bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Landets elförsörjningskall tryggas genom ett energisystem som grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor och på en effektiv energianvändning.Energin skall användas så effektivt som möjligt medhänsyn tagen till alla resurstillgångar. Målet förde insatser som görs av staten på forskning,utveckling och demonstration av ny energiteknik äratt under kraftigt öka el-och värmeproduktionen från förnybara energikälloroch utveckla kommersiellt lönsam teknik förenergieffektivisering.Som regeringen anfört i proposition 2001/02:143Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning syftar avregleringarna av el- ochnaturgasmarknaderna till en ökad valfrihet förkonsumenter och ett effektivare resursutnyttjande.En välfungerande konkurrens bidrar till en dämpadprisutveckling vilket är av stor betydelse för densvenska industrins konkurrenskraft och hushållensekonomi. På den gemensamma och internationellamarknaden är det vidare av största vikt atttillförsel av energi sker på lika villkor och medklara och tydliga miljömål. En avgörande del avenergipolitiken är att harmonisera regler, avgifteroch skatter så att energileverantörer oavsett landkan konkurrera på lika villkor somenergiförsörjningen bidrar till en hållbarutveckling. Enligt utskottets bedömning kan syftetmed motion MJ6 (fp) yrkande 4 med det anförda i alltväsentligt anses tillgodosett. Yrkandet påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd.I anslutning till motion MJ260 (fp) yrkande 4 omstimulans av investering och bruk av förnyelsebaraenergibränslen konstaterar utskottet att det inomramen för det nu gällande energipolitiska programmetfinns stöd för investeringar i biobränslebaseradkraftvärme (jfr SFS 1998:22 och NUTFS 1998:3). Somregeringen anför i propositionen (2001/02:143 s. 84)Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning är målet att användningen av elfrån förnybara energikällor skall öka med 10 TWhfrån nivå . är enkontrollstation för klimatarbetet inlagd och dåskall det nationella målet för el producerad medförnybara energikällor utvärderas. Om det visar sigatt det finns förutsättningar för att ytterligareöka elproduktionen med förnybara energikällor, ärdet regeringens bedömning att en lämpligambitionsnivå skall vara att öka den årligaförnybara energiproduktionen med från 2002års nivå till 2010. I propositionen anförs vidare(s. 90) att en lag om ett kvotbaseratelcertifikatsystem för att främja elproduktion frånförnybara energikällor bör införas. El somproduceras med hjälp av vindkraft, solenergi,geotermisk energi, vattenkraft och vågenergi samtbiobränsle är sådan elproduktion som bör berättigaanläggningens innehavare till elcertifikat.Certifikatsystemet bör träda i kraft den 1 januari2003. Systemet bör bygga på att producenter av elfrån förnybara energikällor tilldelas elcertifikatav staten och att det finns en kvotplikt, sominnebär en skyldighet för elförbrukare ochelleverantörer att ge in elcertifikat till staten iförhållande till den mängd el man förbrukat ellersålt. Om kvotplikten inte fullgörs, bör ensanktionsavgift betalas till staten. Det anfördainnebär att utskottet avstyrker motionens yrkande iden mån det inte kan anses tillgodosett.När det gäller de frågor om biobränsle ochenergiskatter som tas upp i motion MJ7 (c) yrkande 3instämmer utskottet i regeringens uttalande iproposition 2001/02:143 Samverkan för en trygg,effektiv och miljövänlig energiförsörjning (s. 18)att reformeringen av dagens energiskattesystem ärangelägen. avnedsättningsregler på energiskatteområdet (dir.2001:29) väntas slutföra sitt arbete under år 2002.Mot bakgrund av kommitténs förslag bör sedanperspektivet vidgas till hela energiskatteområdet. Ibudgetpropositionen för redovisades enstrategi för reformeringen inkluderandekompletterande analyser av alternativa styrmedel somsystem för handel med utsläppsrätter för koldioxid,system med elcertifikat och modeller med