bet · GP01SKU17 · 2002-03-05 00:00:00 — På bränslen somanvänds för uppvärmning och drift av stationäramotorer vid yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet (inklusive växthusnäringen)utgår således ingen energiskatt, och en reduceradkoldioxidskatt motsvarande av den generellanivån tas ut. De reducerade skattesatserna gällerdock inte för bensin (oavsett användning) ellerandra bränslen som förbrukas för drift avmotordrivna fordon. Ingen energiskatt betalas hellerpå el som förbrukas i dessa sektorer.Företag med stor energiförbrukning kan få vissytterligare nedsättning av koldioxidskatten. Om denkoldioxidskatt som belastar ett företag överstiger0,av försäljningsvärdet sätts skatten ned så attden överskjutande skattebelastningen inte överstiger24 % av det överskjutande skattebeloppet förbränslet (0,8-procentsregeln). EG-rätten innehållerdock minimiskattesatser som inte får underskridas.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedelinfördes båda 1984. Gödselmedelsskatten är 1,80 krför varje helt kilo kväve, förutsatt att andelenkväve i medlet är , och för varjehelt gram kadmium i gödselmedel, till den delkadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är för varje heltkilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.MotionerI Moderata samlingspartiets kommittémotion Sk417yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) betonasatt regeringen utifrån en helhetssyn måste verka förkonkurrensneutralitet mellan länderna och församordnade regelverk för växthusnäringen inom EU.Motionärerna begär vidare att trädgårdsnäringenssärskatter och växthusodlingens skatter på bränsleför uppvärmning skyndsamt bör ses över (yrkande 5).I Moderata samlingspartiets kommittémotion MJ343yrkande 4 av m.fl. (m) anförs attregeringen höjt dieselskatten trots jordbruketsnegativa konkurrenssituation. Enligt motionen bördieselskatten sänkas till per liter förjordbruket, skogsmaskiner och arbetsredskap. Imotionen poängteras slutligen att skatteinstrumentetinte är det bästa sättet att bedriva miljöarbete ochförhindra läckage från jordbruket.Handelsgödselskatten på kväve bör därför slopas(yrkande 5).I kommittémotion Sk468 yrkande 1av m.fl. (v) föreslås attbekämpningsmedelsskatten skall höjas och att dagensviktbaserade skatt skall kompletteras med endosbaserad skatt. Skatten bör enligt motionenåterföras till jordbruksnäringen. I motionen anförsvidare att nuvarande handelsgödselskatt på kväve ochkadmium är ett trubbigt instrument för att minskaväxtnäringsläckaget och därför bör få en annanutformning. Det kan innebära lägre skattetryck menmed bibehållen miljöstyrning (yrkande 2). I motionensägs slutligen att det är orimligt att jord- ochskogsbruket skall betala en del av vägtrafikenskostnader och att diesel för arbetsmaskiner endastbör belastas med samma energiskatt som eldningsolja(yrkande 3).I kommittémotion MJ340 yrkande2 av m.fl. (kd) föreslås att 0,8-procentsregeln skall avvecklas och att den svenskaträdgårdsnäringen i övrigt skall få sammakonkurrensvillkor som övriga EU ochkonkurrentländer.I kommittémotion MJ423 yrkande10 av m.fl. (kd) föreslås attskatten sänks på alkylatbensin (grön bensin) förmotorsågar och trädgårdsredskap.I kommittémotion MJ526 yrkande 14 avHarald och () framhållsatt skatten på handelsgödsel är nödvändig för attminska övergödningen av sjöar och vattendrag.Sverige bör enligt motionen driva kravet om enbeskattning baserad på kväveeffektivitet-/kväveförlust på EU-nivå för att ge bönderna godakonkurrensförutsättningar.I kommittémotion MJ464 yrkande 4 avGudrun m.fl. (mp) anförs att det är likaangeläget att komma ifrån gifterna i lantbruket iSverige som i . I är skatten påbekämpningsmedel tio gånger högre, framhållermotionärerna. Enligt deras mening behövs enavvecklingsplan där det ingår att göra en översyn avskatten på bekämpningsmedel i syfte att minskaanvändningen.I motion Sk362 yrkande 1 av och () anförs att regeringens löfte ombättre konkurrensförhållanden för jordbruket, t.ex.genom återföring av de s.k. gödselskatterna, intehar infriats. Enligt