bet · GP01LU27 · 2002-05-23 00:00:00 — Uttalandena får inte hellerläsas ryckta ur sitt sammanhang, ochutskottet kan inte finna att det varitregeringens avsikt att dessaomständigheter skall vara av avgörandevikt i ett enskilt adoptionsärende.Sökandens nätverk och möjligheter atterbjuda barnet goda och varaktigaförebilder av båda könen får ses som endel i den helhetsbedömning som skallgöras i varje enskilt adoptionsärende ochsom gäller när ensamstående skalladoptera.Med det anförda får önskemålet i motionL21 yrkande 1 anses vara tillgodosett,och utskottet föreslår attmotionsyrkandet avslås.Utskottet övergår därmed till attbehandla motionsönskemålet i L21 yrkande4 om tilläggsdirektiv till utredningen ominternationella adoptioner. Motionärernaefterlyser att utredningen skall utarbetatydliga riktlinjer till socialnämnder ochförvaltningsdomstolar när det gäller attbedöma vilka krav som bör ställas på demakar och partner som vill ta emot ettbarn i syfte att adoptera det.Motionärerna anser vidare att det ärviktigt att de hemutredningar som skallgöras inte skall fästa någon vikt vidsexuell läggning utan det skall göras ensaklig prövning av de ansökande partnersoch makars individuella förutsättningar.Regeringen anser att försocialnämnder kan ge god vägledning närdet gäller adoptioner av registreradepartner. Utskottet har också avföreträdare för upplysts om atthandboken behöver omarbetas i det fallpartner tillåts adoptera.Utskottet förutsätter att spörsmålet imotion L21 yrkande 4 kommer att beaktas idet pågående utredningsarbetet ochavstyrker bifall till motion L21 yrkande4.När det sedan gäller yrkande 2 i motionL21 kan utskottet inte finna annat än attyrkandet går ut på att skallgöra någon form av uttalanden som innebäratt framtida lagändringar inte skallkomma till stånd.Sådana uttalanden skulle avgrundläggande konstitutionella skäl saknaall betydelse, varför utskottet föreslåratt motionsyrkandet avslås.Som tidigare redovisats avser regeringenatt ge berörda myndigheter i uppdrag attfölja upp konsekvenserna avlagändringarna. Därvid skall undersökasursprungsländernas reaktion ochutvecklingen när det gällerinternationella adoptioner liksomförhållandena för de barn som adopterats.Förslag skall lämnas om de åtgärder somkan visa sig motiverade. En förstarapport skall lämnas efterikraftträdandet.Yrkande 3 i motion L21 innebär attregeringen skall utvidgauppföljningsuppdraget på i motionennärmare angivet sätt.Utskottet kan för sin del inte se attdet finns någon anledning för riksdagenatt i nuvarande skede ha några synpunkterpå hur uppföljningsuppdraget i detaljskall utformas. Utskottets utgångspunktär att den nya lagstiftningen inte skallmedföra några problem.Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion L21 yrkande 3.FöljdändringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringenslagförslag. Ett motionsyrkande medbegäran om ytterligare följdändringarbör avslås. Jämför reservation nr 4(v).PropositionenRegeringens förslag om adoption ochutseende av särskilt förordnadevårdnadshavare föranleder enligtregeringen behov av kompletteringar ibestämmelserna om barnbidrag,underhållsstöd och barnaårsrätt iålderspensionssystemet för att klargöravem av föräldrarna eller de särskiltförordnade vårdnadeshavarna som i vissasituationer avses när föräldrarna ellervårdnadshavarna är av samma kön.I 4 § första stycket och 4 a § andrastycket lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag (lagförslag 3), 2 § namnlagen(1982:670) (lagförslag 4), 17 § lagen(1996:1030) om underhållsstöd (lagförslag5) och 3 kap. 13 § lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (lagförslag6) föreslås följdändringar tilländringarna i 3 kap. 2 § lagen omregistrerat partnerskap och punkt 15 ilagen om homosexuella sambor. Vidare har4 § lagen om allmänna barnbidrag, ienlighet med Lagrådets förslag,omarbetats språkligt och redaktionellt(lagförslag 3).Olika författningar innehållerhänvisningar till mor och far i ställetför förälder, exempelvis i 2 kap. 2 § och6 kap. 2 § samt 10 kap. 10 §vallagen (1997:157).Regeringen gör i propositionenbedömningen att det inte är nödvändigtatt ändra de författningar vari hänvisastill mor och far. Enligt regeringensmening ligger det i sakens natur attbestämmelserna gäller även när ett barnhar två föräldrar av samma kön och attdet är självklart hur bestämmelsernaskall tillämpas. Regeringen anser därföratt det inte är tillräckligt motiveratatt ändra dem bara för att registreradepartner kan adoptera.MotionenI motion L21 anser m.fl.