bet · GP01TU10 · 2002-04-09 00:00:00 — Den andra går ut påatt hastighetsgränserna skall anpassas till rådande väderlek ochliknande förhållanden, s.k. flexibla eller dynamiska hastighetsgränser.På regeringens uppdrag har utrett möjligheterna medoch hindren för att använda dynamiska föreskrivna hastighetsgränser.Vägverket presenterade sin rapport . Efter genomfördremittering bereds förslaget nu inom . Blandannat som ett led i de planerade försöken med dynamiskahastighetsgränser har regeringen beslutat om nya vägmärkenför rekommenderad högsta hastighet. De skall i allmänhet ha lysandetext som kan visas när det behövs. Till exempel kan de användasnär det finns särskilda förhållanden under vissa tider, som gördet lämpligt att man kör med lägre hastighet än den högsta tillåtna.Såsom har framgått bereds frågan om en försöksverksamhet förnärvarande i . Utskottet förutsätter att nubehandlade motionsyrkanden därvid övervägs. Något initiativ frånriksdagens sida är därför inte erforderligt. Yrkandena avstyrksdärför.3.3 Högersväng vid ljussignalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om att högersväng vid rödljussignal skall tillåtas; utskottet hänvisar till sitt tidigareställningstagande i frågan.BakgrundBestämmelser om korsande trafik och trafik i en vägkorsning finnsi trafikförordningen (1998:1276). En förare som skall stanna på grundav trafiksignal, skall stanna antingen vid stopplinjen om sådanfinns, eller före signalen eller innan föraren kör in påden korsande vägen eller leden.MotionsförslagI trevägskorsningar med ljusreglering bör en förare tillåtas attsvänga till höger trots rött ljus där situationen så medger, föreslåsi motion T369 av och (båda s).Motionärerna åberopar att en sådan manöver är tillåten i Kanada.Ett exempel är vid trevägskorsningar med stoppljus, där den bilistsom kommer från mitten och vill svänga till höger, in påhuvudleden, tillåts göra detta - även vid rött ljus. En förutsättningär att inget fordon kommer från vänster. Bilisten slipper stå vidrött ljus "i onödan", vilket skapar bättre flyt i trafiken och mindretomgångskörning, vilket är viktigt av miljöskäl.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågan om högersväng vid röttljus vid en rad tillfällen, . I sitt av riksdagengodkända betänkande (bet. 2000/01:TU13) konstaterade utskottet att rätttill högersväng mot rött ljus i vissa fall skulle ökaframkomligheten. framhöll utskottet att högersväng vid röttljus är förenat med stora risker för gående, eftersomövergångsställen ofta anläggs i anslutning till gatukorsningar. Numerakan framkomligheten vid behov underlättas genom ett särskiltsignalreglerat fält för högersvängande fordon, alternativt ettsärskilt fält utanför signalen som tillåter högersväng även när det ärröd signal för trafik som skall köra rakt fram. Vid sådanalösningar är det möjligt att skapa tillfredsställande säkerhet förgående i de fall det finns övergångsställen. Med hänvisning tilldet anförda och till att det i första hand torde ankomma på Vägverketatt bedöma dessa frågor, var utskottet inte berett att förorda någotundantag från förbudet att stanna vid röd signal. På utskottetsförslag avslog den då behandlade motionen. Utskottet harinte ändrat uppfattning i denna fråga; den nu aktuella motionenavstyrks därför.3.4 Uppgift om felparkeringsavgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om lagring av uppgift omfelparkeringsavgift. Utskottet hänvisar till riksdagensställningstagande i samma fråga . Jämför reservation 1(m).BakgrundFelparkeringsavgiftAv lagen (1976:206) om felparkeringsavgift framgår att om ettfordon stannats eller parkerats i strid med föreskrift fårparkeringsanmärkning meddelas av en polisman eller av en sådanparkeringsvakt som avses i lagen (1987:24) om kommunalparkeringsövervakning. En sådan anmärkning skall innehålla en uppmaningom att inom betala den fastställda avgiften.Anmärkningen skall överlämnas till fordonets förare eller ägare ellerfästas på fordonet. Både en polisman och