bet · GP01KRU11 · 2002-03-05 00:00:00 — )Därmed avstyrker utskottet motion K243 (m)yrkandena 19, 20 och 21.Framtida finansiering avprogramföretagens verksamhet, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om finansieringsformen för public service-företagen, jämför reservationerna 2 (m) och3 (fp) och ändringar av lagen om TV-avgift, jämförreservationerna 4 (m) och 5 (mp).MotionernaFinansieringsformen för public service-företagenbehandlas i fyra motionsyrkanden.I motion K243 (m) sägs att motiven för en särskildTV-avgift upphör med en modern definition av publicservice och en successiv avveckling av det statligaföretagandet inom mediebranschen.Avgiftsfinansieringen bör därför avskaffas ochpublic service-verksamheten finansieras gemensamt avskattemedel liksom annan verksamhet som befinnsomistlig för allmänheten (yrkande 15).Även förslaget i motion Kr270 (m) syftar till attnuvarande avgiftsfinansiering av public service-verksamheten skall ersättas med skattefinansiering(yrkande 2).I motion Kr257 (kd) yrkas att en utredning skalltillsättas för att se över alternativafinansieringsformer för public service-företagen(yrkande 2).I motion Kr419 (fp) föreslås liksom i en motionvåren 2001 ett nytt system för finansiering avpublic service-verksamheten, som bygger på att femfonder bildas för att stödja public service-produktion inom radio, TV och nya medier. Fondernaskall enligt förslaget tillföras ett stort egetkapital genom att staten gör en engångsöverföringsamt därutöver genom årliga tillskott.Engångsöverföringen föreslås komma från enförsäljning av bl.a. statens återstående aktier iTelia. Det årliga tillskottet föreslås komma genomintäkter från nätavgifter (yrkande 32).Frågor som rör ändringar av lagen (1989:41) om TV-avgift behandlas i fyra yrkanden.I motion Kr207 (m) yrkas att TV-avgiften ej skallgälla datorer som kan ta emot TV via bredband.I motion Kr257 (kd) yrkas att lagen om TV-avgiftskall upphävas (yrkande 1). Motionärerna pekar pås.k. webb-TV, dvs. att TV via Internet kan ses idatorn redan i dag.I motion Kr318 (mp) anförs att det är omodernt attavgiftsbelägga innehavet av en TV-apparat, eftersomman numera kan titta på TV via dataskärmen.Avgiftssystemet för dagens TV-tittare bör därförmoderniseras.Förslaget i motion Kr208 (m) går ut på att den sominte vill se SVT:s program skall slippa betala TV-avgift.Utskottets ställningstagandeMotionsförslag beträffande finansieringsformen förpublic service-företagen behandlades av utskottetvåren . Utskottet uttalade då bl.a. följande(bet. 2000/01:KrU8 s. 60).Det är enligt utskottets uppfattning av centralbetydelse att finansieringen av public service-företagen kan garantera programföretagensoberoende och självständighet och att företagenges god möjlighet att behålla allmänhetensförtroende genom en programverksamhet som präglasav opartiskhet, saklighet och hög kvalitet.Nuvarande system att genom avgifter finansierarundradiorörelsen är enligt utskottets bedömningdet bästa alternativet för attuppnå de krav som riksdag och regering ställer påprogramföretagens verksamhet. Avgiftsfinansieringbör därför tillämpas även under nästatillståndsperiod. Även de möjligheter tillfinansiering genom intäkter från sponsring, somnuvarande sändningstillstånd medger för SVT ochSR, bör finnas kvar i oförändrad form.Sponsringsintäkterna har haft begränsadomfattning. Risken för styrning av programmensutformning från sponsorernas håll får bedömasvara försumbar eller obefintlig.Den tekniska utvecklingen innebär attmedielandskapet genomgår en snabb förändring somi framtiden kan medföra krav på andrafinansieringsformer än de som utskottet härförordar. Utskottet utgår från att frågor som rörolika tänkbara finansieringsformer för publicservice-företagen kommer att ingå i detparlamentariska utredningsarbete som aviseras ipropositionen och som skall avslutas i god tidföre utgången av nästa tillståndsperiod.Kommittén skall, enligt vad som sägs ipropositionen, utifrån en bred