bet · GP01SOU7 · 2002-02-05 00:00:00 — Det kommer att blir fler,bättre och billigare hjälpmedel, eftersom konkurrensger kostnadseffektivitet som den tekniskautvecklingen påskyndas, anför motionärerna. De anseratt den konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantinmåste bli föremål för särskild utredning därnoggranna analyser och avvägningar görs.I motion So500 av m.fl. (v) begärsatt regeringen i tilläggsdirektiv till utredningensom ser över hjälpmedelssituationen för vissagrupper, ger den i uppdrag att se över väntetider,kostnader och ansvarsområde, enligt vad i motionenanförs om sjukskrivningstider och rehabilitering(yrkande 8). Väntetiderna för hörselhjälpmedel ärgenerellt sett långa och varierar stort mellanlandstingen. Kostnaderna varierar också. Vidarevarierar prioriteringsordningen mellan landstingen,så att personer i arbetsför ålder i vissa landstingfår förtur före äldre personer, anför motionärerna.Motionärerna anser att ansvaret för hjälpmedel ocharbetshjälpmedel behöver renodlas. Den aviseradehjälpmedelsutredningen skall se över väntetidernaför att få hörapparat. Detta omfattar inteväntetiderna för andra hjälpmedel. Inte helleromfattas förtydligande av ansvarsområden ochkostnadsfördelning. Utredningen bör därför gestilläggsdirektiv att se över dessa förhållanden,anförs det.I motion So240 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omhjälpmedelsgaranti (yrkande 8). Motionärerna anseratt hjälpmedel för rehabilitering och trygghet måstesäkras. En helhetssyn och en samlad bedömning måstegöras i ansvarsfördelningen mellan kommun ochlandsting. För att avhjälpa detta föreslårmotionärerna en hjälpmedelsgaranti med normer förväntetider och utprovning samt reparationstider inomrimliga gränser.Vidare yrkas att begär att regeringenlägger fram förslag till särskilt stöd till IT-produkter för funktionshindrade (yrkande 6). För attmänniskor skall känna självbestämmande, delaktighetoch egenvärde måste samhället utformas så attindividen ges möjlighet att ta del av t.ex.nyhetssändningar och kulturliv, anför motionärerna.Valmöjligheterna för den enskilde bör inte begränsaspå grund av ett visst funktionshinder.I motion So618 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs dels om enhjälpmedelsgaranti (yrkande 8), dels om en utredningav hela hjälpmedelsförsörjningen (yrkande 9).Motionärerna konstaterar att vissa hjälpmedelerhålls av sjukvårdhuvudmannen utan avgift. Avgifterförekommer dock, bl.a. för utprovning av hjälpmedeloch för tillhandahållandet. För vissa slag avhjälpmedel har särskilda avgiftssystem införts.I motion So476 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om funktionshindrades rätttill hjälpmedel på lika villkor. Motionärerna anföratt hjälpmedelsbehovet tillgodoses på ett mycketvarierande sätt. Likaså varierar den enskildeskostnader mellan olika landsting. För attfunktionshindrades rättmätiga behov av hjälpmedelskall tillgodoses på ett bättre och mer nationelltjämställt sätt bör en översyn göras.Också i motion So536 av m.fl.(s) begärs tillkännagivande om behovet av att seöver lagstiftning och regelsystem kring hjälpmedel.Motionärerna anför att den enskildes faktiskamöjlighet att erhålla kompensatoriska hjälpmedelinte får vara beroende av var i landet man bor ellervilken typ av hjälpmedel man är i behov av. Attregelsystemet kring hjälpmedel tillåter påvisadeskillnader i avgiftsuttag utgör en brist ilagstiftningen och måste ses över.I motion So391 av () begärstillkännagivande om högkostnadsskydd för hjälpmedel.Motionären anför att utvecklingen när det gällerhjälpmedel går mot att den enskilde får betalaalltmer av sina kostnader själv. Skillnaderna mellankommunerna är också stora. Därför bör regeringenöverväga att utreda högkostnadsskydd för hjälpmedel.I fler motioner tas frågor kring hörselhjälpmedelupp.I motion So332 av och (båda m) begärs tillkännagivanden dels omatt audionomer bör bli berättigade att utförahörselhjälpmedelsutprovning i enskild regi (yrkande1), dels