bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Handlingsplanen är ettuttryck för den politiska viljan att se till att demänskliga rättigheterna respekteras i enlighet medden svenska grundlagen och våra internationellaåtaganden samt att skyddet för dessa rättigheterkontinuerligt förbättras.Frågor som regeringen avser att prioritera underde närmaste tre åren i sitt fortsatta arbete med demänskliga rättigheterna är bl.a. frågor ominternationellt skydd mot förföljelse och tortyrsamt barnets rättigheter.Genomförandet skall ske inom en treårsperiod.Regeringen har för avsikt att därefter påbörjaarbetet med ytterligare en handlingsplan.Internationellt skydd motförföljelse och tortyrSkrivelsenI skrivelsen (avsnitt 7.1, men även 7.2) redovisasbl.a. följande.Inom EG-rätten finns regler som innebär att rådetsenast skall lagstifta om åtgärder somavser asyl, flyktingar och fördrivna personer samtåtgärder som avser invandringspolitiken. Enharmonisering inom området avser miniminormer somgäller i huvudsak till skydd för dessa grupper föratt minska skillnaderna i medlemsstaternasbehandling av medborgare i tredje land och derasrättigheter. Arbetet går i stor utsträckning ut påatt genomföra uppgifterna i Amsterdamfördraget somträdde i kraft och som bekräftades avstats- och regeringscheferna vid i samma år.I skrivelsen anges att Amsterdamfördraget medförnya möjligheter för EU att utarbeta rättsligtbindande instrument. För svensk del är det enövergripande prioritering att dessa instrumentanvänds och att man når fram till ett större mått avgemensam politik på området.Under hösten 2001 presenterade kommissionen ettdirektivförslag om gemensamma miniminormer ominternationellt skydd som handlar om definitionen avvem som är flykting enligt FN-konventionangående flyktingars rättsliga ställning och omandra former av internationellt skydd. Enligtkonventionen angående flyktingars rättsligaställning är en flykting en person som känner envälgrundad fruktan för att utsättas för förföljelsei sitt hemland på grund av ras, nationalitet,tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller pågrund av sin religiösa eller politiska uppfattning.Det har varit oklart om personer som förföljs pågrund av sin könstillhörighet eller sexuellaläggning kan innefattas i flyktingbegreppet, t.ex. iform av tillhörighet till viss samhällsgrupp. Deninternationella rättsutvecklingen har emellertidgått i riktning mot att innefatta sådana personer.EG-kommissionens förslag innebär att välgrundadfruktan för förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning t.ex. homosexualitet utgörgrund för flyktingstatus enligt samma konvention.Enligt den gällande svenska lagstiftningen fårsådana personer stanna i som skyddsbehövandei övrigt.Regeringen välkomnar EG-kommissionensdirektivförslag om att förföljelse på grund av köneller sexuell läggning skall innefattas ikonventionsflyktingbegreppet och kommer att föreslåatt den svenska lagstiftningen anpassas tillresultatet av förhandlingarna i rådet. Vidare harregeringen gett i uppdrag attredogöra för praxis och att utarbeta riktlinjeravseende ärenden där förföljelse på grund av sexuellläggning åberopas. Uppdraget skall genomföras isamråd med Utlänningsnämnden.MotionerI motion K81 av m.fl. (fp) yrkande1 begärs ett tillkännagivande om att redaninnan direktivförslaget antas bör införa förföljelsepå grund av kön eller sexuell läggning iflyktingbegreppet.I motion K82 av Per m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att inom EU bör verkaför miniminormer som värnar en humanitär asylrätt(yrkande 2). Den enskildes rättighet går enligtmotionärerna före harmoniseringsperspektivet. Vidarebör begära att regeringen utredermöjligheter för flyktingar att söka humanitärt visumi tredje land, om det är orimligt att avvaktaasylärendet i ursprungs- eller transitland (yrkande3).