bet · GP01TU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Regeringen bör därför ge allakommittéer och särskilda utredare med uppdrag attbelysa befintlig lagstiftning i uppdrag att övervägadenna fråga.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att IT-utvecklingen ställer nya krav på rättsordningen. Dendigitala tekniken gör exempelvis att text, ljud,bild och data kan hanteras och förmedlasgenom olika former av distributionssystem. Dettaleder till ett närmande mellan olika nät (t.ex. nätför telefoni, data och television), tjänster(kommunikationstjänster och innehållstjänster) ochapparater (t.ex. telefoner och TV-mottagare). Det äri denna miljö som nya användningsområden ochtillämpningar av informationsteknik växer fram isnabb takt. Det är viktigt att lagstiftningen inomområdet är väl anpassad till denna utveckling.Under de senaste åren har mot denna bakgrund ettomfattande lagstiftningsarbete genomförts. Blandpågående större utredningar kan särskilt nämnasUtredningen om elektronisk kommunikation (N2001:07), vars arbete bedrivs mot bakgrund av såvälden tekniska och marknadsmässiga utveckling somskett inom området som de rättsakter som kommer attantas inom Europeiska gemenskapen. Utredaren hartill uppgift att analysera lagstiftningen inomområdet och föreslå sådan ny lagstiftning som behövsför en samordnad reglering av elektroniskkommunikationsinfrastruktur och elektroniskakommunikationstjänster. Utgångspunkten skall varaatt de telepolitiska målen och det IT-politiskamålet samordnas. I sitt arbete skall utredaren bl.a.vägledas av slutsatserna om behovet av samordning avlagstiftningen till följd av konvergensutvecklingen.Syftet är att skapa den moderna, teknikneutrala ochframtidsanpassade lagstiftning som efterlyses i deaktuella motionerna.Utskottet vill vidare hänvisa till IT-kommissionenoch dess särskilda observatorium för rättsfrågor.Det IT-rättsliga observatoriet har till uppgift attidentifiera och diskutera problem inomrättsordningen för att underlätta och påskyndaförändringar och moderniseringar av lagstiftningen.Observatoriet skall vidare inom ramen för av prioriterade områden självständigt tafram underlag för kommissionens råd till regeringenom rättsliga angelägenheter.Med hänvisning till det anförda bedömer utskottetatt syftet med de nu aktuella motionsförslagenkommer att tillgodoses utan någon åtgärd frånriksdagens sida. Följaktligen avstyrks motionerna2000/01:T707 (kd, m) yrkande 2, 2000/01:T717 (m)yrkande 6 och 2001/02:T465 (c) yrkande 11.7 UtbildningsinsatserUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om särskildautbildningsåtgärder avstyrks med hänvisningtill gällande riktlinjer för IT-politiken ochpågående insatser för att höja kompetensen påIT-området.MotionsförslagLennart m.fl. (c) bedömer i motion2000/01:T713 att informationsteknikens snabbautveckling kommer att innebära att morgondagensgränssnitt, dvs. formen för kommunikation mellanmänniskan och datorn, förändras dramatiskt.Samtidigt blir tekniken en del av vardagen för allamänniskor på ett helt annat sätt än . Enavgörande utbildningsinsats behövs för att fåmänniskor att kliva över vad som kan beskrivas somtekniktröskeln. Regeringen bör därför formuleramålet om ett kunskapslyft inom IT. Regeringen börbjuda in en mängd aktörer som kan vara behjälpliga idetta arbete och beredskap bör finnas för att stödjainsatserna ekonomiskt.Holger m.fl. (kd, m) refererar i motion2000/01:T707 till en undersökning som visar att detallra viktigaste hindret för en ytterligare IT-expansion är bristande IT-kunskaper. Därför behövsen offensiv satsning på en bred och kvalificerad IT-utbildning i skolorna samt vuxenutbildningar idatoranvändning och informationsteknik. Motionärernaframhåller vidare att arbetskraft med bra IT-kunskaper ger goda internationellakonkurrensförutsättningar. Särskildautbildningsinsatser föreslås riktas motsmåföretagen.Utskottets ställningstagandeEnligt IT-politiska beslut utgören ökad IT-kompetens ett av de tre prioriteradeområdena