bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — samt att innehavav fritidsfastighet inte skall påverkainkomstprövningen av BTP.CenterpartietI motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 1 160 miljoner kronoroch för med 510 miljonerkronor.Motionärerna anser att garantipensionenskall höjas med från 2003.Vad avser BTP skall avbostadskostnaden kunnaersättas.Utskottets bedömningUtskottet har att ta ställning till delsförslag till utgiftsram för budgetåret2003, dels förslag till preliminärfördelning av utgifterna för budgetåret2004. Förslagen redovisas i tabellennedan. Beloppen anges i miljoner kronor.År Regerin m Fp kd cgen2003 52 547 - 570 + 125 + - 1125 1602004 51 762 - 570 + 170+ -540 510Under fick alla, ävenpensionärerna, bidra till saneringen avstatens finanser. Bland annat skrevs detdåvarande basbeloppet inte upp helt ilinje med inflationen, vilket påverkadepensionerna . Dockprioriterades ett bibehållet skydd för desämst ställda pensionärerna. De som enbarthaft folkpension och pensionstillskott hartill och med fått reala förbättringar.Bostadstillägg och pensionstillskott harhöjts, vilket i första hand gynnat dem somhar låga pensioner. somsamhällsekonomin har förbättrats harvillkoren för pensionärerna återställtsoch förbättrats. Därutöver är fr.o.m. 2002ATP-pensionerna för ålderspensionärerknutna till den allmännainkomstutvecklingen i stället för tillprisutvecklingen genom s.k.följsamhetsindexering. Efter debesparingar som genomfördes har höjningar av bostadstilläggettill pensionärer och det särskildagrundavdraget kunnat prioriteras både 2001och 2002. Även nivån i det särskildabostadstillägget har förbättrats fr.o.m.2001. Därtill har den särskildaskattereduktionen på förvärvsinkomsterutvidgats till att gälla pensionsinkomsterfrån . Utvidgningen har gjorts för attkompensera pensionärerna för debesparingar som tidigare gjorts påbasbeloppet. Framför allt har nämndajusteringar i regelverken kommit attberöra dem med låg eller ingen ATP.De omfattande regelförändringar inomutgiftsområdet som börjar gälla fr.o.m.2003 har redan beslutat om.Regeringen föreslår i budgetpropositioneninga nya regelförändringar inomutgiftsområdet. Utskottet noterar dock attinkomstprövningen av änkepensionernaupphör och att regeringen föreslagitskattelättnader även för pensionärerfr.o.m. Oaktat de satsningar somsåledes har beslutats om ochsom även föreslagits i form avskattelättnader, förutsätter utskottet attregeringen även fortsättningsvis följerutvecklingen av pensionärernas ekonomiskasituation.Riksdagen har beslutat attomställningspensionen skall förlängas fr.o.m. 2003.Regeringen har vidare aviserat sin avsiktatt återkomma med förslag som förlängeromställningspensionen till tolv månaderfrån 2005. Utskottet vill i sammanhangeterinra om att utskottet i betänkande1999/2000:SfU13 har förutsatt attregeringen återkommer med förslag tillriksdagen om det visar sig ekonomisktmöjligt att tidigarelägga den aviseradeförlängningen till tolv månader.Utskottet tillstyrker den av regeringenföreslagna utgiftsramen för budgetåret2003 samt den preliminära fördelningen avutgifterna för . Utskottetavstyrker motionerna Fi231 yrkandena 5 och6, Fi232 yrkandena 6 och 7, Fi233yrkandena 8 och 9 samt Fi234 yrkandena 6och 7.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnPropositionenPolitikområdet Ekonomisk familjepolitikomfattar utgiftsområde 12 Ekonomisktrygghet för familjer och barn samt anslag21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande. Statens övriga ekonomiska stödtill barnfamiljerna är studiebidragen(utgiftsområde 15) och maxtaxa inombarnomsorgen (utgiftsområde 16).I utgiftsområde 12 ingår allmännabarnbidrag inklusive flerbarnstillägg ochförlängt barnbidrag, föräldraförsäkringinklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag tillinternationella adoptioner, barnpensionoch efterlevandestöd till barn, vårdbidragtill funktionshindrade barn samtpensionsrätt för barnår.Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgåtill budgetåret2003. Utgiftsramen uppgår till ca 800miljoner kronor mer jämfört medberäkningen vårproposition.Denna förändring kan framför alltförklaras av en ny befolkningsprognos.Regeringen föreslår i denna propositionatt den nivå i föräldraförsäkringen somersätter dagar med belopp motsvarandeförälderns sjukpenning höjs från 120 till150 kr fr.o.m. den 1 januari 2003.Regeringen aviserar även en höjning till180 kr per dag , om detstatsfinansiella läget så medger. Vidareavser regeringen att föreslå en höjning avinkomsttaket i föräldraförsäkringen från7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. den 1juli 2003, om det statsfinansiella lägetså medger.Den preliminära fördelningen beräknas till 55 077miljoner kronor.MotionernaModeraternaI motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med för och enminskning med förbudgetåret 2004.Motionärerna motsätter sig regeringensförslag att höja taket iföräldraförsäkringen, liksom den redaninförda extra mamma/pappamånaden iföräldraförsäkringen. Vidare ansermotionärerna att den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen börbaseras på de två föregående årensinkomst.Enligt motionärerna bör underhållsstödetses över. Man räknar med att en sådanöversyn leder till besparingar för staten.Vad gäller bidrag till internationellaadoptioner tillförs medel så att bidragskall kunna utges av kostnadenför adoption av barn, dock högst 55 000kr. Medel avsätts även för en månadsretroaktivitet i samband med ansökan omvårdbidrag för funktionshindrade barn.Motionärerna föreslår, utanförpolitikområdet, ett grundavdrag i denkommunala beskattningen på perbarn 2003 och per barn 2004.Från 2004 föreslår motionärerna att enbarnomsorgspeng införs för de familjer sominte utnyttjar kommunalt finansieradbarnomsorg. Den föreslagnabarnomsorgspengen skall utgå med 3 000 krskattefritt för barn mellan ettoch . Eftersom föräldralediga kanutnyttja denna barnomsorgspeng när barnetblir , föreslås att de 90garantidagarna i föräldraförsäkringenavskaffas fr.o.m. 2004.FolkpartietI motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 110miljoner kronor för och enökning med förbudgetåret 2004.Motionärerna föreslår att en s.k.jämställdhetsbonus införs. Den innebär atten högre ersättning, , utgår för varjemånad som den ena föräldern tar ut iföräldraförsäkringen och som motsvaras aven månad som den andra föräldern också tarut. Taket i föräldraförsäkringen föreslåshöjas till 10 prisbasbelopp fr.o.m. den 1januari 2004, dvs. inte från den 1 juli2003.Vidare anser motionärerna att utgifternainom underhållsstödet kan hållas tillbakabl.a. genom att det gemensammaföräldraansvaret markeras. Enligtmotionärerna kan även vissa besparingargöras inom utgiftsområdet genom attåtgärder vidtas mot felaktigautbetalningar.Utanför utgiftsområdet föreslås från 2003en skattereduktion för barnfamiljer med ca80 kr och barn.Från 2004 föreslår motionärerna att ettbarnkonto på per barn underförskoleåldern införs. Enligt motionärernakan besparingar då göras genom attgarantidagarna avskaffas.KristdemokraternaI motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en ökning av utgiftsramen med för och enökning med förbudgetåret 2004.Motionärerna föreslår att ettbarnomsorgskonto på för barn somfyller införs från den 1 juli 2003.Kontobeloppet, som inte är skattepliktigt,föreslås trappas av i förhållande till hurmycket kommunalt finansierad barnomsorgsom nyttjas. Maximalt föreslås 40 000 krper år kunna tas ut.Motionärerna föreslår vidare attgrundnivån i föräldraförsäkringen höjstill per dag 2003 och till 200 krper dag 2004. Dessutom föreslås en höjningav ersättningsnivån i föräldraförsäkringentill samt en höjning aversättningstaket till 11 prisbasbeloppfr.o.m. Motionärernaföreslår även att perbarn och år införs för barn mellan 4 och15 år, i stället för den nuvarandeordningen. Kontaktdagarna betalas ut meddet föreslagna beloppet enligt grundnivån.Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)föreslås beräknas som genomsnittet av desenaste två årens inkomst. Enligtmotionärerna leder det till attkostnaderna för föräldraförsäkringenminskar.Till följd av den föreslagna reformen medbarnomsorgskonto, som träder in då barnetfyller , tillsammans med övrigaförändringar av föräldraförsäkringen,anser motionärerna att de 90garantidagarna kan tas bort, liksom denextra mamma/pappamånaden.Motionärerna föreslår även att vårdbidragskall utges till biståndsarbetare medfunktionshindrade barn. anslåsför detta ändamål.CenterpartietI motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en ökning av utgiftsramen med 460 miljonerkronor för och en ökningmed för budgetåret2004.Motionärerna föreslår ett fördubblatbarnbidrag för barn i åldrarna ett , i fyra steg . Under2003 föreslås en ökning med permånad och sedan med ytterligare permånad , 2005 och 2006. Vidareföreslås att grundnivån iföräldraförsäkringen höjs till perdag och att taket i föräldraförsäkringenhöjs till 11 prisbasbelopp.Beräkningen av den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) föreslås förändras så attden grundas på historisk inkomst, vilketenligt motionärerna leder till minskadeutgifter.Motionärerna anser även att ersättningenför de bör höjas från 60kr till per dag. Dessutom begärmotionärerna att regeringen utreder samtlägger fram förslag om en s.k.jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen.Utskottets bedömningUtskottet har att ta ställning till såvälförslag till utgiftsram för budgetåret2003 som förslag till preliminärfördelning av utgifterna för budgetåret2004. Förslagen redovisas i tabellennedan. Beloppen anges i miljoner kronor.År Regeri m Fp kd cngen2003 52 889 - + + 4602 477 -110 1 7412004 55 077 +- + + 1 470577 2 730 3 616Den ekonomiska krisen och besparingarnaunder träffade barnfamiljernarelativt hårt. De senaste årens ekonomiskaåterhämtning i kombination med ökadsysselsättning och sänkta skatter för låg-och medelinkomsttagare har dock gynnatbarnfamiljerna. Dessutom har riksdagenunder beslutat om en radinsatser inom politikområdet i syfte attförbättra situationen för barnfamiljerna,bl.a. höjda barnbidrag och utbyggnad avföräldraförsäkringen. Även åtgärdervidtagna utanför politikområdet, t.ex.införandet av maxtaxan inomförskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen, har fått och kommer attfå stor betydelse för barnfamiljernasekonomi.Barnfamiljernas disponibla inkomsterberäknas öka under perioden1999-2002. Enligt regeringens beräkningarkommer sammanboende med barn att få enstarkare inkomstutveckling jämfört medgenomsnittet. Ensamstående med barnberäknas också stärka sina inkomster, ävenom inkomstutvecklingen för denna gruppblir svagare än för genomsnittet.Utskottet delar regeringens bedömning atttrenden pekar mot en fortsatt godutveckling. välkomnasregeringens avsikt att långsiktigt verkaför att minska marginaleffekterna ochdärigenom minska risken för att familjermed låga inkomster hamnar i s.k.fattigdomsfällor.Ytterligare en positiv utveckling är detökade barnafödandet. Under innevarande årberäknas antalet födda barn uppgå till94 800, vilket är det högsta antalet föddabarn . För förstagången beräknas antalet föddabarn per kvinna överstiga 1,6 barn.Utvärderingar som RFV gjort visar även enpositiv utveckling vad gäller papporsuttag av föräldrapenningdagarna - från ca7 % till 2001.Utskottet noterar att regeringen föreslåratt målet för den ekonomiskafamiljepolitiken skall vara attskillnaderna i de ekonomiska villkorenmellan familjer med och utan barn skallminska inom ramen för den generellavälfärden. Den generella välfärdspolitikenutjämnar ekonomiska resurser ochlevnadsförhållanden. Det familjeekonomiskastödet bör, enligt regeringen, utformas såatt barnfamiljernas handlingsutrymme ochmöjligheter att själva påverka sinekonomiska situation ökar, somstödet till de mest utsatta gruppernaförblir starkt. Regeringen överväger enstrukturell omläggning av familjepolitikeni denna