bet · GP01MJU20 · 2002-04-26 00:00:00 — Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna.StraffbestämmelserUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omutvidgning och skärpning avstraffbestämmelserna vid brott motdjurskyddsbestämmelserna och avstyrker tvåmotionsyrkanden (m, kd) om ytterligareutvidgning av bestämmelserna.Utskottet instämmer till fullo i syftet medett motionsyrkande (m) om straff föranvändande av djur i pornografiska sammanhangmen föreslår att motionen i denna del lämnasutan vidare åtgärd.PropositionenRegeringen föreslår att den som med uppsåt eller avoaktsamhet bryter mot djurskyddslagen skall dömastill böter eller fängelse i högst . Om brottethar begåtts med uppsåt och avsett förpliktelse avväsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt skalldömas till fängelse i högst två år.Lagens bestämmelse om hur djur skall hanteras vidslakt föreslås straffbeläggas. Detsamma gällerbestämmelsen om att det fordras tillstånd för attdjur skall få användas för försöksändamål och andrajämförliga ändamål samt för att djur skall få födasupp, förvaras eller tillhandahållas för sådananvändning.MotionernaEnligt motion MJ34 (m) bör en straffsanktion införasvid brott mot 4 § djurskyddslagen oavsett omföreskrifter har utfärdats (yrkande 4), och vägranav inspektion av tillsynsmyndigheterna bör varastraffsanktionerat (yrkande 11). Även i motion MJ35(kd) framförs krav på straff för djurhållare sommotsätter sig inspektion av tillsynsmyndighet(yrkande 6). Straff bör enligt motion MJ34 (m)införas även för användande av djur i pornografiskasammanhang (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeMedvetandet om och intresset för djurens välfärd harpå senare år ökat högst väsentligt i samhället, ochmånga brott mot djurskyddsbestämmelserna anses, inteminst av allmänheten, ha ett högt straffvärde. fallet vid brott mot de för EU gemensammabestämmelserna om transport av djur liksom långvarigmisskötsel och bristande utfodring och vattning avdjuren. Med det nuvarande maximistraffet kanemellertid inte ens de mest allvarliga ellerupprepade brott mot lagen medföra fängelse i mer änett år. Med hänsyn härtill och till samhällets synpå brotten anser utskottet i likhet med regeringenatt lagen bör skärpas genom att maximistraffet ifortsättningen bestäms till fängelse ochatt det i straffskalan för de allvarligaste brottenendast skall ingå fängelse. Eftersom det finns behovav att stärka djurskyddet enligt 13 §djurskyddslagen, dvs. att djur skall skonas frånonödigt obehag och lidande inför och vid slakt,tillstyrker utskottet regeringens förslag attbestämmelsen om hantering av slaktdjur enligt dennaparagraf bör straffbeläggas. Utskottet tillstyrkeräven förslaget om straffbeläggning för användning,uppfödning, förvaring eller tillhandahållande avdjur för försöksändamål utan tillstånd. Utskottet äremellertid inte berett att utvidgastraffbestämmelserna i enlighet med motionerna MJ34(m) yrkandena 4 och 11 och MJ35 (kd) yrkande 6.Motionerna i dessa delar avstyrks.Utskottet delar givetvis den starka motvilja motanvändande av djur i pornografiska sammanhang somkommer till uttryck i motion MJ34 (m). I 2 §djurskyddslagen stadgas att djur skall behandlas väloch skyddas mot onödigt lidande och sjukdom, ochenligt 17 § får djur inte tränas eller användas vidfilm-, videogram- eller televisionsinspelning påsådant sätt att de utsätts för lidande. Dessastadganden tillsammans med de skärpningar avstraffbestämmelserna som utskottet tillstyrkt ovanär enligt utskottets mening ägnade att ytterligareunderstryka samhällets syn på denna form avdjurplågeri. Med dessa uttalanden finner utskottetsyftet med motionens yrkande 9 tillgodosett.