en parkeringsvakt fårlåta bli att meddela en parkeringsanmärkning om överträdelsen medhänsyn till omständigheterna i fallet framstår som obetydlig. Haren parkeringsanmärkning väl meddelats finns möjligheter att få denundanröjd. Fordonets förare eller dess ägare kan begära rättelse hospolismyndighet. Om betalningsansvaret inte undanröjs härigenom kanägaren bestrida betalningsansvaret hos polismyndigheten. Om inteheller denna åtgärd leder till att betalningsansvaret undanröjs kanägaren överklaga polismyndighetens beslut till tingsrätten; för atttingsrättens beslut skall kunna prövas krävs att hovrätten meddelarprövningstillstånd. Registrering av personer och fordonLagen (2001:558) om vägtrafikregister innehåller bestämmelser omregistrering av uppgifter om personer samt om motordrivna fordonoch släpfordon i ett vägtrafikregister. Ett syfte med vägtrafikregistretär att tillhandahålla uppgifter för sådan verksamhet, för vilkenstaten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författningi fråga om bl.a. fordonsägare och körkortshavare m.fl. Bland deuppgifter som införs i vägtrafikregistret är sådana som behövs förkontroll av dels att felparkeringsavgifter enligt lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift betalas, dels att influtna medel redovisas.Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) skall - med vissaangivna undantag - tillämpas på personuppgifter i vägtrafikregistret.Vägverket underrättas om varje utfärdad anmärkning - liksom ompolisens beslut om undanröjande - och för in uppgifter om dem ifelparkeringsregistret som förs av verket. Vidare administrerasbetalningarna av . Det är också som ansvarar förbehandlingen av personuppgifter enligt vägtrafikregisterlagen.Uppgifterna om en person som har fått betalningsanmärkning gallras treår efter det att betalningen har kommit in till . Periodenhar bestämts med utgångspunkt i att handläggningen av ett ärendesom har bestridits eller överklagats kan ta upp till ; idet fall som betalningsansvaret har undanröjts genom beslut som harvunnit laga kraft måste sålunda ha tillgång till namnet påden sökande för att kunna verkställa återbetalningen.MotionsförslagPersonidentifierbara uppgifter om felparkering bör gallrasomedelbart efter det att avgiften erlagts av den betalningsskyldige,anförs i motion T256 av (). Någotallmänt intresse att bevara uppgifter om felparkering finns inte;förseelsen är, enligt motionärens mening, att betrakta som synnerligenringa. För kontroll av influtna medel torde det räcka med antals-och summamässig kontroll och därmed avidentifierade uppgifter.Utskottets ställningstagandeEnligt motionärens mening bör en uppgift om en felparkeringsavgiftgallras efter det att avgiften erlagts. Samma motionbehandlades av med anledning av propositionen omvägtrafikregisterlag (prop. 2000/01:95, bet. 2000/01:TU15). På förslagav utskottet avslogs motionen, bl.a. med hänvisning till att det -utöver integritetsaspekterna - även fanns andra aspekter. Sålunda måstemedborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar och principernaför arkivering beaktas, framhöll utskottet. Likaså måste hänsyn tastill behovet av information för rättskipning och förvaltning.Utskottet erinrade i sammanhanget om att den som debiteratsfelparkeringsavgift skall erlägga avgiften inom föreskriven tid även omtalan förs om undanröjande av betalningsskyldigheten. En omedelbargallring skulle därför äventyra möjligheterna till återbetalning avinbetald avgift om betalningsansvaret har undanröjts av domstol. Ensådan konsekvens borde, enligt utskottets mening, inte accepteras frånrättstrygghetssynpunkt.Några omständigheter som föranleder utskottet att ändra ståndpunkthar inte framkommit. Den nu behandlade motionen avstyrks därför.3.5 Flyttning av fordonUtskottets förslag i korthet En utredning begärs i en motionom möjligheten att ställa krav på berörda myndigheter att flyttafordon som har placerats trafikfarligt i en motorvägs"utryckningsfil". Motionen avstyrks