riktning. Regeringen betonar ävenatt barnens bästa måste varautgångspunkten för familjepolitikensutformning.Utskottet ställer sig bakom regeringensföreslagna höjning av grundnivån iföräldraförsäkringen, i syfte attförbättra för de föräldrar som saknarinkomst, har låg inkomst eller inteuppfyller kvalifikationsvillkoren.Höjningen avser de dagar som ersätts medett belopp som motsvarar föräldernssjukpenninggrundande inkomst och innebäratt grundnivån i föräldraförsäkringen höjsfrån till per dag fr.o.m.den 1 januari 2003. Regeringens aviseradeförslag att höja grundnivån iföräldraförsäkringen till per dagfr.o.m. 2004, om det statsfinansiellaläget så medger, välkomnas också.Utskottet ser även positivt på regeringensavsikt att höja inkomsttaket iföräldraförsäkringen till 10 prisbasbeloppden , om det statsfinansiellaläget så medger.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrkermotionerna Fi231 yrkandena 5 och 6, Fi232yrkandena 6 och 7, Fi233 yrkandena 8 och 9samt Fi234 yrkandena 6 och 7.Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenPropositionenÅlderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten omfattar AP-fonden(fördelningssystemet) ochpremiepensionssystemet. AP-fondensutgifter består avelderspension i form av tilläggspensionoch inkomstpension samt avadministrationskostnader förålderspensionssystemet. Premiepensionbetalas ur premiepensionssystemet.Det reformerade ålderspensionssystemetinförs successivt och skall vara heltgenomfört . Det berör i förstahand personer födda eller . Deninkomstrelaterade pensionen i det nyasystemet består av inkomstpension ochpremiepension. gjordes deförsta utbetalningarna av inkomst- ochpremiepension. Personer födda före 1938får sin pension anpassad till nya reglerpå så sätt att tilläggspensionen fr.o.m.2003 utgörs av den tidigare ATP-pensionenmed ett tillägg motsvarande den ATP-baserade folkpensionen. För dem som ärfödda gäller att tilläggspensionuppbärs enligt den andel respektiveårskull berörs av det gamlapensionssystemet.Från och med år 2003 kommer utgifterna påca för denbosättningsbaserade delen av folkpensionentill pensionärer som också uppbärtilläggspension att föras frånÅlderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till utgiftsområde 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Dettamedför att utgifterna inte ökar nämnvärtmellan åren 2002 och 2003.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner beräkningen av utgifterna förÅlderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till 155 953 miljoner kronorför budgetåret 2003.De totala utgifterna för ålderspensionervid sidan av statsbudgeten för 2003beräknas bli högreän beräkningen ekonomiskavårproposition. Ökningen förklaras dels avett högre antagande om inkomstindex vilketökar utgifterna med ca 1 000 miljonerkronor, dels av ett högre antagande omkostnaderna för administration av AP-fonderna med ca 800 miljoner kronor.Det inkomstgrundadeålderspensionssystemet är en friståendeförsäkringsgren vid sidan avstatsbudgeten. Fördelningssystemetsfinansiella stabilitet säkras genomreglerna för automatisk balansering. Denautomatiska balanseringen avserindexomräkningen av pensionsbehållningaroch pensioner och säkrar att systemetsskulder aldrig överskridersystemets tillgångar.RFV lämnade den förstaårsredovisningen, som avsåg 2001, för detinkomstgrundade pensionssystemet. Dennavisade att fördelningssystemetstillgångar, avgiftstillgång ochbuffertfond översteg systemets skulder.De faktorer som styrtutgiftsutvecklingen är prisbasbeloppetsutveckling, antalet personer med intjänadpension och den genomsnittliga pensionenför de nybliva pensionärerna. I sambandmed att de reformerade intjänandereglernaträdde i kraft introducerades en nyfaktor, inkomstindex, som avspeglar degenomsnittliga reala förändringarna för detre föregående åren samt prisförändringendet närmast föregående året. Genominförandet av inkomstindex som centraltindex i pensionssystemet utgör inteprisbasbeloppet längre en