Även i motion K79 (kd) tas olika frågor omutlänningsärenden upp, t.ex. förföljelse på grund avkön och sexuell läggning.Utskottets bedömningGenom Amsterdamfördraget har frågor om asyl,invandring och vissa frågor om fri rörlighet förpersoner förts över från tredje till första pelaren.Efter en övergångsperiod , dvs. ,skall fri rörlighet för personer garanteras.Vid Europeiska rådets möte i i december 1998antogs en handlingsplan för att genomförabestämmelserna i om upprättandeav ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Ihandlingsplanen anges prioriteringar och tidsramarför hur uppgifterna i fördraget om fri rörlighet förpersoner, asyl, invandring samt för civilrättsligt,polisiärt och straffrättsligt samarbete börgenomföras och inom vilka tidsramar.Genomförandetiden varierar mellan två och fem årfrån Amsterdamfördragets ikraftträdande.Vid Europeiska rådets sammanträde iTammerfors drogs riktlinjerna upp för hur man såsnart som möjligt skall kunna genomföra den friarörligheten för personer fullt ut. Europeiska rådetefterlyste vid sitt möte en gemensam politik förinvandring och en gemensam asylpolitik grundad på enfullständig och absolut tillämpning avGenèvekonventionen. Fyra huvuddelar fastställdes,partnerskap med ursprungsländerna, ett gemensamteuropeiskt asylsystem, som på bör ledatill ett gemensamt asylförfarande och en enhetligstatus för dem som beviljas asyl, rättvis behandlingav medborgare i tredje land och en effektivarehantering av migrationsflöden.Utskottet behandlar denna dag i betänkande2001/02:SfU8 Migration och asylpolitik regeringensskrivelse om migration och asylpolitikjämte ett stort antal motionsyrkanden. I betänkandetpåtalar utskottet vikten av att aktivtarbetar för att påverka utformningen av degemensamma reglerna inom EU på detta område.Utskottet anser att det bl.a. till följd av den friarörligheten inom EU och för att uppnå målsättningenatt utveckla ett område med frihet, säkerhet ochrättvisa behövs en gemensam politik för invandringoch en gemensam asylpolitik. Enligt utskottetsmening bör flyktingpolitiken bygga på flyktingarsrättigheter, internationell solidaritet och fullrespekt för internationella åtaganden. Dengemensamma politiken bör utgöras av miniminormer somläggs på en så hög nivå som möjligt. Det krävs ocksåett ökat inslag av finansiell solidaritet i EU:sflyktingpolitik och en bättre fördelning när detgäller insatserna vid omfattande flyktingströmmar.En europeisk flyktingfond har inrättats för attstödja projekt för mottagande av asylsökande,integration och återvändande, men medel kan ävenanvändas för s.k. akutåtgärder, föreskrivna idirektivet om tillfälligt skydd. I regeringensfyrapunktsprogram inför EU:s framtidskonvent, varsförslag skall utgöra ett underlag för denregeringskonferens som skall förhandla omförändringar av , anges som en av fyraprioriterade frågor arbetet med att skapa engemensam asyl- och migrationspolitik inom EU.Utskottet anser att motion K82 yrkande 2 får ansestillgodosedd med det anförda och därför bör avslås.Vad härefter gäller flyktingbegreppet ochkommissionens direktivförslag kan utskottetinledningsvis konstatera att frågan ominternationellt skydd och om definitionen avbegreppet flykting samt alternativa skyddsformer ärföremål för diskussion inte bara inom EU utan även iandra internationella forum. Här kan nämnas att FN:sflyktingkommissariat, UNHCR, har inlett en översynav flyktingbegreppet enligt ,varvid även det könsrelaterade skyddet ses över. Iöversynen hålls globala konsultationer med alla de136 länder som har undertecknat konventionen.Översynen skall utmynna i en handlingsplan förinternationellt skydd, Agenda for Protection. mening är frågan om definitionen avbegreppet flykting och möjligheten att erhållaflyktingstatus mycket viktig och grundläggande inteminst när det gäller det övriga arbetet inom EU medatt utforma en gemensam asylpolitik. harvarit drivande i dessa frågor. I utlänningslageninfördes också bestämmelser om attförföljelse från tredje part kan utgöra grund förflyktingskap. När det gäller direktivförslagetunderstryker utskottet i sitt betänkande2001/02:SfU8 vikten av att arbetet med förslagetinte fördröjs.Utskottet har erfarit att