bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Andra förklaringar är bl.a.ökade kostnader för sjuk- ochaktivitetsersättning (ca 3 miljarderkronor). Därtill antas antalet personermed aktivitets- och sjukersättning öka2003.De senaste åren har ohälsan ökatdramatiskt i . För att möta denkraftiga ökningen av antalet sjukskrivnaoch förtidspensionerade presenteraderegeringen ettåtgärdsprogram i elva punkter för bättrehälsa i arbetslivet. Det arbetetfortsätter och intensifieras nu.I propositionen föreslås ett mål för attbryta ohälsoutvecklingen och för ökadhälsa i arbetslivet. Målet är att antaletsjukdagar skall halveras till 2008.Parallellt skall antalet nya aktivitets-och sjukersättningar minska. Hänsyn skalltas till den demografiska utvecklingenunder perioden.Enligt regeringen måste arbetet med atthalvera antalet sjukdagar särskiltfokusera på kvinnors arbetsplatser,arbetsmiljöer och arbetsvillkor.Utredningarna inom området har hittillsinte kunnat ge några enkla och entydigasvar på varför sjukfrånvaron ökar. Detmesta pekar enligt regeringen på att detär ett flertal faktorer som samspelar: enåldrande arbetskraft, hårdare krav iarbetslivet, försämringar i den psykiskaarbetsmiljön, ändrade attityder, brister iförsäkringskassornas och arbetsgivarnasrehabiliteringsansvar, väntetider inomhälso- och sjukvården osv. Nya analyserkan inte väntas ge tydligare svar. Därförmåste åtgärderna mot ohälsan utformasunder viss osäkerhet, följas noga ochlöpande omprövas och förbättras. Enligtregeringen kommer det att krävas insatserinom en rad olika områden under flera årstid för att målet skall kunna uppnås.För att minska utgifterna förutgiftsområdet och för att uppnå måletavser regeringen att lägga fram förslag ombl.a. starkare ekonomiska drivkrafter förde enskilda arbetsgivarna att ta ettstörre ansvar för arbetsvillkoren och föratt integrera det förebyggande arbetet iverksamheten samt förslag som tydliggörläkarnas roll vid sjukskrivningar.Sammantaget antas åtgärderna medföra attantalet sjukdagar minskar med ca 10 %mellan 2002 och 2003, vilket i sin turminskar utgifterna för utgiftsområdet medca . antasantalet sjukdagar minska med . Antalet förtidspensioner (sjuk- ochaktivitetsersättning ) antasöka med ca 2 2003.Ett generellt besparingskrav på 0,7 %föreslås också vad gäller anslag förförvaltnings- och investeringsändmålfr.o.m. Såvitt gäller anslagen försocialförsäkringsadministrationen innebärdet en neddragning med ca fem miljonerkronor (anslaget 19:7Riksförsäkringsverket) respektive med 38miljoner kronor (anslaget 19:8Allmänna försäkringskassor).MotionernaModeraternaI motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 9 318 miljoner kronoroch för med 13 215miljoner kronor.Motionärerna framhåller att utgifternaför sjukpenning och rehabilitering harökat dramatiskt . Tillskillnad från regeringen anser de dockinte att sjukfrånvaron kan minskas enbartgenom åtgärder på arbetsplatserna.Eftersom ersättningsnivåer och karensdagarhistoriskt sett har visat sig påverkaantalet ersatta sjukpenningdagar föreslårde att en andra karensdag införs denåttonde frånvarodagen samt att densjukpenninggrundande inkomsten beräknas påett genomsnitt av de två föregående årensinkomst.När det gäller utbildning av läkare iförsäkringsmedicin anser motionärerna attden måste förbättras. Det av regeringenföreslagna resurstillskottet på 20miljoner kronor är otillräckligtoch de föreslår att RFV får ytterligare 30miljoner kronor för sådan utbildning.Motionärerna föreslår vidare attsjukskrivningar till följd av trafikskadorskall brytas ut ur sjukpenningförsäkringenoch i stället föras över tilltrafikförsäkringen.För att ge försäkringskassorna möjlighetatt upphandla rehabiliteringstjänster avannat landsting än det egna, av privataföretag eller vid behov utomlands föreslåsatt , utöver vadregeringen föreslagit, tillförsförsäkringskassorna för detta ändamål.Genom ökade kontrollinsatser kan enligtmotionärerna antalet felaktigaförtidspensioneringar