med hänvisning till att utskottetutgår från att regeringen kommer att överväga frågan inom ramen försitt lagstiftningsarbete. Jämför reservation 2 (m, kd).BakgrundTrafikförordningen Enligt bestämmelserna i trafikförordningen(1998:1276) får ett fordon inte stannas eller parkeras på ett sådantsätt att fara uppstår. När ett fordon på grund av olyckshändelsemotorfel eller liknande orsak blivit stående på en plats, där det -enligt i förordningen angivna bestämmelser eller lokal trafikföreskrift- inte får stannas eller parkeras, skall föraren se till att fordonensnarast flyttas till en lämplig plats. Fordon får inte stannas ellerparkeras annat än på platser som utmärkts med ett vägmärke somparkerings- eller rastplats. Motsvarande gäller även trafik på enmotortrafikled samt på- och avfartsvägar till en sådan väg. Flyttningav fordon Bestämmelser om när fordon får flyttas m.m. finns i lagen(1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall. Enligt lagen fårregeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om rätt för statligeller myndighet att flytta fordon i särskilt angivna fall,när det behövs för ordningen och säkerheten i trafiken eller avnaturvårdsskäl.I förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fallanges när fordon får flyttas utöver de fall som framgår avlagen. Ett fordon får flyttas om det är uppställt i strid motföreskrifter om stannande eller parkering av fordon samt bl.a. hindrarandra fordon att passera eller i andra fall är uppställt så attfara för trafikolyckor uppstår eller hinder uppkommer i trafiken.Beslut om flyttning skall verkställas , om det behövs medhänsyn till ändamålet med flyttningen.MotionsförslagStillastående fordon placerade i motorvägens "utryckningsfil" utgören risk för trafikolyckor, framhålls i motion T303 av von derEsch (kd). Trots att det finns lagbestämmelser om flyttning av fordoni vissa fall förekommer att sådana fordon står kvar länge - t.o.m.i månader - innan de forslas bort, fortsätter motionären.Problemet kan lösas genom slopande av nuvarande lagkrav på att enriskbedömning skall göras. I stället bör ansvariga myndigheter åläggasatt se till att fordonet forslas bort skyndsamt - och inte senare än12 timmar efter det att fordonet påträffats. Motionären begär enutredning i frågan.Utskottets ställningstagandeSåsom påpekas i motion T303 (kd) är lagstiftningen i fråga omflyttning av fordon formulerad så att den berörda myndigheten "får"besluta om flyttning i de fall som anges i lagen respektiveförordningen; någon skyldighet att flytta fordonet finns alltså inte.Utskottet ansluter sig till motionärens uppfattning om att fordonsom är placerade i motorvägens utryckningsfil kan medföra risk förtrafikolyckor. Utskottet utgår från att regeringen kommer attöverväga frågan inom ramen för sitt lagstiftningsarbete. Någonytterligare åtgärd är inte motiverad från riksdagenssida; motionen avstyrks därför.3.6 Mobiltelefonering under bilkörningUtskottets förslag i korthet gjorde riksdagenett tillkännagivande till regeringen med krav på en allsidigbelysning av frågan om mobiltelefonering under bilkörning. Medhänvisning till att regeringen nu har uppdragit åt attutreda frågan avstyrks motioner i denna fråga.BakgrundEnligt trafikförordningen (1998:1276) skall en trafikant för attundvika trafikolyckor iaktta den omsorg och varsamhet som krävs medhänsyn till omständigheterna. Vissa studier har visat attmobiltelefonanvändning vid körning bl.a. skapar ökadehastighetsvariationer och fler sidledsförflyttningar. Vid självainknappningen av telefonnummer minskar också förarens koncentration påvägen. Det är främst handhållna mobiltelefoner som bedöms utgöra entrafiksäkerhetsrisk. Mobiltelefoner med s.k. handsfreesystem har iallmänhet bedömts vara säkrare än handhållna telefoner.MotionsförslagVid användning av mobiltelefon i trafiken är det stor risk attförarens uppmärksamhet minskar för att i stället fokuseras påhandhavandet av mobiltelefonen, anförs i motion T218 av MargaretaCederfelt (m). En lagstiftning efterlyses som går ut på att s.k.handsfree skall användas vid bilkörning. Handsfree är också denlösning på problemet vid mobiltelefonering vid bilkörning som förordasi motion T365 av (). Hon åberopar forskning vidStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) enligt vilken dethar visats att förarnas körsätt påverkas vid telefonering under färd.I och finns krav på handsfreeutrustning vidbilkörning, i andra länder är användning av mobiltelefon underbilkörning helt förbjuden. Även i - som ett föregångland imånga avseenden när det gäller trafiksäkerhetsfrågor - borde mankunna ställa motsvarande krav, anförs det vidare.Utskottets ställningstagandeVid sin behandling av motioner om mobiltelefonering underbilkörning gjorde (bet. 2000/01:TU13) etttillkännagivande till regeringen om behovet av en allsidig belysning avämnet. Regeringen uppmanades också att vid behov förelägga riksdagenförslag till lagstiftning eller andra styrmedel.Utskottet konstaterar att har getts i uppdrag att senastden redovisa säkerhetsproblem men även möjligheter kringanvändning av mobiltelefon under körning. I uppdraget ingår attföreslå eventuella åtgärder för att begränsa att olika typer avbilutrustningar kan orsaka trafiksäkerhetsproblem under körning. Motdenna bakgrund finns inte skäl för att vidta någon åtgärdmed anledning av motionerna; de avstyrks alltså.4 Särskilda trafikantgrupper4.1 Ökad trafiksäkerhet för barn och ungdomUtskottets förslag i korthet Motioner har lagts fram medförslag om åtgärder för att förbättra säkerheten för barn ochungdom i trafiken främst i fråga om krav på skolbussarnasutformning och utrustning. Utskottet hänvisar till rikdagenstillkännagivande till regeringen om att säkerheten förbarnen i trafiken borde ägnas ökad uppmärksamhet. I tillkännagivandetinnefattades en begäran om en samlad redovisning för av deåtgärder som borde vidtas för att öka säkerheten för barn itrafiken.Utskottet, som avstyrker samtliga motionsyrkanden, utgår nu frånatt regeringen i sina överväganden beaktar förslagen i de nubehandlade motionerna.BakgrundVägverkets åtgärder arbetar på att integrerabarnperspektivet i alla verksamheter - i såväl planeringen somden operativa verksamheten. Vägledande för detta arbete är FN:sbarnkonvention, som har ratificerat. Vidare har Vägverketaktivt deltagit i framtagandet av en handbok om hurbarnkonsekvensanalyser kan tillämpas i statliga myndigheter; ettantal förstudier i vägplaneringen har på försök kompletterats medsådana analyser. Andra åtgärder är diskussioner med kommunala organom barnperspektiv, fortbildning för lärare m.fl. i ämnet barn ochtrafik. Vid fysiska åtgärder på det statliga vägnätet har förbättringarför barn gjorts i form av busshållplatser och skolvägar.Trafiksäkerhet i skolans undervisning I läroplanen för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)anges under , att i detta ingår integreringav ämnesövergripande kunskapsområden i undervisningen. Bland deuppräknade ämnena nämns miljö, trafik, samt riskerna med tobak,alkohol och andra droger. På motsvarande sätt står i läroplanen förde frivilliga skolformerna (Lpf 94) att rektor, när det gällergymnasieskolan (men inte vuxenutbildningen), har ett särskiltansvar för att eleverna får kunskaper om bl.a. trafikfrågor.Bestämmelser om skolskjutsverksamhetEnligt skollagen (1985:1100) är hemkommunen skyldig att sörja föratt det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts,om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annansärskild omständighet. Enligt förordningen (1970:340) omskolskjutsning avses med skolskjutsning sådan befordran av elev iförskola, grundskola, gymnasieskola eller motsvarande skola till ellerfrån skolan som ordnas av det allmänna särskilt för ändamålet ochinte är av tillfällig natur. Skolskjutsning skall med avseende påtidsplaner och färdvägar ordnas så att kraven på trafiksäkerhettillgodoses. I varje kommun skall styrelsen för skolväsendet verkaför att särskilt