förkommuner och kraftbolag för sådana åtgärder samt enbedömning av kostnaderna för åtgärderna. Regeringenhar nu givit i uppdrag attgenomföra det nämnda uppdraget. Med hänvisning tilldetta avstyrker utskottet två motioner med krav påtillsättande av en utredning om strålningsrisker.Vidare avstyrks en motion med begäran om tydligarebestämmelser vid ansökan om förlängning avnätkoncession och om sanktionsmöjligheter motnätföretag som inte inlämnar ansökan om förlängdkoncession inom fastställd tid - i en reservation(v, c, fp) följs det sistnämnda kravet upp.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Nättariffers skälighet och tillsynRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 4 kap.1 § och 12 kap. 1, 2 och 3 a §§. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:56 punkt 1 i dennadel och avslår motionerna 2001/02:N47 yrkande 1,2001/02:N48 yrkande 1, 2001/02:N213 yrkandena 7-9och 2001/02:N371 yrkandena 7 och 9.Reservation 1 (m, kd, fp)2. Tariffutjämning mellan glesbygd ochtätortRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 3 kap.3 §. Därmed bifaller proposition2001/02:56 punkt 1 i denna del och avslår motion2001/02:N48 yrkande 2.Reservation 2 (m, kd, fp)3. Åtskillnad mellan nätverksamhet ochkonkurrensutsatt verksamhetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:N47 yrkande 2 ochavslår regeringens förslag till lag om ändring iellagen (1997:857) såvitt avser 3 kap. 1 a §.4. Krav på god kvalitet vid överföring avelRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 3 kap.9 §. Därmed bifaller proposition2001/02:56 punkt 1 i denna del och avslår motion2001/02:N49 yrkande 1.Reservation 3 (fp)5. Prövning av vissa tvisterRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 3 kap.6, 7, 11 , 11 a, 14 och 15 §§, 4 kap. 10 och 11§§ och 13 kap. 5 §. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:56 punkt 1 i denna del.6. Anmälan av utlandshandel med elRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 13kap. Därmed bifaller proposition2001/02:56 punkt 1 i denna del.7. Timvis mätning av små elanvändaresförbrukning, m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1999: 770) om ändring i ellagen(1997:857). Därmed bifaller proposition2001/02:56 punkt 2 och avslår motionerna2001/02:N48 yrkande 3 och 2001/02:N274.Reservation 4 (m, kd, fp, mp)8. Timvis mätning av små elproducentersproduktion, m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 3 kap.10 a §. Därmed bifaller proposition2001/02:56 punkt 1 i denna del och avslårmotionerna 2001/02:N40 yrkande 6, 2001/02:N292,2001/02:N302 yrkande 2, 2001/02:N324 yrkandena 6och 8, 2001/02:N341 och 2001/02:Bo319 yrkande 2.Reservation 5 (m, kd, fp) - motiv.9. LeverantörsbyteRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:N47 yrkande 3,2001/02:N48 yrkande 5, 2001/02:N213 yrkande 10och 2001/02:N371 yrkande 8.Reservation 6 (s, v)10. Leveranssäkerhet, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:N35yrkandena 2 och 4, 2001/02: N47 yrkande 4,2001/02:N48 yrkande 4, 2001/02:N205,2001/02:N275, 2001/02:N300, 2001/02:N302 yrkande1 och 2001/02:N371 yrkande 6.Reservation 7 (m, kd, fp)11. FjärrvärmemarknadenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N47 yrkande5, 2001/02:N48 yrkandena 6 och 7, 2001/02:N49yrkande 2 och 2001/02:N371 yrkandena 16 och 17.Reservation 8 (m, kd, fp)12. StrålningsriskerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N244,2001/02:N367 yrkande 4 och 2001/02:Bo291yrkandena 2 och 3.Reservation 9 (v, c, fp)13. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) i den mån det inteomfattas av utskottets förslag till riksdagsbeslut idet föregående. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:56 punkt 1 i denna del.Stockholm den 21 februari 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (),(), (),(), (), (), (), (), EvaFlyborg (fp), () och StefanHagfeldt (m).2001/02NU9Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:56 om energimarknader iutveckling - bättre regler och tillsyn,dels 3 motioner som väckts med anledning avpropositionen,dels 2 motioner som väckts med anledning avskrivelse 2001/02:22 om en förnyad prövning avstängningen av ,dels 14 motioner från allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare förNäringsdepartementet, ,branschorganisationen och ett antalenergiföretag samt konsumentgrupperingenElnätsgruppen. Ett flertal skrivelser har ocksåinkommit i ärendet.