regeringen avser att seöver frågan om att i utlänningslagen införa enmöjlighet för personer som förföljs på grund av köneller sexuell läggning att erhålla flyktingstatus.Statsrådet har uttalat att Sverigedärmed anpassar sig till en rättsutveckling somredan pågår och att det inte är nödvändigt attSverige avvaktar det pågående arbetet inom EU.Utredningen skall vara avslutad senast den 1 oktober2002.I detta sammanhang kan också nämnas attMigrationsverket på regeringens uppdrag har utformatriktlinjer för homosexuella i asylprocessen.Riktlinjerna, som tar upp såväl utredningsfasen sombedömningsaspekterna, syftar till att uppmärksammapersonalen på de särskilda omständigheter som kangälla i ärenden där homosexualitet åberopas.Migrationsverket har också utarbetat riktlinjer förutredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov.Dessa riktlinjer skall följas upp med kunskaps- ochkompetensutveckling hos personalen för att få enökad lyhördhet för kvinnor i en så här utsattsituation.Med det anförda får motion K81 yrkande 1 ansestillgodosedd och avstyrks.Vad gäller s.k. humanitärt visum som föreslås imotion K82 yrkande 3 kan nämnas att utskottet dennadag i betänkande 2001/02:SfU8 har behandlat ettliknande motionsyrkande. I betänkandet angesföljande. En person som gör gällande att han ellerhon utsätts för mycket grava hot till liv och frihetskall enligt motionärerna härigenom snabbt kunnalämna ursprungsregionen eller transitländer som inteerbjuder skydd. Det humanitära visumet, som skallkunna sökas vid svenska ambassader, skall gepersonen rätt att åka till för att där få enasylansökan prövad i en fullständig asylprocess.Utskottet vill först påtala attviseringsinstrumentet inte är avsett att ta tillvara personers behov av skydd. Utlänningslagensbestämmelser uppfyller enligt utskottets uppfattningGenèvekonventionen i fråga om skyldigheten att geskydd till den som riskerar förföljelse i hemlandet.Sverige tar också emot personer i behov av skydd förvidarebosättning i , genom den s.k.flyktingkvoten. Detta sker efter samråd med UNHCR.Utskottet kan med det anförda inte ställa sig bakomförslaget.Utskottet vidhåller denna inställning och anseratt bör avstyrka motion K82yrkande 3.Barnets rättigheterSkrivelsenI avsnitt 7.4 Barnets rättigheter redovisasregeringens mål med barnpolitiken och strategi föratt förverkliga i . Insatserför att sätta barnets bästa i centrum skallgenomsyra alla delar av regeringens politik och allasamhällsverksamheter som rör barn.I avsnitt 7.4.2 redovisas FN:s barnkommittéssynpunkter på efterlevnad avbarnkonventionen. Kommittén har bl.a. uppmanatSverige att utifrån icke-diskrimineringsprincipenompröva sin politik när det gäller de s.k. gömdabarnen (s. 78). I skrivelsen redovisas även förslagtill åtgärder som ingår i en rapport frånMigrationsverket i februari 2001.MotionerI motion K81 av m.fl. (fp) begärs iyrkande 2 ett tillkännagivande om att enparlamentarisk utredning bör tillsättas för att seöver tillämpning. Enligtmotionärerna skall barnets bästa gå före regleradinvandring särskilt vid övergrepp och vårdbehov, ochregeringen bör återkomma med förslag. Iyrkande 3 begärs ett tillkännagivande om åtgärderför att förbättra omhändertagandet av ensammaflyktingbarn. Motionärerna anser att socialtjänstenbör ha ett tydligare ansvar och att samordningenmellan respektive kommun och börförbättras.I motion K82 av Per m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att alla gömda flyktingbarn börbeviljas uppehållstillstånd som en allmän amnesti(yrkande 4). De ensamma flyktingbarnens situationoch handläggningen av deras ärenden måste utredasoch nödvändiga åtgärder vidtas (yrkande 5). Vidarebör regeringen inom EU verka för framtagandet av ettgemensamt handlingsprogram för hur flyktingbarn,särskilt ensamma, skall omhändertas (yrkande 6).