(v) att ytterligare lagändringar ärpåkallade i sådan lagstiftning varihänvisas till mor och far. Lagstiftningenbör, enligt motionärernas mening, utgåfrån könsneutralitet och således ta fastapå att föräldrarna kan bestå av tvåmammor och två pappor. I motionen yrkasatt skall begära att regeringenlägger fram förslag till lagändringar sominnebär att de författningar som benämnermor och far ersätts med det könsneutralabegreppet förälder (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeSocialförsäkringsutskottet har i sittyttrande tillstyrkt de föreslagnakompletteringarna i bestämmelserna ombarnbidrag, underhållsstöd och s.k.barnårsrätt i ålderspensionssystemet(lagförslag 3, 5 och 6).Lagutskottet har för sin del ingaerinringar mot de föreslagna ändringarnai namnlagen (lagförslag 4).Med det anförda föreslår lagutskottetatt antar de föreslagnaföljdändringarna som har behandlats.Förslaget till ändringar i lagen omhomosexuella sambor, föranlett av attregistrerade partner och homosexuellasambor skall kunna utses till särskiltförordnade vårdnadshavare (punkt 15 ilagförslag 2), har behandlats iföregående avsnitt. Utskottet tillstyrkerhärmed att också detta lagförslaggenomförs.Socialförsäkringsutskottet har i sittyttrande till lagutskottet tagit uppfrågan om behov av ytterligare ändringari lagen om allmän försäkring. Utskottethar därvid konstaterat att nuvarandebestämmelser redan med dagens regelverkinnebär en ojämlik behandling av kvinnoroch män när det gäller rätten till s.k.pappadagar.Enligt socialförsäkringsutskottetsmening är dessa skillnader inteaceptabla, och utskottet anser attregeringen bör lägga fram ettförslag till erforderliga lagändringar.Socialförsäkringsutskottet förutsätteratt så sker utan något tillkännagivandefrån sida och upplyser att detinom för närvarandepågår arbete i syfte att finna enrättslig reglering som kan lösaproblemet.Lagutskottet ansluter sig för sin deltill vad socialförsäkringsutskottetanfört.När det gäller behovet av ytterligarelagändringar har lagutskottet sammauppfattning som regeringen, och utskottetföreslår att avslår motion L21yrkande 5.Tillfällig föräldrapenning förhomosexuella samborUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringenslagförslag med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandet bestämstill den 1 augusti 2002.PropositionenEnligt 4 kap. 1 § lagen (1962:381) omallmän försäkring har en försäkradförälder rätt till föräldrapenning ochtillfällig föräldrapenning. När detgäller tillfällig föräldrapenninglikställs med förälder bl.a. den som enförälder bor tillsammans med underäktenskapsliknande förhållanden, dvs. enheterosexuell sambo (4 kap. 2 § andrastycket a). En homosexuell sambo hardäremot inte rätt till någon tillfälligföräldrapenning.I propositionen föreslår regeringen atten homosexuell sambo skall få rätt tilltillfällig föräldrapenning i sammautsträckning som en heterosexuell sambo.Lagtekniskt genomförs förslaget så attdet i lagen (1987:813) om homosexuellasambor införs en hänvisning till 4 kap. 2§ andra stycket a lagen (1962:381) omallmän försäkring (se lagförslag 2 ibilaga 2, punkt 24). Också dennalagändring föreslås träda i kraft den dagregeringen bestämmer (se lagförslag 2 ibilaga 2, ikraftträdandebestämmelsen).Utskottets ställningstagandeSocialförsäkringsutskottet anser i sittyttrande till lagutskottet attskillnaderna mellan homosexuellas ochheterosexuellas rätt till tillfälligföräldrapenning inte är sakligtmotiverade och bör rättas till så