bet · GP01SKU18 · 2002-03-21 00:00:00 — 1995/96: SkU28).Genom beslut i skedde enlångtgående anpassning av det svenskamervärdesskattesystemet till EG:smervärdesskatteregler. En ny mervärdesskattelagantogs, nämligen mervärdesskattelagen (1994:200),ML. De nya bestämmelserna i gavs en utformningsom låg väl i linje med det s.k. sjättemervärdesskattedirektivet (77/388/EEG), vilket bl.a.innebar att skattebasen fick en omfattning som näraöverensstämde med direktivet.I syfte att ytterligare anpassa det svenskamervärdesskattesystemet till det sjättemervärdesskattedirektivet beslutade underhösten 1996 om flera betydande förändringar inomområdet utbildning, kultur och idrott, vilka träddei kraft . Inom utbildningsområdetbegränsades den kvarvarande skattefriheten i principtill utbildning som anordnades av det allmänna ellerav en av det allmänna erkänd utbildningsanordnare.Kommersiella utbildningstjänster skulle däremotomfattas av skatteplikten och beskattas på normalnivå, dvs. Inom kultursektorn slopadesskattefriheten för bl.a. konserter och olikasceniska framställningar, vilka kom att beskattasmed . Inom idrottsområdet begränsadesskattefriheten till tjänster som tillhandahölls avstaten eller en kommun eller en allmännyttig ideellförening. Kommersiell verksamhet inom idrottsområdetskulle beskattas med 6 %.Persontransporter inklusive transport i skidliftbeskattades tidigare . Från och med den 1januari 2001 gäller att personbefordran utom sådanbefordran där resemomentet är av underordnadbetydelse beskattas med , dock atttransport i skidliftar liksom tidigare beskattas med12 % (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, bet.2000/01:SkU7). Skattenivån infördes samtidigtför tillträde till och förevisning av djurparker(prop. 2000/01:23, bet. 2000/01:SkU7). Vidarebeslutade att sänkamervärdesskatten på böcker och tidsskrifter fr.o.m.den 1 januari 2002 från till 6 %.De svenska skattenivåerna ochskattenedsättningarna följer strikt bestämmelserna iEG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Enligt dessabestämmelser får medlemsstaterna tillämpa en ellertvå reducerade skattesatser vid sidan avgrundskattesatsen. De lägre skattesatserna får dockinte vara lägre än , och de skall endasttillämpas på tillhandahållande av sådana varor ochtjänster som angetts särskilt i en bilaga tilldirektivet (artikel 12 punkt 3 b). Den nämndabilagan - bilaga H (92/77/EEG) - innehåller enförteckning över omsättning av varor och tjänster påvilka reducerade mervärdesskattesatser kantillämpas.De olika differentieringarna av mervärdesskattenär motiverade av olika skäl, bl.a.fördelningspolitiska, kulturpolitiska ochbranschekonomiska skäl. Sammantaget har emellertidsystemet kommit att bli alltmer svåröverskådligt ochkrångligt. Gränsdragningen mellan varor och tjänstersom beskattas på normal nivå, 12-procentsnivån, 6-procentsnivån respektive undantas från beskattningframstår i en del fall som svårbegriplig, godtyckligoch orättvis. Skattemyndigheterna tvingas tillgrannlaga avgöranden om huruvida olika varor ochverksamheter skall hänföras till den ena eller denandra gruppen. En av lagstiftningstekniska ochpraktiska skäl motiverad önskan att göra gränsen förett lågbeskattat område så snäv som möjligt för attunderlätta tillämpningen ger ibland upphov tillkänsliga och vidlyftiga rättvisediskussioner, närett besläktat och näraliggande område beskattas påen högre nivå. Företag och andra näringsidkarelägger ibland ned avsevärda ansträngningar och bety-dande kostnader på att få till stånd en förmånligaremervärdesbeskattning av just de varor och tjänstersom det företaget eller den näringsidkaren produce-rar, dvs. att få med dessa varor och tjänster i enlågbeskattad sektor.Mot bakgrund härav finner utskottet att regeringenbör se över tillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna. En kartläggning bör ske avavgränsningsproblemen inom de lågbeskattadeområdena. Även avgränsningsproblemen mellan områdenaför lågbeskattning och