och djupgåendeomvärldsanalys göra en samlad översyn av publicservice-uppdraget och public service-företagensförutsättningar, bl.a. ekonomiska ochorganisatoriska, att uppfylla detta uppdrag i enny och föränderlig mediesituation. Utskottetförutsätter att kommittén också kommer attöverväga om det finns behov av att ändranuvarande bestämmelser för företagen då sponsringfår förekomma. Likaledes förutsätter utskottetatt kommittén gör en översyn av reglerna rörandevilka sponsrade program som inte får sändas, dvs.sådana program där sponsorsbidraget hartillfallit programföretagen direkt eller medförtatt deras kostnader för programmet påtagligt harminskat.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt i dennafråga och anser således att det är naturligt att denkommande public service-utredningen inom ramen försitt arbete tar ställning till frågan om lämpligfinansieringsform för public service-verksamheten.Utskottet anser att det inte finns skäl förriksdagen att göra något uttalande med anledning avnu aktuella motioner. Motionerna Kr257 (kd) yrkande2, Kr270 (m) yrkande 2, Kr419 (fp) yrkande 32 ochK243 (m) yrkande 15 avstyrks därmed.Utskottet vill då det gäller valet av framtidafinansieringsform instämma i regeringensståndpunkt som den kommer till uttryck i fakta-PM2001/02:FPM36. Det innebär att även utskottetanser att valet av finansieringsform är en fråga förmedlemsstaterna och att finansieringsformen oftastär en integrerad del av public service-uppdraget.Då det gäller de motionsförslag som syftar tilländringar av lagen om TV-avgift erinrar utskottet omatt en utredning har tillsatts som har i uppgift attbl.a. göra en översyn av lagen (1989:41) om TV-avgift. Av utredningsdirektiven framgår bl.a. attutredaren skall se över reglerna föravgiftsskyldighet i syfte att anpassa dem till denutveckling som har skett när det gäller TV-distribution och mottagare, dock utan att grundernaför TV-avgiftssystemet rubbas (dir. 2000:43).Vidare utgår utskottet från att de frågor somberörs i samtliga nu aktuella motioner även kommeratt bli föremål för beredning inom ramen för denparlamentariska public service-utredning somregeringen avser att tillsätta.Därmed torde det inte finnas anledning förriksdagen att göra något uttalande med anledning avmotionerna Kr207 (m), Kr208 (m), Kr257 (kd) yrkande1 och Kr318 (mp), vilka avstyrks av utskottet.Riktlinjer för programverksamhetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om regler för jämlik valbevakning, jämförreservation 6 (mp), handlingsplan för att brytamaktstrukturerna i SVT:s nyhetssändningar,jämför reservation 7 (v), ljudsignal före program med våldsinslag,jämför reservation 8 (kd, c), SVT:s programtextning, jämför reservation 9(mp), uppläsning av textremsan och riktlinjer rörande de språkliga och etniskaminoriteterna i , jämför reservation10 (kd, fp).MotionernaI motionerna Kr400 (mp) yrkande 2 och Kr422 (mp)yrkande 59 föreslås att regeringen skall lägga framförslag till om regler för en jämlikvalbevakning. I båda motionerna sägs att publicservice-företagen inte får styras i sinnyhetsbevakning, men att debattider inför allmännaval skall fördelas så att en rimlig balans gesmellan de olika riksdagspartierna. I motion Kr422(mp) sägs även att ochTV vid genomgång av SVT:s rikssändningar efter valet1998 funnit att fördelningen av debatter inte varitjämlik mellan partierna.Nyhetsprogrammen i SVT är enligt motion Kr401 (v)långt ifrån jämställda. I motionen föreslås därföratt SVT skall ta fram en handlingsplan för att brytamaktstrukturerna i nyhetssändningar ochsamhällsprogram. SVT bör aktivt söka upp kvinnligaexperter och debattörer till sådana program.I motion Kr429 (kd) yrkas att en ljudsignal skallföregå program i SVT som innehåller våldsinslag(yrkande 6).Tre av motionsyrkandena innehåller förslag som rörSVT:s programtextning.Motionären bakom motion Kr201 (m) anser att det ärviktigt att fler program textas i SVT. Riksdagensbeslut i frågan bör följas upp anser