långsiktigaavtal. I strategin betonas att en reformering avdagens energiskattesystem är en central del av engrön skatteväxling. Det skall vara lönsamt attinvestera i varu- och tjänsteproduktion i Sverigeoch det skall vara fördelaktigt att investera iekologisk energiteknik, bl.a. elproduktion frånförnybara energislag och effektivareenergianvändning. Beskattningen bör ge drivkrafterför hushållning och konvertering till förnybaraenergislag, som den inte skall påverkaindustrins internationella konkurrenskraft negativt.Som anförs i skrivelsen Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling (s. 27) bör skatteväxlingen enligt denav antagna strategin för en successivtökad miljörelatering av skattesystemet (prop.2001/02:1, volym 1, s. 197-200, bet. 2001/02:FiU1)sålunda utgå från de av fastställdamiljömålen. Motion MJ7 (c) yrkande 3 bör med detanförda lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion MJ7(c) yrkande 4 om att det är nödvändigt attmiljöanpassa transportsystemet och attkollektivtrafiken bör förbättras. Det övergripandemålet för transportpolitiken är enligt skrivelsenNationell strategi för hållbar utveckling attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. Sexdelmål anger ambitionsnivån på lång sikt, bl.a.skall transportsystemet vara tillgängligt och ha högtransportkvalitet. Transportsystemets utformning ochfunktion skall anpassas till krav på en god ochhälsosam livsmiljö för alla, där natur- ochkulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållningmed mark, vatten, energi och andra naturresurserskall främjas. Som anförs i skrivelsen kommer etthållbart transportsystem att kräva insatser av ettstort antal aktörer. Politiska beslutsfattare,myndigheter, näringsliv och inte minst de enskildamedborgarna har viktiga roller att fylla. Derasarbete måste understödjas av en konsekvent ochlångsiktig politik.I skrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling gesnågra exempel på att kollektivtrafiken harförbättrats, t.ex. genom Göteborgsöverenskommelsensinvesteringsprogram för miljö- ochtrafikförbättringar med satsningar påkollektivtrafikförbättringar i form av nyaspårsträckningar och spårvagnar samt miljö- ochtrafiksäkerhetsförbättringar i det lokala vägnätet.Citytunneln blir en del i kollektivtrafiksystemet iSkåne. Den kommer att knyta samman länsjärnvägarnatill ett samordnat system.Regeringen tillsatte en kommittémed uppgift att utifrån ett konsument- ochhelhetsperspektiv identifiera, analysera ochbeskriva kollektivtrafikens problem och möjligheter,formulera mål och visioner samt föreslå ändringar avorganisation och regelverk o.d. av betydelse förkollektivtrafikens utveckling och ett ökatkollektivt resande. Kommittén skall utgöra ett forumför samarbete mellan staten och övriga aktörer påkollektivtrafikområdet. Kommittén skall redovisa ettslutbetänkande . MotionMJ7 (c) yrkande 4 bör med det anförda och i avvaktanpå resultatet av kommitténs arbete lämnas utanvidare åtgärd.I anslutning till motion MJ7 (c) yrkande 5 omtillgängligheten till bunkerolja av miljöklass 1vill utskottet påpeka att regeringen avser att låtaSjöfartsverket fortsätta det prioriterade arbetetmed att utveckla systemet med miljödifferentieradefarledsavgifter och verka för att motsvarandesystem införs i andra länder (jfr bet. 2001/02:MJU3s. Förutom att aktivt arbeta för spridning avsystemet driver också på internationelltför att skapa gemensamma minimikrav påutsläppsbegränsningar för sjöfarten påinternationell nivå. Regeringen har vidare angivitatt även i fortsättningen kommer att varapådrivande i de olika internationellaorganisationerna och inom EU för att åstadkommaöverenskommelser om minskade utsläpp från sjöfarten.Utskottet förutsätter, i likhet med trafikutskottet(bet. 2001/02:TU1), att i internationellasammanhang driver frågan om miljödifferentieradefarleds- respektive hamnavgifter. Syftet meddifferentieringen är ju att motverkaluftföroreningar från fartyg, t.ex. genom