bet · GP01KRU17 · 2002-04-04 00:00:00 — Ersättningar och bidrag till konstnärer SammanfattningI detta betänkande behandlas motionsyrkanden väcktaunder allmänna motionstiden hösten 2001.Utskottet föreslår med anledning av tvåmotionsyrkanden att skall göra etttillkännagivande till regeringen om att en översynbör göras av den individuella visningsersättningen.Översynen bör bl.a. innefatta en redogörelse avvilka återverkningar som nuvarande system har påolika konstkategorier, liksom vilka kategorier avbidragsmottagare som omfattas av ersättningen ochvilka som faller utanför den och orsakerna tilldetta. Regeringen bör även överväga vilket organ somär lämpligast för uppdraget att ansvara förfördelningen av ersättningen till konstnärerna.Övriga motionsyrkanden rör det statliga stödetsinriktning, översyn av de nuvarande stödformerna,ett generellt konstnärsstöd, inkomstgarantier,bemanningsföretag för kulturskapare,sammansättningen av ochBildkonstnärsfondens styrelser, trygghetssystem förkonstnärer, rådgivningscentrum för dansare samtfrågor om funktionshindrade konstnärer. Samtligayrkanden har avstyrkts av utskottet.I betänkandet har elva reservationer och ettsärskilt yttrande tagits in.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Inriktningen på det statliga stödet tillkonstnärsområdetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr205yrkande 17 i denna del, 2001/02:Kr227 yrkandena 6och 15 och 2001/02:Kr422 yrkande 16.Reservation 1 (m)Reservation 2 (mp)2. Översyn av de nuvarande stödformernaRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr272 yrkande1.Reservation 3 (m, kd, c, fp)3. Ett mer utvecklat generelltkonstnärsstödRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande14.Reservation 4 (mp)4. BemanningsföretagRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr205yrkande 17 i denna del och 2001/02:Kr227 yrkande7.Reservation 5 (m)5. Frågor om inkomstgarantier förkonstnärerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr230 och2001/02:Kr418 yrkande 17.Reservation 6 (kd)6. Individuell visningsersättningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om individuellvisningsersättning. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2001/02:Kr272 yrkande 5 och2001/02:Kr422 yrkande 18.Reservation 7 (s, v)7. ochBildkonstnärsfondens styrelserRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr272yrkande 2, 2001/02:Kr419 yrkande 27 och2001/02:Kr422 yrkande 13.8. Trygghetssystem för konstnärerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr205yrkande 17 i denna del, 2001/02:Kr227 yrkandena8-10 och 14, 2001/02:Kr418 yrkande 15 och2001/02:Kr422 yrkande 15.Reservation 8 (kd)Reservation 9 (mp)9. Rådgivningscentrum för dansareRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr419 yrkande22.Reservation 10 (kd, c, fp)10. Funktionshindrade konstnärerRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr421 yrkandena1 och 3-6.Reservation 11 (v)den 4 april 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), (), () och GunillaTjernberg (kd).2001/02KrU17Utskottets övervägandenInledningHuvudinriktningen på insatserna för konstnärernaangavs i den kulturpolitiska proposition somriksdagen tog ställning (prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Enligt regeringens bedömning borde statens insatsersyfta till att skapa förutsättningar för ett aktivt kulturlivsom ger arbete och försörjning åt konstnärernaoch rika kulturupplevelser för medborgarna, skapa sådana villkor för de professionellakonstnärerna att de kan basera sin försörjning påersättning för konstnärligt arbete, anpassa regelverken på alla politikområden så attrimlig hänsyn kan tas till konstnärernasspeciella förhållanden, ge möjlighet till konstnärlig förnyelse ochutvecklingsarbete genom olika former av direktkonstnärsstöd, förbättra möjligheterna till internationelltkonstnärligt utbyte.Efter beslut om den framtidakulturpolitiken utreddes konstnärernas villkor avKonstnärliga arbetsmarknadsutredningen, vilken avgavbetänkandet Arbete åt