motionen bör kväveskatten påhandelsgödsel avskaffas, och skatten på diesel somanvänds i jord- och skogsbruket bör sänkas med 2:51kr per liter till per liter.I motion Sk433 yrkandena 2 och 6 av m.fl. (m) anförs att jordbruketsproduktionsskatter är på en nivå som innebärbetydande konkurrensnackdelar i förhållande tillövriga EU. Motionären föreslår att skatten pådiesel, eldningsolja, el och handelsgödsel sänks.Skatten på dieselolja för jord- och skogsbruket börenligt motionen sänkas till per liter.I motion Sk450 yrkande 5 av ()sägs att det är viktigt att ge skogs- ochjordbruksföretag samma konkurrensförutsättningar somi grannländerna. Skatterna på drivmedel förjordbruksredskap måste enligt motionären tas bort.I motion Sk326 av () sägs attlantbruket behöver få lika villkor när det gällerskatt på diesel och handelsgödsel som övriga EU.I motion MJ336 yrkande 5 av ()föreslås att lantbrukets lönsamhet skall stärkasgenom en återföring av handelsgödselskatten tillnäringen och en sänkning av dieselskatten till EU-nivå.I motion MJ341 yrkande 1 av (c),slutligen, framhålls att jordbruket arbetar i frågaom miljö och djuromsorg under högre krav än på andrahåll i EU. Därtill kommer för unikakonkurrenstyngande skatter och avgifter. Motionärenföreslår att kväveskatten slopas.Utskottets ställningstagandeMotionärerna framför krav på bl.a. sänkta skatter påbränslen och drivmedel och yrkanden med olikainriktning om skatten på handelsgödsel och bekämp-ningsmedel i jordbruket (inklusive växthusnäringen).Riksdagen höjde 2001 energiskatten på dieseloljamed per liter med hänvisning till att detinte från miljösynpunkt var motiverat att ha lägreskatt på diesel än på bensin (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:FiU1). Höjningen hade genomslag påjordbruket, tillverkningsindustrin ochtransportområdet.Riksdagen höjde vidare /02koldioxidskatten på bränslen , menbeträffande drivmedel motsvarades höjningen av enmotsvarande sänkning av energiskatten. Omläggningenutformades vidare så att skattebelastningen påtillverkningsindustrin, jordbruks- (inklusive växt-husnäringen), skogsbruks- och vattenbruksnäringarnablev oförändrad, vilket åstadkoms genom att dengenerella koldioxidskattelättnaden på bränslen idessa sektorer höjdes från . slopades vidare fordonsskatten påjordbrukstraktorer. I samband med att togställning till bränslebeskattningen avvisadesförslag från oppositionen om sänkt skatt på bl.a.diesel (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1).Skattenedsättningskommittén (Fi 2001:09) skall seöver utformningen av nedsättningssystemet för bl.a.jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna(inklusive trädgårdsnäringen). Översynen skallomfatta beskattningen av såväl fossila bränslen somel. Kommittén skall bl.a. utreda förutsättningarnaför en annan avgränsning av området förenergiskattenedsättning för de konkurrensutsattasektorerna än vad som gäller och särskiltbeakta gränsytorna mot andra sektorer samt el- ochvärmeproduktionen. Konsekvenserna för de berördaverksamheterna när det gäller bl.a. deraskonkurrenskraft skall analyseras.Beskattningen av dieselolja för jordbruketsarbetsmaskiner ses med förtur över avVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:8), (dir.2001:12). Utredningen har i en promemoria i februari2002 i ett preliminärt ställningstagande ansett attom dieseloljebeskattningen för arbetsmaskiner skallsänkas bör det ske till den s.k. uppvärmningsnivån,vilket skulle motsvara sänkt skatt med perliter. Det slutliga ställningstagande i frågan tasnär utredningen utrett de grundläggande principernaför trafikbeskattningen.Beträffande motion MJ423 med förslag om sänktskatt på alkylatbensin för motorsågar ochträdgårdsredskap hänvisar utskottet till vadregeringen anförde i budgetpropositionen för 2002.Regeringen bedömer att det av miljöskäl är motiveratatt öka användningen av alkylatbensin itvåtaktsmotorer och att en skattesänkning skullekunna användas som styrmedel. harundersökt de tekniska förutsättningarna för och demiljömässiga effekterna av en skattesänkning. I