för att främja en god och bred användningav IT i samhället. Mot denna bakgrund ingår i detIT-politiska handlingsprogrammet en rad insatser föratt främja IT-kompetens för att skall kunnatillhöra de länder som leder utvecklingen ochanvändningen av IT. Som framgår av regeringensresultatredovisning i budgetpropositionen för år2002 har en rad initiativ tagits för att främjauppbyggnaden av IT-kompetensen. Ibudgetpropositionen aviseras också en förlängning avden särskilda satsningen på IT i skolan (ITiS)t.o.m. och att ytterligare ca 13 000 lärareska kunna delta i programmet förkompetensutveckling. Utskottet konstaterar därmedatt utbildning och kompetens tillmäts stor betydelsei den IT-politik som har lagt fast.Som uppmärksammas i motion 2000/01:T707 (kd, m) ärde mindre företagen inte alltid lika benägna att tatill sig nya informationstekniska lösningar som destörre. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt detta i många fall beror på bristande kunskap omhur IT kan integreras i affärsverksamheten. Verketför näringslivsutveckling () har mot dennabakgrund i samråd med Företagarnas Riksorganisationoch andra berörda organisationer formulerat ettnationellt program för att höja , benämnt IT.SME.se. För programmet harregeringen avsatt och 10miljoner kronor år 2002.Utskottet utgår från att fortsattautbildningsinsatser görs för att förbättra IT-kompetensen och bedömer därmed att syftet medmotionerna 2000/01:T707 (kd, m) yrkande 3 och2000/01:T713 (c) yrkande 4 kommer att tillgodoses.Något initiativ från sida är därför inteerforderligt, varför yrkandena avstryks.8 IT-användning och en ekologiskthållbar utvecklingUtskottets förslag i korthetInformationstekniken har stor betydelse föratt möjliggöra en ekologiskt hållbarutveckling. Med hänvisning till attregeringen beslutat att inrätta ettsärskilt forum för IT och miljö avstyrkerutskottet ett motionsyrkande.MotionsförslagCenterpartiet framhåller i motion 2000/01:MJ711 avLennart m.fl. att en väl fungerande ochutbyggd IT-infrastruktur är viktig för att göra detmöjligt att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle.IT kan på ett påtagligt sätt bidra till att minskatransportbehovet i samhället. Så kalladeintelligenta hus kan spara energi och få människoratt känna sig tryggare. Med användning av ITmöjliggörs också distansarbete, distansutbildningsamt telefon- och bildkonferenser, vilket minskarantalet resor. Möjligheterna för att med hjälp av ITskapa miljövinster är dock i stort sett okända.Hoten mot miljön är likaså dåligt kartlagda.Regeringen bör därför initiera en utredning om IToch miljö.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning ominformationsteknikens betydelse för möjligheternaatt uppnå en ekologiskt hållbar utveckling. Enligtriksdagens IT-politiska beslut gäller attinformationstekniken skall användas för att främjaen ekologiskt hållbar utveckling, att datorer ochannan IT-utrustning skall inordnas i ett hållbartkretslopp samt att IT skall bidra till att minskatransporters miljö- och hälsopåverkan. Vidareförutsätts att olika aktörer stimuleras att arbetaför att IT-tillämpningar i högre grad utnyttjas isyfte att minska miljöpåverkan och främja en hållbarutveckling.Enligt vad utskottet erfarit har regeringennyligen beslutat att tillsätta ett särskilt Forumför IT och miljö, där företrädare för bl.a.näringsliv, intresseorganisationer och forskarekommer att ingå. Arbetsgruppens uppgift skall bl.a.vara att belysa hur IT-tillämpningar i högre gradkan utnyttjas för att minska miljöpåverkan ochfrämja en hållbar utveckling. Exempel på frågor somman avser att ta upp i arbetsgruppens arbete är hur IT kan bidra till en minskad bränsleförbrukninginom transportsektorn och hurtransportinformation kan leda till smidigaretrafikflöden,- IT-tillämpningar som bidrar till enminskad energi- och resursförbrukning kanintegreras i offentlig planering,-- hänsyn kan tas till miljön vidutbyggnaden av den snabbt växande e-handeln,-- miljökrav kan uppställas vid IT-upphandlingar,-- införande av distansarbete eller video-och telekonferenser kan ge miljömässiga ochekonomiska vinster såväl för samhället som för detenskilda företaget och dess anställda,-- IT-funktioner i större omfattning kanersätta fysiska produkter och bidra till enavmaterialisering.