att dessaanvänder avgasrening och lågsvavlig bunkerolja.Därmed utgår utskottet från att regeringen även inomEU verkar för att lågsvavlig bunkerolja kantillhandahållas i alla hamnar inom EU där bunkringsker.Som utskottet har redovisat (bet.2001/02:MJU10 s. 23) pågår inom () och IMO () arbete för att finna vägaratt minska utsläpp från internationella luft- ochsjötransporter. har dessutom lagtfram ett förslag om alternativa bränslen förvägtransport och om åtgärder för att främjaanvändningen av biobränslen samt om en ändring avmineraloljedirektivet (92/81/EEG) som möjliggörskattereduktion för biodrivmedel (KOM(2001)547slutlig). Enligt vad utskottet erfarit försökerSverige tillsammans med övriga länder inom EU finnavägar att få in bunkerbränslen i diskussionen omåtaganden och styrmedel. Emellertid råder enighet omatt dessa diskussioner primärt skall föras inomramen för och . Motion MJ7 (c) yrkande 5 ärsom ovan framgår i huvudsak tillgodosedd i dennadel.När det gäller emissioner från fordon vill utskottetframhålla att vid behandlingen avbudgetpropositionen för beslutade enstrategi för alternativa drivmedel medskattenedsättning och pilotprojektsdispenser (prop.2001/02:1 s. 201, bet. 2001/02:FiU1, rskr.2001/02:34). Skattenedsättning kan ske antingen viapilotprojekt, för vilka medges befrielse från bådeenergi- och koldioxidskatt eller via en generellkoldioxidskattebefrielse med stöd av ett beslutenligt artikel 8.4 i mineraloljedirektivet. Vidarebör uppmärksammas att beslutadeett tillkännagivande (bet. 2000/01:MJU16) tillregeringen med innebörd att gällande bestämmelser ommiljöklassningen av vissa drivmedel skulle ses överutan dröjsmål. Kriterierna för miljöklassning bordeenligt miljö- och jordbruksutskottet utformas så attde inte missgynnar mer miljövänliga bränslen. Genombeslut uppdrog regeringen åtNaturvårdsverket att utveckla systemet medmiljöklasser för fordonsbränslen. Naturvårdsverketskall efter samråd med berörda myndigheter och andraintressenter analysera möjligheten att revidera ochkomplettera nuvarande bestämmelser om miljöklassningav bränslen.Beträffande alternativa drivmedel anfördenäringsministern i ett svar påfråga 2001/02:934 att regeringens målsättning är attge stöd till flera olika former av forsknings- ochutvecklingsprojekt parallellt, för att på så vis iett senare skede kunna utvärdera vilka bränslen somblir gångbara . Skattestrategin kan börjatillämpas . pågår arbete inomRegeringskansliet med att utforma kriterier för vadsom skall gälla för den nya skattestrategin.Som framgår av skrivelsen Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling (s. 53) föreslår regeringen ett samlatprogram för teknisk utveckling, demonstration ochinförande av nya lösningar inom transportpolitiken.Programmet bör enligt skrivelsen främja utvecklingoch kunskapsuppbyggnad inom områdena fordonsteknik,bränslen och emissioner, byggande avenergieffektiva, ekologiskt hållbara system samtanvändningen av IT inom transportsystemet.Programmet bör genomföras inom ramen för Vägverketssektorsansvar. Den svenska bilindustrin arbetar medatt miljöanpassa fordonen. Kunskap om teknik ochorganisatoriska lösningar som kan bidra till enhållbar utveckling är viktiga konkurrensfaktorer.Många av världens ledande fordonstillverkare satsari dag stora resurser på att skapa konkurrensfördelargenom att tidigt kunna erbjuda bränslesnålare elleralternativt drivna fordon. Ett samarbete mellanstaten och näringslivet kan bidra till utvecklingenav framtidens teknik. Som ett led i detta samarbetepågår ett samarbete mellan staten ochfordonsindustrin med sikte på att utveckla ny ochmiljövänlig fordonsteknik. Samarbetet innebär attupp till satsas gemensamtunder , varav den statligafinansieringen kommer att uppgå till maximalt 500miljoner kronor. Industrin bidrar således med ca . Programmet omfattar områdensåsom avancerad förbränningsteknik, hybridfordon ochbränslecellsteknik, viktreduktion samt allmänkompetensförsörjning. Mot