bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Däremot bör det samarbete som redanexisterar mellan myndigheterna i frågor där dettagynnar konsumentintresset förtydligas.Konkurrensverkets arbete har variteffektivt och verket har uppfyllt de krav somregeringen ställt. bör ävenfortsättningsvis lägga särskild tyngd påkartellbekämpning i sitt konkurrensfrämjande arbete,med hänvisning till att karteller är skadliga församhällsekonomin och i synnerhet för konsumenterna.I fråga om patenträttsliga frågor säger regeringenatt måluppfyllelsen vid Patent- ochregistreringsverkets (PRV) bolagsavdelning ärtillfredsställande när det gäller nyregistreringaroch ändringar. Problem kvarstår dock när det gällerhandläggningstid för registrering av varumärken vidvarumärkesavdelningen i . Inte hellerhandläggningstiderna för mönster når de uppsattamålen i regleringsbrevet. Måluppfyllelsen förpatentmål och övriga mål, dvs. mål om varumärken,mönster, släktnamn och utgivningsbevis, vidPatentbesvärsrätten är tillfredsställande.Remissmöte om utredningsförslaget om en nyorganisation för PRV (SOU 2002:57) hölls i september2002, och ärendet bereds nu vidare inomRegeringskansliet. Utredningen omPatentbesvärsrättens verksamhet avlämnade sittbetänkande Patentprocessen m.m. (SOU 2001:33) i mars2001. Remissutfallet är mycket splittrat, ochberedning pågår i . Ett arbetepågår inom föratt utveckla en samlad strategi förinnovationspolitiken. Syftet är att lyfta framinnovationsfrågorna i näringspolitiken och utvecklasamspelet mellan områden som entreprenörskap,kapitalförsörjning, immaterialrätt, design,kompetensutveckling, organisation, tekniköverföring,regionala initiativ m.m. Centrala frågor är bl.a.statens roll när det gäller immaterialrättens(patentens) betydelse för kommersialisering av idéeroch framtida konkurrenskraft.När det gäller SGU noterar regeringen att det ännuär för tidigt att analysera det miljömålsarbete sommyndigheten bedriver. SGU har organiseratmiljömålsarbetet verksövergripande, vilket bedöms geen effektiv verksamhet. Oljelagringsanläggningarnasavveckling går enligt plan, och kostnaderna ser utatt bli lägre än vad som ursprungligen beräknats.SGU:s uppdrag att hålla tre anläggningar i malpåsehar modifierats till två anläggningar, varav en haravyttrats. Finansiering av merkostnader förförvaltningen av dessa anläggningar sker inomutgiftsområde 6 Totalförsvar och den civilaekonomiska planeringsramen. Miljösäkringen av detstatliga gruvfältet i har avslutats.Kontrollprogram för verksamheten kommer dock attlöpa avsevärd tid framåt. Handläggningstiderna hosBergsstaten är föredömligt korta, och regeringenanser att verksamheten fungerar bra.Verksamheten med elsäkerhet bör under det kommandebudgetåret bedrivas enligt den allmänna inriktningsom gäller för elsäkerhetsarbetet för budgetåret2002, anför regeringen. Utvecklingen vad gällerelolycksfall och elbränder bör noga följas för attbl.a. möjliggöra analyser av de statliga insatsernaoch elsäkerhetsnivåns utveckling.Beträffande tillsynen av revisorer sägerregeringen att det är svårt att exakt mäta ochbedöma hur verksamhet har bidragittill att uppnå de övergripande målen. Regeringensbedömning är dock att nämndens verksamhet, framförallt tillsynsverksamheten och de disciplinäraåtgärder som vidtas mot revisorer ochrevisionsbolag, på ett bra sätt har bidragit tillatt uppnå målen. Verksamhetsmålen 2001 har i allt väsentligt uppnåtts.För delområdet forskning och utveckling sägsbeträffande rymdverksamheten att den är långsiktigtill sin karaktär och att effekterna av gjordasatsningar måste bedömas i ett längre perspektiv.Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på ettändamålsenligt sätt. Beträffande konkurrensforskningsäger regeringen att forskningsprojekten bidrar ökad förståelse för de komplexakonkurrensfrågorna. lägger också utbegränsade forskningsuppdrag rörandefrågeställningar där verket har behov av atttillgodogöra sig existerande forskning eller attundersöka en avgränsad fråga. När det gällergeovetenskaplig forskning sägs att SGU:s forsknings-och utvecklingsverksamhet är viktig för utvecklingav metoder och för teknikspridning. Detgeovetenskapliga forskningsanslaget skall fokuserapå för samhället viktiga geologiska problem ochkomplettera SGU:s egen forskning. Verksamhetenbidrar till att utveckla SGU:s samarbete meduniversitet och högskolor, och prioriteringen avyngre forskare bidrar till kompetensutveckling. Ifråga om upprätthållande av nationell metrologinoteras att detta system har stärkts genom bättresamordning, uppgradering av utrustning och ökadeFoU-insatser. Metrologisk verksamhet är långsiktigoch kräver långsiktiga investeringar och FoU.Mätteknik är ett område som är generellt och hartillämpningar inom breda sektorer. Spridning avmätteknisk kunskap sker oftast i samband medkalibreringsuppdrag. Inom givna ramar bör Sverigesdeltagande i internationellt FoU-samarbete öka,liksom kunskapsspridningen till små och medelstoraföretag om mätteknikens betydelse. Metrologirådetskall vara rådgivande för alla projekt inommetrologisk FoU, vilket även inkluderar mättekniskFoU. Regeringen anser att det behövs en tydligarestyrning av forskningsområdet experimentell teknik.För att uppnå en ökad samordning av statens resurserges Verket för innovationssystem () i uppdragatt fördela befintliga medel avsatta för forskningoch utveckling inom experimentell teknik. Regeringenbedömer att detta kommer att leda till etteffektivare resursutnyttjande. () bör vidare, inom givnaramar, stärka sin omvärldsorientering och fördjupasamarbetet med bl.a. fler institut och högrelärosäten. Regeringens bedömning beträffandestandardisering är att denna i huvudsak lyckatsuppfylla det övergripande målet förstandardiseringsarbetet. Riktlinjebeslutet för år2002 innehåller en nyordning för statens stöd tillbl.a. konsumentorganisationers medverkan istandardiseringsarbetet. vunna erfarenhetertyder på att dessa organisationers medverkanunderlättats. Regeringen avser att närmare behandlade små och medelstora företagens möjligheter attdels medverka i standardiseringsarbetet, delstillgodogöra sig resultatet av arbetet.Beträffande delområdet statistik, uppföljning ochutvärdering sägs att Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) under sitt förstaverksamhetsår har slutfört verksamhet som inleddesinom ramen för andra myndigheter . ITPShar också genomfört eller påbörjat uppdrag ochprojekt av betydelse för tillväxtpolitiken inomomvärldsanalys, utvärdering och statistik.Regeringen bedömer att myndigheten på etttillfredsställande sätt har uppfyllt de mål somsatts upp för verksamheten.Avslutningsvis sägs beträffande delområdetregional näringspolitik att det finns ett starktstöd för arbetsformen med regionala tillväxtavtalbland såväl företrädare från det offentliga som detprivata. Arbetet med tillväxtavtalen har medfört enökad samordning av befintliga regionala resurser somfrämjar en hållbar tillväxt och sysselsättning ochen ökad insikt om olika aktörers verksamhet ochuppdrag. Därmed ökar möjligheterna för gemensammaöverenskommelser och prioriteringar av regionalautvecklingsmedel. Den regionala mobiliseringen haräven medfört ökade kontakter i tillväxtorienteradenätverk. Universitet och högskolor, kommuner,landsting och nationella myndigheter har i ökadutsträckning involverats i utvecklingsfrågor.Tillväxtavtalen har medverkat till en ökad systemsyni frågor som berör regionernas konkurrensförmåga,vilket avspeglas i det ökade intresset för attarbeta med utveckling av innovationssystem ochkluster. Den nationella uppföljningen avtillväxtavtalen begränsas till självaarbetsformen och offentliga aktörers uppfattning omdenna. Regionernas egna uppföljnings- ochutvärderingsarbeten utgör ett betydelsefulltunderlag för att få en hög kvalitet i kommandenationella utvärderingar. Att utvecklatillväxtarbetet mot en mer hållbar inriktning är ettlångsiktigt arbete. har insatser för miljö-och jämställdhetsperspektiven gjorts separat. Dennationella uppföljningen (Ds 2002:34) visar påbehovet av att ta steget till ett helhetsperspektivoch att utarbeta en tvärsektoriell metodik förhållbar utveckling. Regeringen bedömer att processenmed tillväxtavtalen har medfört många positivaeffekter. Det finns ett stort intresse hos mångaintressenter att mobilisera gemensamma krafter förden egna regionens utveckling. Uppslutningen kringtillväxtfrågorna och viljan att förstärkaförutsättningarna för näringslivet utifrån etthelhetsperspektiv är stor. De regionalatillväxtavtalen och kommande regionalatillväxtprogram är en viktig hörnsten i en samladnationell tillväxtpolitikUtrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjandePolitikområdet Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande består av följande fyradelområden: inre marknaden; handelspolitik; handels-och investeringsfrämjande; näringslivsutveckling iÖstersjöregionen.Målet för politikområdet är en effektiv inremarknad och en öppen handelspolitik i EU, ettförstärkt multilateralt handelssystem inomVärldshandelsorganisationen , ökad svensk exportoch ökade utländska direktinvesteringar i Sverige.Politikområdets verksamhet syftar till att skapatillväxt och utveckling i genom att främjaöppen handel och avveckla handelshinder i samklangmed målet om en hållbar ekonomisk, ekologisk ochsocial utveckling. Det sker genom att ökarörligheten på EU:s inre marknad, genom öppnare ochrättvisare villkor för handel och investeringar iWTO och samt genom att främja export, importoch utländska investeringar i , liksom genomatt främja ekonomisk och miljömässigt hållbarutveckling i . Det sker också genomatt stärka profileringen av i utlandet tillstöd för svensk export och för att öka de utländskainvesteringarna i Sverige.Sverige är en del i den internationella ekonominoch är för sitt välstånd och sin framtida utvecklingberoende av ett omfattande ekonomiskt utbyte medomvärlden, sägs det i propositionen. exportmotsvarar av landets samladeproduktion. är en av aktörernainom regeringens samlade näringspolitik.Verksamheten inom politikområdet bidrar aktivt tillatt uppfylla regeringens tillväxt- ochsysselsättningsmål, såväl genom arbetet med attutveckla EU:s inre marknad och det allmännahandelspolitiska arbetet som genom direktafrämjandeåtgärder, främst i form av export- ochinvesteringsfrämjande. är en betydandehandelsnation, även i ett globalt perspektiv och haren ledande position inom många branscher, såväl nyasom etablerade. Väl fungerande marknader och ett välfungerande regelverk för världshandeln är avavgörande betydelse för den svenska ekonomin. Inteminst viktigt för är att EU:s inre marknadoch det multilaterala handelsregelverket i WTOfungerar väl, att är attraktivt förutländska investeringar och att den ekonomiskautvecklingen i närområdet är gynnsam. Arbetet medatt utveckla EU:s gemensamma handelspolitik motomvärlden är centralt i strävan mot en samstämmigpolitik där t.ex. handels-, jordbruks- ochutvecklingspolitik samverkar till gagn för enekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbarutveckling. Den svenska utrikesförvaltningensuppgift är att skapa bästa möjliga förutsättningarför regeringen att genomföra sin politik inomUtrikesdepartementets ansvarsområde. Det inkluderaruppdraget att aktivt främja svenska intressen iutlandet, inom alla samhällssektorer, med särskildinriktning på handel med varor och tjänster,utländska direktinvesteringar och Sverigeprofileringtill stöd för export- och investeringsfrämjande.Utrikesdepartementet har i uppdrag att prioriteraarbetet med att främja svenska ekonomiska intresseni utlandet. Näringslivsfrämjandet har under senareår givits ökad vikt. har förstärkts och arbetsformerna ärunder utveckling. Syftet är attutrikesförvaltningens globala nätverk skall varatill nytta för svenskt näringsliv och svenskaekonomiska intressen utomlands.Regeringen redovisar i propositionen, underrubriken , analyser och slutsatserför de olika delområdena. När det gäller den inremarknaden och handelspolitiken sägs att