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i ellagen(1997:857), i syfte bl.a. att förbättra tillsynenöver elnätsföretagens nättariffer. De föreslagnaändringarna innebär att tillsynen skall inriktas påen bedömning av skäligheten i tariffen utifrånnätföretagets prestation i stället för utifrån desskostnader. För att främja en utjämning avnättariffer mellan glesbygd och tätort föreslåsvidare en ändring av reglerna för samredovisning avnätkoncessionsområden. En skärpning avgränsdragningen mellan konkurrensutsatt verksamhetoch nätverksamhet föreslås också, med syfte attminska möjligheten till subventionering frånnätverksamhet till elhandel eller elproduktion. Ipropositionen föreslås härutöver införande av en nyregel i ellagen om att överföringen av el skall varaav god kvalitet.Ett par justeringar av ellagens bestämmelser ommätning av elanvändning och elproduktion föreslåsvidare. Den ena gäller mätning i fråga om småelproduktionsanläggningar, där nätkoncessionshavarenges en möjlighet att söka undantag från kravet påatt mäta elproduktionen timvis. Den andra gällerelanvändare vars elförbrukning enligt ellagen skallschablonberäknas. En bortre gräns för hur längedessa elanvändare har rätt att erhålla tjänstentimvis mätning utan särskild avgift föreslås.I propositionen redovisar regeringen också sinabedömningar i ett antal frågor. Vad gällerleveranssäkerheten gör regeringen bedömningen attdet inte finns anledning att vidtanågra särskilda åtgärder för att ytterligare minskaelavbrotten och deras konsekvenser.Energimyndigheten bör dock få i uppdrag att underkommande vintrar följa branschens arbete och följaupp vilken effekt branschens frivilliga insatserhar. Regeringen anser vidare att en ökadpristransparens på fjärrvärmemarknaden böreftersträvas och att en ökad uppföljning avprissättningen av fjärrvärme är motiverad för atttillgodose konsumenternas intresse av lågafjärrvärmepriser. Regeringen anser att ett undantagfrån lokaliseringsprincipen för kommunalafjärrvärmeföretag bör göras först efter det attytterligare utredning av möjligheterna att införa enpristillsyn av värmedistribution har genomförts.Utskottets övervägandenInledningRiksdagen beslöt om en ny ellagstiftning(prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1), vilken träddei kraft . Lagstiftningen innebäratt konkurrens införts i handeln med el.Omregleringen syftade till att skapa en ökad pris-och kostnadspress på elmarknaden, ökad valfrihet ochlägre elkostnader för konsumenterna. En huvudprincipi den nya ellagstiftningen är att det skall vara enklar boskillnad mellan å ena sidan produktion ochförsäljning av el och å andra sidan överföring av el(nätverksamhet). Skäligheten i nätavgifter och andraöverföringsvillkor kan granskas av nätmyndighetenvid Statens energimyndighet.Hösten 1997 beslöt (prop. 1996/97:136,bet. 1997/98:NU3) att införa en ny ellag, vilkenträdde i kraft . Med den nyaellagen (1997:857) infördes bl.a. bestämmelser somsyftar till att skapa bättre förutsättningar för eneffektivare tillsyn.För att även de små elkonsumenterna skall kunnadra nytta av omregleringen genom sänkta elkostnaderbeslöt (prop. 1998/99:137,bet. 1999/2000:NU4) - efter tidigare initiativ avnäringsutskottet - att fr.o.m. den 1 november 1999avskaffa kravet på timvis mätning. I ställetinfördes en schablonbaserad beräkning påelmarknaden. Införandet av schablonberäkning ochmöjligheten att byta elleverantör har inneburitlägre elkostnader för konsumenterna.Nättariffers skälighet och tillsynUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländrade bestämmelser i ellagen avseendenättariffers skälighet och tillsyn.Förändringen innebär bl.a. att vidskälighetsbedömningen skall framövernättarifferna ställas mot nätägarensprestation i stället för som för närvarandekostnader. bör också avslå de häraktuella motionerna. Jämför reservation 1 (m,kd, fp).PropositionenNättariffers skälighetEn av de centrala delarna i ellagen är regleringenav nättarifferna, dvs. den avgift somnätkoncessionshavaren tar ut för att överföra el påsitt nät för annans räkning. Eftersom nätverksamhetär ett naturligt monopol måste det finnas en statligreglering och tillsyn av tarifferna för attförhindra att nätkoncessionshavarna tar ut oskäligavinster från nätverksamheten. En sådan reg-leringoch tillsyn har funnits sedan produktion av ochhandel med el avreglerades . Dennuvarande föreskriften om nättariffer säger atttarifferna