konstnärer (1997:183),, vilken avgav betänkandetGenerella konstnärsstöd (SOU 1997:184) ochKonstnärsersättningsutredningen, vilken avgavbetänkandena En fond för unga konstnärer () och Fonogramersättning (SOU 1997:149).Våren 1998 lade regeringen fram förslag i syfteatt förbättra konstnärernas villkor (prop.1997/98:87). Avsikten med förslagen var att skapasådana villkor för konstnärerna att de skulle kunnabasera sin försörjning på ersättning för utförtkonstnärligt arbete. Förslagen, som bifölls avriksdagen, innebar förstärkning och komplettering aversättningar till konstnärer och stimulans av derasarbetsmarknad för att öka efterfrågan (bet.1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303).En sammanfattning av de gjorda reformerna lämnadesi budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1utg.omr. 17 s. 32).Statligt stöd i olika former till konstnärer anvisasför under anslaget 28:21Ersättningar och bidrag till konstnärer (prop.2001/02:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr.2000/01:72). Under anslaget anvisas 268 795 000kronor, medel som fördelas av ochstyrelsen för , Sverigesförfattarfond samt upphovsrättsorganisationenBildkonst Upphovsrätt i (BUS).Av regeringens regleringsbrev för år 2002(utg.omr. 17) framgår att medlen under anslaget28:21 Ersättningar och bidrag till konstnärerfördelas på följande stödformer. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer, individuell visningsersättning (även kallad IV), inkomstgarantier för konstnärer (157 garantirumår 2002), långtidsstipendier (102 tioårigalångtidsstipendier ), bidrag till konstnärer inom områdena bild ochform, bidrag till konstnärer inom områdena musik samtscen och film, särskilda insatser för konstnärer påmusikområdet, ersättning åt författare m.fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek, bidrag till författare, översättare,kulturjournalister och dramatiker, ersättningar åt författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker ochtaltidningar, nordiska författarstipendier, nordiskt författarsamarbete, dramatikerstöd, fonogramersättning och statliga ålderspensionsavgifter.Under anslaget 28:19 Bidrag till bild- ochformområdet lämnas bidrag bl.a. tillutställningsersättning.Under hösten 2000 beslutade om enförändrad arbetslöshetsförsäkring (prop.1999/2000:139, yttr. 2000/01:KrU1y, bet.2000/01:AU5, rskr. 2000/01:102). att rimlig hänsyn bör tas till de särskildabehov som kan gälla för grupper medprojektanställningar och andra tillfälligaanställningar och osäkra anställningsförhållanden,liksom till villkor som gäller för personer som harupprepade perioder av arbetslöshet. kulturarbetsmarknaden.Regeringen har gett en särskild utredare iuppdrag att utreda hur gällande trygghetssystem inombl.a. socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet. Av utredningsdirektivenframgår att utredaren skall pröva om de nuvaranderegelverken innebär särskilda problem förkonstnärliga yrkesutövare samt i förekommande fallanalysera och redogöra för orsaken till problemen(dir. 2001:90).Konstnärernas villkor, det statligastödets inriktning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- inriktningen på det statliga stödet tillkonstnärsområdet, jämför reservationerna 1(m) och 2 (mp),- översyn av de nuvarande stödformerna,jämför reservation 3(m, kd, c, fp) och- ett mer utvecklat generellt stöd tillkonstnärer, jämför reservation 4 (mp).MotionernaI fyra motionsyrkanden behandlas frågor avövergripande art som rör inriktningen på detstatliga stödet till konstnärsområdet.Förslaget i motion Kr227 (m) syftar till attkonstnärer skall kunna basera sin försörjning påersättning för utfört konstnärligt arbete och intepå bidrag (yrkande 15). Liknande synpunkter framförsäven i motion Kr205 (m) yrkande 17 i denna del.Ett likartat syfte finns bakom motion Kr422 (mp),vari begärs att regeringen skall lämna förslag omhur konstnärerna skall kunna leva på sin lön(yrkande 16).I motionerna Kr205 (m) yrkande 17 i denna del ochKr227 (m) yrkande 6 ifrågasätts den