Sverigeunder och har bidragittill utvecklingen av en bättre fungerande inremarknad inom EU och verkat för fortsattahandelsliberaliseringar såväl regionalt sommultilateralt. Genom sina handelspolitiskautredningar och verksamheter på inre marknadsområdethar bidragit till att svenskaintressen har tagits till vara i det internationellaoch europeiska arbetet. Regeringen anser således attkollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för enväl fungerande inre marknad och ett öppet och starktmultilateralt handelssystem och fortsattliberalisering av handeln. Den inre marknadensfunktion beror till stor del på hur frågor om frivarurörlighet hanteras, däribland bedömning avöverensstämmelse med ställda säkerhetskrav. Detsvenska systemet som administreras av Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) har röntinternationell respekt. Regeringen anser att SWEDACockså gör viktiga analysinsatser för att biståkandidatländerna med regeltekniska förutsättningaratt ingå i EU:s inre marknad. Regeringen gör vidarebedömningen att SWEDAC:s verksamhet även bidragittill en förbättrad marknadskontroll.Beträffande handels- och investeringsfrämjandesäger regeringen att utvecklingen för den svenskaexporten innebär en utmaning förexportfrämjandet och ställer krav på långsiktighetoch uthållighet. Regeringen anser att Exportrådetunder genomfört åtgärder för att främjasvensk export på ett mycket positivt sätt. verksamhet har små och medelstoraföretag fått tillgång till kvalificeradexportinformation, kompetensutveckling ochrådgivning av stor betydelse för företagensexportansträngningar. Programmen MarknadsplatsEuropa och Informationsteknik, som genomförts medstatlig finansiering , liksomdet särskilda uppdraget Marknadsplats ärexempel på framgångsrika exportsatsningar. Det kanockså konstateras att förhållandevis många företagsnabbt kommit i gång med affärer liksom attvärdefulla order tecknats i anslutning tillspecifika exportfrämjande aktiviteter. Under år 2000var det statliga exportfrämjandet genom Sverigesexportråd föremål för särskild utredning. Ibetänkandet Expert på export (SOU 2000:109), somavlämnades , konstaterades attexportfrämjandet är viktigt för att ta tillvarapotentialen i ekonomin och att det finnssamhällsekonomiska skäl för staten att engagera sigpå detta område. Utredningen ansåg att Exportrådetsinriktning och arbetsmetoder i huvudsak var bra, menatt det var önskvärt med vissa förändringar, t.ex.bättre styrning av det statliga uppdraget tillExportrådet samt ett närmare samarbete mellanUtrikesdepartementet och . Utredningenföreslog vidare att borde omvandlas tillett aktiebolag. Efter remissbehandling harhuvuddelen av förslagen genomförts, liksom vissaandra förändringar. Samarbetet mellan Exportrådetoch utrikesförvaltningen har exempelvis förstärktsoch vidare har styrningen och avrapporteringen avdet statliga uppdraget förbättrats. Vad gällerförslaget att omvandla till aktiebolaghar de båda huvudmännen, staten och , enats om att en förändringför närvarande inte är aktuell.Satsningarna på projektexportfrämjande genomRegeringskansliets projektexportsekretariat ärfrämst insatser av strategiskt värde, där dekonkreta resultaten ofta märks först på ,sägs det i propositionen. Svenska företags andelarav projekten inom flera multilaterala organ, bl.a.FN och EU, har dock ökat. Verksamheten medstatsstödda exportkrediter har och utgjort ett viktigt bidrag för attstärka svensk industris internationellakonkurrenskraft. Regeringen anser att det är viktigtatt svenska företag har tillgång till statsstöddaexportkrediter för att uppnå konkurrensneutralitetmed utländska företag. Regeringen har sett över hurdet svenska systemet med statsstödda exportkrediterkan utformas för att bli mer konkurrenskraftigt ochhar lämnat en proposition (2001/02:131, bet.2001/02:NU15) i detta syfte. Exportkreditgivningenkommer härigenom att ytterligare öka svenskexportindustris konkurrenskraft. För atttillförsäkra svenska exportföretag likartadeförutsättningar som