budgetennämns en sänkning på per liter och en ram på0,avsätts fr.o.m. år 2003.Riksdagen har efter förslag i budgetpropositionenför 2002 beslutat om en återföring av skatten påbekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruks-näringen (vilken inbegriper växthusnäringen).Beslutet innebär att under innevarande år återförs363 och för åren 2003 och 2004beräknas anslaget till 420 respektive 430 miljonerkronor. Regeringen skall till kommissionen överlämnaett förslag till hur återföringen bör ske.Sverige har haft olikahandlingsprogram för att minska hälso- ochmiljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedel ijordbruket och trädgårdsnäringen. Det gällandeprogrammet avsåg perioden 19962001. Jordbruksverketoch Kemikalieinspektionen i samråd med andramyndigheter arbetar med ett nytt program.Regeringen har tillkallat en särskildutredare (dir. 2001:55) med uppgift att utvärderaskatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel iett längre perspektiv. Utredaren skall delsanalysera och bedöma skatternas påverkan påanvändningen av bekämpningsmedel respektivehandelsgödsel, dels bedöma vilka effekter de har påmiljön. Med utgångspunkt i detta skall det utredasom skatterna bör förändras så att de kan fungera someffektivare styrmedel på miljöområdet utan attkraven på kostnadseffektivitet eftersätts.Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtligade nu berörda motionerna i motsvarande delar i denmån de inte är tillgodosedda med vad utskottetanfört.VägtrafikbeskattningÅkerinäringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om bl.a. sänktskatt på diesel, sänkta arbetsgivaravgifteroch införande av kilometerskatt.Jfr reservationerna 9 (m, kd) och 10 (fp).BakgrundBindande minimiskattesatser för motorfordon finns iEuropaparlamentets och rådets direktiv /62/EG omavgifter på tunga godsfordon för användning av vissainfrastrukturer.Sverige deltar i detgemensamma vägavgiftssystem som , ,, och tidigareinfört, det s.k. Eurovignettsystemet (prop.1997/98:12, bet. 1997/98: SkU7). Avgiften gäller förlastbilar och lastbilsekipage med en totalvikt påminst . För dessa fordon har fordonsskattensänkts. Bevis för betald vägavgift ger rätt atttrafikera vägarna i anslutna länder. Riksdagenbeslöt (bet. 2000/01:SkU11 och bet.2000/01:SkU13) att vägavgiften i enlighet med rådetsdirektiv /62/EG skall differentieras efter vilkakrav på utsläpp av föroreningar som ett fordonsmotor uppfyller.Tyskland har aviserat att man har för avsikt attlämna vägavgiftssamarbetet vid utgången av 2002 ochi stället införa en kilometerskatt.En samlad handlingsplan för åkerinäringenredovisades för (prop.1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11). Regeringenkonstaterade bl.a. att det är nödvändigt attintensifiera arbetet med att skapa godaförutsättningar för en konkurrenskraftig svenskåkerinäring. I en debatt medanledning av interpellation 2000/01:170 uppgavnäringsministern att arbetet med de olika åtgärdernai denna plan pågår i samarbete med företrädare förbranschen.Riksdagen beslutade efter förslag ibudgetpropositionen att höja energiskattenpå dieselolja med per kubikmeter jämteindexuppräkning av skatten (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:FiU1). Enligt regeringens och riksdagensmening fanns det från miljösynpunkt inte skäl att taut lägre skatt för dieselolja än för bensin. Ipropositionen hänvisades vidare till att den lägreskattenivån för dieselolja jämfört med bensin hademotiverats med hänsyn till den yrkesmässigatrafikens konkurrenssituation och att frågan om enframtida harmonisering av drivmedelsskatterna bordekunna tas upp i den aviserade utredningen om en ökadmiljörelatering av vägtrafikbeskattningen.Vägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:8) tillsattesi för att se över vägtrafikbeskattningensutformning (dir. 2001:12). Enligt tilläggsdirektiv(dir. 2002:26) skall utredningen analysera hur ettsvenskt kilometerskattesystem kan utformas. Ettdelbetänkande väntas /juli 2002.Kommissionen har lämnat en vitbok, Dengemensamma transport-politiken fram