minska.Motionärerna motsätter sig de nyligeninförda lägre beviskraven iarbetsskadeförsäkringen och anser att ettarbetsskadeobligatorium bör införas förarbetsgivare. Arbetsgivare kan då tecknaen privat arbetsskadeförsäkring sompremiesätts efter de risker olikaverksamheter skapar. Detta leder till attarbetsgivare får ökade incitament attförebygga arbetsskador.Vidare motsätter de sig en höjning avtaket i sjukförsäkringen och föreslår istället att sjuk- ochrehabiliteringspenning utges för lönedelarupp till 7,5 inkomstbasbelopp.FolkpartietI motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 4 625 miljoner kronoroch för med 7 395 miljonerkronor.Motionärerna föreslår attförsäkringskassorna tillförs 500 miljonerkronor, utöver vad regeringen harföreslagit, för inköp avrehabiliteringstjänster. Härigenom kanutgifterna för sjukfrånvaron minska iförhållande till vad som är möjligt medregeringens förslag. Vidare tillförsförsäkringskassorna föråtgärder mot felaktiga utbetalningar.Motionärerna anser vidare att desjukpenningkostnader som trafikenförorsakar skall överföras tilltrafikförsäkringen. kompenserasindividerna för de ökadetrafikförsäkringskostnaderna genom enskattereduktion.Motionärerna föreslår också attnärståendepenningen förbättras genom attantalet dagar utökas från nuvarande 60dagar till 120 dagar.I syfte att hålla tillbaka kostnadernaföreslås att höjningen av taket isjukförsäkringen skjuts upp till den 1januari 2004.KristdemokraternaI motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 5 930 miljoner kronoroch för med 11 298miljoner kronor.Trots att antalet långtidssjukskrivna ochförtidspensionerade ökat mycket kraftigtde har regeringen varithandlingsförlamad. Enligt regeringens egenutredare, , ger varjesatsad krona på rehabilitering i längdenminst tillbaka. Motionärernaanser därför att den nyarehabiliteringsförsäkring som föreslås ikommittébetänkandet SOU 2000:78 i allaväsentliga huvuddrag bör genomföras frånden . En ökad totalkostnadunder reformen genomförsbalanseras åren därefter med en nettovinsti form av lägre utbetalningar avsjukpenning och förtidspension.Motionärerna föreslår att ytterligare enkarensdag införs i sjukersättningssystemetsamtidigt som högriskskyddet på tio dagarbibehålls. Den sjukpenninggrundandeinkomsten bör vidare beräknas påsnittinkomsten under de två senaste årensamtidigt som skattepliktiga förmåner ochsemesterersättning görs SGI-grundande. Deavvisar den aviserade höjningen av taket isjukförsäkringen.Motionärerna förespråkar en ny modell förtrafikförsäkringen där samtligapersonskadekostnader i samband medtrafikolyckor förs över tilltrafikförsäkringen. Den besparing somuppstår återförs delvis till trafikanternagenom sänkt fordonsskatt.Motionärerna vill vidare avskaffa systemetmed förhandlingar och avtal förkommunplacering av flyktingar och föreslåri stället att en utvecklingspeng införssom följer individen och som administrerasav RFV. RFV:s anslag ökas därför med 10miljoner kronor 2003. Slutligen föreslårde att RFV får ett sparkrav på 2,5 %.CenterpartietI motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 5 880 miljoner kronoroch för med 11 740miljoner kronor.Det finns enligt motionärerna allanledning att kritisera regeringenspassivitet vad gäller att komma till rättamed den ökande sjukfrånvaron. För attminska antalet sjukskrivningar föreslår deatt förslag ikommittébetänkandet SOU 2000:78 genomförs.Vidare föreslår de att sjukpenning växlasmot rehabiliteringsersättning ochrehabiliteringsstöd. Erfarenheter frånförsöksverksamhet visar enligtmotionärerna att en offensiv användning avsjukförsäkringsmedel till rehabiliteringbetalar sig om genom minskadesjukskrivningar.Motionärerna föreslår vidare att engrundpenning på per dag införs isjukförsäkringen. Den skall möjliggöra enrimlig levnadsstandard och bör därförligga på en högre nivå än den skäligalevnadsnivån enligt socialtjänstlagen. Densjukpenninggrundande inkomsten bör vidarebaseras på historisk inkomst.Därutöver motsätter sig motionärerna enhöjning av taket i sjukförsäkringen liksomde ändrade bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen. De anserslutligen att en besparing kan göras inomsocialförsäkringsadministrationen på 70miljoner kronor.Utskottets bedömningUtskottet har att ta ställning tillförslag till utgiftsram för budgetåret2003 och förslag till preliminärfördelning av utgifterna för budgetåret2004. Förslagen redovisas i tabellennedan. Beloppen anges i miljoner kronor.