nuvarandeutformningen av stöd och ersättningsformer tillkonstnärerna. I båda motionerna sägs även attskattetrycket bör sänkas och bidragen avvecklas. Imotion Kr227 (m) föreslås att stödformer såsomvisningsersättningen, utställningsersättningen,konstnärsbidragen, projektbidragen ochlångtidsstipendierna bör förändras. I stället bör -menar motionärerna - statens stöd inriktas på attöka de yrkesverksamma konstnärernas möjligheter attfå ersättning för det arbete de utför och möjliggöraatt verken visas och framförs inför publik.Motionärerna bakom motion Kr272 (kd, m, c, fp) anseratt staten skall överväga nya metoder och stödformersom kommer fler konstnärer till del och föreslårdärför att en översyn av de nuvarande stödformernaskall göras (yrkande 1).I motion Kr422 (mp) yrkas att regeringen skallframlägga förslag för om ett mer utvecklatgenerellt stöd till konstnärer. Enligt motionärernabör fler konstnärer - och inte endast en mindreexklusiv grupp - komma i fråga för stödet (yrkande14).Utskottets ställningstagandeSom redovisats i inledningen till detta betänkandesyftar statens insatser på det konstnärspolitiskaområdet bl.a. till att skapa sådana villkor för deprofessionella konstnärerna att de kan basera sinförsörjning på ersättning för utfört konstnärligtarbete, ett syfte som också återfinns i här aktuellamotioner om inriktningen på det statliga stödet tillkonstnärsområdet, nämligen motionerna Kr205 (m)yrkande 17 i denna del, Kr227 (m) yrkandena 6 och 15samt Kr422 (mp) yrkande 16.Ett annat syfte med statens insatser har de olikaformerna av direkt konstnärsstöd som skall gekulturskaparna möjlighet till konstnärlig förnyelseoch utvecklingsarbete.Det finns också från statens sida en strävan attanpassa regelverken på alla politikområden, så attrimlig hänsyn kan tas till konstnärernas speciellaförhållanden. Som exempel kan nämnas attförhållandena på den konstnärliga arbetsmarknadentogs upp i proposition 1999/2000:139 Enrättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring ochbehandlades av vid 2000/(yttr. 2000/01:KrU1y, bet. 2000/01:AU5, rskr.2000/01:102). Vidare kan nämnas att en kartläggningnyligen påbörjats av hur gällande trygghetssystemförhåller sig till konstnärlig verksamhet. Utskottetåterkommer till denna kartläggning längre fram ibetänkandet.De beslut som fattade åren 1996 och 1998då det gäller inriktningen av konstnärspolitiken harföljts av beslut om resursförstärkningar av flera avde aktuella bidragen och ersättningarna.Utskottet har vid sina överväganden kommit framtill att det inte finns anledning för attgöra något uttalande om en förändrad inriktning avkonstnärspolitiken. Det finns inte heller anledningatt föreslå en ändrad inriktning av stöden ochersättningsformerna till konstnärerna. Det äremellertid angeläget att understryka betydelsen avatt konstnärernas villkor uppmärksammas ävenframgent. Utskottet har med tillfredsställelsenoterat att regeringen anser att förbättringar pådetta område bör prioriteras även i fortsättningen(jfr prop. 2001/02:1 utg.omr. 17 s. 29).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr205 (m) yrkande 17 i dennadel, Kr227 (m) yrkandena 6 och 15 och Kr422 (mp)yrkande 16.Förslaget om en översyn av de nuvarandestödformerna, som framförs i motion Kr272 (kd, m, c,fp), ger utskottet anledning att påpeka att allastödformer inom det konstnärspolitiska området -även de som beslutades - självfallet bör sesöver och även följas upp, t.ex. för attundersöka om intentionerna med stöden har infriats,om stöden är ändamålsenliga m.m.En utförlig genomgång av de stödformer somhanteras av presenteras i denresultatredovisning som återfinns inämndens årsredovisning. För Författarfonden ärsituationen något annorlunda. Eftersom fonden inteär en myndighet kan inte samma krav påårsredovisning ställas som på ochandra myndigheter. Inom Författarfonden görsemellertid på fondens eget initiativ olika översyneroch utvärderingar. görs enutvärdering av dramatikerstödet. har fondenutvärderat olika ersättnings- och stödformer