full beskattning samt mellanområdena för beskattning och icke beskattning böranalyseras. Översynen bör syfta till en begränsningav avgränsningsproblemen och även innefatta enanalys av skattesatsernas struktur utifrånrättsliga, administrativa, ekonomiska,fördelningspolitiska och statsfinansiella aspekter.Likaså bör mervärdesskattens påverkan påkonkurrenssituationen mellan och inom olikabranscher belysas. Översynen bör givetvis beakta vadsom är tillåtet enligt gällande EG-regler påområdet, men inom ramen för dessa regler får översy-nen - om det bedöms som motiverat - lämna de förslagtill förändringar som behövs. Översynen bör ävenbeakta de förslag som kommer att lämnas avMervärdesskatteutredningen (dir. 1999:10) ochSkattebasutredningen (dir. 2000:51).Utskottet anser att bör rikta etttillkännagivande om det anförda tillregeringen. Härmed får enligt utskottets mening demotioner som behandlas under detta avsnitt i störreeller mindre delar anses bifallna eller i vart fallrimligen tillgodosedda.Hushållsnära tjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om sänktmervärdesskatt på s.k. hushållsnära tjänster.Gällande bestämmelserHushållsnära tjänster beskattas på normal nivå, dvs.25 %. Genom rådets direktiv /85/EG kunde demedlemsstater som så önskade ta ut lägremervärdesskatt på vissaarbetskraftsintensiva tjänster, t.ex. små-reparationer, fönsterputsning och städning. Sverigeanmälde aldrig något önskemål om en sådan sänkningoch föreligger inte längre den möjligheten.MotionenI motion Sf395 yrkande 3 av m.fl.(fp) begärs sänkt moms på hushållsnära tjänster.Motionärernas syfte är bl.a. att minska stressen föräldre personer och dubbelarbetande familjer.Utskottets ställningstagandeDe skattesänkningar som motionärerna förordar vardet tidigare möjligt att under vissa förutsättningargenomföra . anmäldealdrig något önskemål om att delta i detta försök.Resultatet av försöket kommer att utvärderas av . tillåter inte EG-reglerna om mervärdesskatt sådana skattesänkningarsom motionärerna föreslår, och utskottet avstyrkerdärför motionen.FastighetsskötselUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om slopadeller sänkt mervärdesskatt påfastighetsskötsel i egen regi.Jämför reservation 2 (kd).MotionernaI motion Sk469 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att slopa mervärdesskatten påfastighetsskötsel i egen regi eller ändra belopps-gränsen för när skatt skall tas ut.I motion Bo320 yrkande 21 av . (kd) efterlyses ändrade skatteregler i syfteatt öka hyresgästernas möjligheter till självför-valtning. bör förvaltningsmomsen förfastigheter sänkas, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeFastighetsskötare skall, även om verksamheten inte iövrigt är momspliktig, uttagsbeskattas om han ellerhon i egen regi utför vissa tjänster som avserfastigheten eller skötseln därav. De tjänster somskall beskattas är bl.a. underhåll, lokalstädning,fönsterputsning, renhållning och annanfastighetsskötsel. Bakgrunden till bestämmelsen äratt många fastighetsförvaltande företag, bl.a.bostadsförvaltningsföretagen, inte är skyldiga attta ut mervärdesskatt i sin verksamhet och därförinte heller kan dra av den skatt som friståendefastighetsskötare debiterar. För att undvika attbostadsförvaltarna och andra momsbefriade företag avskatteskäl helt går över till fastighetsskötsel iegen regi har sådan egenregiverksamhet belagts medmoms om kostnaden överstiger . Regelntillkom i samband med skattereform (prop.1989/90:11).Beskattningen syftar till att förhindrakonkurrenssnedvridande effekter av denmervärdesskattefrihet som gäller förbostadsförvaltare och vissa andrafastighetsförvaltare, och utskottet är inte berettatt tillstyrka att denna beskattningsregel slopas.Det skall också nämnas att regeringen införtett tillfälligt investeringsbidrag i syfte attfrämja nyproduktionen av hyreslägenheter, särskilt itillväxtregioner. Investeringsbidraget förväntasbidra till en ökad produktion av hyresbostädertillgängliga för bredare