snartsom möjligt. Eftersom förslaget i dennadel är fristående från övriga lagförslagi propositionen och att det inteföreligger några administrativa hinderatt genomföra ändringarna redan den 1juli 2002 tillstyrkersocialförsäkringsutskottet förslaget tilllag om ändring i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor (lagförslag 2) såvittavser punkt 24, dock med den ändringenatt ikraftträdandet bestäms till den 1juli 2002.Lagutskottet ansluter sig till vadsocialförsäkringsutskottet anfört. Närdet gäller ikraftträdandetidpunkten anserlagutskottet med hänsyn till attärendet kommer att behandlas av riksdagenförst att denna börbestämmas till den 1 augusti 2002.Eftersom lagförslaget i denna del intehar något som helst samband med övrigalagförslag i propositionen bör ändringen,enligt lagutskottets mening, komma tillstånd som en friståendeändringsförfattning.Mot denna bakgrund framlägger utskottetett eget förslag till ny lydelse av lagen(1987:813) om homosexuella sambor somendast avser homosexuellas rätt tilltillfällig föräldrapenning, enligt vadsom framgår av lagförslag 1 bilaga 3. Denändring i samma lag som är påkallad medanledning av förslaget om partnerskap ochadoption framgår av lagförslag 2 i bilaga3.Assisterad befruktningUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på attlesbiska kvinnor nu skall få rätt tillassisterad befruktning bör avslås.Först måste utredas hur det rättsligaföräldraskapet för barnet då skallregleras. Med bifall till tremotionsyrkanden förordar utskottet etttillkännagivande om att ett sådantutredningsarbete bör påskyndas. Tvåmotionsyrkanden med andra spörsmålrörande assisterad befruktning böravslås. Jämför reservationerna nr 7(v), nr 8 (kd) och nr 9 (kd).FaderskapDe grundläggande reglerna om faderskaptill barn finns i 1 kap. föräldrabalken.Om modern är gift vid barnets födselskall enligt 1 § mannen i äktenskapetanses som barnets far. Denna s.k.faderskapspresumtion omfattar även densituationen att modern är änka och barnetföds inom sådan tid efter mannens död attdet kan vara avlat dessförinnan.Faderskapspresumtionen kan brytas avdomstol vid vissa i 2 § närmare angivnafall. Ett sådant föreligger när det ärutrett att modern haft samlag med annanän maken under tid då barnet kan varaavlat och det med hänsyn till samtligaomständigheter är sannolikt att barnetavlats av den andre. Ett annat fall är dåen annan man bekräftat faderskapet tillbarnet och mannen i äktenskapet godkännerbekräftelsen.Är modern ogift vid barnets födelseeller har en faderskapspresumtion brutitsskall faderskapet fastställas genombekräftelse eller dom. Bekräftelse avfaderskap är en formbunden rättshandling,som skall ske skriftligen och bevittnasav två personer. Dessutom skallbekräftelsen godkännas av socialnämndenoch av modern.Enligt bestämmelser i 2 kap.föräldrabalken skall socialnämndenmedverka vid fastställande av faderskap.Assisterad befruktningOfrivillig barnlöshet kan sedan längeavhjälpas på konstlad väg, antingen genominsemination eller genom befruktningutanför kroppen. En sammanfattandebenämning på denna verksamhet ärassisterad befruktning. Aktuellabestämmelser finns i lagen (1984:1140) ominsemination och lagen (1988:711) ombefruktning utanför kroppen.En insemination får utföras endast närkvinnan är gift eller bor tillsammans meden man under äktenskapsliknandeförhållanden. För inseminationen krävsett skriftligt samtycke från maken ellersambon. Är det med hänsyn till samtligaomständigheter sannolikt att barnet haravlats genom inseminationen anses denmake eller sambo som har lämnat sittsamtycke till inseminationen vara barnetsfar.Insemination med sperma från en annanman än den som kvinnan är gift ellersammanboende med, s.k. givarinsemination,får utföras endast vid allmänt sjukhusunder överinseende av läkare medspecialistkompetens i gynekologi ochobstetrik. Läkaren skall pröva om det medhänsyn till makarnas eller desammanboendes medicinska, psykologiskaoch sociala förhållanden är lämpligt attinseminationen äger