Även i motion K79 (kd) tas barnens situation upp.Bland annat anges att omhändertagandet av deensamkommande barnen måste förbättras.Utskottets bedömningI 1 kap. 1 § utlänningslagen anges att i fall somrör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynentill barnets hälsa och utveckling samt barnets bästai övrigt kräver. I samband med att denna s.k.portalparagraf om barnets bästa infördes iutlänningslagen anförde regeringen (prop. 1996/97:25Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv) attbarnets bästa är en omständighet som skall beaktasbland andra intressen vid utformningen av de svenskainvandringsreglerna. måste en avvägninggöras mellan alternativ som har såväl goda somdåliga konsekvenser för barnet. Avgörande vidbedömningen av barnets bästa borde enligt regeringenvara i vilken grad barnet i sin psykosocialautveckling kan antas ta bestående skada av attflytta tillbaka till hemlandet, att skiljas från deoftast tillfälliga påfrestningar som en flyttningtill andra miljöer ofta innebär för ett barn.Utskottet fann i sitt betänkande 1996/97:SfU5 detmycket värdefullt att hänsynen till barnets hälsaoch utveckling samt barnets bästa i övrigt, genominförandet av portalbestämmelsen, sattes i fokus ochatt lagen därigenom kom att genomsyras av den hänsynsom måste tas till barn vid lagens tillämpning.Utskottet betonade även hur viktigt det är att ettsådant synsätt också präglar myndigheternas arbete.Utskottet delade regeringens uppfattning attprövningen av barnets bästa inte generellt fårtillåtas att ta över samhällsintresset att reglerainvandringen.Enligt artikel 12 och dessmotsvarighet i 11 kap. 1 a § utlänningslagen harbarnet en rätt, inte en skyldighet, att komma tilltals i ärenden som barnet berörs av. Beträffandefrågan om barns rätt att höras i en asylprocesskrävs det enligt utskottets mening alltid noggrannaöverväganden mot bakgrund av barnets bästa ochutifrån omständigheterna i varje enskilt fall.Utskottet vill framhålla att det är av stor vikt attdenna bestämmelse får genomslag så att deasylsökande barnen verkligen får komma till tals iprocessen och så att berörda myndigheter kanklarlägga vad barnet har att anföra i ärendet. Enförutsättning för att barnets åsikter skall kommafram i ärendet är att de som hör barn hartillräcklig kompetens härför.Som framgår av skrivelsen har ifebruari 2001 presenterat rapporten iutlänningsärenden. Verket för i rapporten ettresonemang kring de åsikter som framförts iBarnombudsmannens rapport bästa iasylärenden (2000). lämnas förslag tillåtgärder mot de problem som uppmärksammats. Som ettdirekt resultat av rapporten har Migrationsverketbeslutat att genomföra en utbildning om bl.a.barnkonventionen och dess betydelse iutlänningsrätten, samtalsmetodik och hur barnetpåverkas av en utredningssituation. Utbildningen hartillkommit i samarbete med UNHCR, ,och det gäller frågor om barnets bästa harUtlänningsnämnden en särskild utsedd handläggare sombevakar tillämpningen av och densärskilda bestämmelsen om barnets bästa iutlänningslagen. Barnperspektivet skalluppmärksammas i varje ärende som rör ett barn.Vidare har såväl fått i uppdrag att till regeringenredovisa på vilket sätt myndigheterna utifrånbarnkonventionens bestämmelser och intentioner harbeaktat barnperspektivet i sitt arbete såväl interntsom externt. skall dessutom isamverkan med redovisa hur kvaliteten iMigrationsverkets familjebaserade barnverksamhet kanförbättras, i vilken omfattning asylsökande barn tasemot i kommunernas förskolor och vilka insatser somgörs för att stödja barnen samt i vilken omfattningdessa barns behov tillgodoses på något annat sätt.Uppdraget skall avrapporteras senast den 1 mars2003.Utskottet vill liksom i betänkande 2001/02:SfU8, ivilket utskottet behandlar motioner som tar upp deutländska barnens situation, anföra attbarnkonventionens innehåll alltid bör stå iblickpunkten för myndigheternas agerande i olikasituationer. Det får anses särskilt betydelsefullt iasylprocessen, då de barn som kommer hit somasylsökande på olika sätt kan ha varit utsatta försvåra trauman och andra umbäranden. Utskottetkonstaterar att det pågår ett väl utvecklat arbetesom syftar till att sätta barn och deras särskildabehov i fokus i