om att en nationell egenavgift förhörselhjälpmedel bör utformas (yrkande 2).Motionärerna anser att utprovning av hörapparaterbör ske på liknande sätt som utprovning avsynhjälpmedel. eller staten fastställervilka bidragskriterier som skall gälla förhjälpmedel inklusive utprovning. Vidare böraudionomerna kunna få bedrivahörselhjälpmedelsutprovning i enskild regi via avtalmed eller staten. Med detta systemskulle köerna försvinna och patienten skulle självkunna välja utprovningsställe.I motion So360 av () begärstillkännagivande om hörselskadadeshjälpmedelssituation. För att öka möjligheterna föratt hörselskadade kostnadsfritt skall få tillgångtill den bästa hörseltekniken bör det göras enöversyn av finansieringssystem för hörselhjälpmedel,anför motionären.I motion So557 av () begärstillkännagivande om hjälpmedel till hörselskadade.Motionären anser att hjälpmedelsfrågan behöverbelysas ytterligare. Förtydligande av ansvarsområdenoch kostnadsfördelning mellan olika huvudmänavseende hjälpmedel är angeläget bl.a. mot bakgrundav att väntan på hjälpmedel påverkarsjukskrivningstider och möjlighet tillrehabilitering. Regler för likabehandling avbeviljande av hjälpmedel för hörselskadade liksombeviljande av andra hjälpmedel bör tas fram.Frågor kring hund som hjälpmedel tas upp i tvåmotioner. I motion So500 av m.fl. (v)yrkas att regeringen utreder frågan om likformaderegler för beviljandet av hund som hjälpmedeloavsett funktionshinder (yrkande 9).I motion So578 av () framställsliknande yrkanden. Här begärs tillkännagivanden delsom vad i motionen anförs om hundar irehabiliteringssyfte samt särskildkostnadsersättning (yrkande 1), dels om hundar somhjälpmedel (yrkande 2).I motion So471 av och (båda c) begärs tillkännagivande om attglasögon till barn skall betraktas som hjälpmedel.I motion So268 av de ()begärs att regeringen lägger fram förslag tillerforderliga lagändringar så att funktionshindradegaranteras hjälpmedel för personlig assistansoavsett huvudman i enlighet med vad som anförs imotionen.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har i betänkande 2000/01:SoU12 senastbehandlat motioner om hjälpmedel (s. 2124).Utskottet vidhöll då sin tidigare ståndpunkt att detinte finns förutsättningar för enhjälpmedelsgaranti. Utskottet konstaterade attregeringen aviserat en utredning om behovet avhjälpmedel för vissa grupper av funktionshindradeoch att regeringen i detta sammanhang ocksåövervägde att låta utredningen se över de långaväntetiderna och andra problem som sammanhänger medhörapparater.Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare med uppdrag attanalysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet ochlämna förslag till åtgärder. Den särskilde utredarenskall också förtydliga vissa insatser enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (dir. 2001:81). Inomhjälpmedelsområdet skall analysen avse hjälpmedelsförsörjningen för barn iförskoleverksamhet, barn, ungdomar och vuxna inomdet offentliga skolväsendet, sådana friståendeskolor som står under statlig tillsyn,kompletterande utbildningar som berättigar tillstudiestöd eller statsbidrag, högskoleutbildning,samt folkhögskoleutbildning, de förändrade förutsättningarna påhjälpmedelsområdet genom utvecklingen inominformations- och kommunikationsteknologi ochdigital teknik, avgiftssystemet för hjälpmedel och därtillhörande regler i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763), samt gränsdragningen vad gäller ansvaret mellanindividuella hjälpmedel för personer medpersonlig assistans och arbetshjälpmedel förassistenterna.Den särskilde utredaren skall redovisa sitt uppdragsenast den 10 januari 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunktatt det inte finns realistiska förutsättningar fören hjälpmedelsgaranti. Motionerna So240 (c) yrkande8, So611 (m) yrkandena 4 och 5 och So618 (fp)yrkande 8 avstyrks därmed.Utskottet konstaterar att regeringen hartillkallat en särskild utredare att analysera vissafrågor på