bet · GP01SOU19 · 2002-05-16 00:00:00 — Somstöd för den direkta tillsynen ger Socialstyrelsenut allmänna råd (med normer, riktvärden etc.) ochannan vägledande information. skallvidare följa upp hur den operativa tillsynenmedverkar till att hälsoskyddet beaktas.Länsstyrelserna har en samordnande och uppföljanderoll inom regionen. Hur tillsynen skall bedrivasregleras i förordningen om tillsyn enligtmiljöbalken.Utskottet behandlade motioner om skadligaljudnivåer senast i betänkande 2000/01:SoU13.Utskottet gjorde då följande bedömning (s. 26):När det gäller skadliga ljudnivåer ser utskottet,i likhet med motionärerna, med oro påutvecklingen. Utskottet vidhåller att det är avyttersta vikt att på samhällets alla nivåermotverka hörselskador, t.ex. tinnitus, inte minsthos barn och ungdomar som är en särskildriskgrupp för sådana skador. (folkhälsomål 7) ochMiljömålskommittén har behandlat buller ur ettfolkhälsoperspektiv. Utskottet förutsätter därföratt bullerfrågor kommer att lyftas fram avregeringen vid kommande förslag påfolkhälsoområdet. Utskottet vill peka på attflera initiativ tagits på nationell nivå för attmotverka olägenheter med för höga ljudnivåer iinomhusmiljöer. Stora ansträngningar görs ocksåpå lokal nivå för att komma till rätta medproblemet. I några motioner framförs krav pålagstiftning om högsta ljudnivå bl.a. i dessamiljöer. Enligt utskottets mening torde dock inuläget en strikt tillämpning av ochde råd publicerat på området samtett offensivt informations- ochuppföljningsarbete anses som tillräckliga medelför kommunerna att kunna ingripa mot alltför högaljudnivåer i inomhusmiljöer. Utskottet utgår frånatt noga följer och utvärderardet kommunala miljöskyddsarbetet på området.De aktuella motionerna ansågs åtminstone delvistillgodosedda med det anförda. Motionerna medbegäran om lagstiftning m.m. avstyrktes. Riksdagenföljde utskottet (prot.nr. 2000/01:114). Tillbetänkandet i denna del har fogats en reservationfrån (v, kd, mp).Socialstyrelsen, ochMiljömedicinska enheten vid länslandsting har till regeringenöverlämnat Miljöhälsorapport . Rapporteninnehåller en beskrivning av det nationella lägetnär det gäller hälsorisker i miljön ochmiljörelaterad ohälsa. Syftet med rapporten är attge underlag för prioriteringar och beslut inomområdet miljö och hälsa.I proposition 2000/01:130 Svenska miljömål - delmåloch åtgärdsstrategier lämnar regeringen ett samlatförslag till delmål, åtgärder och strategier för attnå miljökvalitetsmålen. Miljö- ochjordbruksutskottet behandlade propositionen ibetänkande 2001/02:MJU3. Utskottet anförde bl.a.följande angående elektromagnetiska fält (s. 58):Det av regeringen föreslagna delmålet för riskermed elektromagnetiska fält är ett kunskapsmål ochskall följas upp genom sammanställningar av denationella och internationellaforskningsresultaten. Senast har Rådet förarbetslivsforskning gjort en sådansammanställning (Elkänslighet och hälsorisker avelektromagnetiska fält) som rapporterades tillregeringen . - - - Regeringenpåpekar också att ytterligare forskningsinsatserinom området är nödvändiga för att klargörasambandet mellan exponering och hälsorisker. Iproposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse harregeringen påtalat vikten av denna fråga.Utskottet anser att resultatet av den beredningsom sker inom bör avvaktasinnan vidtar några åtgärder medanledning av motion MJ46 (c) yrkande 23.Socialminister har i ett svar på eninterpellation rörande elöverkänslighet den 25januari 2002 anfört bl.a. följande:Jag vill börja med att säga att det är ett stortproblem att många människor upplever ohälsa pågrund av elektromagnetiska fält. Det allraviktigaste är därför, enligt min mening, att depersoner som har symtom tas på