År Regeri m Fp kd cngen2003 119 - 9 - 4 - 5 - 5398 318 625 930 8802004125 - 13 - 7 - 11 - 11421 215 395 298 740Sjukfrånvaron och kostnaderna härför harökat dramatiskt . Det ärsärskilt de långa sjukfallen (365 dagareller mer) som har ökat. Även antaletförtidspensioner ökar kraftigt.Av ()budgetunderlag för 2003-2005 framgår attantalet långa sjukfall ökade med ca 19 000mellan 1999 och 2000, en ökning med 27 %.Mellan 2000 och 2001 var ökningen avantalet långa sjukfall ca 22 000, vilketmotsvarar en ökning på . För sjukfallkortare än uppgick ökningen mellan1999 och och mellan 2000och . Antalet nybeviljadeförtidspensioner eller sjukbidrag ökademed till drygt 55 000 under 2001jämfört med 2000.Av RFV:s statistikuppgifter den 21oktober 2002 framgår att 326 000 personererhöll ersättning från sjukförsäkringenunder . Av dessa var ca 62 %kvinnor. var antaletpersoner som uppbar ersättning frånsjukförsäkringen 15 000 fler än iseptember 2001, en ökning med 4,9 %.Mellan september 2000 och september 2001var ökningen13,. Enligt RFV innebär det att trendenmed en avtagande ökningstakt nu håller isig. Av dem som var sjukskrivna i slutetav hade 117 500 varitsjukskrivna . Det var ca 1700 fler än månaden innan och 15 200 flerän . Det senare är en ökningmed . Antalet personer medförtidspension eller sjukbidrag uppgick ioktober 2002 till 479 000, varav 58 %kvinnor. Antalet förtidspensionärer ochsjukbidragsmottagare var 29 200 fler än ioktober 2001. Antalet nybeviljadeförtidspensioner och sjukbidrag var 48400, en ökning med jämfört medmotsvarande period . Enligt RFVinnebär det en fortsatt hög ökningstakt.Utskottet konstaterar att till anslaget19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.har för innevarande budgetår anvisats dels45 i den sedvanligabudgetbehandlingen, dels på tilläggsbudgetytterligare . Därtillföreslås i den förevarande propositionenatt anslaget ökas med ytterligare2 miljarder kronor. Såvitt gäller anslaget19:2 Förtidspensioner har för innevarandeår anvisats ,vartill kommer förslag i den förevarandepropositionen om ytterligare 2 miljarderkronor i tilläggsbudget. Utskottet hartillstyrkt budgetpropositionens förslag omtilläggsbudget (prot. den 5 november 2002nr 2002/03:4).Av RFV:s kvartalsredovisning den 31oktober 2002 framgår att prognoserna för2002 visar att inga sakanslag inom RFV:sansvarsområde beräknas överskridas medhögre belopp än högsta tillåtnaanslagskredit. I prognosen har då beaktatssåväl beslutade som i budgetpropositionenföreslagna tilläggsanslag. När det däremotgäller prognosen beräknasbelastningen på anslaget 19:1 Sjukpenningoch rehabilitering m.m. bli , vilket är 7 481 miljonerkronor högre än det i budgetpropositionenföreslagna anslagsbeloppet och högre än tillgängligamedel. Såvitt gäller anslaget 19:2Aktivitets- och sjukersättningar beräknasanslagsbelastningen bli , vilket är 2 641 miljonerkronor högre än det i budgetpropositionenföreslagna anslagsbeloppet och högre än tillgängligamedel. RFV framhåller dock att man vidberäkningarna inte har tagit hänsyn till ibudgetpropositionen föreslagnaåtgärdsprogram för ökad hälsa iarbetslivet.Utvecklingen på området är såledesfortsatt alarmerande. Trots attökningstakten vad gäller antalet långasjukfall har avtagit är antalet långasjukfall alltjämt alldeles för högt. Närdet gäller antalet nybeviljadeförtidspensioner finns inga tecken på enavtagande ökningstakt.Utskottet har vid flera tillfällenuttryckt sin stora oro över utvecklingenav