Ändring i epizootilagen (1999:657)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omändring i epizootilagen (1999:657) ochavstyrker ett motionsyrkande (kd) om höjningav den generella ersättningsnivån.PropositionenRegeringen föreslår att lagen förtydligas på så sättatt det uttryckligen anges att full ersättning förproduktionsbortfall lämnas redan vid misstanke omutbrott av vissa särskilt allvarliga epizootiskasjukdomar.MotionenFrågan om ersättning vid epizootiska sjukdomarbehandlas i motion MJ35 (kd). Enligt motionen skalldjurägare som är anslutna till frivilligakontrollprogram och som arbetar med förebyggandeåtgärder garanteras full ersättning, dvs. , förkostnader eller förluster beroende på epizootilageneller zoonoslagen (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeEnligt nuvarande bestämmelser skall den som på grundav beslut eller föreskrifter meddelade med stöd avepizootilagen (1999:657) drabbas av bl.a.produktionsbortfall få ersättning av staten.Ersättning för sådant bortfall lämnas som regel med50 % av den kostnad eller förlust som bortfalletmedför. Vid utbrott av sådana allvarliga epizootiskasjukdomar som anges i föreskrifter meddelade avregeringen utgår full ersättning. Som regeringenföreslår är de epizootiska sjukdomar som böromfattas av den högre ersättningsnivån sådana somSverige inte kan riskera få spridning i landet.Såväl som djur- och smittskyddshänsynförutsätter att ett antal för enskilda ingripandebeslut fattas redan vid misstanke om utbrott avsådana sjukdomar. Utskottet delar regeringensuppfattning att det inte finns något sakligt skälför att den som drabbas av ett bortfall på grund avett sådant beslut skall få en lägre kostnadstäckningän den som drabbas av ett bortfall på grund av ettbeslut som fattats efter det att ensjukdomsmisstanke har bekräftats. Trots attnuvarande lagstiftning inte heller kan sägasinnebära en sådan begränsning bör det likväl ilagtexten uttryckligen anges att full ersättning förproduktionsbortfall skall lämnas redan vid misstankeom utbrott av sådana särskilt allvarliga epizootiskasjukdomar som anges i föreskrifter meddelade avregeringen.När det gäller ersättningsnivåerna i övrigt villutskottet hänvisa till beslut våren 1999om en ny epizootilag (bet. 1998/99:MJU9). Lagenträdde i kraft . Utskottet, sominte har ändrat uppfattning i fråga om den generellaersättningsnivån, avstyrker motion MJ35 (kd)yrkande 5.DjurskyddstillsynenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tio motionsyrkanden (m,kd, c, fp, mp) om djurskyddstillsynen medhänvisning till pågående arbete på området.MotionernaEnligt motion 2000/01:Fi37 (fp) bör det klarläggasom kommunerna med nuvarande ordning kan leva upptill de krav som ställs av medvetna konsumenter(yrkande 11). I motion MJ35 (kd) begärs attregeringen skyndsamt lägger fram förslag omdjurskyddets organisation, dvs. om det samladedjurskyddet, om en eventuell djurskyddsmyndighet ochom ansvaret för djurskyddet (yrkande 7). I motionMJ37 (c) betonas att tillsynen även i fortsättningenskall utgå från den lokala nivån som bygger på enhelhetssyn mellan olika tillsynslagar (yrkande 1).Djurskyddslagen bör ändras så att kommunerna ifortsättningen får formell rätt att samverka medvarandra (yrkande 2). Enligt motionerna MJ218 (c)yrkande 1, MJ338 (c) yrkande 20 och MJ461 (mp) böransvaret för den lokala djurskyddstillsynen liggakvar på kommunerna. Djurskyddstillsynen påslakterierna bör enligt motion MJ352 (mp) särskiljasså att besiktningsveterinärerna, dvs.Livsmedelsverket, har ansvar för köttbesiktningenoch övriga veterinärer, dvs. ,ansvarar för djurskyddet (yrkande 1). I motion MJ519(kd) begärs en samlad utredning om kommunernastillsyn enligt miljö-, djurskydds- ochlivsmedelslagstiftningen (yrkande 5).I motion MJ36 (m) framhålls atttillsynsinspektörerna måste ha rimligaförutsättningar för att utföra sina uppgifter.Ytterligare resurser krävs för utbildning ochkompetensutveckling, inspektörerna behöver praktiskerfarenhet av djurskötsel, och social kompetens ärviktig i tillsynsarbetet (yrkande 1). Obligatoriskutbildning för djurskyddsinspektörer omrättsväsendets praxis och krav efterlyses i motionMJ526 (fp) yrkande 6.Utskottets ställningstagandeVid sin senaste behandling av motioner omdjurskyddstillsynens organisation (bet. 2000/01:MJU8) hänvisade utskottet till denbehandling