största allvar ochatt de drabbade får den vård och det stöd debehöver. Vetenskapliga studier har dock intekunnat identifiera någon enskild specifik orsaktill besvärsbilden. Kontrollerade studier harinte heller kunnat knyta någon viss typ avelektromagnetiska fält till uppkomsten av symtom.För att kunna föreslå åtgärder för att förbättrahälsoläget och öka tillgängligheten krävs, somMarianne pekar på, ökad kunskap när detgäller elöverkänslighet. Jag tycker naturligtvisockså att det är viktigt att man ökarkunskapen och sprider den kunskap som finns. Detär också viktigt att vidta deförsiktighetsåtgärder som kan krävas för attförebygga eventuella hälso- och miljöeffekter avolika verksamheter och skapa tillgängligamiljöer.Härefter vill jag redogöra för några av degenerella åtgärder i regeringens politik somsyftar till att förebygga dåliga miljöer och görasamhället tillgängligt för elöverkänsligapersoner. Regeringen gav Post- ochtelestyrelsen, PTS, i uppdrag att utreda ochlämna förslag till utformningen av myndighetenssektorsansvar för miljöfrågor, bl.a. avseendeelektromagnetisk strålning inom området förtrådlös kommunikation. Utredningen och förslagenskall ske efter samråd med andra berördamyndigheter. Uppdraget skall redovisas senast den1 juni 2002.När det gäller utbyggnad av infrastruktur förtrådlös kommunikation krävs enligt plan- ochbygglagen, 1987:10, PBL, bygglov för radio- ochtelemaster eller torn. - - -För att öka kunskapen behövs bl.a. merforskning. för arbetsliv ochsocialvetenskap, FAS, har i samband medomorganisationen av de forskningsfinansierademyndigheterna tagit över ansvaret för frågor somrör forskning om elöverkänslighet. Rådet är , vid sidan av universitet, högskolor ochArbetslivsinstitutet, den huvudsakligafinansiären av sådan forskning i . , , har i sittregleringsbrev för fått i uppdrag att tafram en nationell strategi förstrålskyddsforskningen.Socialstyrelsen färdigställde allmänna råd(SOSFS 1998:3) om bemötande av patienter somrelaterar sina symtom till elektriska och magnetiskafält. I dem framhålls bl.a. vikten av att dedrabbade får en allsidig medicinsk utredning och attläkaren kan lyssna på och respektera patientens egenuppfattning om vad som kan vara orsak till besväreneller sjukdomssymtomen.Vid () pågår ett projekt rörande åtgärder mot fetma.Utvärderingens syfte är att klarlägga om det finnsvetenskapliga bevis för att några åtgärder hjälpermot fetma och övervikt och vad dessa åtgärder i såfall kostar individ och samhälle. För att åstadkommadetta skall effekten av såväl förebyggande åtgärdersom olika behandlingsformer utredas. Aspekterspeciella för barn och ungdom liksom för mänrespektive kvinnor skall beaktas, liksom kostnaderför de olika åtgärderna. En rapport kommer attöverlämnas till i juni 2002.Vid SBU pågår också ett projekt som avserbenskörhet - prevention, diagnostik och behandling.För benskörhet, som definieras som ett tillstånd medminskad benvävnad, förändringar i benetsmikrostruktur, sämre hållfasthet och ökadfrakturrisk, saknas det ofta en entydigbakomliggande orsak, anför SBU. Projektgruppenkommer att utvärdera den vetenskapliga grunden förde tillgängliga metoderna för att förebygga,diagnostisera och behandla benskörhet. Deövergripande frågeställningar som gruppen skallbesvara är: hur stort är problemet; vilka speciellariskgrupper finns; vilka diagnostiska metoder böranvändas; vilka profylaktiska metoder finns och närskall de användas; hur skall benskörhet behandlassamt vilka är de samhällsekonomiska konsekvenserna?Projektet kommer att avslutas under år 2003.EG-kommissionen har i KOM (2000)285 slutligpresenterat ett förslag om antagande av ett programför gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet(2001-2006). Programmet, som