motionären.Förslaget i motion Kr209 (c) syftar till att 60 %av alla svenskspråkiga program skall textas (yrkande1).I motion Kr422 (mp) föreslås att avprogrammen med svenskt ursprung skall textas(yrkande 60).I motion Kr213 (m) behandlas frågan om SVT:sprograms tillgänglighet för synskadade. Motionärenframhåller att synskadade inte kan läsa textremsantill utländska TV-program eller de utländskainslagen i nyhetsprogrammen. Det är viktigt att TV-programmen görs tillgängliga för synskadade oavsetthur det går med de digitala marksändningarna. Redani dag är det möjligt för den synskadade att medhjälp av telefoni få textremsan uppläst. SVT böromgående göra textremsan tillgänglig.I två motioner behandlas programföretagensriktlinjer rörande de språkliga och etniskaminoriteterna i Sverige.I motion Kr332 (v) begärs att en översyn skallgöras av SVT:s och SR:s sändningar på meänkieli(tornedalsfinska). Motionärerna anser att meänkielidiskrimineras i fråga om sändningstid i de tvåprogramföretagen.Även motionären bakom motion Kr274 (kd) anser attmeänkieli diskrimineras av programföretagen. Imotionen krävs en rättvis fördelning av båderesurser och sändningstider för de erkändanationella minoriteterna i Sverige.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att en radvillkor bl.a. rörande programverksamheten ärförknippade med de sändningstillstånd ochregeringsbeslut om anslagstilldelning som regeringenbeslutade om för de treprogramföretagen . Tillstånden ochsåledes också tillståndsvillkoren skall gällat.o.m. Anslagsvillkoren gäller för ettbudgetår i taget. Det bör enligt utskottets meningvara en utgångspunkt för såväl riksdag som regeringatt de tillståndsvillkor som gäller ochriktlinjer som godkänts av skall liggafast . Det ankommer påGranskningsnämnden att utöva tillsyn överefterlevnaden.I sammanhanget vill utskottet också understrykaatt styrelserna för programföretagen har ettövergripande ansvar för företagensprogramverksamhet. Ingripanden i det löpandeprogramarbetet på redaktionell nivå skall normaltinte förekomma (jfr prop. 1992/93:236 s. 16, bet.1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377 och prop.2000/01:94 s. 13, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268).Då det gäller förslagen i motionerna Kr400 (mp)yrkande 2 och Kr422 (mp) yrkande 59 om attregeringen skall lämna förslag till regler för enjämlik valbevakning konstaterar utskottet attprogramföretagen är ålagda att följa de krav somställs i sändningstillstånden och att den gällandeordningen innebär att övervakaratt programinnehållet i redan sända programöverensstämmer med de bestämmelser som reglerarradio- och TV-området.Efter valet granskade nämnden efter anmälanuppläggningen av Nordnytts valdebatter. Vidaregranskades på nämndens eget initiativ motsvarandeprogram i rikssändningarna och i Västnytt. Nämndenfann att urvalet deltagare i Nordnyttskommundebatter stred mot kraven på opartiskhet ochallsidig information i gjorde även bedömningen att kraven isändningstillståndet innebär en skyldighet för SVTatt ha en valbevakning som är av viss omfattning ochsom speglar de olika partiernas åsikter i viktigafrågor. Vidare framgår följande av nämndens beslut(dnr 416/98-20, 363/98-22).Något krav på att alla partier skall behandlashelt likformigt kan inte ställas när det gällervalbevakningen som helhet, utan denna måste tillstor del kunna få göras utifrån nyhetsmässigavärderingar. I fråga om traditionella valdebattergäller dock enligt tidigare praxisett strängare krav på att urvalet av deltagaresker på ett sätt som inte missgynnar något parti.Granskningsnämnden ansluter sig till dennabedömning.Nämnden, som konstaterade att de av SVT tillämpadeurvalskriterierna ledde till en viss snedfördelningmellan partierna, anförde även följande.Enbart den nu aktuella debattserien kan dock inteläggas till grund för en bedömning av om någoteller några partier missgynnats otillbörligt,utan en sådan bedömning måste enligt nämndensmening basera sig på nyhetsrapporteringen somhelhet kring valet. Eftersom någon närmare analysav denna rapportering inte har skett inom ramenför det nu aktuella ärendet, saknar nämnden grundför slutsatsen att SVT:s rikssändningar införvalet strider mot kraven isändningstillståndet.Utskottet utgår från att programföretagen är välmedvetna om påpekanden. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att detinte finns anledning för att göra någottillkännagivande av det slag som föreslås imotionerna Kr400 (mp) yrkande 2 och Kr422 (mp)yrkande 59. Motionsyrkandena avstyrks.Då det gäller förslaget i motion Kr401 (v) att SVTskall ta fram en handlingsplan för att brytamaktstrukturerna i nyhetssändningar ochsamhällsprogram hänvisar utskottet till att SVTenligt sitt sändningstillstånd skall beaktaprogramverksamhetens betydelse för den friaåsiktsbildningen och att utrymme skall ges åt enmångfald av åsikter och meningsriktningar (8 §).Vidare skall SVT:s nyhetsverksamhet bedrivas så atten mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarerkommer till uttryck i olika program (10 §).Det kan tilläggas att 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) anger att den som sänder TV-programefter tillstånd av regeringen skall se till attprogramverksamheten som helhet präglas av detdemokratiska statsskickets grundidéer och principenom alla människors lika värde. Med uttrycket allamänniskors lika värde avses bl.a. jämställdhetmellan män och kvinnor (jfr prop. 1977/78:91 s.230).Motion Kr401 (v) avstyrks med hänvisning till detanförda.Förslaget i motion Kr429 (kd) yrkande 6 syftar tillatt en ljudsignal skall föregå program i SVT sominnehåller våldsinslag.Radio- och TV-lagen (1996:844) anger att programmed ingående våldsskildringar av verklighetstrogenkaraktär eller med pornografiska bilder som sänds itelevisionen antingen skall föregås av en varning iljud eller innehålla en varning som anges löpande ibild (6 kap. 2 §).SVT har en policy för skildringarav våld, som innebär att företaget allmänt skallvisa återhållsamhet med grova våldsskildringar. Avpolicydokumentet framgår att det i påannons ellerprogrampresentation skall förvarnas om det följandeprogrammet/inslaget innehåller våldsscener som kanverka uppskakande på tittarna. Policyn gäller bådenyhetsprogram och fiktionsprogram, oavsettsändningstidpunkt.Det anförda visar att företaget är väl medvetet ommediets genomslagskraft och de speciella risker somkan finnas då det gäller våldsinslag i programmen.Enligt utskottets uppfattning finns det inte någonanledning för att göra ett uttalande medanledning av motionsförslaget. Motion Kr429 (kd)yrkande 6 avstyrks.Då det gäller motionsförslag som rör SVT:sprogramtextning erinrar utskottet om sittställningstagande . Utskottet instämde dåi den uppfattning som framfördes av regeringen iproposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetenstjänst 20022005 och i då aktuella motioner somsyftade till att andelen textade program av dettotala rikssända utbudet med svenskt ursprung skulleöka påtagligt. Utskottet utgick från att andelentextade förstagångssända program med svensktursprung skulle öka till minst hälften under denkommande tillståndsperioden (bet. 2000/01:KrU8 s.32).Av SVT:s sändningstillstånd ()för perioden 20022005 framgår att avsändningstiden för förstagångssändningar med svensktursprung bör vara textad vid utgången avtillståndsperioden (14 §). Som nämnts i detföregående ankommer det på atttillse att programföretaget efterlever villkoren isändningstillståndet. Av förstagångssända programmed svenskt ursprung textades under år 2001.SVT har i ett s.k. nyårslöfte utfäst sig att underår 2002 öka denna andel (x =knappt 5 %) dvs. Utskottet anser sigockså kunna utgå från att den ännu icke tillsattaparlamentariska kommitté som skall få i uppgift attförbereda sändningstillstånd för tiden efter år 2005följer upp det aktuella sändningsvillkoret samt attkommittén tar ställning tillom ytterligare utökning av