asylprocessen. Utskottet utgår frånatt regeringen noggrant följer hur barnensrättigheter tas till vara avutlänningsmyndigheterna. Vidare kan nämnas attenligt proposition 2001/02:96 En förstärktBarnombudsman skall ägna särskilduppmärksamhet åt frågor som rör barn och unga iutsatta situationer, bl.a. asylsökande barn.Utskottet anser att motion K81 yrkande 2 kan ansestillgodosedd med det anförda och därför bör avslåsav riksdagen.När det gäller förslaget i motion K82 yrkande 4 attalla gömda utländska barn bör beviljasuppehållstillstånd kan anges följande.I den migrationspolitiska propositionen 1996/97:25anfördes att barn i familjer som håller sig undanmyndigheterna regelmässigt lever i en svårsituation. Detta är fallet även om barnen levertillsammans med sina föräldrar. Regeringen ansåg attinsatserna för dessa utsatta barn måste inriktas påatt förhindra sådana situationer där undanhållandetblir ett led i ansträngningarna att fåuppehållstillstånd. Vidare ansåg regeringen attförutsägbarhet och konsekvens i rättstillämpningenhar stor betydelse för om en asylsökande, som ibägge instanser fått avslag på ansökan omuppehållstillstånd, ändå håller sig kvar i landet iförhoppning om att senare få ett sådant tillstånd.Regeringen hänvisade till att ettuppehållstillstånd efter ny ansökan enligt 2 kap. 5b § utlänningslagen bara bör kunna ges om entidigare inte prövad omständighet berättigar densökande till skydd här eller om det skulle stridamot humanitetens krav att verkställaavlägsnandebeslutet. Har verkställigheten fördröjtsunder avsevärd tid på grund av omständigheter somutlänningen inte kunnat råda över kan det innebäraatt tillräckliga humanitära skäl anses finnas. Enillegal vistelsetid bör å andra sidan enligtpropositionen i princip inte heller i fortsättningenfå tillgodoräknas. Ett bifall måste i så fallförutsätta att risken bedöms vara synnerligenbetydande för självdestruktiva handlingar avutomordentligt allvarlig natur från barnets sida,eller för att barnet allvarligt skadas i sinpsykosociala utveckling om det med tvång skickastillbaka till hemlandet eller fortsatt lever underpressade förhållanden till följd av att det avföräldrarna hålls undan myndigheterna.Situationen för barn som lever gömda, t.ex. hurmånga barn det är som lever gömda, varför de ärgömda och hur de påverkas de levergömda , har utretts ochredovisats av och (dåvarande ) i rapporten barnlever gömda (1999:5). Olika åtgärder hardärefter vidtagits för att förbättra barnenssituation. Bland annat har i enlighet med enöverenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet regeringen beslutatatt barn som hålls gömda inför verkställigheten avett avvisnings- eller utvisningsbeslut skalltillförsäkras hälso- och sjukvård på samma grundersom asylsökande barn.Vid behandlingen av liknande motioner underföregående anförde utskottet i betänkande2000/01:SfU9 även följande.Inom pågår arbete med attförbättra förutsättningarna för att de som får ettavlägsnandebeslut förstår och accepterar beslutet.Detta är en viktig del i arbetet med att förhindraatt barnfamiljer gömmer sig. Det avslutade s.k.språkvårdsprojektet är en viktig del i detta arbete.Vidare anförs att för att familjerna skall få såtydliga besked som möjligt om beslutets innehåll,och om nuvarande praxis, är det viktigt att detoffentliga biträdet deltar när ett avvisnings- ellerutvisningsbesked delges muntligt. återvändandearbete skall utvecklasytterligare. Det är väsentligt attåtervändandeperspektivet hålls öppet under helaasylprocessen genom att t.ex. alternativa lösningarför familjens, såväl föräldrarnas som barnens,framtid diskuteras. utvecklarvidare ett s.k. early warning system för attuppmärksamma och ge stöd till barnfamiljer somverkar vara i riskzonen för att gömma sig. Ett närasamarbete mellan mottagnings- ochasylenheter, men också med , skalldärför utvecklas. Syftet är att få ett underlag fören systematisk uppföljning av vilka familjer somvalt att gömma sig och vilka omständigheter somförelegat i dessa fall.Att barn i familjer som saknar