hjälpmedelsområdet. Utredaren skall bl.a.analysera de förändrade förutsättningarna påhjälpmedelsområdet genom utvecklingen inominformations- och kommunikationsteknologi ochdigital teknik. Syftet är att undersöka hur behovetav hjälpmedel för de grupper av funktionshindradesom av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sigde nya rönen inom den tekniska utvecklingen skallkunna tillgodoses på ett bättre sätt. Även frågorkring hörselhjälpmedel och avgifter m.m. liksomfrågan om gränsdragningen vad gäller ansvaret mellanindividuella hjälpmedel för personer med personligassistans och arbetshjälpmedel för assistenternakommer att behandlas. Utskottet har vidare erfaritatt utredaren kommer att få tilläggsdirektiv om attanalysera hjälpmedelsförsörjningen påarbetsmarknadsområdet. Det som tas upp i motionernaSo240 (c) yrkande 6, So268 (m), So332 (m), So360(s), So391 (s), So476 (s), So500 (v) yrkande 8,So536 (s), So557 (s) och So618 (fp) yrkande 9omfattas av direktiven. Yrkandena är därmed delvistillgodosedda.Utskottet konstaterar att det är varjesjukvårdshuvudmans ansvar att fastställa vad somskall räknas som hjälpmedel. Motionerna So471 (c),So500 (v) yrkande 9 och So578 (s) avstyrks därmed.Rätt till teckenspråkstolkUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om rätt tillteckenspråkstolk med hänvisning till detpågående arbetet på området. Jämförreservation 15 (kd).MotionI motion So486 av och (båda kd) begärs tillkännagivande om enöversyn av lagstiftningen avseende tolkar förfunktionshindrade. Motionärerna anser attfunktionshindrade måste ges verkliga möjligheter attkunna ta del av all den information som berör dem.Det behövs en översyn av reglerna avseende tolkarför funktionshindrade och därefter förändringar föratt åtgärda bristerna i lagstiftningen.Bakgrund och tidigare behandlingKonstitutionsutskottet har i betänkande 2000/01:KU14föreslagit ett tillkännagivande till regeringen omatt det är angeläget med en översyn när det gällerfrågan om rätten att kunna använda teckenspråket.Riksdagen ställde sig bakom förslaget (rskr.2000/01:147). Utskottet har erfarit att direktivtill en utredning angående teckenspråkets ställningför närvarande är under utarbetande iRegeringskansliet.I budgetpropositionen 2001/02:1, utgiftsområde 9,anför regeringen (s. 89) att tolktjänsten ännu intekan anses genomförd på det sätt som avsågs ihandikappreformen. Regeringen avser därför att göraen översyn av tolktjänstverksamheten mot bakgrund avde senaste årens utveckling på området.Bakgrunden är, enligt uppgift, Socialstyrelsensrapport av landstingenstolktjänstverksamhet för barndomsdöva, dövblinda,vuxendöva och hörselskadade där det anförsatt förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad avtolktjänsten är god beträffande tillgången påutbildade tolkar. Det som komplicerar utbyggnaden ärför vissa landsting en fråga om ekonomi, på grund avden snedfördelning som principerna förstatsbidragets fördelning innebär. Styrelsenkonstaterar att 10 landsting uppvisar underskott och10 landsting överskott i tolkverksamheten. Obalansenberor på att statsbidraget fördelas efterinvånarantal, inte efter den belastning i form avantal användare eller beställda tolkuppdrag somlandstingen har, anförs det.Utskottets ställningstagandeRegeringen har uppdragit åtRiksrevisionsverket att se över principerna förfördelningen av statsbidraget till landstingenstolktjänstverksamhet. Vidare har utskottet erfaritatt berederdirektiv till en utredning angående rätten att kunnaanvända teckenspråket. Utskottet anser attresultatet av pågående arbete på området böravvaktas. bör därmed inte ta någotinitiativ med anledning av motion So486 (kd).Motionen avstyrks.Habilitering och rehabiliteringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om habiliteringoch rehabilitering. Efter etttillkännagivande av harSocialstyrelsen nu i uppdrag att kartläggasåväl funktionshindrade barns och ungdomarssom vuxnas tillgång till habilitering ochrehabilitering. Resultatet av detta