programtextningen skallaktualiseras inför nästa tillståndsperiod.Utskottet anser att inte nu bör göranågot uttalande i denna fråga. Motionerna Kr201 (m),Kr209 (c) yrkande 1 och Kr422 (mp) yrkande 60avstyrks.Då det gäller förslaget i motion Kr213 (m) att SVTomgående skall påbörja uppläsning av textremsan tillutländska program och programinslag hänvisarutskottet till sitt fjolårsbetänkande (bet.2000/01:KrU8 s. 3132). En utförlig redogörelselämnas där för den metod som ettteknikutvecklingsbolag, ägt av , arbetar med i syfte att göra textremsanhörbar genom att texten omvandlas till digitalinformation som genererar syntetiskt tal i en s.k.prator hos den enskilde. Utskottet välkomnaderegeringens förslag att det skulle vara ett mål attsynskadade under den kommande tillståndsperiodenskulle kunna erbjudas en uppläst textremsa.Utskottet, som insåg att det är en komplex uppgiftatt göra textremsan tillgänglig i uppläst version,ansåg att SVT oavsett vilken lösning som slutligenkommer att väljas även fortsättningsvis skullebehöva samarbeta med utanförståendeteknikutvecklingsföretag.Av sändningstillståndet för SVT, som utfärdades idecember 2001, framgår att det skall vara ett målför företaget att uppläst textremsa kan erbjudasunder tillståndsperioden (14 §).Utskottet kan inte se att det är motiverat attändra på beslut i fråga om upplästtextremsa, varför motion Kr213 (m) avstyrks.Med anledning av de två motioner som behandlarfrågor om riktlinjer rörande de språkliga ochetniska minoriteterna vill utskottet erinra om attde nya sändningstillstånden för de treprogramföretagen innehåller särskildabestämmelser som innebär att de nationellaminoritetsspråken samiska, finska, meänkieli ochromani chib skall inta en särställning iverksamheten (jfr 17, 15 resp. 13 §§ i tillståndenför , SVT resp. UR). Vidare bör nämnas attresurser för programverksamheten för språkliga ochetniska minoriteter enligt de tre programföretagensanslagsvillkor skall öka under den nyatillståndsperioden jämfört med de resurser somavsattes 2001.Även då det gäller de nationella minoriteternautgår utskottet från att programföretagen efterleverde krav som staten ställt på dem i detta hänseendesamt att detta redovisas i public service-uppföljningarna till . Utskottet är inte berett att föreslå attriksdagen skall göra något särskilt uttalande medanledning av motionerna Kr274 (kd) och Kr332 (v),som avstyrks.I sammanhanget vill utskottet tillägga attradiocheferna i , och harbeslutat att utbudet för den samiska publiken skallsamlas i en samnordisk digital ljudradiokanal. Engemensam organisation skall byggas upp för dettaändamål. Vidare skall ett enhetligt datasystemutvecklas och en juridisk modell tas fram som gördet möjligt att sända radio över gränserna utan attyttrandefrihet och upphovsrätt sätts ur spel.Målsättningen är att den samiska kanalen skall varafullt utbyggd med sändningar för den samiskapubliken dygnet runt.Programföretagens medelsanvändningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om programföretagens medelsanvändning, jämförreservationerna 11 (fp) och 12 (mp).MotionernaSVT, SR och UR bör enligt motion Kr400 (mp) inte fåutveckla tekniken på programmens bekostnad.Företagen behöver ekonomiska resurser både tillprogramverksamhet och teknikutveckling, ansermotionären (yrkande 3).Förslaget i motion Kr419 (fp) syftar till att SVToch SR skall sänka sina ambitioner då det gällerinvesteringar i digital teknik (yrkande 33).