till 2010:Vägval . Kommissionen menar bl.a. attkostnaderna för vägtransporter skall betalas av demsom använder vägarna. Med kostnader avses i dettasammanhang även externa kostnader såsommiljöpåverkan. I vitboken diskuteras även hur deintäkter som kommer från vägtrafiken skall användas.Vidare pekar vitboken på praktiska svårigheter somuppkommit p.g.a. utformningen av direktivet(1999/62/EG). Ett exempel är att kilometerskatt somendast får tas ut på motorvägar, vilket i praktikengör det omöjligt att införa en kilometerskatt iSverige. Kommissionen har för avsikt att utarbetaett förslag till direktiv om transporter i Europaoch ett nytt direktiv om avgifter på tungagodsfordon.MotionerI partimotion MJ521 yrkande 13 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) betonas att transportnäringensproblem bör tas på allvar och att idagsläget motsätter sig ytterligare höjningar avdieselskatten. Enligt motionen bör regeringen istället arbeta inom EU för införandet av en gemensamkilometerskatt på lastbilstrafik, en miljöåtgärd somrimmar väl med strävan efter en enhetlig inremarknad med konkurrens på lika villkor.I motion Sk407 () föreslås att detgenomförs en skatteväxling mellan fordonsskatt ochkilometerskatt. Det innebär, enligt motionären, enbättre konkurrensneutralitet mellan svenska ochutländska åkare som kör i och skulle minskautsläppen från godstrafiken.I motion Sk222 av () anförsatt den svenska åkerinäringen har svårt att hävdasig i konkurrensen med utländska åkare och attdieselskatten behöver sänkas.I motion Sk244 av () sägs attkostnadsbördan för åkerinäringen behöver sänkas internationellt konkurrenskraftig nivå. Detgäller sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt dieselskattoch fordonsskatt.I motion Sk248 av och () anförs att analyser visar att svenskaåkerier har kostnader som ligger över kostna-derna för åkerier i konkurrentländerna och attsituationen har förvärrats genom beslutatt höja dieselskatten. I motionen föreslås attriksdagen skall sänka dieselskatten med en krona perliter.I motion Sk418 yrkandena 13 av () anförs att svensk åkerinäringmåste, för att hävda sig, få sänkta kostnader ochdärmed chans att konkurrera på lika villkor.Motionärerna framhåller att förlorarskatteintäkter om företagen läggs ned eller flyttartill andra länder. Motionärerna föreslår attregeringen skall lägga fram förslag om enharmonisering av svenska skatter och avgifter pååkerinäringen till vad som gäller i övriga EU.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av yrkandena om sänktskatt på diesel erinra om att medanledning av budgetpropositionen tagitställning till skattenivån på drivmedel (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1). beslutinnebar en generell höjning av koldioxidskatten med15 % på bränslen. Det sammanlagda skatteuttaget pådrivmedel ändrades dock inte eftersom energiskattensänktes lika mycket som koldioxidskatten höjdes. Idet sammanhanget avvisade förslag frånoppositionen om sänkt skatt på bl.a. diesel.Utvecklingen på transportmarknaden under senare århar inneburit att en ökande andel av transporternainom samt till och från nu utförs av åkeriersom är etablerade i andra länder och som i huvudsakbeskattas i sina hemländer. Utskottet anser attåkerinäringens konkurrensproblem inte ensidigt kanknytas till skatten på dieselbränsle utan det finnsen rad faktorer som bidrar till kostnadsskillnadermellan svenska åkerier och åkerier i andra EU-länder. Det handlar bl.a. om löner och arbetstider.Det rör sig även om en s.k. social dumpning sominnebär att åkeriföretag i använder sig avtredjelandschaufförer med låga löner och som harlånga körtider. Utskottet anser att åkerinäringensproblem måste angripas från ett vidare perspektivoch att frågan måste lösas inom ramen för EU-samarbetet.