bakgrund av vad somanförts ovan och i avvaktan på resultatet av detfortsatta arbetet anser utskottet inte att riksdagenbör göra något uttalande med anledning av motion MJ7(c) yrkande 6. Motionen avstyrks i berörd del.Lokalt arbete med hållbar utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredningsarbete motionsyrkanden omAgenda 21-arbetet (c).SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingI gav regeringen i uppdragatt inventera och redovisa myndigheternas arbete medAgenda 21 och hållbar utveckling under perioden1996-2000. Inventeringen kommer attutgöra ett underlag för den rapportering som Sverigeskall göra vid världstoppmötet i hösten2002. En studie av kommunernas arbete med Agenda 21påbörjades och redovisades under våren2000 av statsvetenskapliga institutionen vid Umeåuniversitet på uppdrag av . Denförsta delen av studien utgjordes av enenkätundersökning som refererades samma höst iregeringens skrivelse Hållbara (skr.1999/2000:13).Nationell strategi för hållbar utvecklingFå FN-konferenser har på den lokala nivån fått ettsådant genomslag som kring miljö ochutveckling i . I har allakommuner arbetat med på olika sätt.MotionernaEnligt motion MJ507 (c) bör Agenda 21-arbetetintensifieras i rikets alla kommuner genom enförnyad kampanj. Många av kommuner haraktivt arbetat med att höja det allmännamiljömedvetandet om sambanden mellan vår livsstiloch en utveckling mot ekologisk hållbarhet. Påriksplanet arbetar intensivt meddessa frågor. Det har visat sig att arbetet på detlokala planet i kommunerna har stagnerat.Agenda 21-arbetet får enligt motion MJ518 (mp)inte avstanna, och kopplingen mellan matproduktionoch miljöpåverkan bör förstärkas och synliggöras(yrkande 16).Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen (skr. Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling s. 55) anser utskottet att ambitionen attSverige skall vara en internationellt pådrivandekraft och ett föregångsland för ekologiskt hållbarutveckling står fast. Det internationella samarbetetär nödvändigt för att åstadkomma ett ekologiskthållbart . Genomförandet av ochförberedelserna för världstoppmötet om hållbarutveckling i är centralautgångspunkter i arbetet.Som anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 90) har det lokala Agenda 21-arbetet ofta inneburit att samverkan mellan olikasektorer inom den kommunala förvaltningen har ökat.Olika samrådsgrupper och nätverk har bildats i ettförsök att ta ett större helhetsgrepp kring vissafrågor. Detta har bidragit till att miljöfrågorna istörre utsträckning integreras i de olika kommunalaförvaltningarnas arbete och har även blivit enstrategisk fråga på kommunledningsnivå.Nationalkommittén för och Habitat (M2000:02) har regeringens uppdrag att ytterligareförankra, samordna och utveckla arbetet med Sverigesåtaganden inom och Habitat. Kommitténskall utarbeta en nationalrapport tillvärldstoppmötet i . I ettavslutande betänkande skall kommittén senast ijanuari 2003 redovisa sina slutsatser av det svenskaarbetet med och Habitat sedan FN-konferenserna i respektiveIstanbul . Med ledning av världstoppmötet iJohannesburg förväntas kommittén vidarelägga fram förslag om hur det fortsatta arbetet medAgenda 21, Habitat och hållbar utveckling börutformas. I avvaktan på resultatet av det pågåendeberedningsarbetet föreslår utskottet att motionernaMJ507 (c) och MJ518 (mp) yrkande 16 lämnas utanvidare åtgärd.Ett globalt ansvarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omSveriges ansvar gentemot länderna i vårtnärområde (c), en nordisk miljöunion (c),ökning av budget (mp), miljöklausuleri internationella handelsavtal (mp), jordensvattentillgångar (mp), ökad harmonisering avmiljöreglerna i EU (m), komplettering av EU:sstrategi för hållbar utveckling (kd) m.m.Utskottet hänvisar till att kraven imotionerna i stora delar överensstämmer medden av regeringen förda politiken.