av betänkandet Utredningen om hurdjurskyddet skall vara organiserat (SOU 2000:108)som då pågick i och till enaviserad proposition i frågan. I den nu aktuellapropositionen anför regeringen emellertid att fråganom hur tillsynsorganisationen över andra djur änförsöksdjur skall vara utformad behöver övervägasytterligare. Enligt vad utskottet erfarit samlades imars 2002 representanter för ,, ,, länsstyrelserna, och kommunerna till ett möte omlivsmedels- och djurskyddstillsynen. Mötetavslutades med ett antal slutsatser om den allmännainriktningen av livsmedels- och djurskyddstillsynenoch om vilka det förelåg enighet. Enligt dessaslutsatser ligger huvudmannaskapet för tillsynenkvar på kommunerna. Ansvaret för tillsynen fördelaspå , till dess en djurskyddsmyndighethar inrättats, , länsstyrelser ochkommuner. Utgångspunkten för samtalen var attregelverket utformas så att det bättreöverensstämmer med de regler som gäller förmiljötillsynen, att tillsynen i allt väsentligtfinansieras genom avgifter och att kommunernasinflytande när det gäller avgifternas storlekförstärks. Respektive verk får föreskriftsrätt, ochföreskrifterna skall bl.a. innehålla miniminivåerför tillsynen och krav på viss kompetens hosinspektörerna. Verken skall även ge ut råd förtillsynen och ha en aktiv dialog med kommuner ochlänsstyrelser. Vidare föreslogs vid mötet attsamrådsgrupper inrättas mellan länsstyrelser ochkommuner och att får möjlighet attöverta eller återta tillsynsansvaret i det fall enkommun missköter sina uppgifter. Kommunerna får rättatt samverka och gemensamt nyttja personal enligtsamma principer som gäller för miljötillsynen.Därutöver diskuterades införande av ettsanktionssystem. Utskottet anser att intebör föregripa det vidare resultatet av regeringensarbete på området och föreslår mot bakgrund av detanförda att motionerna 2000/01:Fi37 (fp) yrkande 11,MJ35 (kd) yrkande 7, MJ36 (m) yrkande 1, MJ37 (c)yrkandena 1 och 2, MJ218 (c) yrkande 1, MJ338 (c)yrkande 20, MJ352 (mp) yrkande 1, MJ461 (mp), MJ519(kd) yrkande 5 och MJ526 (fp) yrkande 6 lämnas utanvidare åtgärd. Det bör tilläggas att en propositionom inrättande av en djurskyddsmyndighet är aviseradunder våren. Enligt vad utskottet erfarit kommermyndigheten att få det centrala ansvaret för alldjurskyddstillsyn. Det bör tilläggas att i 2002 årsekonomiska vårproposition, utgiftsområde 23,föreslås under anslaget 42:7 Djurskyddsmyndighetenytterligare för att bygga uppmyndigheten.En djurskyddsmyndighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motioner (s, kd, fp,mp) om lokalisering av djurskyddsmyndighetenmed hänvisning till regeringens tidigareuttalanden och en aviserad proposition ominrättande av en sådan myndighet.MotionernaFrågan om lokaliseringen av en aviseraddjurskyddsmyndighet tas upp i flera motioner. Enligtmotion MJ242 (fp) bör myndigheten lokaliseras tillUppsala. I motion MJ297 (kd) föreslås somlokaliseringsort medan föreslås imotionerna MJ409 (kd) och N11 (s).Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit kommer regeringen attunder lägga fram en proposition ominrättande av en djurskyddsmyndighet. När det gällermyndighetens lokalisering uttalade regeringen hösten2001 (prop. 2001/02:4) att, eftersom myndighetenkommer att ha stort behov av närhet till forskning,utbildning och etablerad expertis pådjurskyddsområdet, regeringen kommer att föreslå attden nya myndigheten lokaliseras till . I Skarafinns dels lantbruksuniversitetsinstitution för husdjurens miljö och hälsa, delslandets enda utbildning för djurskyddsinspektöreroch djursjukvårdare. Regeringen, som förväntade engod interaktion mellan djurskyddsmyndighetensverksamhet och forskning och utbildning, ansåg attlokaliseringen till bör kunna ge godaförutsättningar för samverkan med aktiv forskning,grundutbildning samt fort- och vidareutbildning. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna MJ242(fp), MJ297 (kd), MJ409 (kd) och N11 (s).Vissa djurhållningsfrågor inomanimalieproduktionenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertalmotionsyrkanden (m, v, kd, fp, mp) omdjurhanteringen på slakterier, om småskaligaslakterier och om djurtransporter inom landetmed hänvisning bl.a. till det arbete sompågår på området. På samma grunder avstyrkerutskottet motioner (m, v, kd, mp) om bl.a.koscher- och halaleslakt, burhållning avhöns, kastrering av smågrisar och omtvångsmatning av djur.Utskottet instämmer till fullo i det allmännasyftet med ett antal motioner (m, v, kd, c,mp) som tar upp vissa missförhållanden idjurhanteringen inom EU, särskilt vad gällerlånga transporter av levande djur.MotionernaDjurtransporter och slaktEnligt motion MJ266 (m) bör regelverket för slakt avdjur stärkas och konsumenternas insyn ökas. I motionMJ301 (v) anförs att föreskrifterna för slakterierbör ses över för att garantera att de även tarhänsyn till djurens upplevelser och beteenden(yrkande 4). Enligt motion MJ410 (kd) bör regeringenåterkomma med förslag om hur djurhanteringen på vårasvenska slakterier skall förbättras.Reglerna för slakt bör enligt motion MJ34 (m)gälla även vid dödande av fjäderfä för annat änhumankonsumtion (yrkande 6).Enligt motion MJ218 (c) bör regelverket för mobilaslakterier och/eller gårdsslakterier förenklas(yrkande 3). I motion MJ376 (mp) föreslås införandeav legitimation för slakteripersonal ochdjurtransportörer (yrkande 1). Åtgärder somunderlättar för hemslakt efterlyses även i motionMJ418 (mp) yrkande 9. Enligt motion MJ479 (s) börslakterierna transporteras till djuren,transportsubventionerna avskaffas, ekonomiskaincitament införas för mobila slakterier ochslakteriernas rutiner när det gäller djurskydd sesöver. Enligt motion MJ526 (fp) skall slakt ske sånära djurens uppfödningsplatser som möjligt (yrkande5).I motion MJ526 (fp) begärs att regeringen verkarför att och direktiv för djurhållningsnarast implementeras i medlemsländerna och attefterlevnaden kontrolleras i och övrigamedlemsländer (yrkande 3).Behovet av en svensk djurskyddslagstiftning sominte diskriminerar enskilda religionsutövare påtalasi motion MJ305 (kd). Mot den bakgrunden börmöjligheter skapas för koscher- och halaleslakt.Frågan om transporter av levande djur behandlas iett flertal motioner. Enligt motion MJ352 (mp) bördet vara ansvar att informerakommunerna om vilka skyldigheter och möjligheter dehar vad gäller tillsyn av transporter till slakt(yrkande 2). I motion MJ369 (s) framhålls behovet avständig teknikutveckling för att minimera stress ochskador i samband med transporter. I motion MJ418(mp) framställs krav på utökade kontroller avimporterade djur och animalieprodukter (yrkande 2).Transporterna av levande slaktdjur måste enligtmotion MJ474 (v) yrkande 4 begränsas kraftigt.Enligt motion MJ526 (fp) bör tiden förslakttransporter minimeras (yrkande 4).Den bör enligt motion MJ314(kd) arbeta för att EU skall kartlägga ochdokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vidtransporter av levande djur mellan EU:s olikamedlemsländer (yrkande 2). Enligt motion MJ338 (c)bör regeringen verka för en skärpning av EU:stransportdirektiv med utgångspunkt att transporternaskall avse kött, inte levande djur (yrkande 17), ochEU:s stöd och subventioner av transporter avslaktdjur bör slopas (yrkande 18). Även i motionMJ515 (mp) begärs att EU:s exportsubventioner ochsubventioner för transport av levande djur skallavskaffas (yrkande 2).I motion MJ263 (m) anförs att regeringen börintensifiera arbetet med att stoppa exporten avlevande kalvar och lamm, initierainformationsinsatser och arbeta intensivt för attpåverka så att det blir omöjligt attexportera levande djur för slakt i annat land.Enligt motion MJ527 (v) bör regeringen verka för attlevande djur undantas från EU:s frihandelsprincip(yrkande 2).När det gäller tillämpningen av dispensmöjlighetenför båspallmåtten bör enligt motion MJ520 (kd)bestämmelserna göras tydligare, och lantbrukare meddokumenterad god djuromsorg bör ha möjlighet tilldispens (yrkande 13).I motion MJ376 (mp) framförs krav på förbud motelektriska påfösare (yrkande 