-Enligt utskottets mening får därmed förutsättas attsyftet med motionsförslaget kommer att bli vältillgodosett. Något initiativ från sidaär därför inte erforderligt, varför utskottetavstyrker motion 2000/01:MJ711 (c) yrkande 38.9 Fri programvaraUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag omåtgärder för att främja bl.a. användning avfri programvara med hänvisning till att detinte bör ankomma på att taställning i frågan. Jämför reservation 3(kd).MotionsförslagLennart m.fl. (c) framhåller i motion2000/01:T713 att fri programvara är ett av de mestspännande områdena inom IT-utvecklingen. Enormamängder programvara av mycket hög kvalitetproduceras inom ramen för alla de projekt somsysslar med fri programvara. Motionärerna menar attdet nu är hög tid för riksdag och regering attengagera sig aktivt för att främja fri programvara.Offentliga insatser för fri programvara föreslåsinom bl.a. områdena legala aspekter,kvalitetssäkring och utvecklingsstimulans.Enligt motionen bör vidare svenska myndigheter sålångt som möjligt avstå från att använda patenteradprogramvara för kommunikation med medborgarna.Annars inskränks möjligheterna att använda ochsprida information samt att utveckla handel ochkommunikationssystem som interagerar med deoffentliga systemen.Utskottets ställningstagandeFri programvara (Open source) är ett nytt sätt attutveckla programvara som bygger på attdatorprogrammets källkod skall vara fri för alla,detta för att bl.a. påskynda utvecklingen. Friprogramvara behöver i sig inte vara gratis. Förutomatt det går att konstruera affärsmodeller kring friprogramvara som bygger på en kommersiell verksamhet,går det att ta betalt direkt för programvaran enligtett stort antal licensvillkor. Det avgörande är attkällkoden blir tillgänglig för köparen.Exempel på denna typ av program äroperativsystemet Linux och webbservern Apache.Fördelar med öppen källkod anges bl.a. vara attprogramvaruutveckling stimuleras och nya produkterkan lanseras snabbare. För många applikationer ärdet också till fördel från säkerhetssynpunkt attkällkoden kan granskas. Rätten att utnyttja ochgratis distribuera programvaran underlättar ocksåspridningen till mindre kapitalstarka användare. Föranvändarna kan det vara en fördel att ett endaföretag inte kan monopolisera programvaran och skapabesvärande beroendeförhållanden. Som delvis berörs iden aktuella motionen finns det också en rad problemmed en ökad användning av fri programvara.Enligt vad utskottet erfarit har EU intresseratsig för fri programvara inom ramen för IST(). EU arbetar bl.a.med att initiera projekt för att få fram exempel påanvändning av fri programvara. Enligt vad utskotteterfarit har också frågan om fri programvarauppmärksammats av IT-kommissionen.Utskottet vill vidare, när det gällermyndigheternas kommunikationssystem med medborgarna,hänvisa till att Statskontoret har i uppgift attutveckla den tekniska infrastrukturen för data- ochtelekommunikation genom att i samverkan med delsstatliga myndigheter, dels kommuner och landsting,öka utvecklingen och användningen av gemensammastandarder och tillämpningar.Utskottet anser att det inte bör ankomma påriksdagen att behandla frågor kring utveckling ochanvändning av olika typer av programvaror. Det fårförutsättas att de myndigheter som har ansvar förIT-användningen följer utvecklingen på området ochtar de initiativ som kan anses påkallade.Motion 2000/01:T713 (c) yrkandena 6och 8 avstyrks.10 ProgramvarulicenserUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att olovligtutnyttjande av datorprogram aktivt motverkasoch avstyrker ett motionsförslag om statligpolicy för programvaruhantering.MotionsförslagKristdemokraterna efterlyser i motion 2001/02:T466av