lika viktigfaktor för utgiftsutvecklingen somtidigare.Inkomstindexets förändring påverkarutgifterna genom den följsamhetsindexeringsom, med början , skervarje årsskifte av inkomstpension ochtilläggspension. ATP för ålderspensionärerfödda och tidigareföljsamhetsindexeras ochfödda och senare ålderfr.o.m. Följsamhetsindexeringeninnebär att pensionerna huvudsakligenskall följa den allmänna löneutvecklingeni samhället. Detta innebär att ävenpensionärerna får ta del av eventuellareallönehöjningar. Likaså gäller detmotsatta förhållandet. Om den allmännastandardutvecklingen i form av löner iframtiden sjunker kommer också pensionernaatt anpassas efter detta.Följsamhetsindexeringen innebar för 2002att ATP-pensionen räknades upp ,vilket innebar en ökning på merän om pensionen följt prisutvecklingen(prisbasbeloppet). Merutgifter till följdav följsamhetsindexeringen uppgår till ca563 för 2002.Utgiftsutvecklingen förelderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten kännetecknas av enunderliggande trend av höjda utgifter medtiden. Orsaken till detta är de nyblivnapensionärernas genomsnittligt högrepension och att det totala antaletpensionärer med ATP har ökat.Utbetalningarna frånpremiepensionssystemet under de närmastkommande åren kommer att utgöra en mycketliten del av de totala pensionsutgifterna.Utskottets bedömningDet utgiftstak som fastställs för stateninkluderar ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten. Så har det varitsedan utgiftstaket infördes 1997.Frågan om hur ålderspensionsutgifternabör hanteras i budgeten och i förhållandetill utgiftstaken aktualiserades i och medatt det inkomstgrundadeålderspensionssystemet gjorts finansielltstabilt genom regler för automatiskbalansering. Enligt regeringen (prop.2000/01:70) krävde frågan etthelhetsperspektiv på den statligabudgetprocessen. Regeringen hänvisade tillatt det inom övervägdesslutsatser och eventuella åtgärder medanledning av vad Utredningen omutvärdering av budgetprocessen föreslagiti betänkande SOU 2000:61 samt att det inomdet s.k. pågick ett arbetemed att i vissa avseenden ändraredovisningsprinciperna för statsbudgeten.Hur utgiftstak och saldomål skulle kommaatt anpassas till de nya principerna varännu inte avgjort. Mot bakgrund av dettaföreslog regeringen ingen förändring avnuvarande ordning.Vid behandlingen av nämnda propositiontillade utskottet (bet. 2000/01:SfU13) attdet nya ålderspensionssystemet är ett s.k.avgiftsdefinierat system, som ärfristående från statsbudgeten och i sinhelhet finansieras med enspecialdestinerad och fast pensionsavgift.Med föreslagna regler för automatiskbalansering skulle pensionssystemetdärtill bli långsiktigt finansielltstabilt. Varken den allmänna ekonomiskautvecklingen eller demografiskaförändringar skulle därutöver kunnaföranleda politiska beslut som begränsarpensionsutgifternas storlek. Det varenligt utskottets mening därför viktigtatt osäkerhet inte i något sammanhanguppkom om det inkomstrelateradeålderspensionssystemets autonomi. För denhändelse denna del av pensionssystemetäven fortsättningsvis skulle ingå underett utgiftstak var det enligt utskottetviktigt att innebörden av ett sådantutgiftstak i förhållande tillpensionssystemet tydligt klargörs.I betänkande 2001/02:SfU1 s. 27 pekadeutskottet åter på frågan.I årets budgetproposition har regeringenett specifikt yrkande avseendeålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten, nämligen att riksdagenskall godkänna beräkningen av utgifternaför 2003.Utskottet, som konstaterar attregeringens förslag inte har föranlettnågra motionsyrkanden, har inget atterinra mot denna beräkning. Avbudgetpropositionen framgår emellertidinte om godkännande avberäkningen avses få någon förändradinnebörd jämfört med tidigare. Utskottetföreslår därför att finansutskottetbeaktar det anförda vid sittställningstagande till propositionen idenna del.Statsbudgetens inkomsterSocialförsäkringarna finansieras av allmänpensionsavgift, socialavgifter, statligålderspensionsavgift