bet · GP01MJU24 · 2002-05-21 00:00:00 — Vidarebör arbeta för tillämpning av sektorsansvaroch -integrering och synsättet att bevarandeåtgärdermåste genomföras med utgångspunkt i varje lands ochregions markanvändningshistoria. För de flestaländer innebär det att åtgärder bör genomföras ihela landskapet, inklusive vattenmiljöerna. Sverigebör verka för att hitta lösningar som ger ,lokalbefolkningar och urbefolkningar en rättvis deli eventuella vinster som kommer från genetiskaresurser och tillhörande traditionell kunskap.Därutöver bör fortsätta att driva frågan omatt stärka taxonomins ställning, dvs. kunskapen omarter och deras släktskap och användning.Sverige bör i sin biståndsverksamhet stödjautvecklingsländerna, och i relevanta frågor även def.d. östländerna, i deras ansträngningar attgenomföra internationella åtaganden inomnaturvårdens område. Genom att ratificerakonventionen om biologisk mångfald har Sverigeförbundit sig att i sitt utvecklingssamarbeteinkludera insatser för bevarande av biologiskmångfald, hållbart nyttjande av dess beståndsdelaroch en rättvis fördelning av nyttan som uppstår vidutnyttjandet av genetiska resurser.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ28 (v) utgör handelsavtalenett stort hot mot en gemensam internationellnaturvårdsstrategi. WTO:s handelsavtal är ipraktiken överordnade miljöpolitiken. Trots att detfinns internationella miljööverenskommelser hardessa liten tyngd jämfört med de handelsavtal somregleras genom WTO. För att garantera en säkerlivsmedelsförsörjning och ett bevarande av enbiologisk mångfald är det angeläget att utsädet ärfritt och att syftet med konventionen om biologiskmångfald uppfylls. Det är därför angeläget attkonventionen om biologisk mångfald överordnas WTO:sregler. bör därför verka i sådan riktning(yrkande 4). Det avtal i WTO som reglerar bl.a.copyright och patenträtt benämns TRIPS (TradeRelated Aspects on Intellectual Property Rights).Enligt artikel 27 i åläggs samtligaWTO:s medlemsstater att införa patentlagstiftning påalla produkter och processer och inom allateknikområden, förutsatt att de är nya, har enuppfinningshöjd samt går att tillämpa industriellt.Underparagrafen 27.3 b. medger undantag för växteroch djur, men kräver trots detta att alla ländermåste införa patent på mikroorganismer och vissaprocesser samt liknande system för åtminstoneväxtsorter. Enligt motionen blir resultatetmöjlighet till patent på liv. Det är också angelägetatt paragraf 27.3 b. i förändras såatt den möjliggör hänsyn till de målsättningar somfinns i konventionen om biologisk mångfald.Regeringen bör därför verka för att TRIPS-avtaletförändras så att det möjliggör hänsyn till demålsättningar som finns i konventionen om biologiskmångfald (yrkande 5). Ett särskilt tydligt exempelpå när tillräcklig hänsyn till biologisk mångfaldinte tas gäller enligt motionärerna byggandet avstorskaliga dammprojekt. World Commission on Dams(WCD) har byggt upp en stor kunskapsbas om sociala,ekonomiska och miljömässiga aspekter på vattenkraftoch dammbyggen. I rapporten ger WCD förslag tillkriterier och riktlinjer för framtida beslut om huranvändning och fördelning av vatten- ochenergiresurser skall göras med eller utan dammar sommedel. Här finns också förslag till hurimplementeringen av kriterier och riktlinjer skallgenomföras av olika aktörer. Motionärerna anser attdet är av vikt att verkar för att EU ochandra relevanta internationella institutioner antarWorld Commission on Dams riktlinjer för attgarantera att tillräcklig hänsyn tas till socialaoch ekologiska förhållanden (yrkande 7).Enligt motion 2001/02:MJ255 (v) är handel medutrotningshotade växter och djur ett problem somomfattas av flera lagstiftningar nationellt ochinternationellt. Då den illegala verksamheten intesällan är gränsöverskridande och ofta uppdagas iannat land, understryks behovet av ett utökatinternationellt samarbete. Även ett stort behov aven ökad tillsyn och kontroll inom särskilt känsliganaturområden är prioriterat, både inom ochinternationellt. Vad som dock framgår tydligt är atten omfattande utredning bör genomföras för atttydligt utröna vilka möjliga vägar det finns för attbekämpa den illegala handeln och förändra dagenssituation till det bättre. bör därförbegära att regeringen låter utreda omfattningen avhandeln med utrotningshotade djur och växter samtlåter utröna vägar för att begränsa dessutsträckning.I motion 2001/02:MJ345 (m) behandlas valjakt ochsvensk valpolitik (yrkande 1). bör enligtmotionen begära att regeringen lägger fram förslagtill en svensk tydlig politik mot valfångst (yrkande2).I bränns enligt motion 2001/02:MJ332(s) en miljon hektar naturskog ned för attge plats åt plantager. Trots alla löften, garantieroch certifikat på den svenska marknaden kommerenligt motionen de flesta av de trädgårdsmöbler avädelträ som säljs i att vara resultatet avregnskogsskövling i andra länder.Utskottets ställningstagandeUtrikesutskottet har behandlat frågan om miljö ochhandel i sitt betänkande 2001/02:UU4. är hållbar utveckling redan i dagett uttalat mål för WTO(). Det framgår avMarrakechavtalet om upprättandet av WTO. Därframhålls bl.a. vikten av att