m.fl. en statlig policy förprogramvaruhantering. Som motivering anges attenligt en utredning från Statskontoret garanterarbara av myndigheterna att enbart lagligprogramvara används. För att stimuleraaffärsutvecklingen, men också för att upprätthållamoralen, är det viktigt att s.k. piratkopiering avprogramvara bekämpas.Utskottets ställningstagandePå regeringens uppdrag har Statskontoret nyligenkartlagt de statliga myndigheternas rutiner förhantering av programvarulicenser (Statligamyndigheters rutiner för hantering avprogramvarulicenser, 2000:11). Enligt rapportenlägger de statliga myndigheterna ned ett omfattandeoch seriöst arbete på att hantera sinaprogramvarulicenser korrekt. Statskontoret bedömeratt myndigheternas rutiner för licenshanteringsammantaget är goda. Det gäller bl.a. hantering avlicensbevis samt distribution och installation avprogram. Av rapporten framgår dock att licensavtalenofta är mycket komplicerade och svåra att tolka föranvändarna. Dessutom ändras reglerna ofta. EnligtStatskontoret är det rättighetsägarna som självamåste ta ansvar för att hjälpa användarna medtolkning av licensreglerna. Det vore också enligtStatskontoret rimligt om rättighetsägarna genom sinabranschorganisationer försökte att förenklalicensvillkoren för att underlätta för kunderna.Vidare framhålls att det finns behov av nyaförvaltningsanpassade licensieringslösningar. Föratt följa upp rutinerna för licenshantering avserStatskontoret att göra en ny kartläggning om två år.Utskottet anser det viktigt att som ett avvärldens ledande IT-länder lägger stor vikt vid attfölja upp lagstiftningen om immaterialrättigheteroch motverkar olovligt utnyttjande av datorprogram.Utskottet förutsätter att staten som en viktigdatoranvändare är ett föredöme när det gällerkontroll och ansvarsfull hantering av licensieradeprogramvaror. är det som Statskontoretframhåller angeläget att regelverket förenklas. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion2001/02:T466 (kd) yrkande 8. Syftet medmotionsyrkandet förutsätts komma att tillgodoses.11 FrekvensutrymmeUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om användning avfrekvensutrymmet i etern avstyrks medhänvisning till att Post- och telestyrelsenverkar för att det begränsadefrekvensutrymmet används effektivt. Jämförreservation 4 (m).MotionsförslagOla och (båda m)understryker i motionerna 2000/01:T712 och2001/02:T240 betydelsen av att frekvensutrymmet ietern används effektivt. Motionärerna framhåller attfrekvensutrymmet är begränsat och skall räcka tillTV, radio, personradiotrafik, mobilteletjänster ochradiobaserat Internet. I motionerna kritiseras ocksåutbyggnaden av ett marknät för digital TV.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frekvensutrymmet i eternkan betraktas som en begränsad naturtillgång somskall räcka till en rad olika tjänster, som TV,radio, personradiotrafik, mobilteletjänster ochInternetuppkoppling. Det gör det angeläget ochnödvändigt att tillgängliga frekvenser utnyttjaseffektivt.Post- och () ansvarar förfördelningen av frekvenser inom landet och samordnarverksamheten med andra länder. Utskottet förutsätteratt PTS aktivt verkar för ett effektivt utnyttjandeav frekvensutrymmet. Utskottet är inte berett attvidta någon åtgärd med anledning av de aktuellamotionsförslagen. Utskottet avstyrker därförmotionerna 2000/01:T712 (m) och 2001/02:T240 (m).12 InternetspråkUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om bruk avsvenska bokstäver som å, ä och ö på Internetmed hänvisning till pågåendeutvecklingsarbete för att möjliggöraanvändning av nationella tecken.MotionsförslagGunnel (c) konstaterar i motion 2000/01:T701att e-post och adressystemet på Internet är uppbyggtpå det engelska språket. Detta skapar problem fördem som har t.ex. tecknen å, ä eller ö i ortsnamn,firmanamn eller egennamn. bör därför tainitiativ till att internationellt utökateckenmängden för Internetadresser.Utskottets ställningstagandeInternets internationella standardiseringsorgan