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingFN:s arbete för hållbar utveckling har på tio årfått en sammanhållen riktning genom devärldskonferenser som genomfördes på 1990-talet.Våren 2001 har ytterligare steg tagits, inte minstvid FN-konferenser om de minst utvecklade ländernassituation med hiv/aids. Femårsutvärderingar avgenomförandet av åtaganden gjorda vidvärldskonferenserna har hållits med skiftandekvalitet. Till de mer framgångsrika hörfemårsutvärderingen om boende och bebyggelsefrågor(Habitat, +5), som arrangerades i New Yorki juni 2001.I december 2000 beslöt atttioårsuppföljningen av om miljö ochutveckling skall hållas i i form av etttoppmöte för stats- och regeringschefer. Mötetskall utvärdera genomförandet av resultaten frånRio de Janeiro 1992 samt identifiera och bemöta nyautmaningar. Beslutet innebär vidare attförberedelserna bedrivs med utgångspunkt i lokala,nationella och regionala erfarenheter ochprioriteringar.Nationell strategi för hållbar utvecklingAnsvaret för att uppnå hållbar utveckling ligger ihuvudsak på varje nation. Med en växandeglobalisering ökar dock det ömsesidiga beroendet.Ojämn fördelning av resurser och fattigdomtillsammans med livsstilar och konsumtion med högenergiförbrukning och materialomsättning hotarjordens livsuppehållande ekologiska system. Enhållbar utveckling kräver åtgärder på global,regional, nationell och lokal nivå i såväl i-ländersom . Ett hållbart kan inte skapaspå bekostnad av andras möjligheter till hållbarutveckling. Vi har också ett ansvar att bidra tillatt alla människors grundläggande behovtillfredsställs inom ramen för de ekologiskasystemens bärkraft. Det krävs således insatser bådeför att ställa om och för att stödja andraländers ansträngningar.Sverige har bedrivit ett omfattandeförändringsarbete inom utvecklingssamarbetet. Iskrivelsen utvecklingssamarbete för hållbarutveckling (skr. 1996/87:2) angav regeringenriktlinjerna för detta förändringsarbete. Senareunder 1996 togs ett handlingsprogram för hållbarutveckling fram, som inkluderar en policy och enomfattande handlingsplan. Policyprogram har tagitsfram för hållbart bistånd inom flera ämnesområden,bl.a. energi, jordbruk, skogsbruk, vattenresurser,miljöundervisning m.m. Ett miljöledningssystem äretablerat inom det bilaterala utvecklingssamarbetet.Strategiska miljöbedömningar ochmiljökonsekvensbeskrivningar görs systematiskt.Cirka hälften av bilaterala insatser harmiljö som huvudsyfte eller delsyfte.MotionernaEnligt motion MJ7 (c) har ett ansvargentemot länderna i vårt närområde att genom biståndminska deras miljöskadliga utsläpp. Många avländerna i närområdet befinner sig i ekonomiskt ochsocialt utsatta situationer som gör att utsläpp avmiljöskadliga ämnen i atmosfären inte kommer högtupp på agendan (yrkande 7). Vidare bör regeringenunder ta initiativ till bildandet av ennordisk miljöunion (yrkande 8). Även i motion U302(c) tar man upp behovet av bildandet av en nordiskmiljöunion. I finns en likartad syn påmiljöfrågorna, vilket gör att förutsättningarna föratt bilda en miljöunion är goda (yrkande 4).Enligt motion MJ40 (mp) skall verka föratt FN-organens rättsliga och administrativakompetenser förstärks för att kunna garantera ettglobalt styrelseskick för hållbar utveckling(yrkande 2). Vidare anförs att skall tainitiativ till att föra in miljöklausuler iinternationella handelsavtal (yrkande 4). Sverigebör utveckla strategier för implementering,finansiering och uppföljning av internationellamiljöavtal på global och lokal nivå (yrkande 5).Sverige bör enligt motionen verka för attinternationella miljööverenskommelser tas in i WTO:sregler och ges status som handelsundantag (yrkande6), för att implementera GEF som globalmiljöstyrning (yrkande 7), för att årligabudget fördubblas (yrkande 8), för att UNEPuppgraderas till en världsmiljöorganisation (WEO),och det är både nödvändigt och önskvärt att WEOinrättas på (yrkande 9) samtatt verkar för att internationellahandelsavtal skall underställas ombiologisk mångfald (yrkande 11). börsärskilt uppmärksamma