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det självklart att detskall finnas en balans mellan å ena sidantillgängliga resurser och å andra sidan de utgiftersom företagen har för programverksamhet, tekniskutveckling m.m. De krav som staten har påprogramföretagen då det gäller sändningarnasinnehåll m.m. finns i sändningstillstånden för detre programföretagen. Av programföretagensanslagsvillkor framgår att de inom tillgängligaekonomiska ramar skall göra de prioriteringar somkrävs för att uppfylla uppdragen. Utskottetkonstaterar att det ankommer på de treprogramföretagen att själva avgöra hur tillgängligamedel skall disponeras på olika utgiftsändamål.Utskottet vill tillägga att det är angeläget attpublic service-företagen har möjlighet att liggalångt framme bl.a. när det gäller utvecklingen av nyteknik. Public service-verksamheten intar en centralroll bland medierna och kan sägas ha ett störreansvar gentemot olika publikgrupper, t.ex. defunktionshindrade, än andra programföretag.Utskottet avstyrker därmed motionerna Kr400 (mp)yrkande 3 och Kr419 (fp) yrkande 33.Distribution av TVUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om extra avgifter för TV-tittare som hartillgång till det digitala marknätet, satellitdistribution av SVT:s program, SVT:s regionala sändningar, nordiskt TV-samarbete och TV-utbyte mellan och Finland.MotionernaI motion K243 (m) behandlas frågan om extra avgifterför TV-tittare som har tillgång till det digitalamarknätet. I motionen anförs att de TV-tittare somhar tillgång till det digitala marknätet krävs på ensärskild avgift utöver TV-avgiften. För att kunnadechiffrera de krypterade programkanalerna som sändsi det digitala marknätet krävs att man köper ettprogramkort från och sedan betalar en årligadministrationsavgift för detta. Det innebär att detinte räcker med att betala TV-licensen för att seSveriges Televisions program digitalt. Motionärernaanser att det inte är rimligt att ta ut avgift tvågånger för samma program (yrkande 16).Satellitdistribution av SVT:s program tas upp i tvåmotioner.Motionärerna bakom motion K243 (m) anser att detär bra att SVT får distribuera sina program viasatellit. Det bör menar motionärerna införas enmöjlighet för samtliga satellitoperatörer attdistribuera SVT:s program. Vidare bör SVT åläggasatt kostnadsfritt tillhandahållasatellitoperatörerna public service-kanalerna, såvälanalogt som digitalt, under förutsättning attmottagningen kan ske utan kostnad (yrkande 17).Yrkande av samma innehåll framställs i motionKr220 (m) yrkande 2.Frågan om tillgången till SVT:s regionala sändningartas upp i motion Kr398 (s). Av motionen framgår attlicensbetalare i östra inte kan ta emotregionala sändningar från SVT. Ansvaret för dettaligger på SVT, vilket staten enligt motionärerna börklargöra för programföretaget.Frågan om nordiskt TV-samarbete tas upp i motionKr424 (c, fp). I motionen yrkas att de nordiskaregeringarna möjligt skall se över TV-frågani dess helhet i avsikt att TV-tittarna skall fåtillgång till de nordiska grannländernas TV-utbud(yrkande 1). Vidare yrkas i samma motion attSveriges regering genom överläggningar med de övriganordiska staternas regeringar skall hävda attvidaresändning av egna program i det digitalamarknätet skall ske på villkor som liknar det somgäller för det analoga marknätet (yrkande 2).I motion Kr424 (c, fp) begärs vidare att riksdagenskall göra ett tillkännagivande som syftar till attsäkerställa det ömsesidiga mellan Sverigeoch så att det kan fortsätta efterövergången till digitala sändningar i marknätet.Sveriges regering bör ta upp förhandlingar medFinlands regering i detta syfte (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först förslaget i motion K243(m) som syftar till att extra avgifter för TV-tittare som har tillgång till det digitala marknätetskall tas bort.Sedan motionen väcktes under allmänna motionstidenhösten har regeringen utfärdat kompletterandesändningstillstånd för SVT med rätt att sändamarksänd television med digital teknik. Avtillståndet framgår att sändningarna skall kunna tasemot utan villkor om särskild betalning (p. 2).Genom bestämmelsen har regeringen fullföljt ettförslag i proposition 2000/01:94 avsnitt 11.2 s. 60,vilket bifallits av (bet. 2000/01:KrU8 s.46, rskr. 2000/01:268).Vidare bör nämnas att det av anslagsvillkoren förSVT kan utläsas att SVT:s sändningar riktade tillSverige skall vara tillgängliga för allmänheten utanvillkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift (p.