har behandlats iEuropaparlamentet en andra gång den 12 december2001, är ännu inte antaget.I allmänna råd 1996:6 Tuberkulos -Förebyggande åtgärder rekommenderas selektivavaccinationer av bl.a. barn och ungdom.Socialstyrelsen har tillsammans medSmittskyddsinstitutet och Smittskyddsläkarför-eningen gett ut Tuberkulos - Strategidokument 1997.Enligt dokumentet bör Socialstyrelsensrekommendation om selektiva vaccinationer följas medvissa förtydliganden.Från har inhämtats att de allmännaråden rörande vaccination mot TBC kommer att sesöver. Översynen beräknas bli klar under år 2002.Enligt bedömning visar dock TBC ensjunkande trend i , och det kommer inte attföreslås att dessa vaccinationer utökas. har inhämtats att det fråninstitutets sida inte finns något önskemål om attöka omfattningen av aktuella vaccinationer.Utskottets ställningstagandeMotion A246 (kd) tar upp frågan om psykisk ohälsaoch stress. Utskottet delar motionärernas oro föratt den psykiska ohälsan ökar. Stressen både iallmänhet och i arbetslivet framstår allt tydligaresom en av de viktigaste faktorerna för ohälsa.Enligt utskottets mening behövs därför kraftfullainsatser både centralt och lokalt för att motverkadenna negativa tendens. Utskottet konstaterar attNationella folkhälsokommittén i sitt slutbetänkandelyft fram den psykiska ohälsan som det mestangelägna folkhälsoproblemet att angripa. Utskottetförutsätter därför att regeringen särskilt beaktardetta vid den kommande mål- ochstrategiformuleringen på folkhälsoområdet. Någotinitiativ från sida med anledning avmotion A246 (kd) yrkandena 1 och 2 är således inteerforderligt. Motionsyrkandena avstyrks i den mån deinte är tillgodosedda med det anförda.Den psykiska ohälsan är således ett växandefolkhälsoproblem. Utskottet vidhåller därför sininställning om vikten av att detsjälvmordspreventiva arbetet bedrivs på bred front.WHO har i projektet för alla 2000 satt upp ettmål om att bryta den stigande trenden av självmordoch självmordsförsök i . Centrum försuicidforskning och prevention har tillsammans medSocialstyrelsen och tagitfram ett underlag för ett preventivt arbete för attundvika självmord och självmordsförsök. Utskottetdelar bedömningen i motionerna So283 (kd), So411 (v,s, m, kd, c, fp, mp), So497 (fp) yrkande 13 ochSo612 (kd) yrkande 6 att mål bör antagas för detsjälvmordspreventiva arbetet. Vad utskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.När det gäller skadliga ljudnivåer ser utskottet, ilikhet med motionärerna, med oro på utvecklingen.Utskottet vidhåller att det är av yttersta vikt attpå samhällets alla nivåer motverka hörselskador,t.ex. tinnitus, inte minst hos barn och ungdomar somär en särskild riskgrupp för sådana skador.Nationella folkhälsokommittén (folkhälsomål 7) ochMiljömålskommittén har behandlat buller ur ettfolkhälsoperspektiv. Utskottet vill peka på attflera initiativ tagits på nationell nivå för attmotverka olägenheter med för höga ljudnivåer iinomhusmiljöer. Stora ansträngningar görs också pålokal nivå för att komma till rätta med problemet. Inågra motioner framförs krav på lagstiftning omhögsta ljudnivå bl.a. i dessa miljöer. mening torde dock en strikttillämpning av och de rådSocialstyrelsen publicerat på området samt ettoffensivt informations- och uppföljningsarbete ansessom tillräckliga medel för kommunerna att kunnaingripa mot alltför höga ljudnivåer iinomhusmiljöer. Utskottet utgår från attSocialstyrelsen noga följer och utvärderar detkommunala miljöskyddsarbetet på området. MotionernaSo244 (mp), So258 (c), So276 (c) yrkande 3, So296(m), So310 (fp), So336 (fp), So351 (kd) yrkandena 1och 2, So494 (c), So495 (mp) yrkandena 7 och 8,So497 (fp) yrkande 16 och So498 (v) yrkande 11avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med vadsom anförts.När det gäller kost och motion vill utskottetunderstryka att maten och våra matvanor liksom vårfysiska aktivitet har stor betydelse för hälsan. Detär med stor oro som utskottet noterar att överviktoch fetma samt åldersdiabetes är snabbt ökandehälsoproblem. Olika former av ätstörningar är ocksåproblem bland yngre, särskilt hos flickor. Utskottetvill understryka vikten av information inte minsttill barn och ungdomar om matvanornas betydelse föratt förebygga sjukdom och ätstörningar. Utskottetkonstaterar vidare att det finns ett tydligt sambandmellan omfattningen av fysisk aktivitet ochhälsotillståndet och att de som är fysiskt aktivaäter mer hälsosamt och röker mindre än andra. Detmoderna samhället ger allt mindre utrymme för fysiskaktivitet i det dagliga livet. kommer dettaatt leda till ökad ohälsa och ökade vårdkostnader.Enligt utskottet är det därför mycket viktigt attmotverka denna utveckling genom ett folkhälsoarbetesom kraftfullt lyfter fram betydelsen av fysiskaktivitet. genomfördeunder 2001 på regeringens uppdrag tillsammans medett stort antal myndigheter och organisationer ettfysiskt aktivitetsår. Satsningen är en början på ettlångsiktigt förändringsarbete för att främja hälsaoch förebygga sjukdom genom ökad fysisk aktivitet.Utskottet ser också positivt på det arbete sombedrivs av bl.a. ochLivsmedelsverket på kostområdet. I sammanhanget kanvidare noteras att isitt slutbetänkande som folkhälsomål angett bl.a.goda matvanor (mål 10) och ökad fysisk aktivitet(mål 9). Det får förutsättas att dessa frågorbehandlas i regeringens kommande förslag påfolkhälsoområdet. Motionerna So382 (s), So498 (v)yrkande 5 delvis, So632 (mp) yrkandena 1 och 2,MJ289 (mp) yrkande 1 och MJ518 yrkandena 1 och 15får genom det sagda anses i huvudsak tillgodosedda.När det gäller insatser mot olika sjukdomar sombenskörhet, tuberkulos och elöverkänslighet harutskottet samma inställning som . Motbakgrund av de riktlinjer för prioriteringar inomhälso- och sjukvården som ställt sig bakomvidhåller utskottet att inte kantillmötesgå motionskrav på insatser mot olikasjukdomar eller att vården av dessa bör organiseraspå visst sätt. Vad gäller benskörhet kan utskottetdock konstatera att SBU bedriver ettprojekt för att utvärdera den vetenskapliga grundenför de tillgängliga metoderna för att förebygga,diagnostisera och behandla benskörhet. SBU kommeräven att i projektet beröra de samhällsekonomiskakonsekvenserna av insatser på området. börinte ta något initiativ på området. Motionerna So279(m), So408 (m), So559 (s), So612 (kd) yrkande 9 ochSo621 (c) yrkandena 2-4 avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmänt om folkhälsoarbete (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So343, 2001/02: So498yrkandena 1, 6 och 13 och 2001/02:MJ422 yrkande 10och avslår motionerna 2001/02:So227, 2001/02:So303yrkande 5, 2001/02:So497 yrkandena 17-19,2001/02:So593, 2001/02:So612 yrkande 1 och 2001/02:Kr426 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att det är ett viktigt steg i detfolkhälsopolitiska arbetet om konkreta folkhälsomålkan fastställas med syfte att öka och bevarafolkhälsan samt utjämna rådande skillnader i hälsamellan olika grupper av människor.Trots att vårt samhälle skall ge sina invånaresocial trygghet och välfärd, skapar vår livsstilsamtidigt miljöproblem som slår tillbaka på osssjälva i form av ökad ohälsa. Målet bör vara att denmänskliga verksamhetens miljöpåverkan inte skalldrabba vare sig oss själva eller naturen. Ennollvision bör därför upprättas för demiljörelaterade negativa hälsoeffekterna för atttydliggöra det direkta sambandet mellan vår livsstiloch vår hälsa.För att befrämja