sjukfrånvaron, senast i betänkande2001/02:SfU18 Krisplan mot ohälsa.Utskottet konstaterade då att orsakernatill den kraftigt ökande sjukfrånvaron ärkomplex och att någon enkel lösning påproblemet inte står att finna. Enligt vadsom anges i propositionen är det flerafaktorer som samspelar, t.ex. en åldrandearbetskraft, hårdare krav i arbetslivet,ändrade attityder och brister iförsäkringskassornas och arbetsgivarnasrehabiliteringsansvar. Även andra faktorerkan enligt utskottet ha betydelse, såsomersättningssystemens utformning, denökande förvärvsfrekvensen bland kvinnorkombinerat med att männen inte tar sin delav ansvaret för barn och hem samt läkarnasroll i sjukskrivningsprocessen.För att komma till rätta med problemetanser utskottet i likhet med regeringenatt det krävs insatser påmånga olika områden, där åtgärder förbättre arbetsmiljö, inklusive inflytandepå arbetsplatsen för de anställda,tydligare arbetsgivaransvar och enförnyelse av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen är viktiga komponenter.Andra komponenter kan vara att få tillstånd en ändring av läkarnassjukskrivningsmönster, satsningar på enutbyggnad av företagshälsovården ochförebyggande arbete i form avfolkhälsoarbete och friskvård. kräver sjukfrånvaronskomplexitet både ett brett perspektiv påfrågan och krafttag från alla berördaparter, såsom arbetsgivare, sjukskrivandeläkare, och andraaktörer verksamma på området.Det av regeringen presenteradeelvapunktsprogrammet för bättre hälsa iarbetslivet innefattar bl.a. ovannämndakomponenter. Enligt vad som anförs ipropositionen har arbetet resulterat i attregeringen nu preciserat ett mål för ökadhälsa i arbetslivet, nämligen att antaletsjukdagar skall halveras till 2008 och attantalet nya aktivitets- ochsjukersättningar skall minska.Regeringens fortsatta strategi för ökadhälsa i arbetslivet innefattar också ensatsning på ca per årunder 2003 och 2004. av starkare ekonomiska drivkrafterför de enskilda arbetsgivarna att ta ettstörre ansvar för arbetsvillkoren och föratt integrera det förebyggande arbetet iverksamheten samt ökade resurser försocialförsäkringsadministrationen, rätttill egen kontaktperson förlångtidssjukskrivna, flerförsäkringsläkare hos försäkringskassorna,förstärkt utbildning för läkare iförsäkringsmedicin, obligatoriskrehabiliteringsutredning, i vissa fallinhämtande av läkarintyg från annan läkareefter åtta veckors sjukskrivning ochbeviljande av sjukersättning (tidigareförtidspension) för högst i taget.Som framgår av propositionen antasförslagen medföra att antalet sjukdagarminskar ,vilket minskar utgifterna med ca 5miljarder kronor. 2004 antas antaletsjukdagar minska med ytterligare ca 5 %.En annan betydelsefull åtgärd isammanhanget är den finansiella samordningmellan lokala och regionala aktörer somskall införas . I avvaktan påden aviserade lagstiftningen om finansiellsamordning har regeringen i proposition2002/03:2 lämnat förslag om en förstärktsamverkan inom rehabiliteringsområdet(Frisam). Högst av de beräknadeutgifterna för sjukpenning skall fåanvändas för sådan samverkan.Utskottet kommer att i samband medbehandlingen av anslagen inomutgiftsområdet att ta ställning tillregeringens förslag om nytt mål liksomtill frågan om finansiell samordning.När gäller partiernas förslag tillförändringar inom utgiftsområde 10 harutskottet avstyrkt liknandemotionsförslag, bl.a. i betänkande2001/02:SfU1. Det gäller t.ex. frågan ominförandet av en grundpenning isjukförsäkringen liksom ytterligare enkarensdag, beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst,förbättringar av närståendepenningen ochöverföring av vissasjukförsäkringskostnader tilltrafikförsäkringen. Utskottet, som haratt ta ställning till ramen förutgiftsområde 10, finner inte anledningatt i detta läge frångå sina tidigareställningstaganden.Såvitt gäller motionsyrkandet om en nyrehabiliteringsförsäkring noterarutskottet att regeringen ibudgetpropositionen har förklarat sinavsikt att