skall vara skäliga och utformade påsakliga grunder (4 kap. 1 § första stycket ellagen).Det förstnämnda kravet avser nivån på tarifferna ochdet sistnämnda avser indelningen av en tariff förolika kundgrupper. Kravet på saklighet innebär atttariffen skall vara objektiv och icke-diskriminerande. Den nuvarande bestämmelsen omnättariffer är tämligen allmänt hållen, sägs det ipropositionen. Avsikten var att regleringen gradvisskulle preciseras genom utveckling av rättspraxis påområdet. Det har emellertid visat sig atttillämpningen av skälighetsregeln har orsakatproblem. I praktiken har en nätkoncessionshavareskostnader blivit utgångspunkt förskälighetsbedömningen. Eftersom det är mycketresurskrävande att bedöma en nätkoncessionshavaressamlade kostnader har knappast någon praxis påområdet hunnit utvecklas.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att en nyreglering beträffande skäligheten av nättarifferskall införas. Utgångspunkt förskälighetsbedömningen skall i fortsättningen intevara nätkoncessionshavarens kostnader utan densamlade prestation som utförs.Nätkoncessionshavarens prestation skall bedömas pågrundval av dels de objektiva förutsättningarna attbedriva nätverksamhet i det aktuella området, delsnätkoncessionshavarens sätt att bedrivanätverksamheten. Skälighetsbedömningen kommer attbestå i att avgöra om nättariffen, dvs. de samladeintäkterna, kan anses skälig i förhållande tillprestationen. Den objektiva bedömningen skallinnefatta förutsättningarna för att bedrivanätverksamhet i det aktuella området, såsom antaletkunder och fördelning på olika kundkategorier,kundernas geografiska läge, överförd energi ocheffekt med beaktande av fördelning över dygnet ochåret, klimat och geografiskt läge förnätverksamheten samt kostnaden för överliggande nät.Bedömningen av den objektiva prestationen kan skemed hjälp av olika nyckeltal.I propositionen redogörs för ett arbete somEnergimyndigheten bedriver med syfte att ta fram enmodell, nätnyttomodellen, för bedömning avnätkoncessionshavarnas tariffer. Modellen innebär ikorthet följande. För varje nätkoncessionshavaremäts prestationen genom en beräkning av den s.k.nätnyttan, som är den objektiva prestationnätkoncessionshavaren utför utan hänsyn till hur deni praktiken utförs. Den objektiva prestationenberäknas på grundval av ett fiktivt nät, som byggsupp utifrån ett koordinatsystem där nätetsanslutningspunkt till det överliggande nätet,lokalnätsstationer och samtliga elanvändaresuttagspunkter anges. Dessutom beaktas ett antalandra faktorer. För detta fiktiva nät appliceras ettantal kostnadsfunktioner som, utöver renadriftkostnader, även kan inkludera andra typer avkostnader som normalt finns i ett nätföretag.Slutligen jämförs dessa samlade kostnader mednätkoncessionshavarens samlade intäkter som alltsåmotsvarar nättariffen. Nätnyttomodellen innebär attsamtliga nätkoncessionshavare kan jämföras medvarandra. Tillsynen kan därmed inriktas på denätkoncessionshavare där förhållandet mellanintäkter och kostnader markant avviker från övriganätkoncessionshavare. Regeringen framlägger intenågot lagförslag om att nätnyttomodellen skalltillämpas, utan det är nätmyndighetens sak attavgöra i vilka fall det kan vara lämpligt attanvända modellen.I de allra flesta fall kommer bara den objektivaprestationen att ligga till grund förskälighetsbedömningen, sägs det i propositionen. Somtidigare nämnts skall det dock även ske en subjektivbedömning av nätkoncessionshavarens prestation.Denna bedömning gäller sådana faktorer somnätkoncessionshavaren själv kan påverka, exempelviskvaliteten på överföringen, som främst inkluderaravbrottsfrekvens och spänningskvalitet. Om densubjektiva bedömningen visar att ennätkoncessionshavares prestation markant avvikerfrån motsvarande prestation hos andranätkoncessionshavare skall detta påverkaskälighetsbedömningen i höjande eller sänkanderiktning.När det gäller frågan om vad som skall anses varaen rimlig avkastning i nätverksamheten anserregeringen att detta får visa sig genom utvecklingav rättspraxis. En lämplig utgångspunkt är därvidatt avkastningen i nätverksamheten skall motsvaravad som kan bedömas vara normalt förkonkurrensutsatt affärsverksamhet med motsvaranderisknivå eller den avkastning som fordras för att ikonkurrens med alternativa placeringar medmotsvarande risk kunna attrahera kapital förinvesteringar i den aktuella nätverksamheten. Detkan dock finnas