arbetebör avvaktas. Jämför reservation 16 (m, kd,fp).MotionerI motion So611 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om samordning inomrehabiliteringsområdet (yrkande 3). En fungerandesamordning inom rehabiliteringsområdet i enlighetmed motionärernas förslag till obligatoriskhälsoförsäkring skulle skapa stora mervärden för denenskilde och för samhället, anför motionärerna. Enfungerande rehabilitering är ofta en förutsättningför att funktionshindrade skall kunna leva ettnågorlunda normalt liv.I motion So619 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om ansvarsfördelningenmellan myndigheter vid rehabilitering (yrkande 10).Ett hinder för funktionshindrades rehabilitering ärden oklara ansvarfördelningen mellan olikamyndigheter som är inblandade i processen. För attfå verkningsfulla rehabiliteringar krävs attåtgärder vidtas för att undanröja hinder.I motion So618 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om rehabilitering och habilitering(yrkande 11). I regel 3 sägs attalla människor med en funktionsnedsättning sombehöver rehabilitering/habilitering bör ha tillgångtill en sådan. Motionärerna hänvisar till att det är mycket olika runt om i landet både vad gällerresurser för rehabilitering/habilitering och utbudetav rehabiliteringsresurser. Motionärerna anser attdet är av stor vikt att det är en sammanhållenrehabilitering där insatserna finns som en helhetoch inte som från varandra skilda insatser.Individens behov, önskemål och bästa skall ha ettavgörande inflytande i valet av rehabiliterings- ochhabiliteringsinsatser och inte utbud och ekonomiskamöjligheter.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har i betänkande 2000/01:SoU12 medanledning av en motion (fp) föreslagit etttillkännagivande till regeringen angående vuxnastillgång till habilitering och rehabilitering.Utskottet anförde följande (s. 20):Utskottet konstaterar att många fortfarande intefår sina habiliterings- och rehabiliteringsbehovtillgodosedda tillräckligt väl och att mångaområden därför behöver utvecklas ytterligare.Detta gäller både barn och vuxna. Exempel påeftersatta områden är rehabilitering för äldremed funktionshinder, personer med klassiskaneurologiska sjukdomar som MS och Parkinsonssjukdom samt insatser för unga vuxna medfunktionshinder. Behovet av utveckling avhabiliteringen för barn och ungdomar medfunktionshinder är ytterligare ett område.Regeringen har givit i uppdragatt kartlägga på vilket sätt landstingens barn-och ungdomshabilitering är tillgängliga för barnoch ungdomar med olika funktionshinder.Kartläggningen omfattar även samverkan med andraverksamheter kring utformningen och innehållet iinsatserna till barnen och ungdomarna och derasfamiljer.Utskottet delar uppfattningen i motion So538(fp) yrkande 11 att även funktionshindrade vuxnastillgång till habilitering och rehabiliteringbehöver kartläggas. Vad utskottet nu anfört medanledning av motionen bör som sinmening ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:195).Efter tillkännagivande gjordes en ändringav regleringsbrevet för så attSocialstyrelsen även fick i uppdrag att kartläggafunktionshindrade vuxnas tillgång till habiliteringoch rehabilitering. Styrelsen skall redovisakartläggningen av tillgängligheten till landstingensbarn- och ungdomsrehabilitering senast den 31 mars2003. Uppdraget angående vuxna skall redovisassenast den 15 januari 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare uppmärksammat att många intefår sina habiliterings- och rehabiliteringsbehovtillgodosedda tillräckligt väl och att många områdenbehöver utvecklas ytterligare. Efter etttillkännagivande från har Socialstyrelsennu i uppdrag att kartlägga såväl funktionshindradebarns och ungdomars som vuxnas tillgång tillhabilitering och rehabilitering. Utskottet delaruppfattningen i motionerna att en sammanhållenrehabilitering är angeläget. Resultatet av detpågående arbetet på området bör dock avvaktas.Riksdagen bör inte nu ta något ytterligareinitiativ. Motionerna