förutsättningslöst studeramöjligheterna att införa en sådanförsäkring. Utskottet anser attregeringens beredning av frågan böravvaktas.När det gäller höjning av förmånstaket isjukförsäkringen ansåg utskottet,likaledes i betänkande 2001/02:SfU1, attdet är nödvändigt att taket höjs.Regeringen har aviserat en höjning avtaket fr.o.m. , underförutsättning att det statsfinansiellaläget så tillåter. Utskottet, som finnerdet rimligt att i ramen för utgiftsområdetäven beakta förslaget om en höjning avtaket, finner i övrigt inte skäl attföregripa regeringens ställningstagande ifrågan.I några av motionerna föreslås ettåterinförande av de tidigare beviskraven ilagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring.Utskottet, som konstaterar att beviskravenså sent som har sänkts(prop. 2001/02:81, bet. 2001/02:SfU10,rskr. 2001/02:213), anser inte att detfinns skäl att föreslå att ändrasitt tidigare beslut i frågan.Sammanfattningsvis vill utskottet anföraföljande. Även om RFV:s prognos förutgiftsutvecklingen inger oroinser utskottet svårigheten att redan nubedöma utvecklingen . RFV hardessutom inte haft möjlighet att ta hänsyntill de av regeringen aviserade förslagenför att komma till rätta med problemet medden ökande sjukfrånvaron. Som redan nämntshar regeringen aviserat förslag som antasmedföra att antalet sjukdagar minskar med10 % och utgifterna med ca 5 miljarderkronor . Mot bakgrundhärav anser utskottet att regeringensförslag till utgiftsram för budgetåret2003 får godtas liksom förslaget tillpreliminär fördelning av utgifterna . Motionerna Fi231yrkandena 5 och 6, Fi232 yrkandena 6 och7, Fi233 yrkandena 8 och 9 samt Fi234yrkandena 6 och 7 avstyrks med detanförda.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomPropositionenUtgiftsområdet omfattar politikområdetEkonomisk äldrepolitik. I politikområdetingår samtliga anslag inom utgiftsområdet.Från och med 2003 innefattar anslagengarantipension till ålderspensionärer ochefterlevande, omställningspension,änkepension i form av tilläggspension,bostadstillägg till pensionärer,delpension samt äldreförsörjningsstöd.Målet för politikområdet är att personermed låg eller ingen inkomstrelateradpension skall garanteras ett värdesäkratgrundskydd. Regeringen föreslår att måletfr.o.m. 2003 även skall omfatta attefterlevande make skall ges ett rimligtekonomiskt stöd för att klaraomställningen efter dödsfall.Utgiftsområdet kommer 2003 att påförasmarkant ökade utgifter. Utgifternaberäknas till ,vilket är högre änför 2002. I huvudsak finns det tvåförklaringar till denna förändring. Fördet första förs utgifterna för denbosättningsbaserade delen av folkpensionentill pensionärer som även uppbär ATP frånålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till utgiftsområde 11. Fördet andra ersätts folkpension,pensionstillskott och det särskildagrundavdraget av en fullt beskattadgarantipension. De sammanlagdautgiftsökningarna med anledning häravberäknas till ca 16 miljarder kronor.Förändringen förklaras även av attinkomstprövningen av folkpension frånänkepension avskaffas och att ettäldreförsörjningsstöd införs fr.o.m. den1 . Utgiftsökningar medanledning härav beräknas till sammanlagtca 1,5 miljarder kronor.I propositionen föreslås att ramen förutgiftsområdet för budgetåret 2003fastställs till 52 547 miljoner kronor.Vidare föreslås att godkännerden preliminära fördelningen till 51 762 miljonerkronor. Det är en ökning med 23 miljonerkronor av utgiftsramen jämförtmed beräkningen ekonomiskavårproposition och förklaras avprognosjusteringar.I propositionen framhålls attpolitikområdet förändras avsevärt fr.o.m.2003 i och med att det reformeradeålderspensionssystemet då träder i fullkraft. Den första åldersgruppen somomfattas av det reformeradeålderspensionssystemet, dvs. personer somär födda , fyller då och kanbeviljas garantipension. Det reformeradepensionssystemet innebär att nuhar ett modernt och politiskt stabiltpensionssystem som automatiskt följer denekonomiska