tillgången till rent vattensom det mest akuta miljöproblemet (yrkande 13).Vidare anförs att på Johannesburgkonferensenskall agera för att tillgång till rent vattenförblir en mänsklig rättighet (yrkande 14) och moten fortsatt privatisering av jordensvattentillgångar (yrkande 15). Marknaderna i de rikaländerna bör enligt motionen öppnas för de fattigaländernas produkter, inklusive jordbruks- ochtextilprodukter (yrkande 16). I motionen anförsvidare att folkliga organisationer i de fattigaländerna borde utgöra en särskild målgrupp förSveriges biståndsverksamhet (yrkande 17).Enligt motion MJ209 (m) blir det internationellamiljösamarbetet allt viktigare. Ett framgångsriktsamarbete har stor betydelse för eftersomvårt land är starkt påverkat av gränsöverskridandemiljöproblem (yrkande 10).I motion MJ337 (c) anförs i fråga om behovet avökad överstatlighet på miljöområdet inom EU attmiljön utgör ett tydligt område där ökadöverstatlighet är nödvändig. som ökadöverstatlighet erfordras på miljöområdet är detviktigt att slå fast att enskilda länder måste kunnagå längre om det finns motiv för detta (yrkande 21).I motion MJ518 (mp) framhålls vikten av attmiljö- och hälsokrav ställs i internationellahandelsrelationer, både inom EU och inom WTO. Ettland måste kunna säga nej till varor som inte leverupp till de krav man ställer på den inhemskaproduktionen (yrkande 7).Enligt motion U303 (m) bör verka för enökad harmonisering av miljöreglerna i EU. EU germedlemsstaterna både en möjlighet och en viktig rollför att motverka miljöföroreningar över gränserna(yrkande 14).Regeringen bör enligt motion U348 (mp) verka föratt uppnå en bättre tillämpning av gällandegemenskapslagstiftning på miljöområdet.Miljöfrågorna skall vara en självklar del vid alltbeslutsfattande (yrkande 5). Vidare framhålls viktenav att påverka det dokument som skall ligga tillgrund för EU:s gemensamma röst vid iJohannesburg (yrkande 17).I fråga om de förslag som kommissionen ipresenterade i sitt utkast till strategi för hållbarutveckling anförs i motion K426 (kd) att regeringenbör driva de förslag som fanns i kommissionensursprungliga dokument och på så vis kompletteraöverenskommelsen i (yrkande 24 ).Utskottets ställningstagandeSamstämmighet i utrikespolitikenUtskottet instämmer i vad som anförs i motionernaMJ40 (mp) yrkande 2 och MJ209 (m) yrkande 10 om attdet internationella miljösamarbetet blir alltviktigare och att bör verka för att FN-organens rättsliga och administrativa kompetenserbör förstärkas för att kunna garantera ett globaltstyrelseskick för hållbar utveckling. Som anförs iskrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (s.55) står ambitionen att skall vara eninternationellt pådrivande kraft och ettföregångsland för ekologiskt hållbar utvecklingfast. Det internationella samarbetet är nödvändigtför att åstadkomma ett ekologiskt hållbart Sverige.Genomförandet av och förberedelserna förvärldstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburgår är centrala utgångspunkter i arbetet.Som anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling ligger ansvaret för att uppnåhållbar utveckling i huvudsak på varje nation. Meden växande globalisering ökar dock det ömsesidigaberoendet. Ojämn fördelning av resurser ochfattigdom tillsammans med livsstilar och konsumtionmed hög energiförbrukning och materialomsättninghotar jordens livsuppehållande ekologiska system. Enhållbar utveckling kräver åtgärder på global,regional, nationell och lokal nivå i såväl i-ländersom . Ett hållbart kan inte skapaspå bekostnad av andras möjligheter till hållbarutveckling. Vi har också ett ansvar att bidra tillatt alla människors grundläggande behovtillfredsställs inom ramen för de ekologiskasystemens bärkraft.Svenska internationella insatser för hållbarutveckling sker främst inom internationellaorganisationer såsom FN, EU, , , och Baltic 21, inom internationellamiljökonventioner samt genom bilateralt och annatmultilateralt utvecklingssamarbete.