rum. Inseminationenfår bara utföras när det kan antas attbarnet kommer att växa upp under godaförhållanden. Läkaren väljer lämpligspermagivare. Uppgifter om denneantecknas i en särskild journal som skallbevaras i minst 70 år.Ett barn som har kommit till genomgivarinsemination och som har uppnåtttillräcklig mognad, har rätt att få delav de uppgifter om spermagivaren somantecknats i sjukhusets särskildajournal. är skyldig att påbegäran biträda barnet med att skaffafram dessa uppgifter.När det gäller befruktning utanförkroppen får sådan utföras endast påkvinnor som är gifta eller sambor. Detägg som befruktas utanför kvinnans kroppskall vara kvinnans eget och det skallbefruktas med makens eller sambonssperma. Maken eller sambon skallskriftligen ha lämnat sitt samtycke. Ärdet med hänsyn till samtligaomständigheter sannolikt att barnet haravlats genom befruktningen, anses en makeeller en sambo som har lämnat sittsamtycke vara barnets far.Riksdagen har beslutatändringar i lagen om befruktning utanförkroppen. Lagen har därmed utvidgats såatt även behandling med ägg ellerspermier som kommer från andra än paretsom genomgår behandling blir tillåten.Dock får inte både ägg och spermier kommafrån utomstående. Befruktning utanförkroppen där antingen ägg eller spermierkommer från andra än paret som skallgenomgå behandlingen får endast göras viduniversitetssjukhus. Läkaren väljerlämplig givare. Givaren skall vara myndigoch ha gett sitt samtycke. Samtycket kanåterkallas fram till dess befruktning harskett. Om givaren har avlidit får dennesägg eller spermier inte längre användasför befruktning. Ändringarna träder ikraft (prop.2001/02:89, bet. SoU16).KommittéförslagetKommittén om barn i homosexuella familjerhar föreslagit att lesbiska par som harregistrerat sitt partnerskap eller leveri ett samboförhållande i likhet medheterosexuella makar och sambor skallfå tillgång till assisterad befruktningvid allmänt sjukhus. Reglerna omfastställande av det rättsligaföräldraskapet för barn som föds ilesbiska förhållanden skall motsvara vadsom gäller för heterosexuella par. Förpartner skall alltså, enligtkommittéförslaget, enmoderskapspresumtion införas iföräldrabalken. I socialnämndens akt omfaderskaps- och moderskapsutredningenskall antecknas vem som är spermagivarevid en insemination.Kommittén har föreslagit att dettalagtekniskt skall lösas genom att tvåhelt nya kapitel förs in i ett om moderskap till barn och ett omsocialnämndens medverkan vidfastställande av moderskap. Om modern ärregistrerad partner, skall hennes partnerautomatiskt anses som mor till det barnsom föds i partnerskapet, dvs.moderskapspresumtion. Är modern ogift,skall hennes sambo få möjlighet attbekräfta moderskapet. Moderskapet skallockså, enligt kommittéförslaget, kunnafastställas genom dom om insemination harutförts på modern med samtycke av hennessambo och det med hänsyn till samtligaomständigheter är sannolikt att barnethar avlats genom inseminationen.Kommittén har vidare tagit upp fråganom en översyn av reglerna rörandeföräldraskap. Enligt kommittén är detviktigt för barnet att få kännedom omsitt biologiska ursprung. En fråga som ärangelägen att se över är därförmöjligheten att vid sidan av denuvarande faderskapsreglerna utreda ochslå fast det biologiska faderskapet förett barn, exempelvis i form av enfastställelsetalan rörande det biologiskaursprunget.PropositionenRegeringen anser att flera skäl talar föratt lesbiska par som har registrerat sittpartnerskap eller som lever i ettsamboförhållande bör få tillgång tillassisterad befruktning vid allmäntsjukhus. Propositionen innehålleremellertid inte något förslag i dendelen.I propositionen pekar regeringen på attflera remissinstanser framfört en radskäl som talar mot den lösning kommitténföreslagit. Förslaget innebär, enligtregeringens mening, begränsningar imöjligheten att få faderskapet tillbarnet fastställt, vilket kan fåbetydelse när det gäller barnets rätttill kunskap om sitt ursprung och barnetskontakt med sin biologiska