2).Burhållning av hönsEnligt motion MJ405 (v) bör nya dispenser frånkraven om hållning av burhöns inte medges fr.o.m. år2000 (yrkande 1), och samtliga nya dispenser sombeviljats bör dras tillbaka (yrkande2). I motion MJ412 (m) begärs att regeringen läggerfram förslag om förbud mot burhållning av höns medså kort avvecklingsperiod som möjligt. Enligt motionMJ514 (mp) bör modifierade burar förbjudas (yrkande1) och dispenserna för burhöns upphöra (yrkande 2).Slaktkycklingproduktion m.m.Enligt motion MJ354 (mp) bör kvicksilverföreningar iläkemedel och vacciner för djur förbjudas.I motion MJ230 (mp) begärs en översyn avbestämmelserna för slaktkycklinguppfödning. Reglernaför uppfödningen bör överensstämma meddjurskyddslagens anda (yrkande 1). Dagensindustriella kycklinguppfödning karakteriseras avför hög tillväxthastighet, så gott som obefintligrörelsefrihet och antibiotika i fodret (yrkande 2).Bekämpningen av ektoparasiter hos fjäderfän tas uppi motion MJ249 (m). Frågan om hur det förbjudnabekämpningsmedlet Neguvon skall ersättas med EU-godkända medel för adekvat bekämpning bör utredasoch medel avsättas för forskning på området. Enligtmotion MJ278 (mp bör förbud införas motslakthönsraser med problem och defekter (yrkande 1),och regeringen bör inom EU aktualisera frågan omsundhet hos slakthönsraser (yrkande 2). I motionMJ418 (mp) presenteras ett antal förslag i syfte attkomma till rätta med problemen med raser medgenetiskt betingade defekter. Genmanipulation avdjur inom livsmedelsproduktionen bör förbjudas.Import av sådana djur och av djur som har behandlatsmed tillväxthormon eller antibiotika i tillväxtsyftebör förhindras. Genmanipulation av djur bör tillåtasendast i undantagsfall och för viss medicinskforskning och antibiotika tillåtas endast förbehandlig av sjuka djur. Användningen i avraser med genetiskt betingade defekter och mångahögproduktionsavlade höns och kycklingar börförbjudas (yrkande 8).Övriga frågorI två motioner, MJ216 (mp) och MJ400 (v), begärsförbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning.Enligt motion MJ511 (mp) bör regeringen fortsättaatt driva frågan om tilläggsgarantier från EU förskydd mot PRRS (porcine respiratory and reproductivesyndrome) för att kunna stoppa import av danskagrisar (yrkande 1).Behovet av att regeringen i internationella forumarbetar för att tvångsmatning av djur förbjuds ifler länder påtalas i motion MJ264 (m).Utskottets ställningstagandeDjurtransporter och slaktInledningsvis vill utskottet erinra om att det i 13§ djurskyddslagen (1988:534) har slagits fast attdjur skall skonas från onödigt obehag och lidandenär de förs till slakt och när de slaktas. I övrigtankommer det på regeringen och ansvarig myndighetatt meddela närmare föreskrifter om slakt och omavlivning av djur. I 11 § djurskyddslagen föreskrivsbl.a. att djur skall skonas från onödigt obehag ochlidande när de förs till slakt, och enligt 14 §första stycket skall djur vara bedövat när blodettappas av. Andra åtgärder vid slakt får inte vidtasinnan djuret har dött. Regeringen ellerJordbruksverket får dock meddela undantag frånföreskriften om bedövning av fjäderfä och kaninereller meddela ytterligare föreskrifter om slakt ochom avlivning av djur i andra fall. I syfte attytterligare stärka djurskyddet vid slakt harutskottet tidigare i betänkandet tillstyrktregeringens förlag om utvidgade straffbestämmelser.Utskottets ställningstagande innebär bl.a. attbestämmelsen i 13 § djurskyddslagen (1988:543) omhantering av slaktdjur bör straffbeläggas. Utskottetvill i sammanhanget även hänvisa till den utfrågningmed representanter för angåendevissa aktuella djurskyddsfrågor som utskottetanordnade och den offentligautfrågning angående tillsyn enligt djurskyddslagensom utskottet anordnade . Detbör framhållas att inom ramen förordförandeskapet i EU lyfte framfrågorna om vad som är god djurhållning, vilketegenvärde djur har och vilket moraliskt ansvarmänniskan har att behandla djur väl. Regeringeninitierade bl.a. en debatt om djuretik