och demografiska utvecklingen.Systemet, som bygger pålivsinkomstprincipen, dvs. att varjeinbetald avgift ger rätt till pension, germänniskor en större möjlighet att självapåverka storleken på sin framtida pension.Det nuvarande grundskyddet, folkpension,pensionstillskott samt särskiltgrundavdrag (SGA), upphör helt att utgåfr.o.m. Det nyagrundskyddet, garantipensionen, är högreän folkpension och pensionstillskott menär fullt beskattad. För depersoner som är födda eller tidigaremed rätt till ålderspension enligt detgamla folkpensions- och ATP-systemet skeranpassningen av reglerna genom att dagensgrundskydd i form av folkpension,pensionstillskott och det särskildagrundavdraget även för denna grupp ersättsmed en fullt beskattad garantipension. Vidomvandling till garantipension skalldenna, efter avdrag för skatt, motsvaraden tidigare pensionen. Ett påslag görsför att garantera att ingen skall förlorapå övergången till en beskattad pension.För dem som beviljas efterlevandepensionpå grund av ett dödsfall som inträffar2003 eller senare, förlängs den period somomställningspension kan betalas ut i tvåsteg. För efterlevande utan barn förlängsperioden från fr.o.m.2003 och fr.o.m. 2005.För familjer med barn i åldrarna 12-18 årförlängs omställningspensionen från 6månader och till24 månader från 2005.Särskild efterlevandepension kan intebeviljas om dödsfallet inträffar efter2002, men de som vid utgången av 2002erhåller förmånen får behålla den enligtövergångsregler.Sedan april 1997 inkomstprövasänkepension i form av folkpension ochpensionstillskott. Eftersom bådefolkpension och pensionstillskott upphöratt utgå , avskaffas samtidigtdenna inkomstprövning.Ändrade regler avseende bostadstilläggtill pensionärer m.fl. träder i kraft den1 och är en anpassning tilldet reformerade ålderspensionssystemet.Samtidigt ändras inkomstbegreppet så attdet i huvudsak kommer att följaskattelagstiftningen. Genom förändringarnaöverensstämmer inkomstbegreppet i principmed det som gäller för bostadsbidrag förbarnfamiljer.Ett äldreförsörjningsstöd införs fr.o.m.2003. Stödets syfte är att minskasocialbidragsberoendet hos äldre personer.Stödet, som är helt inkomstprövat,garanterar alla som har fyllt ochsom bor i en viss lägstalevnadsnivå samt ersättning för skäligbostadskostnad.Som en del av pensionsomläggningen 2003omfattas alla personer av sammainkomstskatteregler. Pensionärer skallsåledes betala skatt enligt samma reglersom gäller för löntagare. Regeringenföreslår i budgetpropositionen vissaförändringar av grundavdragsreglerna sombl.a. syftar till att riktainkomstskattesänkningarna till låg- ochmedelinkomsttagare. Dessainkomstskattesänkningar kommer såledesäven pensionärer till del.MotionernaModeraternaI motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -minskningar av utgiftsramarna förbudgetåren 2003 och 2004 med 570 miljonerkronor vardera.Motionärerna föreslår beträffandebostadstillägg för pensionärer m.fl. (BTP)att av bostadskostnaden mellan 100 kroch skall kunna ersättas.Motionärerna framhåller att utformningenav BTP har verkat kostnadsdrivande påframför allt kommunernas hyressättning.För pensionärer med full BTP innebärförslaget som mest en försämring med 144kr . Detta kompenseras avModeraternas förslag om höjning avgrundavdraget, vilket innebär att enpensionär med garantipension får ca 130och mer efter skatt 2003respektive 2004.FolkpartietI motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en ökning av utgiftsramen för budgetåret2003 med och med 170 miljoner kronor.Motionärerna anser attomställningspensionen för efterlevandeutan barn skall utges under tolv månaderfr.o.m. samt att innehavav fritidsfastighet inte skall påverkainkomstprövningen av BTP.KristdemokraternaI motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en ökning av utgiftsramen för budgetåret2003 med och med 540 miljoner kronor.Motionärerna anser attomställningspensionen för efterlevandeutan barn skall utges under tolv månaderfr.o.m.