inombiblioteksersättningen. Konstnärsnämndensårsredovisning och Författarfondensverksamhetsberättelse med årsbokslut ligger tillgrund för regeringens resultatbedömningar ibudgetpropositionen, som kan vara mer eller mindreutförliga.I sammanhanget bör nämnas att en viss översyn avkonstnärsstöden kommer att äga rum inom ramen förUtredningen om konstnärerna och trygghetssystemensom omnämnts i det föregående. Den särskildeutredaren har i uppdrag att analysera hurkonstnärspolitiska stipendier och bidrag påverkarkonstnärliga yrkesutövares rätt till andrastödformer utanför det kulturpolitiska området (dir.2001:90).Utskottet vill slutligen påminna om vad utskottetuttalade vid föregående , nämligen följande(bet. 2000/01:KrU3 s. 9).Både utskottet och regeringen har påpekat att detinte är lätt att beskriva och bedöma resultatenav kulturpolitiska insatser. Det krävs bådekvantitativa och, inte minst, kvalitativa måttoch bedömningsgrunder. Arbete pågår inomKulturdepartementet med att utveckla mål- ochresultatstyrningen. Utskottet förutsätter attregeringen, när en tids erfarenheter har samlatsav reformer, tar ställning till i vilkaformer utvärdering skall ske av reformernaseffekter och av överensstämmelsen mellanriksdagens beslut och uppnådda resultat och attregeringen redovisar detta för riksdagen.Utskottet har alltjämt samma uppfattning i dennafråga och ser fram emot den nya form avresultatredovisning som regeringen avser attöverlämna till i en skrivelse i maj 2002om kultur, välfärd och delaktighet.Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte ärmotiverat att gör ett tillkännagivande omen översyn av de konstnärliga stödformerna. MotionKr272 (kd, m, c, fp) yrkande 1 avstyrks därmed.Motionärerna bakom motion Kr422 (mp) yrkande 14föreslår att regeringen skall lägga fram förslag omett mer utvecklat generellt stöd till konstnärer.Bland stöd- och ersättningsformerna påkonstnärsområdet finns riktade insatser med generellverkan. Exempel härpå är den individuellavisningsersättningen, som delas ut med vissautomatik till dem som uppfyller kraven i uppsattaregler, bidragen till visningsorganisationer ochutställare, dramatikerstödet och satsningen påTeateralliansen . Bland stödformerna påkonstnärsområdet finns även sådana som är avselektiv karaktär i form av exempelviskonstnärsbidrag, projektbidrag, långtidsstipendieretc., vilka lämnas till enskilda konstnärer efteransökan och bedömning. Då det gäller de stödformersom genereras av biblioteksersättningen fördelarFörfattarfonden dels generell ersättning tillförfattare och andra upphovsmän, dels selektiva stödi form av stipendier och liknande.Konstnärsstödsutredningen presenterade i sittbetänkande Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) enkonstruktion för ett generellt stöd i form av eninkomstförstärkning. Utredningen visade således attdet var möjligt att införa ett någorlunda enkeltgenerellt stöd men ansåg sig inte kunna rekommenderadenna stödform. I stället föreslog utredningen enrad andra åtgärder inom de olika konstområdena isyfte att förstärka konstnärernas ekonomiskaförhållanden. Regeringen - och därefterkulturutskottet och - fann att det äreffekten, inte formen, som bör vara utslagsgivandevid valet av insatser och att det inte fannsförutsättningar för att införa ett generelltkonstnärsstöd. På utskottets förslag godkänderiksdagen regeringens förslag att en rad generelltverkande insatser och förstärkningar i ställetskulle göras av det slag som utredningen förordat(prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr.1997/98:303).Utskottet kan inte finna att det i den nu aktuellamotionen förts fram skäl för ett ändratställningstagande, som skulle innebära ett beslut omatt nuvarande selektiva stödformer skall ersättasmed ett generellt konstnärsstöd. Motion Kr422 (mp)yrkande 14 avstyrks därmed.BemanningsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombemanningsföretag, jämför reservation 5 (m).MotionernaFörslaget i motion Kr227 (m) syftar till att ettrikstäckande bemanningsföretag för kulturskapareskall bildas i stället för . Ettgemensamt nätverk - bemanningsföretag - ökarchanserna för kulturskaparna att kunna pröva nyavägar till försörjning och också sannolikheten attde lyckas med sina mål. I motionen föreslås attregeringen skall samla intressenter på området föratt diskutera och ta initiativ till ettbemanningsföretag, som dock inte bör vara statligtstyrt (yrkande 7).