far.Faderskapspresumtionen i föräldrabalkenbygger på antagandet att ett barn somföds i ett äktenskap också har avlatsinom äktenskapet, och ett motsvarandeantagande kan ju inte göras för barn somföds i ett registrerat partnerskap. Deträttsliga föräldraskapet kan, anförregeringen, lösas på annat sätt. Ettalternativ kan vara styvbarnsadoption.Enligt regeringen är det angeläget attäven andra möjligheter att lösaföräldraskapet övervägs. Bland annatmåste då, enligt regeringen, vägas in hurbarnets rätt till ursprung kan tas tillvara och vilken rätt och skyldighet sombör finnas för den biologiske fadern attbli rättslig far till barnet. Ävenmedmammans ställning bör analyserasnärmare. Det är enligt regeringen viktigtatt bestämmelserna om föräldraskap förlesbiska par står väl i samklang med denfamiljerättsliga regleringen i övrigt.Regeringen anser mot denna bakgrund attdet inte är lämpligt att en möjlighettill assisterad befruktning för lesbiskapar införs innan frågan om föräldraskapethar lösts. Enligt vad som anges ipropositionen avser regeringen att ta uppfrågan senare.MotionernaI motion L21 av m.fl.(v) begärs att skall beslutaatt anta de lagförslag som harpresenterats av Kommittén om barn ihomosexuella familjer. Motionärerna anseratt det utifrån barnets bästa inte finnsnågon anledning att upprätthållaskillnaden mellan makar och partner idetta avseende. Reglerna om enspermadonators rättsliga ställning somfar bör, enligt motionärerna, motsvara deregler som gäller för heterosexuella par(yrkande 7).Samma motionärer yrkar i motion L226att tillkännger för regeringensom sin mening att homosexuella par skalllikställas med heterosexuella par i frågaom rättsligt föräldraskap för barn somhar kommit till genom assisteradbefruktning (yrkande 4).Kia m.fl. (mp) begär imotion L27 ett tillkännagivande om attlesbiska par som har registrerat sittpartnerskap eller lever i ettsamboförhållande skall ges tillgång tillassisterad befruktning vid allmäntsjukhus (yrkande 1). Vidare yrkarmotionärerna att tillkännagerför regeringen som sin mening attreglerna om fastställande av föräldraskapför homosexuella par skall motsvara vadsom gäller för heterosexuella par ienlighet med lagen om insemination samtatt det för partner skall införas enmoderskapspresumtion i ochatt det i socialnämndens akt omfaderskaps- och moderskapsutredning skallantecknas vem som är spermagivare(yrkande 2).Tommy Waidelich och (båda s) anser i motion L314 att lesbiskapar borde har rätt till professionellhjälp vid insemination. Motionärernayrkar att detta ges regeringen tillkänna.Ett motsvarande yrkande framställerLars och (båda m) imotion L325. Motionärerna anför attlesbiska kvinnor bör ges möjlighet tillinsemination vid svenska sjukhus samt attdetta bör ges regeringen till känna(yrkande 7).I motion L371 yrkar . (v, s, c, fp, mp) etttillkännagivande om att barnets bästaskall vara utgångspunkten vid rätten tillinsemination och inte föräldrarnassexuella läggning. Därför bör, ansermotionärerna, lesbiska kvinnor ges rätttill insemination vid svenska sjukhus(yrkandena 21 och 25).Tre motionsyrkanden gäller det fortsattaarbetet i syfte att möjliggöra assisteradbefruktning för lesbiska kvinnor.I motion L21 förklarar sig TassoStafilidis m.fl. (v) dela regeringensuppfattning att en utredning om deträttsliga föräldraskapet måste göras.Motionärerna saknar dock en tidsplan förarbetet, och i motionen begärs etttillkännagivande om att utredningen skalltillsättas omgående (yrkande 8).Anders och (båda s) yrkar i motion L18 att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening att frågan om assisteradbefruktning för lesbiska par beredsskyndsamt.Hillevi m.fl. (s) anser imotion L359 att regeringen omgående börkomma med ett förslag om lesbiskakvinnors rätt till professionell hjälpvid insemination enligt kommitténsförslag (delvis).I två motioner tas upp andra spörsmålrörande assisterad befruktning. I motionL355 anför () attlagen sätter hinder för kvinnor attbli gravida med sin avlidne mans spermaoch föda ett önskat