So611 (m) yrkande 3, So618(fp) yrkande 11 och So619 (kd) yrkande 10 avstyrksdärmed.Psykiskt funktionshindradeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om insatser förpsykiskt funktionshindrade. Utskottethänvisar till att det pågår ett arbete föratt utveckla stödet till psykisktfunktionshindrade dels inom ramen för dennationella handlingsplanen för utveckling avhälso- och sjukvården, dels i form av ennationell uppbyggnad och utveckling avverksamheten med personliga ombud.Socialstyrelsen fortsätter att följautvecklingen av psykiatrireformen. Jämförreservation 17 (m, kd, fp).MotionerI motion So500 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs dels ombehovet av en uppföljning av psykiatrireformen närdet gäller boendet (yrkande 10), dels om en studieför att belysa psykiskt funktionshindradeslivsvillkor (yrkande 11). I Socialstyrelsensslutrapport om psykiatrireformen, Välfärd ochvalfrihet 1999, konstaterades bl.a. att det inteskett en förskjutning från psykiatriskheldygnsomsorg till eget boende utan till andravård- och boendeformer. Detta kan bl.a. bero påbrister i den psykiatriska öppenvården och i detkommunala öppenstödet. Motionärerna anser detviktigt att denna utveckling bryts och attincitament skapas för att förverkliga reformensintentioner om ett eget boende för psykisktfunktionshindrade. Det är, enligt motionärerna, avstort intresse att en studie om psykisktfunktionshindrades livsvillkor genomförs.I motion So418 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs ompsykiskt funktionshindrade. Med psykiatrireformen1995 avsåg man bl.a. att stärka psykisktfunktionshindrades inflytande över sin situation,anför motionären. har i sinuppföljning av reformen varit försiktigt positiv,men när det gäller möjligheterna till makt ochinflytande har tyvärr den avsedda förstärkningenuteblivit.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården anförderegeringen att genom avtalet om utvecklingsinsatserbör insatserna för psykiskt funktionshindradestärkas. Deras psykiatriska och somatiska vårdbehovbör tillgodoses genom en utvecklad samverkan mellanlandstingens primärvård, psykiatrin ochsocialtjänsten.Utskottet anförde för sin del i betänkande2000/01:SoU5 följande (s. 3133):Utskottet anser i likhet med regeringen attpsykiatrireformens huvudinriktning, att med hjälpav tidiga insatser reducera framtidafunktionsnedsättningar, bör ligga fast. Dettasynsätt innebär att behovet av samverkan mellanolika delar av samhället ökar. En strategiskuppgift för psykiatrin är att tillsammans medandra identifiera behovet av ett bra socialt stödför människor med flera olika riskfaktorer.Utskottet delar regeringens uppfattning att vissagrupper är mer utsatta än andra. Som regeringenanfört gäller detta barn och ungdomar som drabbasav psykisk ohälsa och för vilka tidiga insatsermåste sättas in. Utskottet vill här framhållavikten av samordnade insatser mellan barn- ochungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin och serdärför med tillfredsställelse på att denna frågasärskilt lyfts fram i avtalet omutvecklingsinsatser. Av avtalet framgår vidareatt denna fråga bör uppmärksammas särskilt isamband med uppföljningen av avtalet. En annanutsatt grupp är de psykiskt funktionshindrade somhar både somatiska och psykiatriska vårdbehov sominte uppmärksammas tillräckligt. Psykiatrin,och primärvården måste enligtutskottet genom sin samlade kompetens i samverkanskapa ett fungerande stöd för psykisktfunktionshindrade. Behovet är särskilt stort förpersoner med psykiska problem och samtidigtmissbruk. Slutligen vill utskottet särskiltunderstryka att många äldre har psykiatriskavårdbehov som inte beaktas tillräckligt. Det ärdärför av största vikt att äldre med psykiatriskavårdbehov identifieras och erbjuds erforderligbehandling.1995 års psykiatrireform syftade till attförbättra psykiskt funktionshindrade personerssituation i samhället genom att bl.a. stimulerautbyggnaden av bostäder och utveckla dagligaverksamheter. Genom