IETF(Internet Task Force) har sedan längearbetat med en standard som skall kunna hanteranationella tecken. väntas detta arbeteresultera i en accepterad standard som ger möjlighetatt utöver engelskans alfabet även använda olikanationella tecken i domännamn på Internet. Tillexempel kommer de svenska tecknen å, ä och ö attkunna användas i domännamnsdelen för hemsidor och e-post. Så snart som det är praktiskt möjligt efterdet att IETF är klart med denna standard , som ansvararför toppdomänen se, att tillåta registrering avdomännamn som innehåller bokstäverna å, ä och ö.Förslaget till ny standard hanterar en stor mängdnationella tecken utöver de svenska.För användarna kommer det att ta efterdet att standarden är fastställd innan nationellatecken fungerar helt problemfritt. Samtligaklientprogramvaror som använder domännamn (t.ex.webbläsare och e-postprogram) måste nämligen förstuppdateras. Det är därför rimligt att anta attinternationella tecken i domännamn kommer attanvändas i större utsträckning först efter att detkommit ut nya versioner av populära operativsystem.I sammanhanget kan nämnas att på nu-domänen på Internet erbjuds möjlighet att användasvenska, danska, tyska, spanska och andravästeuropeiska bokstäver.Med hänvisning till pågående utvecklingsarbete föratt möjliggöra nationella tecken avstyrks motion2000/01:T701 (c).13 Konkurrensen på telemarknadenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att konkurrens är ett viktigtmedel för att uppfylla de telepolitiskamålen. Med hänvisning till pågående arbetefinns det inte skäl för att nu tanågot initiativ för att ompröva dengrundläggande marknadsregleringen påtelekommunikationsområdet. Utskottetavstyrker därmed samtliga motionsförslag.Jämför reservation 5 (m, kd, fp).MotionsförslagCarl Bildt m.fl. (m) konstaterar i motion2000/01:T717 att den svenska telemarknadenskonkurrensutsättning har lett till sänkta priser ochgjort till ett världsledande land när detgäller bl.a. antalet mobiltelefoner ochInternetabonnemang. Senfärdigheten medtelemarknadens fortsatta avreglering har dockinneburit att håller på att passeras avandra länder. Underlåtelsen att privatisera detgamla har lett till att harfungerat som en bromskloss och motverkat EU:sambition att skapa öppna marknader. Telias pris-sättning av lokalsamtal och företagets rätt att taut höga samtrafikavgifter hämmar konkurrens ochmarknadsutveckling. Enligt motionen bör accessnätetöppnas för full konkurrens, och fullständignummerportabilitet bör gälla vid byte avteleföretag. Post- och roll börvidare stärkas genom att myndigheten ges störrebefogenheter att vidta konkurrensfrämjande åtgärder.Johnny m.fl. (kd) understryker i motionerna2001/02:T466 och 2000/01:T212 vikten av atttelenäten öppnas för konkurrens. Därmed främjas ettökat utbud av tjänster och lägre priser.Avregleringen av telemarknaden har betytt mycket förSveriges utveckling . Enligtmotionärerna är dock konkurrensen fortfarandebristfällig när det gäller fastnätstelefonin pågrund av de höga avgifter som tar ut förtillträde till sitt accessnät. Konkurrensen börockså ökas vad gäller förval och byte avteleoperatör.Även m.fl. (fp) efterlyser i motion2001/02:T463 en ökad konkurrens på accessnätet föratt främja att alla får tillgång till telefoni tillrimliga priser.Utskottets ställningstagandeSedan den svenska telemarknaden avreglerades den 1juli 1993 har utvecklingen varit mycket expansiv,som konkurrensen utvecklats positivt på istort sett samtliga delar av marknaden. Sammantagetomsatte fast telefoni och mobila teletjänster 39,9miljarder kronor , vilket motsvarar entillväxt på jämfört . Sedanår 1994 har marknadens värde vuxit . Demobila teletjänsternas andel av marknaden har sedanår 1994 ökat från . är fortfarandeden största operatören, men bolagets andel av dentotala marknaden för fast telefoni och mobilateletjänster har sjunkit från till 73 %år 2000. Allt tyder på att konkurrensen kommer atthårdna ytterligare.Den snabba utvecklingen på teleområdet sedanmarknaden öppnades för konkurrens har föranlett enrad regeländringar. Det gäller exempelvis regler omsamtrafik och nummerportabilitet i syfte att främjauppbyggnaden av en väl fungerande telemarknad. Post-och () har vidare fått en utökadtillsynsroll och ett tydligare ansvar somsektorsmyndighet på teleområdet.Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på attkonkurrensen på telekommunikationsområdet harstärkts genom att flera avtalträffats om samtrafik mellan teleoperatörerna.Samtidigt har samtrafiktaxorna sjunkit väsentligt,och priskonkurrens har uppstått även när det gällerlokalsamtal. Den s.k. förvalsreformen harlett till bättre konkurrens, fler telebolag,prissänkningar och mer medvetna konsumenter. Vidarekan nämnas att fattade beslutom ändrade ersättningsregler för nummerportabilitet.Med nummerportabilitet avses att en abonnentbehåller sitt telefonnummer när denne byterteleoperatör.Det finns dock vissa marknader som inte varitutsatta för någon större konkurrens. abonnemang i det fasta telenätet, somuppmärksammas i de aktuella motionerna. Denna frågahar fått ökad betydelse i och med möjligheten attutnyttja frekvenserna i kopparnätet för snabbanslutning till Internet (xDSL-teknik). Förnärvarande har endast ett fåtal teleoperatörertecknat avtal med om tillträde tillaccessnätet. Bland operatörerna har prisetuppfattats som högt och det har därför inte bedömtsvara lönsamt att utnyttja tjänsten fördirektanslutning av abonnenter för fast telefoni.I och med att EG-förordningen om lika tillträdetill accessnätet trädde i kraft den 2 januari 2001skapas möjligheter för ökad konkurrens också inomdenna del av marknaden. För del innebärdetta att nu är skyldigt att erbjuda andraoperatörer tillgång till det kopparbaseradeaccessnätet på vissa villkor. Priset för tillträdetill accessnät och tillhörande faciliteter skallenligt förordningen vara kostnadsorienterat. PTSskall bl.a. se till att avgifterna för tillträdetill accessnätet främjar en sund och stabilkonkurrens och kan framtvinga ändringar i Teliaspriser om detta är motiverat.Enligt vad utskottet erfarit har PTS under år 2001påbörjat en översyn av de kalkylmodeller som användsvid beräkning av den kostnadsorienteradeersättningen för samtrafik till mobila och fastanät, samt för tillgång till accessnät. Arbetetsyftar till att utvärdera nuvarande kalkylmodelleroch föreslå vilka modeller som bör användas iframtiden. Regeringen har vidare gett PTS i uppdragatt särskilt följa tillämpningen av EG-förordningenom tillträde till accessnätet. Senast den 2 maj 2002skall PTS redovisa vilka åtgärder som vidtagits samtvid behov även föreslå ytterligare åtgärder som kankrävas i syfte att ge förordningen största möjligagenomslagskraft.Utskottet kan därmed konstatera att flertaletmotionsförslag om ökad konkurrens på telemarknadennumera har tillgodosetts. Det gäller bl.a. förslagenom tillträde till accessnätet och införandet avfullständig nummerportabilitet. Prövning pågår ocksåom de närmare villkoren för tillträde tillaccessnätet. Utskottet vill vidare hänvisa tillpågående beredning av departementspromemorianEffektiv tvistlösning på teleområdet. I denna harman föreslagit att PTS befogenheter att besluta omvad som skall gälla mellan parterna vid tvistutvidgas till att gälla alla tvister mellanteleföretag om tillämpningen av telelagen.Enligt utskottets mening finns det mot dennabakgrund inte skäl för att nu ta någotinitiativ för att ompröva den grundläggandemarknadsregleringen på telekommunikationsområdet.Utskottet vill slutligen också hänvisa till Post-och ansvar att följa upp och årligenredovisa utvecklingen på telemarknaden. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna2000/01:T212 (kd) yrkande 38, 2000/01:T717 (m)yrkande 5, 2001/02:T463 (fp) yrkande 21 i denna deloch 2001/02:T466 (kd) yrkande 3. Syftet medmotionsyrkandena är redan tillgodosett ellerförutsätts bli tillgodosett.14 KonsumentinriktningUtskottets förslag i korthetDet är viktigt att telemarknaden utvecklas påett kundanpassat sätt.