inkomstgrupper.Utskottet avstyrker med det anförda de aktuellamotionsyrkandena.Miljömärkta produkterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktmervärdesskatt på miljövänligt produceradeprodukter bl.a. med hänvisning till kommandeutredning.Gällande bestämmelser, m.m.Några särbestämmelser om miljömärkta produkter finnsinte i mervärdesskattelagen och inte heller i EG-direktivet om mervärdesskatt. Sådana varor beskattassåledes enligt generella regler.I kommissionens meddelande KOM (2000) 348 om enstrategi för förbättring av mervärdesskattesystemetsfunktion inom ramen för den inre marknadenaviserades att frågan om tillämpning av reduceradeskattesatser för att bl.a. främja miljöskydd kommeratt ägnas särskild uppmärksamhet, och ikommissionens grönbok om integrerad produktpolicyKOM (2001) 68 presenteras en strategi som går ut påatt förstärka och rikta om den produktrelaterademiljöpolitiken för att främja utvecklingen av enmarknad för miljövänligare produkter. Grönbokeninnehåller ett omfattande program av åtgärder, ochbl.a. förs tankar fram på en differentieradbeskattning utgående från produkternasmiljöprestanda och ett införande av sänktmervärdesskatt för produkter som utmärks medgemenskapens miljömärke.Den har beslutat atttillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att utredamöjligheten av och lämpligheten i att sänka mervär-desskatten på omsättning av miljömärkta livsmedel.Arbetsgruppens analys skall avse de rättsliga,administrativa och praktiska förutsättningarna fören sådan sänkning. I samband därmed skall även enmer generell analys göras av lämpligheten av attanvända mervärdesskatten, liksom även andra skatter,som miljöpolitiskt styrmedel.MotionernaI motion MJ518 yrkande 20 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om sänkt moms påekologiskt framtagna produkter. I motion N365yrkande 7 av m.fl. (mp) framställsett yrkande om att slopa momsen på miljövänligtproducerade produkter.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att den av motionärernaaktualiserade frågan om reducerad mervärdesskatt påmiljövänligt producerade produkter är föremål föruppmärksamhet i samt av den svenskaregeringen som beslutat om att tillsätta enarbetsgrupp för att utreda möjligheten av ochlämpligheten i att sänka mervärdesskatten påmiljömärkta livsmedel. Det finns därför enligtutskottets mening anledning att avvakta resultatetav detta arbete. Då någon åtgärd av förnärvarande inte kan anses aktuell avstyrkerutskottet motionsyrkandena.KörkortsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktskatt på körkortsutbildning.Gällande bestämmelserSkatteplikt på bl.a. körkortsutbildningar infördes isamband med att utbildningsområdet generellt pågrund av EG-rättens krav infogades i det skatte-pliktiga området (prop. 1996/97:10, bet.1996/97:SkU6). För att mildra effekterna förbilskolorna infördes en avdragsrätt förbilskolornas förvärv och förhyrning av fordon.MotionernaI motionerna Ub230 yrkande 2 av ochMagnus (), Sk262 av ochBirgitta (), T254 yrkande 2 av BirgittaSellén (c) och T469 yrkande 2 av ()yrkas sänkt mervärdesskatt på körkortsutbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid upprepade tillfällenavstyrkt motioner om slopad eller sänktmervärdesskatt på körkortsutbildning med hänvisningtill att detta inte är möjligt enligt EG-rätten.Utskottet har även erinrat om att bilskolorna, tillskillnad från de flesta andra företag, har rätt tillavdrag för mervärdesskatt som belöper på inköp ochleasing av bilar. Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande och avstyrker därmed nu aktuellamotionsyrkanden med denna inriktning.FöretagsbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om avdragför ingående mervärdesskatt för sådanalastbilar som betraktas sompersonbilar.Gällande bestämmelserFör förvärv av personbilar råder avdragsförbudenligt ML, utom i några speciella verksamheter. Sompersonbil räknas enligt ML även bl.a. lastbil medskåpkarosseri utan separat förarhytt och med entotalvikt om högst . Andra lastbilarbehandlas som normala varor imervärdesskattehänseende och är alltså inte utsattaför någon särskild begränsning i vad gälleravdragsrätten för näringsidkare.Som tidigare nämnts behandlas reglerna omavdragsrätt för lastbilar och andra fordon idirektivförslaget KOM (1998) 377. Förslaget är ännuinte färdigbehandlat i ministerrådet.MotionenI motion Sk430 yrkandena 1 och 2 av () begärs att mervärdesskattelagen ses över i syfteatt ändra reglerna om rätt till avdrag för ingåendemervärdesskatt för företagsbilar. Motionären anseratt nuvarande bestämmelser är ineffektiva och gerupphov till onödigt krångel.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att bestämmelserna i omavdragsrätt för förvärv av fordon på grund av dennuvarande gränsdragningen mellan fordon som räknassom personbilar och fordon som anses som lastbilarkan förefalla svårförståelig i vissa fall. När ettliknande yrkande behandlades ansågutskottet att förslag till nyaregler om avdragsrätt för mervärdesskatt börslutbehandlas innan tar ställning tillsådana förändringar av avdragsrätten som motionärenbegär. Utskottet som vidhåller denna uppfattningnoterar dock att frågan inte varit uppe pådagordningen sedan det svenska ordförandeskapetavslutades och vill därför betona vikten av att manfrån svenskt håll driver på för att påskynda arbetetinom EU. Motionen avstyrks därmed.Utbildning i alternativmedicin, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om sänktmervärdesskatt på alternativmedicinskabehandlingar och om slopad mervärdesskatt påutbildning för yrkesutövare av komplementär-och alternativmedicin.Gällande bestämmelserEnligt 3 kap. 4 § ML undantas från skattepliktomsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvårdoch social omsorg. För skattefrihet krävs attsjukvården omfattar sådana åtgärder somdefinitionsmässigt är sjukvård och att sjukvårdentillhandahålls vid sjukvårdsinrättningar eller avnågon med särskild legitimation att utövasjukvårdsyrke. För s.k. alternativvård gällerdäremot inte skattefriheten.Även läkemedel är undantagna från skatteplikt.Undantaget gäller dock bara läkemedel som utlämnasenligt recept eller säljs till sjukhus eller införstill landet i anslutning till sådan utlämning ellerförsäljning (3 kap. 23 § mervärdesskattelagen).Icke skattepliktig utbildning är enligt ML sådangrundskole-, gymnasieskole- och högskoleutbildningsom sker i det allmännas regi eller av erkändutbildningssamordnare samt övrig utbildning somberättigar till studiemedel enligt studiestödslagen.Med det allmänna avses stat, kommun eller landsting.Med uttrycket av erkänd utbildningssamordnare avsest.ex. fristående skolor och kompletterande skolorsom tillhandhåller utbildning som ett led i det all-männas utbildningsinsatser. Skatteplikt gällerdäremot för i princip all kommersiellt bedrivenutbildning som sker utom ramen för den ordinarieskolutbildningen och som inte heller berättigar tillstudiestöd.MotionernaI motion So623 yrkande 4 av ochMarianne () begärs ett tillkännagivandeom att utbildning för yrkesutövare inom komple-mentär- och alternativmedicin bör befrias frånmervärdesskatt. Motionärerna anför att det intefinns någon komplementär- eller alternativmedicinskutbildning i det traditionella svenska skolväsendetoch att de personer som vill utbilda sig inomområdet måste söka sig till den privatautbildningsmarknaden. Sådan utbildning är belagd med25 % moms.I motion So274 yrkande 2 av m.fl.(kd, m, c) begärs slopad mervärdesskatt påkomplementär- och alternativmedicinska behandlings-former. Motionärerna framhåller att dessabehandlingsformer blivit alltmer erkända ochanvända.Utskottets ställningstagandeFrågan om skattenedsättning på alternativmedicinskabehandlingar har prövats av utskottet vid ettflertal tillfällen . Utskottethar avstyrkt sådana motionsyrkanden bl.a. medhänvisning till de kostnader för staten som en sådanåtgärd skulle föra med sig och till deavgränsningsproblem som skulle kunna uppstå gentemotandra typer av verksamheter vars ändamål också äratt göra människor friskare. Utskottet har inteändrat ståndpunkt i denna fråga och avstyrker därföräven nu aktuell motion.