andra länders exportföretagföreslår regeringen i budgetpropositionen att etthelstatligt bolag för viss exportkreditgivning skallbildas. () har med singarantigivning medverkat till att svenskaexportföretag kan erbjuda med konkurrentländernalikvärdiga villkor i konkurrensen om exportkontrakt.Regeringen anser att EKN på ett framgångsrikt sätthar förenat målet om garantigivning för svenskexportindustri på gynnsamma villkor med målet attverksamheten skall vara självbärande på sikt.Insatserna med att komma till rätta med problem medriskkoncentrationen i garantiportföljen har fungeratväl.Främjandet av utländska direktinvesteringar iSverige är av stor betydelse för tillväxt ochsysselsättning och Invest in ()fyller här en central funktion på ett mycketförtjänstfullt sätt, sägs det. Regeringen bedömeratt inte minst den aktiva bearbetningen av medieroch det intresse som detta skapar för harpositiva effekter även utanförinvesteringsfrämjandet. Regeringen ser det somangeläget att också fortsättningsvis aktivtsamverkar med nationella, regionala och lokalaaktörer för att utveckla investeringsfrämjandet,bl.a. genom projektverksamhet, utbildningsverksamhetoch samarbetsavtal. En utvärdering av genomfördes i betänkandet Statensroll för att främja viktiga utländska investeringari (SOU 2001:109). Utredningen bedömde attverksamheten har haft positiva samhällsekonomiskakonsekvenser och att ISA:s verksamhet på det helataget fungerade väl, men att vissa förändringar varönskvärda, t.ex. ett ökat samarbete mellan ochNäringsdepartementets myndigheter liksom mellan ISAoch utrikesförvaltningen. Utredningens övervägandenoch slutsatser har i allt väsentligt fått stöd iremissbehandlingen. Flertalet av utredningensförslag är genomförda eller genomförs successivt isamråd med och andra berörda aktörer.Erfarenheterna från fokuserade satsningar för attfrämja svenska högteknologiska områden och nyabranscher internationellt är mycket goda.Aktiviteterna har bidragit till att förstärka bildenav som ledande högteknologiskt land och hartjänat som plattform för affärsinriktade satsningarsom givit nya kontaktnät för svenska företag ochregioner. Samordningen har stärkts när det gällerden internationella marknadsföringen av särskildabranscher, t.ex. IT och bioteknik.I fråga om näringslivsutveckling iÖstersjöregionen konstateras att ären av världens snabbast växande regioner. Sverigeoch svenskt företagande har en nyckelroll i dennadynamiska process. Regeringen ser Östersjömiljard 2som ett viktigt instrument för att förstärka svenskaföretags position i och för attförbättra förutsättningarna för svenska företagsdeltagande i utvecklingen av regionens näringsliv.Erfarenheterna av beslutade insatser förnäringslivsutvecklingen i har varitgoda. Anslaget avrapporteras till riksdagen.Det kommer att utvärderas i sin helhet i anslutningtill att samtliga insatser är genomförda.KonsumentpolitikTill konsumentområdet hör myndigheternaMarknadsdomstolen, /(inklusive KonsumentEuropa), ,och . Tillkonsumentområdet hör även frågor som rör stöd tillkonsumentorganisationer och konsumentforskning samtbidrag till miljömärkning av produkter.Konsumentpolitiken består därutöver av en radinsatser inom andra politikområden.De övergripande målen för konsumentpolitiken ärenligt beslut (prop.2000/01:135, bet. 2001/02:LU2) följande: Konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden skall stärkas, inflytandemålet. Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt,hushållningsmålet. Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas,säkerhetsmålet. Sådana konsumtions- och produktionsmönster skallutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling,miljömålet. Konsumenterna skall ha tillgång till godvägledning, information och utbildning,kunskapsmålet.Målen skall vara styrande för såväl det nationellakonsumentpolitiska arbetet som arbete i EUoch andra internationella forum. De mål förkonsumentpolitiken som resultatbedömningen bygger påfastställdes av (prop.1994/95:140, bet. 1994/95:LU32). Dessa mål som ävenutgjorde politikområdets fyra verksamhetsområden, ärföljande: Att ge hushållen goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt,hushållningsmålet. Att ge konsumenterna en stark ställning påmarknaden, marknadsmålet. Att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet,säkerhetsmålet. Att medverka till att sådana produktions- ochkonsumtionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling, miljömålet.Konsumentpolitiken, vars övergripande inriktning äratt konsumenterna skall vara starka ochvälinformerade, är en viktig förutsättning för enfungerande marknadsekonomi, sägs det ipropositionen. Marknadsmekanismerna utgör ettsignalsystem för producenter och konsumenter samtgör det möjligt för nya företag att växa fram somsvar på konsumenternas efterfrågan. Statens uppgiftär att skapa stabila spelregler och atttillhandahålla de marknadsoberoende organ som behövsför att upprätthålla marknadsekonomin.Konsumentpolitiken är också en del avvälfärdspolitiken och skall stödja enskildamänniskor i deras egenskap av konsumenter för att gedem ett större inflytande och för att få dem attkänna sig trygga på marknaden. spelarkonsumenterna en viktig roll i miljöpolitiken.Välinformerade konsumenter kan bidra till enförbättrad miljö och hållbar utveckling genom egetagerande vid inköp och användning av produkter ochtjänster. Den svenska konsumentpolitiken är en delav den europeiska konsumentpolitiken. Godkännandetav Amsterdamfördraget innebar en förstärkning avgrunden för konsumentpolitiken inom EU.Konsumentfrågorna är prioriterade i EU-arbete. avlämnade regeringen enskrivelse om mål och inriktning för det svenskaarbetet med konsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148).Skrivelsen rör regeringens arbete och behandlar övergripande frågor om bl.a.harmonisering av konsumentskyddet, marknadskontrolloch konsumentinflytande. har inte haftnågra invändningar mot regeringens skrivelse (bet.2001/02:LU28).Regeringen redovisar i propositionen, underrubriken , analys och slutsatserför politikområdet Konsumentpolitik.Konsumentområdet fortsätter att utgöra ett viktigtpolitikområde som berör alla medborgare, sägs det.Genom den tidigare nämnda handlingsplanen förkonsumentpolitiken 20012005, som hösten2001 fattade beslut om, har konsumentfrågorna fåtten starkare roll i regeringens arbete.Handlingsplanen har bl.a. inneburit att ett vidaregrepp tas om konsumentfrågorna, som även uttalatomfattar frågor som rör finansiella tjänster,boende, konkurrensutsatta marknader, m.m.Handlingsplanen har tillsammans medbudgetpropositionen för inneburit att nyasatsningar gjorts på området. Bland annat har dekonsumentpolitiska myndigheternas anslag nivåhöjts,och en satsning på konsumentvägledning genomförts.Många aktiviteter har genomförts, främst viaKonsumentverket (KOV), som är den centralamyndigheten inom politikområdet. KOV har kommitlångt i utvecklandet av sin webbplats, som förnärvarande innehåller information inom ramen föralla de fem konsumentpolitiska målen och utgör engod informationskälla. Det omvittnar den högarankingen på tidningen lista ochnomineringen till 2002. Webbplatsenstillgänglighet har dessutom ökat, genom att delar avinformationen finns på 14 olika språk. KOV:s ochKonsumentombudsmannens tillsynsarbete bedöms ocksåsom värdefullt. Arbetet med marknadskontroller harutökats något och tillsammans medstandardiseringsarbetet utgör det en viktig del avverkets arbete. Frågan om en eventuellsammanslagning av , somaktualiserades 2001, har,som tidigare nämnts, analyserats inomRegeringskansliet. Slutsatsen är att synergierna förnärvarande inte är så stora att de motiverar ensammanslagning av myndigheterna. Däremot bör detsamarbete som finns mellan myndigheterna förtydligasi de fall det gynnar konsumenterna.De andra myndigheterna inom politikområdet harockså satsat mer på sina webbplatser. På grund avekonomiska svårigheter har () haft svårt att klara deuppsatta målen och svårt att förkortahandläggningstiderna.