Även i motion Kr205 (m) föreslås att ettbemanningsföretag för konstnärer skall inrättas(yrkande 17 i denna del).Utskottets ställningstagandeFörslag, som syftar till att bemanningsföretag förkulturarbetare skall inrättas, har /2000och 2000/riksmöten avstyrkts av kultur-,arbetsmarknads- och finansutskotten. En redogörelsehärför återfinns i betänkande 2000/01:KrU3 s. 10-11.En försöksverksamhet med en s.k. tredjeanställningsform inom teaterområdet, sedermerabenämnd , bedrevs under åren 1999och 2000 och permanentades därefter fr.o.m. år 2001.Verksamheten drivs som ett aktiebolag ochfinansieras huvudsakligen med statliga medel, förnärvarande , som anvisas överanslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte ochsamarbete. skall verka förfrilansande skådespelares trygghet och minskadeberoende av arbetslöshetsförsäkringen samt stimuleratill utveckling och rörlighet inom teaterlivet.Utskottet delar regeringens uppfattning attpermanentningen av alliansen utgör ett gott exempelpå att kultur- och arbetsmarknadspolitiska mål harkunnat förenas på ett positivt sätt (jfr prop.2001/02:1 utg.omr. 17 s. 53). Enligt utskottetsmening är verksamheten vid avstort värde och bör få fortsätta att utvecklas.Utskottet kan inte se att det finns någon anledningför att göra ett tillkännagivande avinnebörd att denna verksamhet skall ersättas med ettbemanningsföretag av det slag som föreslås imotionen. Det ankommer på regeringen att i detordinarie budgetarbetet överväga om en satsningmotsvarande behöver göras pånågon annan konstnärsgrupp och vilken utformning ensådan satsning i så fall skall ha.Det bör tilläggas att viss arbetsförmedlandeverksamhet bedrivs vidcentrumbildningarna med hjälp av statsmedel somanvisas över kulturbudgeten (anslaget 28:2).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr205 (m) yrkande 17 i dennadel och Kr227 (m) yrkande 7.Frågor om inkomstgarantier förkonstnärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omfrågor om inkomstgarantier för konstnärer,jämför reservation 6 (kd).MotionernaI motion Kr418 (kd) föreslås att en översyn skallgöras av inkomstgarantin. Motionärerna ifrågasätterom det är rimligt att ca 150 konstnärer skall få enlivstidslön och undrar om det inte i stället vorebättre att sprida stödet till fler (yrkande 17).I motion Kr230 (m) begärs att systemet med s.k.konstnärslön avskaffas. Det är, menarmotionärerna, inte rimligt att vissa konstnärergaranteras en viss inkomst under återstoden av sittliv, oavsett vad de producerar.Utskottets ställningstagandeSystemet med en garanterad inkomst för konstnärerinfördes som en del av det ekonomiskatrygghetsprogram för konstnärer som då byggdes upp.Av förordningen (1976:504) om inkomstgarantier förkonstnärer framgår att garantin tillförsäkrarkonstnären ett belopp motsvarande fem basbelopp.Beloppet minskas med innehavarens årsinkomst iövrigt. Innehavare av inkomstgaranti utses fr.o.m.den 1 december 2001 av ochstyrelsen för (se prop.2001/02:1 utg.omr. 17 s. 69, bet. 2001/02:KrU5,rskr. 2001/02:20). finns 157 garantirum.Under anslaget 28:21 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer anvisas 16 927 000kronor för ändamålet.Utskottet erinrar om att inkomstgarantin är avseddför konstnärer som står för en konstnärligverksamhet av hög kvalitet och som har storbetydelse för svenskt kulturliv (1 § förordningen).