de äldres hälsa krävs en ökadkunskap, medvetenhet och analys vid allsamhällsplanering om vad som konstituerar enhälsosam miljö för äldre. Under ideala förhållandenborde folkhälsan vägas in vid samtliga störresamhällsförändringar. Då detta kan vara svårt attgenomföra i praktiken föreslår vi i stället attpilotprojekt initieras av regeringen på ett antalområden. Dessa kan tjäna som exempel påhälsokonsekvensplaner som kan användas på flerområden.Slutligen anser vi att regeringen bör utredafrågan om en mer landsomfattande generell, och förden enskilde kostnadsfri, vaccinering mot kommandeinfluensaepidemier för en förbättrad hälsa hosbefolkningen och en lägre kostnad föromhändertagandet inom sjukvården.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.2. Allmänt om folkhälsoarbete (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So612 yrkande 1 och2001/02:Kr426 yrkande 1 och avslår motionerna2001/02:So227, 2001/02:So303 yrkande 5,2001/02:So343, 2001/02:So497 yrkandena 17-19,2001/02:So498 yrkandena 1, 6 och 13, 2001/02:So593och 2001/02:MJ422 yrkande 10.StällningstagandeVid allt folkhälsoarbete är det viktigt att utgåfrån en helhetssyn på människan och hälsan sombegrepp. I vid bemärkelse handlar hälsa om ettfysiskt, psykiskt, socialt och andligt tillstånd avvälbefinnande. Folkhälsoarbetet står inför mångautmaningar . Alltfler av oss kanförväntas leva längre med följd att förekomsten avsjukdom i befolkningen ökar totalt sett. Dettakommer att innebära en ökad börda att bära församhället och sjukvården. Det bekräftar attfolkhälsoarbetet måste ges ökad betydelse både pådet nationella och internationella planet.Vi kan konstatera att barns hälsa har försämratsunder , såväl den psykiska som denfysiska. Allt fler utredningar visar att barnupplever sig stressade och plågas av huvudvärk ochmagont. Andelen överviktiga ökar och därmed riskenför åldersdiabetes. Idrottsrörelsen har här enviktig roll att spela. Genom ett ökatidrottsutövande kan barnen ges en bättre konditionmen även genom gemenskap och stimulerandesysselsättning få en friskare själ. Ungdomars hälsaär en framtidsfråga. Om inte kraftfulla åtgärdersätts in är detta en tidsinställd ohälsobomb somkommer att explodera när dagens ungdomarkommer i övre medelåldern. Därför anser vi attregeringen bör återkomma med förslag till åtgärderför att främja folkhälsan bland ungdomar.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.3. Allmänt om folkhälsoarbete (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 5 och avslårmotionerna 2001/02:So227, 2001/02:So343,2001/02:So497 yrkandena 17-19, 2001/02:So498yrkandena 1, 6 och 13, 2001/02:So593, 2001/02: So612yrkande 1, 2001/02:Kr426 yrkande 1 och 2001/02:MJ422yrkande 10.StällningstagandeDet regelverk som bildar underlag för tillsyn avpatientvården och som innehållerföreskrifter kring patientsäkerhet har inte någonmotsvarighet i fråga om folkhälsoarbetet. Medanexempelvis smittskyddslagen också reglerar insatserav befolkningskaraktär, finns inga motsvarandeuppdrag vad gäller prevention och befolkning. Jaganser därför att av regeringen bör begäraförslag om en översyn av lagstiftningen som reglerarinsatser av folkhälsokaraktär. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.4. Allmänt om folkhälsoarbete (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2001/02:So497 yrkandena 17-19 ochavslår motionerna 2001/02:So227, 2001/02:So303yrkande 5, 2001/02:So343, 2001/02:So498 yrkandena 1,6 och 13, 2001/02:So593, 2001/02:So612 yrkande 1,2001/02:Kr426 yrkande 1 och 2001/02:MJ422 yrkande10.StällningstagandeUnder skolåldern utvecklas många av de vanor ochlivsstilar som får bestående effekt för hälsan. Detgäller matvanor, motionsvanor och bruk av tobak,alkohol och droger. Jag anser det viktigt attgymnasieskolan fortsätter undervisningen ihälsofrågor som påbörjats i . Den skallta sin utgångspunkt i ett positivt och främjandeperspektiv även om man inte skall blunda för derisker som finns i elevernas omvärld.En positiv fritid utgör ofta en av de viktigastefriskfaktorerna för alla åldersgrupper. Tyvärr nårinte det utbud som finns alla samhällsgrupper, t.ex.funktionshindrade, vissa invandrargrupper ochensamföräldrar. Biblioteken, teatrarna, de ideellaföreningarna m.fl. bör därför stimuleras att satsabrett också på dessa målgrupper.Genom apoteken kan man nå grupper som inte behöveranlita hälso- och sjukvården med information om hurman kan förebygga och själv hantera hälsoproblem.Jag anser det viktigt att apoteken också i framtidenfår spela en aktiv roll i folkhälsoarbetet. Detsamarbete man haft med Statens folkhälsoinstitutrörande t.ex. allergier har visat sig vara av mycketstort värde.Vad jag nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna.5. Folkhälsoforskning (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallerdärmed motion 2001/02:So498 yrkande 5, delvis, ochavslår motionerna 2001/02:So303 yrkandena 4 och 6,2001/02: So376 yrkandena 1 och 5, 2001/02:So497yrkande 20, 2001/02:MJ425 yrkande 1 och2001/02:MJ518 yrkande 2.StällningstagandeDen fysiska ohälsan ökar bland barn och ungdomar.Astma och allergier drabbar numera avalla barn och ungdomar. Orsaken till denna ökning ärfortfarande till största delen okänd. Det kan intevara obetydligt att i det här sammanhanget lyftafram frågan om miljöföroreningar i kombination medökade luftvägsbesvär. En möjlig orsak kan sökas i enförändrad balans mellan skyddande och utlösandefaktorer. pågår en rad forskningsprojekt påområdet. Vi anser det mycket angeläget att denforskningen påskyndas och utvecklas. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.6. Folkhälsoforskning (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 4 och avslårmotionerna 2001/02:So303 yrkande 6, 2001/02:So376yrkandena 1 och 5, 2001/02:So497 yrkande 20,2001/02:So498 yrkande 5, delvis, 2001/02: MJ425yrkande 1 och 2001/02:MJ518 yrkande 2.StällningstagandeKvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glömsofta bort. Analyser av och forskning kringhälsoutvecklingen har ofta begränsats tillspecifika kvinnosjukdomar och psykiskaproblem. Vi anser att folkhälsoarbetet måstevidgas för att belysa kvinnors situation urandra perspektiv. bör därför hosregeringen begära förslag om ett vidgatkvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen. Vadvi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.7. Folkhälsoforskning (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkandena 4 och 6 ochavslår motionerna 2001/02:So376 yrkandena 1 och 5,2001/02: So497 yrkande 20, 2001/02:So498 yrkande 5,delvis, 2001/02:MJ425 yrkande 1 och 2001/02:MJ518yrkande 2.StällningstagandeKvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glöms oftabort. Analyser av och forskning kringhälsoutvecklingen har ofta begränsats till specifikakvinnosjukdomar och psykiska problem. Jag anser attfolkhälsoarbetet måste vidgas för att belysakvinnors situation ur andra perspektiv. Riksdagenbör därför hos regeringen begära förslag om ettvidgat kvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen.Jag anser vidare att bör initiera ettomfattande forskningsprogram om den socialagemenskapens betydelse för folkhälsan. Enligt minuppfattning behövs ny kunskap om social integrationoch vilka mekanismer som påverkar människorslivsvillkor och levnadssätt. Forskningsprogrammetbör ha ett underifrånperspektiv. Utgångspunkten börvara det sociala livets stödjepunkter, familjen, desociala nätverken och närmiljön.