anordnade hållplatser för skolskjutsning utformas såatt olyckor i möjligaste mån undviks. Styrelsen bestämmer för varjeskolskjuts - efter samråd med den kommunala nämnd som ansvarar förtrafikfrågor, polismyndigheten och väghållaren - färdväg och deplatser där på- eller avstigning bör ske. Vidare svarar styrelsen föratt eleverna undervisas om vad de skall iaktta för att undvikaolyckor i samband med skolskjutsning. När ett fordon används förskolskjutsning skall det vara försett med en skylt eller liknande somvisar fordonets användning. Vid skolskjutsning skall dörrar påvänster sida av fordonet inte kunna öppnas av passagerare. Andradörrar skall vara så konstruerade att de inte kan öppnas ofrivilligtav passagerare. Sådana fordon som inte uppfyller kraven får endasti undantagsfall användas för skolskjutsning. I fråga om bilbälteanges dels att sittplatserna i en personbil eller lätt lastbilsom används för skolskjutsning skall vara utrustade med bilbälte,dels att den som färdas i sådant fordon också skall använda bilbälte.Den som färdas i en buss som används vid skolskjutsning och sitter påen sådan sittplats som är utrustad med bilbälte skall användabältet. För undantag från dessa regler görs en hänvisning till deallmänna regler med krav på bilbälten som gäller enligttrafikförordningen. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetunderlåter att använda bilbälte vid skolskjutsning döms tillpenningböter. Till samma straff döms föraren om den som färdasi fordonet är och inte använder bilbälte eller särskildskyddsanordning när detta är föreskrivet i denna förordning ochföraren uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåtit att göra vad somfår anses ankomma på honom för att se till att bälte ellerskyddsanordning används. För att få köra skolskjuts krävs i dagkörkort med behörighet för taxi eller buss. Inga ytterligarelagkrav avseende utbildning ställs på föraren. Kommunerna hardäremot ett stort inflytande i egenskap av upphandlare avskolskjutsverksamhet. Studier visar att kommunerna ställer olika kravvid upphandling av skolskjutsverksamhet. I upphandlingsavtalen kansärskilda trafiksäkerhetskrav skrivas in. Där kan också anges hur, avvem och till vem utbildning skall ges om trafiksäker skolskjuts.Enligt vad utskottet har inhämtat går det inte att i befintligstatistik särskilja skjutsfordon som varit inblandade ivägtrafikolyckor, eftersom sådana inte är definierade som ensärskild fordonstyp. MotionsförslagTrafikljus baktill på skolbussar förordas i motion T214 avElizabeth och (båda m). De pekar på attflertalet olyckor med skolbarn och skolbuss inträffar när bussenstår stilla, dvs. vid av- och påstigning. De hänvisar till att ettsådant system finns i vissa länder och att det bl.a. innebär att detär förbjudet för all trafik att köra om bussen när trafikljusetpå bussen lyser rött.Säkerhetsbälte för alla passagerare i fordon som transporterarskolbarn förs fram som ett förslag i motion T358 av (). Han påtalar att nuvarande regler ger möjlighet förtransportörerna att ta fler passagerare än vad fordonetsäkerhetsmässigt är anpassat till; den enda förutsättningen är ej överstiger en viss lastvikt.Även motion T412 av () gäller barnsäkerhet isamband med skolskjutsar. Vid färd i buss kan det vara så fullt attskolelever inte bara behöver stå i gångarna utan även i trappornamot dörrarna, sägs det. Motionären finner detta oacceptabelt vidfärd på landsväg och i hög fart.Skyndsamma åtgärder för att barn och ungdomar skall kunna färdassäkert till och från skolan begärs i motion T431 av (). Skolelever som måste färdas stående i buss på smala vägaroch med möten med timmerlastbilar i "landsvägsfart" har föranlettmånga föräldrar att själva skjutsa sina barn till skolan. Visserligenär det enligt skollagen kommunernas ansvar att sörja för attskjulskjuts ordnas om det behövs med hänsyn till avstånd ochtrafikförhållanden, anför motionären. Eftersom emellertid säkerhetsnivånskiljer sig mellan kommunerna bör åtgärder vidtas på nationellnivå.Dagligen transporteras hundratusentals skolelever till och frånskolan i bussar som ganska ofta är gamla och slitna, framhålls imotion T269 av och (båda c).Motionärerna framför önskemål om en lagstiftning med krav på attbälte skall finnas och användas i skolbussar.Ett "från- dörr-till- dörr"- perspektiv när det gällerskolskjutstrafiken efterlyses i motion T386 av ochMargareta (båda c). Alla hållplatser - men också vägentill och från dem - måste göras säkrare. Den tunga trafiken är ocksånågot som bör beaktas i ett sådant perspektiv, anser motionärerna.