tillstånd attvistas i och håller sig undan myndigheternaregelmässigt lever under svåra förhållanden ärgivet. Det är därför av stor vikt att olikaöverväganden görs och att projekt initieras ochutvecklas i syfte att motverka att barnfamiljergömmer sig. Utskottet hänvisade i nämnda betänkandeockså till ett interpellationssvar den 25 april 2000av statsrådet om amnesti tillgömda flyktingar. Statsrådet anför bl.a. följande.Det är inte min uppfattning att de som håller sigundan sedan ett avvisningsbeslut meddelatskollektivt bör få uppehållstillstånd. En noggrannoch rättssäker individuell prövning är att föredra.Amnestier riskerar erfarenhetsmässigt att skapa nyaförväntningar om nya amnestier. Statsrådet betonadeemellertid att hänsynstaganden sker medtillämpning av utlänningslagen till humanitäraomständigheter även när dessa inte förelegat underprövningen hos myndigheterna utan uppstått som enkonsekvens av att man inte lämnat landet utan hållitsig undan. Allmänt kan för ärenden omuppehållstillstånd sägas att införandet avportalbestämmelsen om hänsynstagande till barnsbästa lett till att barn på grund av de sammantagnaskälen får tillstånd i större utsträckning äntidigare. Utskottet delade denna uppfattning.Vad gäller uppehållstillstånd till ensamkommandebarn har regeringen i skrivelse 1999/2000:137 Barn här och , Redogörelse för barnpolitiken i Sverigemed utgångspunkt i FN:s konvention om barnetsrättigheter angivit att tanken är att dessa barnefter en tämligen efter ankomsten tillSverige skall få ett definitivt besked huruvida defår stanna här eller inte. De barn som inte är ibehov av uppehållstillstånd i och varsföräldrar meddelat att de kommer att ta emot barneti hemlandet kommer att meddelas avslag på sinansökan. Övriga barn skall omgående beviljaspermanent uppehållstillstånd.Utskottet anser att motion K82 yrkande 4 böravslås.Frågan om mottagandet av barn är också föremål förförhandlingar inom EU med anledning av kommissionensförslag till direktiv om mottagandevillkor. Engeneralklausul till förmån för personer medsärskilda behov är införd i förslaget som i principinnebär att de särskilda behoven som tillhör dessagrupper skall beaktas (artikel 23). Som personer medsärskilda behov anges bl.a. underåriga ochunderåriga utan medföljande vuxen. För nämndagrupper finns särskilda föreskrifter. Artikel 24 kanjämföras med utlänningslagens portalparagraf därbarnets intressen skall komma i första rummet.Artikel 25 gäller underåriga som kommer utanmedföljande vuxen.Under det svenska ordförandeskapet hölls ettseminarium om barn i krig och på flykt, varvidordförandeskapsslutsatser om värnandet av barnensrättigheter i asyl- och biståndspolitiken antogs.Regeringen har i skrivelse 2001/02:5 Migration ochasylpolitik angivit att ett resultat av seminarietär att kommissionär åtagit sig att ikommande lagförslag inom det asyl- ochmigrationsrättsliga området införliva ettbarnrättsperspektiv.När det gäller ensamkommande barn kan nämnas attdet även pågår annat samarbete inom EU, t.ex. ettarbete som inletts mellan och ochsom gäller ryska barn.Motion K82 yrkande 6 får anses tillgodosedd meddetta, varför motionen bör avslås av riksdagen.Vad gäller ensamkommande utländska barns situationvill utskottet hänvisa till sitt betänkande2001/02:SfU8, i vilket utskottet behandlar ett antalmotioner som tar upp sådana frågor. I betänkandetanges att utskottet har behandlat motionerom ensamkommande barn. I betänkande 1996/97:SfU5anförde utskottet bl.a. att det är en självklarhetatt för barn liksom för vuxna noga utreda varjepåstående om risk för förföljelse eller andraomständigheter som ger behov av skydd i Sverige.Utskottet noterade emellertid att det storaflertalet av de barn som då kommit ensamma tillSverige och ansökt om uppehållstillstånd saknatbehov av skydd mot förhållanden i hemlandet. Ibetänkande 2000/01:SfU9 har utskottet redogjort förregeringens skrivelse 1999/2000:137 Barn här ochnu, Redogörelse för barnpolitiken i medutgångspunkt i FN:s konvention om barnetsrättigheter.