Åkerinäringens konkurrenssituation haruppmärksammats, bl.a. genom det transport- ochnäringspolitiska program för svensk åkerinäring sompresenterades och genom det arbete inomRegeringskansliet med programmet som bedrivits isamarbete mellan representanter för branschen.Utgångspunkten för programmet är att regeringen villsamverka med åkeribranschen för att åstadkomma enlivskraftig svensk åkerinäring. Programmetinnefattar planerade åtgärder inom bl.a. områden sommyndighetskontroll av tung trafik och EU-arbete medharmonisering, beskattningsfrågor av olika art,kvalitetssäkring och kompetensutveckling.Vägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:8) skall medförtur redovisa de delar av uppdraget som särskiltpåverkar åkerinäringens konkurrenssituation. Förutomfordonsskatten och drivmedelsskatten skall utredarenanalysera för- och nackdelar med en kilometerskattoch hur ett system med kilometerskatt i kanutformas.De frågor motionärerna tar upp kommer således attbehandlas inom ramen för det pågåendeutredningsarbetet, och det behövs därför ingatillkännagivanden från av det slag somefterlyses i motionerna. Utskottet avstyrker därförsamtliga i avsnittet behandlade motioner i berördadelar.Fossila drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om sänktadrivmedelsskatter och avdragsrätt förbensinstationer som bestulits på bensin.Jfr reservation 11 (m).Gällande bestämmelserBeskattning av fordonsbränslen regleras avenergiskattelagen (1994:1776). Energiskatt ochkoldioxidskatt tas ut på bensin och dieseloljaenligt skattesatser som anges i 2 kap. 1 § itabellform. Koldioxidskatten beräknas utifrånkolinnehållet medan energiskatten utgår med bestämdabelopp per vikt eller volym.Skatten på bensin (miljöklass 1) är perliter (energiskatt och koldioxidskatt 1,46kr) och på diesel (omärkt miljöklass 1) perm3 (energiskatt och koldioxidskatt 1 798kr).Enligt det s.k. mineraloljedirektivet (rådetsdirektiv /81/EEG om harmonisering av strukturernaför punktskatter på mineraloljor) skall alla motor-bränslen beskattas och vissa minimiskattenivåermåste iakttas vad gäller beskattningen av samtligafordonsbränslen. Direktivet innehåller möjlighetertill full eller partiell skattebefrielse för vissanvändning. Medlemsländerna kan härutöver hos rådetbegära tillåtelse att tillämpa undantag i form avskattebefrielse eller skattenedsättning enligt ettsärskilt förfarande som fastställts i artikel 8.4 imineraloljedirektivet, s.k. 8.4-undantag. Sverigehar fem sådana undantag bl.a. i form avskattereduktion för dieselbränsle i enlighet medindelning i miljöklasser samt en differentiering avskatten på blyfri bensin efter miljöklasser.MotionerI kommittémotion N265 yrkande 4av m.fl. (kd) föreslås att boende iglesbygd bör kompenseras med sänkt skatt på dieselmed över hela landet och på bensin inomstödområde A.I motion Sk202 av () föreslås attskattefrihet införs för bensinstationer när bensinstjäls. Motionären anser vidare i motionerna Sk203och Sk204 att bensinskatten bör sänkas eftersom denhöga skatten slår hårt mot alla som bor där allmännakommunikationer inte kan användas för nödvändigatransporter. Motionären anser också att skatten pådiesel bör sänkas eftersom den slår hårt motjordbruk och åkerier.I motion Sk215 av () anförs attbensinskatten bör sänkas eftersom den slår hårt motalla som är beroende av bil och speciellt mot demsom bor i glesbygd.I motion Sk231 av () anförsatt bensinskatten måste sänkas i syfte attgöra det möjligt för den enskilde att välja trans-portmedel efter behov och inte efter skattekraft.I motion Sk285 av och (m) sägs att en av de viktigasteregionalpolitiska reformerna är att sänkabränsleskatterna.I motion Sk289 yrkande 1 av ochAnders G Högmark (m) betonas att landsbygden måstekunna utvecklas och att skatten på bensin därför börsänkas med mellan och per liter.I motion Sk433 yrkande 1 av m.fl. (m) anförs likaledes att det måste blilättare att leva på landet. Skatten på bensin ochdiesel bör, enligt motionärerna, sänkas med 70 öreper liter och reseavdraget bör höjas till permil.I motion Sk450 yrkande 3 av (),slutligen, påtalas att det förutom en uppgraderingav vägstandarden i fordras en påtagligsänkning av drivmedelsskatten så att bådearbetspendling och sociala möten kan ske på likavillkor. Bilavdraget bör enligt motionären höjastill per mil.Utskottets ställningstagandeDen