Även i motion T397 av och (båda s) berörs frågan om persontransport i buss på motorväg. Detförekommer att skolbarn tvingas stå eller sitta på golvet underfärd till och från skolan; detta är ytterst olämpligt ansermotionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att antalet trafikolyckor där barn hardödats eller skadats allvarligt tidigare var mycket stort. Sedan tio årtillbaka är det omkring 50 barn som dödas och omkring 2 800 barnsom skadas allvarligt i sådana olyckor. Den storanedgången i antalet olyckor anses i första hand bero på säkraretrafikmiljöer i barnens närområden, men också på lagstiftning omhastighetsbegränsningar i tätorter och skolmiljöer, lagstiftning ombilbälten och bilbarnstolar samt på en utveckling av säkrare fordon.Trafikolyckor, med dödsfall eller med livslångt lidande som följd,orsakar inte bara barn och deras anhöriga stort lidande utan lederockså till stora kostnader för samhället. Trafiksäkerhetsarbetet måstedärför, enligt utskottets mening, inriktas på att sådana olyckor sålångt möjligt undviks. De här behandlade motionerna gäller ihuvudsak barns och ungdomars färd till och från skolan. Innebördenär att säkerheten inte är fullgod utmed skolvägarna och attsärskilda åtgärder nu behöver vidtas. Motionärerna påtalar olikaslags risker. En risk gäller under färd, där elever ibland tvingasstå i bussen eller sitta på golvet. sker skolskjutsarpå vägar med en hög andel tung trafik. En annan risk består i attbusshållplatser ibland saknar bussficka eller att bussen hämtar ochlämnar skoleleverna direkt vid vägkanten utan särskild hållplats.I det av godkända betänkande om trafiksäkerhet från förraåret (bet. 2000/01:TU13) gjordes ett tillkännagivande till regeringenom ökad säkerhet för barn i trafiken. Utskottet framhöll bl.a. attfrågan om skolskjutsverksamheten borde ses över. Sålunda bör skolskjutsförarens ansvar för elevernas säkerhet- såväl under resan som vid på- och avstigning - klargöras. Vidarebör system med krav på genomförd specialutbildning för att fåtillstånd att köra skolskjuts övervägas. Angelägen är frågan ombehovet av en regel som förbjuder omkörning av stillaståendeskolskjutsar. Även bilbälten i alla skolskjutsfordon liksomobligatoriskt krav på alkolås kan bidra till ökad säkerhet. Dessutommåste tillbuds- och olycksrapportering vid skolskjuts förbättras.Utskottet noterar nu att - enligt regleringsbrevet för år2002 - skall prioritera åtgärder som syftar till att förbättra barnstrafiksäkerhet. När det gäller kravet på återrapportering skallantalet förolyckade barn särredovisas. En åtgärd som nämns iVägverkets årsredovisning för är att bonus lämnas till deentreprenörer som tillgodoser barns och funktionshindrades behov påett bättre sätt än vad entreprenadkontraktet anger. Exempel somredovisas är ökat barmarksväglag på högtrafikerade vägar.Under år 2001 har ett arbete inletts med att förbättrabarnkonsekvensbeskrivningar för att ta hänsyn till barn ivägprojekt. Som utskottet har påpekat i det föregående handlarfrågor om barn och trafik inte bara om säkerhet utan även ommobiliteten. Ett mål är att andelen barn, som på egen hand kanutnyttja vägtransportsystemet, fortlöpande skall öka. Enligt uppgifti årsredovisning har detta mål inte uppfyllts under år2001. Utskottet utgår från att arbetet drivs så att målet kan nåsunder . Utskottet välkomnar att regeringen hösten 2001tillsatte Barnsäkerhetsdelegationen (S 2001:05).