Även för denna kvalificerade grupp av konstnärervarierar inkomsterna från den ena perioden till denandra. Garantin gör det möjligt för dem att klarasin försörjning även under de tider då de av olikaskäl har svårt att få andra inkomster. Utskottetanser att garantin motsvarar ett angeläget behov ochutgör en viktig del av den statligakonstnärspolitiken. Det anförda innebär attutskottet inte kan tillstyrka förslaget i motionKr230 (m) om att systemet med inkomstgaranti skallavskaffas. Inte heller det förslag om en översyn avstödet som framförs i motion Kr418 (kd) kantillstyrkas av utskottet. Utskottet förutsätter attde årliga översyner som görs av stödformerna inombåde och Författarfonden inbegriperäven inkomstgarantierna.Motionerna Kr230 (m) och Kr418 (kd) yrkande 17avstyrks således.Individuell visningsersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med anledning av motionsförslagtillkännage för regeringen att en översynskall göras av den individuellavisningsersättningen, jämför reservation 7(s, v).MotionernaI motion Kr272 (kd, m, c, fp) föreslås att enöversyn skall göras av den individuellavisningsersättningen. Motionärerna anser attersättningssystemet har sina begränsningar. Imotionen sägs att mycket lite eller inget tillfallertecknare, keramiker, konsthantverkare ellerfotografer. Ersättningsformen bör nu bli föremål förutvärdering vad gäller ersättningarna, hur och tillvem eller vilka de fördelas. Likaledes börutvärderingen avse vilken organisation som är denbästa för ändamålet, både vad gäller t. ex.objektivitet och insyn (yrkande 5).Ett liknande yrkande framställs i motion Kr422(mp). Motionärerna karakteriserar systemet somsnedfördelande, då det ger mest till de konstnärersom säljer mest konst. Regeringen bör därförgenomföra en översyn av den individuellavisningsersättningen i syfte att finna ett merrättvist fördelningssystem. Av motionen framgår attdet i en sådan översyn bör övervägas om det privataupphovsrättsorganet BUS skall fördela denindividuella visningsersättningen. Det är nämligensvårt för myndigheterna att få insyn i en privatförenings verksamhet (yrkande 18).Tidigare riksdagsbehandlingVisningsersättning till konstnärer för offentligtexponerade verk som inte längre ägs av konstnäreninfördes fr.o.m. /83. Under åren1987/88-1992/93 fördelade styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond en del av visningsersättningen somen standardiserad ersättning, sedermera kalladindividuell visningsersättning, till alla konstnärermed ett visst antal verk i offentlig ägo. Dennaersättning uppgick /93 till 3 000kronor och konstnär. Bildkonstnärsfondensstyrelse valde att avskaffa denna form av ersättningsom ansågs vara för låg. Ersättningen som såledesupphörde fr.o.m. ansågs saknaekonomisk betydelse för konstnären som detvar dyrt att administrera utbetalningarna. Efterbeslut av (bet. 1994/95:KrU21, rskr.1994/95:285) återinfördes en standardiserad,individuell visningsersättning (IV) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.1996/97:129). Den fördelas av föreningenBildkonst Upphovsrätt i (BUS). För ändamålethar anvisats över anslaget 20:21Ersättningar och bidrag till konstnärer för år 2002.Bestämmelser för individuell visningsersättningfinns i förordningen (1996:1605) om individuellvisningsersättning.Utskottets ställningstagandeDen individuella visningsersättningen (IV) har i sinnuvarande form funnits . Ersättningenär generell till sin karaktär och betalas ut tillkonstnärer endast med hänsyn till om deras försåldaverk finns i offentlig ägo. BUS fördelar ersättningtill konstnärer vars verk ägs av stat, landsting ochkommuner. Till den offentliga ägargruppen räknasbl.a. museer, även sådana som är stiftelsedrivna,liksom statliga affärsdrivande verk såsom Posten,och SJ samt - - kommun- ellerlandstingsägda bostadsfastighetsbolag.Utskottet har inhämtat att konst som ägs av t.ex.kyrkliga församlingar, statliga aktiebolag, ideellaföreningar såsom Folkets hus, Våra gårdar,bostadsbolag som HSB och inte omfattas aversättningen.De olika konstnärsgrupperna, dvs. även fotografer,tecknare m.fl. som nämns i motion Kr272 (kd, m, c,fp), kan komma i åtnjutande av ersättningen i denmån deras verk befinner sig i offentlig ägo enligtovanstående. Därutöver måste vissa kriterier förersättningssystemet vara uppfyllda.