strategi för en grön skatteväxling påenergiområdet som ställde sig bakom hösten2000 innebar bl.a. höjda skatter på fossilabränslen. Bensin undantogs dock från skatteväxlingen(prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1).Riksdagen har tagit ställning till skattenivån pådrivmedel genom budgetbeslutet (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1) som bl.a. innebar engenerell höjning av koldioxidskatten på bränslen med15 %. Drivmedlen fick motsvarande sänkning avenergiskatten där så var möjligt. De drivmedel somendast belastades med koldioxidskatt undantogs frånhöjningen. avvisade i det sammanhangetoppositionens krav om bl.a. sänkt skatt på bensinoch diesel.För att mildra effekten av höjningarna påarbetsresor har höjt det avdragsgillabeloppet för kostnader för resor med egen bil mellanbostad och arbetsplats och i tjänsten såväl 1998 som2001. Fordonsskatten på personbilar som ägs avboende i vissa glesbygdskommuner är nedsatt sedan år1980.Utskottet anser att skatterna på bl.a. bensin ochdiesel utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken somsyftar till att minska utsläppen av koldioxid ochandra växthusgaser. Utskottet ser inga skäl attsänka skatten på bensin och diesel och erinrar omatt drivmedelspriserna också styrs av en kommersiellkomponent. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna N265, Sk203, Sk204, Sk215, Sk231, Sk285,Sk289, Sk433 och Sk450 i förekommande fall i berördadelar.I motion Sk202 föreslås skattefrihet för mackägarenär bensin stjäls. Den nuvarande ordningen för dettaområde ligger i linje med som föreskriveratt skatt skall betalas även för varor somförsvunnit genom t.ex. svinn eller stöld frånskatteupplag. Det är också enligt utskottetsuppfattning från allmänna beskattningssynpunkterönskvärt att det utgår punktskatter på all bensinsom förbrukas i landet oavsett om den är stuleneller säljs legalt. Utskottet avstyrker motionSk202.Alternativa drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner omskattenedsättning för alternativa drivmedel,fler pilotprojektdispenser, etanolinblandningi bensin, beskattningen av biogas, innebördenav begreppet koldioxidneutral och innebördenav motsvarande bränsle i energiskattelagenm.m.Jfr reservationerna 12 (kd), 13 (c) och 14(fp).Gällande bestämmelser m.m.Enligt energiskattelagen (1994:1776) tasenergiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt ut påbensin, eldningsolja, dieselolja, fotogen, gasol,naturgas, kol och petroleumkoks. Skattesatsen fördessa s.k. direkt skattepliktiga bränslen äruttryckta i 2 kap. 1 § i tabellform. Utöver dessabränslen skall skatt även utgå på övriga bränslen (ipraktiken främst biodrivmedel) som säljs ellerförbrukas som motorbränsle eller som tillsats tillmotorbränsle eller som medel för att ökamotorbränslets volym. Dessa bränslen beskattas efterden skattesats som gäller för motsvarande direktskattepliktiga mineraloljeprodukt, dvs. i praktikendieselolja eller bensin beroende på vilket fossiltbränsle som det alternativa bränslet ersätter.Enligt energiskattelagen kan regeringen isärskilda fall medge nedsättning av eller befrielsefrån energi- och koldioxidskatterna på bränslen somanvänds i försöksverksamhet inom ramen förpilotprojekt som syftar till att utveckla mermiljövänliga bränslen. Bestämmelsen grundar sig påartikel 8.2 d i det s.k. mineraloljedirektivet(rådets direktiv /81/EEG om harmonisering avstrukturerna för punktskatter på mineraloljor).Regeringen har beviljat ettflertal pilotprojektdispenser för olika aktörer påden svenska marknaden, som i praktiken har inneburitatt all användning av biodrivmedel (främst etanoloch rapsmetylester) varit helt eller vad gälleretanol i blandning med mineraloljeprodukt i vartfall delvis skattebefriad.Regeringen beslutade att depågående pilotprojekt som har skattenedsättning förproduktion av etanol och rapsmetylester för drivme-del skall förlängas t.o.m. utgången av 2002 medsamma villkor och volymer. Förlängning ges till debolag som har verksamhet och som ansökt om attfå fortsätta. Det är iÖrnsköldsvik och i .