reformen tydliggjordeskommunernas ansvar för boende, sysselsättning ochdagligt umgänge för gruppen psykisktfunktionshindrade. Av Socialstyrelsensutvärdering av psykiatrireformen framgår attreformen haft otvetydiga positiva effekter ochatt psykiskt funktionshindrade personerssituation i samhället uppmärksammas mer (Välfärd och valfrihet? Slutrapport frånutvärderingen av psykiatrireform,1999:1). kommer ävenfortsättningsvis att följa reformens samladeeffekter. Detta sker genom utåtriktat arbete isamverkan med andra myndigheter och organ medsyftet att stimulera verksamhetsutveckling ikommuner och landsting. Styrelsen skall vidarestödja kunskapsutveckling både lokalt ochnationellt bl.a. genom metodutveckling,kunskapssammanställningar och nationellariktlinjer både inom det sociala och detpsykiatriska området. Likaså skall styrelsengenomföra nationell uppföljning med särskildbetoning på psykiskt funktionshindrade personerslevnadsförhållanden, livsvillkor och livskvalitetoch hur olika samhälls-insatser påverkar dessaförhållanden.Utskottet vill framhålla som sin mening att1995 års psykiatrireform varit i huvudsak positivför psykiskt funktionshindrade personer.Självfallet är det dock väsentligt att enfortsatt uppföljning sker för att ytterligareförbättra förhållandena för psykisktfunktionshindrade personer.I detta sammanhang vill utskottet vidare erinraom att regeringen gett Socialstyrelseni uppdrag att samordna en nationell uppbyggnadoch utveckling av verksamheten med personligaombud till psykiskt funktionshindrade.Samverkan mellan landstingens primärvård,psykiatrin och är enligt utskottetcentral när det gäller att komma till rätta medproblemen med psykisk ohälsa. Som ovan anförtshar regeringen tillkallat en särskild utredaremed uppgift att beskriva och analysera de problemsom finns vid samverkan mellan landstingenshälso- och sjukvård och kommunernas vård ochomsorg på områden där det finns behov ochintresse av att samverka (dir. 1999:42). I dettasammanhang kommer behovet av samverkan kring delsbarn och ungdomar med psykiska problem, delspsykiskt funktionshindrade att behandlas.Utredningens arbete skall vara avslutat senastden 30 november 2000.Samverkansutredningen har avlämnat betänkandet Samverkan. Omgemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m.(SOU 2000:114). Betänkandet är remissbehandlat.Frågan bereds i Socialdepartementet.Utskottet höll en offentligutfrågning på temat Samverkan inom psykiatriområdet.Utfrågningen anordnades mot bakgrund av attutskottet har tagit initiativtill att tematiskt studera frågor rörande psykiatri.Studiebesök har genomförts på fem orter i landet.Avsikten med utfrågningen var att få en samladrapportering från värdarna för de olikastudiebesöken av de möjligheter och problem somfinns beträffande samverkan mellan olika huvudmänoch/eller verksamheter. )Som tidigare redovisats utarbetar Statistiskacentralbyrån en rapport omfunktionshindrade personers levnadsförhållanden.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin i betänkande 2000/01:SoU5intagna ståndpunkt. Utskottet konstaterar dessutomatt arbetar med en rap-portom funktionshindrade personers levnadsförhållanden.Resultatet av det aktiva arbete som pågår böravvaktas. Motionerna So418 (s) och So500 (v)yrkandena 10 och 11 är därmed delvis tillgodosedda.Lagen om stöd och service till vissafunktionshindradeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om atttillsätta en utredning i syfte attförtydliga insatsen råd och stöd enligt LSSdå utredningen nu är tillsatt. börockså avslå motioner om att införa enskyldighet att anmäla vanvård ellermissförhållanden enligt LSS. Utskottethänvisar till att enligtuppgift avser att tillsätta en arbetsgruppmed anledning av skrivelseom problem kopplade till LSS. börockså avslå motioner om daglig verksamhetliksom en motion om personlig assistans vidvuxenutbildning. Jämför reservationerna 18(v), 19 (kd, c), 20 (mp) och 21 (c).MotionerEtt antal motioner tar upp olika aspekter på LSS.