Även motionsyrkandet om slopad mervärdesskatt påutbildning för yrkesutövare av komplementär- ochalternativmedicin avstyrks.Stöld och rånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om reduceradmervärdesskatt för förlust av kontanta medelgenom stöld eller rån.Jämför reservation 3 (c).Gällande bestämmelserEnligt 1 kap. 1 § mervärdesskattelagen skallmervärdesskatt betalas vid omsättning av varor ochtjänster om omsättningen är skattepliktig och sker iyrkesmässig verksamhet. Bestämmelser om hur och påvilket underlag skatten skall beräknas finns i 7kap. Normalt beräknas skattensom en procentsats på priset för varan ellertjänsten (beskattningsunderlaget). Enligt ensärskild bestämmelse får den skattskyldige minskabeskattningsunderlaget om det uppkommer en förlustpå en fordran avseende ersättning för en vara elleren tjänst, s.k. kundförlust. Minskningen får ske medett belopp som motsvarar förlusten.Mervärdesskattelagen innehåller i övrigt intenågon bestämmelse om att hänsyn skall tas tillförluster i en verksamhet. En skattskyldig ärsåledes skyldig att redovisa mervärdesskatt även omden ersättning han eller hon har uppburit föromsättningen har förlorats genom exempelvis stölde.d. Det är endast vid kundförlust sombeskattningsunderlaget får minskas.De nu redovisade reglerna i mervärdesskattelagenstämmer överens med bestämmelserna i . EG-direktivet medger inteatt beskattningsunderlaget får ändras därför attvederlaget för en eller flera omsättningar förlorasgenom t.ex. stöld.Från och med 1999 års taxering föreligger en vissavdragsrätt vid inkomstbeskattningen för förlusterav kontanta medel i näringsverksamhet genom brott.Enligt den aktuella propositionen (prop. 1996/97:154s. 35 f.) övervägde regeringen att också föreslåregler som skulle göra det möjligt att ändraunderlaget vid mervärdesbeskattningen när förlusteruppkommit genom brott, t.ex. stöld. Enligtregeringens bedömning tydde emellertid en genomgångav EG-rätten på att gemenskapslagstiftningen intemedgav att införde regler för ändring avbeskattningsunderlaget i sådana fall då vederlagetför en omsatt vara eller tjänst stulits. Dessutomansåg regeringen att ett införande av en rätt tilländring av beskattningsunderlaget skulle strida motmervärdesskattelagens grundläggande principer.Regeringen föreslog därför inte några sådana regler.Skatteutskottet, som beträffande denna fråga varenigt, avvek inte från regeringens bedömning(1997/98:SkU2). Detta ställningstagande har senarevidhållits av utskottet, senast i betänkande2000/01:SkU26.MotionernaI motionerna Sk229 av () ochSk400 yrkande 2 av (m) efterlyses enmöjlighet till avdrag för mervärdesskatt för förlustpå grund av stöld eller rån. I den sistnämndamotionen yrkande 1 begärs också att regeringen inomEU skall verka för att gemenskapsrätten, såvittavser uttag av mervärdesskatt, ändras så att beloppsom förlorats genom rån, stöld och liknandetillgreppsbrott inte skall ingå ibeskattningsunderlaget.I motionerna N263 yrkande 18 av m.fl.(c) och Sk434 av och () begärs en översyn av mervärdesskattelagensregler i syfte att förhindra att den enskildeföretagaren tvingas betala moms på vederlag somförlorats genom t.ex. stöld eller rån.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till den ovan lämnade redogörelsenöver vad som förekommit rörande den nu aktuellafrågan vidhåller utskottet sin uppfattning att ettinförande av en rätt till reducering avbeskattningsunderlaget för mervärdesskatt på detsätt som motionärerna begär skulle strida mot såvälgällande EG-regler som grundläggande principer förmervärdesskatteredovisningen. Ett tillmötesgående avmotionärernas önskemål skulle dessutom ge upphovtill vissa problem, t.ex. då det gäller hanteringenav gjorda avdrag för mervärdesskatt,försäkringsfrågor m.m. Utskottet avstyrker därförmotionerna.Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunaltrespektive i privat regiUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande omändrade regler för att åstadkomma bättrekonkurrensläge för privat sjukvård, tandvård,undervisning och social omsorg i förhållandetill den offentliga verksamheten på dessaområden då det gäller kompensation föringående mervärdesskatt.Jämför reservation 4 (m).Gällande bestämmelser, m.m.Mervärdesskattesystemet innebär att bara den som harmervärdesskattepliktig omsättning får dra avmervärdesskatt på inköp av varor och tjänster.Kommunerna och landstingen har sålunda i och för siginte någon avdragsrätt för kostnader som ärhänförliga till skattefri verksamhet men kan i mångafall få kompensation inom ramen för systemet medmervärdesskattekonton för kommuner och landsting.Kommunerna får dock betala en avgift till systemetför att finansiera uttagen.Fristående skolor med allmänt stöd som är befriadefrån mervärdesskatt saknar följaktligen ocksåavdragsrätt. I förordningen (1996:1206) om fristå-ende skolor föreskrivs dock att ersättning för sådaningående mervärdesskatt som skolan saknaravdragsrätt för skall ingå i bidragen.Tandvården är också en verksamhet som inte ärskattepliktig och som därför saknar avdragsrätt.Frågan om tandvården har behandlats ifinansutskottets betänkande 2000/01:FiU3 (s. 20-21).I betänkandet lämnas utförliga överväganden somresulterar i att frågan om konkurrensneutralitetinom vuxentandvården bör kunna lösas på frivilligväg. hänvisar också till attregeringen har aviserat att ytterligare analyser avkommunkontosystemet kommer att göras. Regeringen hardärefter tillsatt en arbetsgrupp för översyn avkommunkontosystemet och en utredning Kontroll ochomprövning av beslut om utbetalning avkommunkontosystemet (dir. 2000:98).I slutet av juni 2001 överlämnade utredningenKontroll och omprövning av beslut om utbetalning avkommunkontosystemet sitt betänkande (SOU 2001:50)till regeringen. Betänkandet har remissbehandlatsoch en proposition är aviserad till den 21 mars2002.MotionenI motion Sk491 yrkande 18 av m.fl.(m) efterlyses en förbättrad konkurrenssituation förde privata alternativen i förhållande till deoffentliga då det gäller kompensation för ingåendemervärdesskatt. Motionärerna nämner sjukvård,tandvård, undervisning och social omsorg. Vidareanser motionärerna att skall verka för enändring i så att berördaverksamheter kan fogas in i mervärdesskattesystemetoch avdrag göras.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att den av motionärernaaktualiserade frågan om konkurrensneutralitet redanär uppmärksammad av regeringen. bör därförinte nu ta ställning till hur man lämpligen börförfara med dessa frågor i fortsättningen utanavvakta resultatet av regeringens överväganden.Utskottet avstyrker därför motionen.Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunalteller av ideell föreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande omändringar i mervärdesskattelagen för attåstadkomma samma villkor för föreningsägdaidrottsanläggningar och motsvarande kommunalaeller landstingskommunala verksamheter.Jämför reservation 5 (m).Gällande bestämmelser, m.m.Allmännyttiga föreningar, som bedriver verksamhetsom de inte behöver betala inkomstskatt för, skallenligt 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen heller intebetala någon moms för denna verksamhet. Påmotsvarande sätt som beträffande inkomstskatten förrörelseinkomster gäller således för en sådanförening att moms inte skall tas ut vidförsäljningen av varor och tjänster, som har ettnaturligt samband med den allmännyttiga verksamheteneller av hävd har utnyttjats som finansieringskällaför ideellt arbete.Mervärdesskattesystemet innebär vidare att baraden som har momspliktig verksamhet får dra av momspå inköp av varor och tjänster. Allmännyttigaideella föreningar, som är befriade fråninkomstskatt och moms, saknar således - liksomprivatpersoner - möjlighet att dra av momsen på sinainköp.