iministerrådet och höll informellarundabordsdiskussioner med företrädare fördjurskyddsorganisationer.Utskottet vill även erinra om det landsomfattandetransportprojekt med syfte att förbättra djurskyddeti samband med transporter av djur somJordbruksverket inledde den 1 augusti 1998.Resultatet från transportprojektet visar att desvenska djurtransporterna sköts väl och attpåtagliga brister i djurskyddet under transport ärovanligt. visar resultatet att gällandelagstiftning inte alltid efterlevs fullständigt. Föratt fortsatt bistå tillsynsmyndigheterna, åtgärdapåvisade brister i tillsynen av transporter ochutbilda transportörer och tillsynspersonal harJordbruksverket anställt två djurskyddsinspektörer.Vidare uppdrog regeringen tillJordbruksverket att göra en översyn av befintligtregelverk för djurtransporter. Uppdraget redovisadesi och bearbetas för att ligga tillgrund för svensk position när det gällerförändringar av EG:s regelverk.Enligt vad utskottet erfarit har regeringen och desvenska myndigheterna på djurområdet, i synnerhetJordbruksverket och (), arbetat vidare medprincipen att det föreligger ett tydligt sambandmellan det sätt på vilket jordbruket ochdjurhållningen bedrivs och kvaliteten hos delivsmedel som produceras.När det gäller djurskyddet på svenska slakterieranförde jordbruksministern i svar på interpellation2001/02:29 (prot. 2001/02:23 §5) att det enligt hennes mening är fullständigtoacceptabelt att djur plågas på svenska slakterier.Djurskyddstänkandet måste finnas i varje led imatkedjan och bristande djurskydd skall inte fåförekomma. Den offentliga djurskyddstillsynen skallförstärkas bl.a. genom samverkan mellan olikamyndigheter och genom att besiktningsveterinärenskompetens och närvaro tas till vara i slakteriet.Alla veterinärer, också besiktningsveterinärerna,bör få skyldighet att anmäla brister i djurskyddet,vilket kommer att framgå av förordningen (1971:810)med allmän veterinärinstruktion. I slutet avnovember 2001 presenterade jordbruksministern ocksåett tiopunktsprogram för bättre djurskydd ochfördjupad djuretik i samband med slakt. Programmetinnehåller följande punkter:1. Djurskyddslagens anda skall genomsyra alltarbete med djur.2. Bred diskussion om djuretik initieras avdepartementet.3. Utbildningen förstärks och certifiering avpersonal som arbetar med djur införs.4. Cheferna i slakteriföretagen är ansvariga deskall ut på golvet.5. Alla veterinärer blir skyldiga att anmälabrister i djurskyddet, även besiktningsveterinärer.6. Småskalig livsmedelsproduktionstimuleras/mobila slakterier övervägs.7. Bort med långa djurtransporter.10. Ny djurskyddsmyndighet.Enligt vad utskottet inhämtat har Jordbruksverkettillsatt en central tillsynsgrupp (CTG) för attförstärka verkets samordnande och stödjande centralatillsynsverksamhet på djurskyddsområdet. Gruppenskall ge verket underlag till handlingsplan somskall revideras minst . Uppdraget innebär attgruppen skall utarbeta förslag till mål ochprioriteringar, mallar för planer,resultatredovisningar och rapporteringar,ändamålsenliga rapporteringssystem, tillsynsmetodikoch projektinriktad tillsyn, delta i planering ochutvärdering, samordna planer för utbildningar ochkonferenser, centrala och regionala stöd-, hjälp-och rådgivningsåtgärder samt kvalitetsbedömning avolika omsorgs- och tillsynsprogram. Det börtilläggas att, sedan massmedierna hösten 2001uppmärksammat brister i djurskyddet vid vissaslakterier, kallade tillmöten med slakteribranschens företrädare,och den 1 oktober2001. Resultatet blev bl.a. att näringen förklaradesig ha det fulla ansvaret på slakterierna och åtogsig att gemensamt utarbeta handlingsplaner för attsäkerställa en god djuromsorg. Vid ettuppföljningsmöte redovisadesbl.a. att ett utbildningsprogram för stallpersonaloch transportörer hade tagits fram och attutbildningen med prov och med praktiskt arbete skallleda till certifiering. Enligt vad utskottet erfaritutarbetar och förnärvarande en skrivelse till regeringen med förslagtill ändringar i djurskyddslagstiftningen.