och allmännaskattemedel.Den nya socialavgiftslagen (2000:980),som trädde i kraft ,innebär främst en lagteknisk och språkligbearbetning av de tidigare bestämmelsernaom socialavgifter samt en anpassning tillden nya socialförsäkringslagen (1999:799).Socialavgifter utgörs avarbetsgivaravgifter och egenavgifter ochtas ut för att finansiera systemen försocial trygghet.Arbetsgivaravgifter betalas avarbetsgivare och andra personer som ger utersättning som är avgiftspliktig enligt 2kap. Avgiftspliktigersättning är främst löner, arvoden ochandra skattepliktiga förmåner.Avgiftsunderlaget för beräkning avarbetsgivaravgifter består av summan av deavgiftspliktiga ersättningar som harutgetts under en kalendermånad.Arbetsgivaravgifterna uppgår till 30,13 %av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgiften utgör ,arbetsmarknadsavgiften ocharbetsskadeavgiften 1,38 %.Egenavgifter betalas av fysiska personersom har avgiftspliktig inkomst enligt 3kap. I första handbetalas egenavgifter för överskott avnäringsverksamhet i vilken den som harinkomsten har arbetat i inte oväsentligutsträckning. Egenavgifterna uppgår till28,av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgiften utgör ,arbetsskadeavgiften ocharbetsmarknadsavgiften 3,30 %.Vid beräkning av arbetsgivaravgifternagäller att en arbetsgivare fårgöra avdrag av avgiftsunderlaget,dock högst med , vilket motsvararen årlig lönesumma på . När detgäller beräkning av egenavgifter fåravdrag göras av avgiftsunderlaget,dock högst med , vilketmotsvarar ett avgiftsunderlag på 180 000kr.Sverige hade tidigare även en regionalnedsättning av socialavgifterna mentvingades upphöra med nedsättningen medanledning av att idecember 2000 inte fann stödet förenligtmed . Dessa reglertillät driftsstöd i endast i formav bidrag till transport av varor. Sverigeutnyttjade denna möjlighet genomstödformen regionalt transportbidrag. Iövrigt kunde driftsstöd endast lämnas inomramen för s.k. försumbart stöd. Detinnebär att offentligt stöd till ettenskilt företag inte får uppgå till mer änsammanlagt under entreårsperiod. En sådan period kan sedanföljas av en ny treårsperiod.Genom lagen (2001:1170) om utvidgning avde särskilda avdragen enligtsocialavgiftslagen (2000:980), som träddei kraft , infördes enregional stimulans för företagandet istödområde A. Lagen är utformad så att denryms inom ramen för det s.k. försumbarastödet. Företag inom sektorerna kol ochstål, jordbruk, vattenbruk och fiske samttransport är därmed uteslutna. Stimulansenlämnas genom utvidgade avdrag på ,utöver avdragen på , vid beräkningen avarbetsgivaravgifter och egenavgifter.Avdragen är maximerade på samma sätt somavdragen på . Det utvidgade avdragetavseende arbetsgivaravgifter är därförmaximerat till ochavseende egenavgifter till perår.Den 23 juli 2002 upphörde Fördraget omupprättande av Europeiska kol- ochstålgemenskapen att gälla. Det innebär attdet inte längre finns någotEG-rättsligt hinder att låta verksamhetinom kol- och stålindustrin omfattas avdet särskilda avdraget. Regeringen har iproposition 2002/03:5 Vissamervärdesskattefrågor m.m. lagt fram ettförslag om upphävande av bestämmelsen attlagen inte skall tillämpas på verksamhetinom kol- och stålindustri.Arbetsgivare och egenföretagare skallockså enligt lagen (1994:1920) om allmänlöneavgift betala allmän löneavgift med2,69 %.PropositionenI budgetpropositionen föreslås attriksdagen för godkänner eni en särskild bilaga redovisad beräkningav statsbudgetens inkomster. Inkomsten avsocialavgifter och löneskatter beräknasuppgå till 260 miljarder kronor.Åren 2002 till 2004 beräknas desammanlagda intäkterna öka med ca16 miljarder kronor . I huvudsakberor utvecklingen på antagen förändring ilönesumman.Stödet till företagen i form av nedsattasocialavgifter beräknas 2002 uppgå tilltotalt . Underprognostiden förväntasnedsättningarna öka med ca 0,2 miljarderkronor per år.Jämfört med beräkningen i 2002 årsekonomiska vårproposition ökar intäkternamed .