och efterlängtatbarn. En anledning till denna bestämmelseär att barnet skall ha både en mamma ochen pappa. Enligt motionären är dennatanke förlegad och nuvarande ordning bör,enligt motionärens mening, omprövas. Imotionen yrkas ett tillkännagivandedärom.Tasso Stafilidis och (båda v) konstaterar i motionL308 att kanske mer än hälften av allabarn som har kommit till genomgivarinsemination inte får reda på detta.Motionärerna anser att det finns risk föratt barnet får reda på det av fel personvid fel tillfälle. Dagens bestämmelserutgår från föräldrarnas perspektiv medanbarnkonventionen kräver att barnets bästaskall vara gällande i all lagstiftningsom rör barn. Någonting måste enligtmotionärerna göras för att säkerställaatt barnet kan få reda på sitt ursprung,och regeringen borde återkomma med ettförslag som tillgodoser barnets rätt attfå reda på att det har kommit till genominsemination. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottetatt en möjlighet till assisteradbefruktning vid allmänt sjukhus inte börinföras innan slutlig ställning tagitstill frågan om hur det rättsligaföräldraskapet för barnet då skallregleras. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motionerna L21 yrkande7, L27, L226 yrkande 4, L314, L325yrkande 7 samt L371 yrkandena 21 och 25.När det sedan gäller det forsatta arbetetmed hur det rättsliga föräldraskapet förbarnet skall regleras anser utskottet attdet är angeläget att detta arbete kommertill stånd i syfteatt lesbiska par som har registrerat sittpartnerskap eller lever i ettsamboförhållande kan få tillgång tillassisterad befruktning vid allmäntsjukhus. Några skäl att ytterligarefördröja att en sådan möjlighet kommertill stånd föreligger inte.Vad utskottet sålunda anfört börriksdagen, med bifall till motionernaL18, L21 yrkande 8 och L359 i denna del,som sin mening ge regeringen till känna.Beträffande motion L355 om möjlighet tillassisterad befruktning med en avlidenmakes spermier som varit frysta, harutskottet en viss förståelse förmotionsönskemålet. Inom ramen förförevarande ärende är emellertidutskottet inte berett att förorda någonriksdagens vidare åtgärd med anledning avmotionen. Utskottet utgår från att de nyabestämmelserna i lagen om befruktningutanför kroppen som harbeslutat kommer att bli föremål föruppföljning och utvärdering inom en intealltför avlägsen framtid samt anser attfrågeställningen bör bli föremål förytterligare överväganden i sambanddärmed. Med det anförda föreslårutskottet att avslår motionL355.Riksdagen bör också avslå motion L308 somgäller önskemål om lagstiftningsåtgärderi syfte att alla barn som kommit tillgenom insemination skall upplysas därom.I samband med inseminationslagenstillkomst uttalade utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande1984/85:LU10 att det inte går attutesluta fall där det inte kan anses varaförenligt med barnets bästa med en sådanupplysning. Enligt utskottets mening ägeruttalandet alltjämt giltighet.Ställningstagandet innebär inte attfrågan därmed en gång för alla skullevara avgjord. har tagitupp spörsmålet i en av sina årsrapporteroch det har också behandlats avregeringen i proposition 2001/02:89Behandling av ofrivillig barnlöshet (s.46-48). I sammanhanget bör vidareupplysas att det idepartementspromemorian (Ds 2001:53)Föräldrars samtycke till adoption, m.m.föreslagits att adoptivföräldersskyldighet att så snart det är lämpligtupplysa barnet om att det är adopteratuttryckligen skall framgå avföräldrabalken. Förslaget bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Översyn av adoptionslagstiftningen, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår ett tillkännagivandeom lagstiftningsåtgärder i syfte atthindra äktenskap respektive partnerskapmellan adoptant och adoptivbarn.Förslaget innebär bifall till ettmotionsyrkande. Övriga yrkanden böravslås. Jämför reservationerna nr 10 (moch kd) och nr 11 (c).MotionernaI motion L22 anför . (m) att gällande adoptionsregler ärskrivna för en annan tid och ett annatsystem.