skäl för avvikelser både uppåt ochnedåt från denna gräns. Företag som bedriververksamheten mindre effektivt än de kriterier somanvänds i den objektiva bedömningen kan erhålla enlägre avkastning än den som är utgångspunkt förbedömningen. Företag som lyckas bedrivanätverksamheten effektivare än de kriterier somanvänds i den objektiva bedömningen skall däremotkunna erhålla en högre avkastning än den som ärutgångspunkt för bedömningen, sägs det.Den föreslagna regleringen kräver attnätmyndigheten får tillgång till ett antal uppgifterfrån nätkoncessionshavarna, konstaterar regeringen.Riksrevisionsverket () har påtalat att det finnsen risk för att informationsutbytet mellannätkoncessionshavarna och kan bliproblematiskt. Därför föreslås den nya regleringenkompletteras med ett bemyndigande för regeringen ochnätmyndigheten att meddela föreskrifter omskyldighet för nätkoncessionshavarna att lämnauppgifter till nätmyndigheten i dessa hänseenden.Ändrade tillsynsreglerRegeringen framlägger också lagförslag avseendeprecisering av tillsynens omfattning och tidsfristervid tillsyn. Bestämmelserna om tillsyn finns i12 kap. ellagen. Huvudregeln enligt 1 § innebär atttillsynen avseende frågor om elsäkerhet ochdriftsäkerheten hos det nationella elsystemet utövasav den eller de myndigheter regeringen bestämmer.Regeringen har utsett respektiveAffärsverket att varatillsynsmyndigheter. Tillsynen i övrigt överefterlevnaden av bestämmelserna i ellagen utövas avnätmyndigheten.Det har emellertid visat sig att ett antalbestämmelser, som formellt omfattasav nätmyndighetens tillsynsansvar, är av denkaraktären att de antingen inte kräver någon tillsyneller att nätmyndigheten inte är den lämpligastetillsynsmyndigheten, sägs det i propositionen. Eninskränkning av nätmyndighetens tillsynsansvarföreslås därför i ellagen på så sätt attbestämmelserna i 7, 10 och 11 kap. undantas frånmyndighetens tillsynsansvar.I 7 kap. om kommunala elföretag anges (1 §) attkommunala bolag, under vissa förutsättningar, fårbedriva elproduktion och elhandel samt nätverksamheti viss utsträckning med frångående av den s.k.lokaliseringsprincipen, dvs. de nämnda bolagen fårbedriva de angivna typerna av verksamhet ävenutanför den egna kommunens område. Denna bestämmelseställer inte några krav på de kommunala bolagen utanger dem i stället en möjlighet, varför någon tillsynav bestämmelsen inte krävs. I 2 § anges att om ettkommunalt bolag bedriver elproduktion, elhandeleller distribution av fjärrvärme skall verksamhetendrivas på affärsmässig grund och redovisas särskilt.Denna bestämmelse ställer krav på de kommunalabolagen och är därför av den karaktären att den kankräva tillsyn. Vad gäller det första kravet görregeringen bedömningen att om ett kommunalt bolaginte driver verksamheten på affärsmässig grund,t.ex. genom underprissättning, skadar detkonkurrensen på den konkurrensutsatta delen avelmarknaden, vilket kan innebära ett brott motkonkurrenslagens bestämmelser. Efterlevnaden avdessa står under tillsyn av ochnågon ytterligare tillsyn från nätmyndighetens sidaär därför inte nödvändig. Beträffande det andrakravet, att verksamheten skall redovisas särskilt,gör regeringen bedömningen att syftet är attförhindra att den affärsmässiga verksamhetensubventioneras med kommunala medel. Om sådansubventionering sker skadar det konkurrensen på denkonkurrensutsatta delen av elmarknaden och fallerdärmed inom tillsynsansvar.Dessutom kan det innebära att bestämmelserna omanvändning av kommunens medel inte följs, vilketblir en fråga för kommunens revisorer. I ingetderafallet finns det något behov av ytterligare tillsynfrån nätmyndighetens sida. Regeringen ansersammanfattningsvis att efterlevnaden avbestämmelserna i 7 kap. ellagen inte bör omfattas avnätmyndighetens tillsynsansvar.I 10 kap. finns ett antal bestämmelser omskadestånd. Om berörda parter inte kan komma överensom hur bestämmelserna skall tillämpas i ett enskiltfall kan tvisten avgöras vid allmän domstol.Bestämmelserna är alltså av sådan natur att de intekan bli föremål för tillsyn. Slutligen finns i 11kap. vissa särskilda bestämmelser om överföring avel till konsumenter, bl.a. ett antal bestämmelsersom reglerar rätten för en nätkoncessionshavare attavbryta överföringen av el till en konsument omdenne gör sig skyldig till avtalsbrott. Om detuppstår tvist mellan parterna om tillämpningen avbestämmelserna, kan tvisten prövas vid allmändomstol.