höjalevnadsstandarden, säkerställa full sysselsättningoch utnyttja världens resurser i enlighet medmålsättningen om en hållbar utveckling i syfte attskydda och bevara miljön. Resultatet avministermötet i kan anses utgöra ett politisktgenombrott för miljöfrågorna, som för förstagången tas upp i handelsförhandlingar i WTO. I Dohaslogs fast att WTO inom ramen för kommandeförhandlingar skall arbeta för att göra handel ochmiljö ömsesidigt stödjande och bidra till processeninför + 10 i för att nå en hållbarutveckling. Därmed är det viktigt att arbetet inomWTO sker i nära samförstånd med andra viktigamellanstatliga organisationer inom miljöområdetsåsom FN:s miljöprogram och sekretariaten förde olika miljökonventionerna. har genom EUvälkomnat närmandet mellanvärldshandelsorganisationen och för attförbättra synergieffekter mellan handel och miljö.Miljöhänsyn måste integreras i alla sektorer. UNEPskall verka för miljöhänsyn i det internationellasystemet. anförde vidare att såvälWTO:s regelverk som de multilaterala konventionernapå miljöområdet är viktiga delar av detinternationella regelverk som och EU skallleva upp till. Vid i Dohabeslutades bl.a. att inleda förhandlingar omförhållandet mellan ochhandelsrelaterade regler i internationellamiljöavtal. Enligt utrikesutskottet är det Sverigesambition att verka för att de olika delarna intespelas ut mot varandra, utan att de i samverkanstärker såväl frihandeln som miljöhänsynen ivärlden. Med hänvisning till vad utrikesutskottetanfört föreslår utskottet att inte börvidta några åtgärder med anledning av motion2001/02:MJ28 (v) yrkande 4. Motionen avstyrks.När det gäller förhållandet mellan FN:s konventionom biologisk mångfald (CBD) och villutskottet hänvisa till vad lagutskottet anförde isitt betänkande 2001/02:LU17 med anledning av ettliknande yrkande som det som framförs i motion2001/02:MJ28 (v) yrkande 5. pekade påatt EG och dess medlemsstater i ett yttrande tillTRIPS-rådet konstaterat att de bådakonventionerna har olika målsättningar och reglerarolika ämnen samt skiljer sig åt i fråga om rättslignatur men att det inte finns någon rättslig konfliktmellan konventionerna. Vidare anfördes i nämndayttrande att det inte finns någonting i någon avkonventionerna som hindrar en stat att fullföljasina åtaganden under båda konventionerna. Iyttrandet framhölls också att CBD inte hindrarpatent på uppfinningar som använder genetisktmaterial och att principen i CBD om nationellsuveränitet över genetiska resurser inte står istrid med . Frågan om förhållandetmellan EG-direktivet om rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar, och CBDbehandlas i departementspromemorian Ds 2001:49.Därvid görs bedömningen att direktivet ligger väl ilinje med regleringen i artikel 27.3.b i . Vidare konstateras att CBD inte innehållernågra bestämmelser som reglerar möjligheten tillpatent på biotekniska uppfinningar, och CBD harföljaktligen inte någon direkt betydelse för defrågor som regleras av direktivet. I promemorianredovisas pågående arbete i flera internationellaforum för att åstadkomma lämpliga lösningar påförhållandet mellan immaterialrättsligt skydd å enasidan och de syften som bär upp CBD å den andra,liksom när det gäller anknytande frågor om tillträdetill och fördelning av avkastningen från genetiskaresurser. I promemorian framhålls att Sverigeaktivt deltar i detta arbete och att det är viktigtatt få till stånd ändamålsenliga ocheffektiva lösningar som på ett balanserat sättbeaktar berörda intressen. Med hänvisning härtillanser utskottet att motion 2001/02:MJ28 (v) yrkande5 inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.När det gäller förslaget i motion 2001/02:MJ28 (v)yrkande 7 om vissa riktlinjer antagna av WorldCommission on Dams (WCD) vill utskottet anföraföljande. Utskottet har erfarit att World Commissionon Dams består av ledamöter från olikaintressegrupper såsom ingenjörer, planerare,dammägare, miljöforskare m.fl. WCD är oberoende ochdess syfte är att utgöra ett globalt forum för attlösa konflikter med anknytning till vatten ochenergi. WCD arbetar för att skapa underlag förbeslut, planering, konstruktion och drift av dammarm.m. presenterade WCD en rapport variorganisationen föreslår riktlinjer för framtidabeslut om hur användning och fördelning av vatten-och energiresurser bör göras. I rapporten återfinnsdessutom förslag till hur implementeringen avriktlinjerna bör gå till. Utskottet är mot bakgrundav det anförda inte berett att föreslå riksdagennågon åtgärd med anledning av motionsyrkandet.De möjligheter att bekämpa den illegala handelnmed vilda djur och växter som finns grundas pålagstiftning, tillsyn, samarbete och ökad kunskap.Genom medlemskap i och i påverkar såväl frågor omlagstiftning, som frågor om ökat internationelltsamarbete och förbättrad kunskap. På den nationellanivån bör nämnas samarbetet mellan de relativtnyinrättade miljöåklagarna, polisväsendet ochtillsynsmyndigheterna. Det finns dessutom etableradesamarbetsformer mellan dessa myndigheter, ideellaorganisationer och naturvårdande myndigheter somregeringen bedömer kommer att utvecklas ytterligarei det forsatta arbetet med att bekämpa den illegalahandeln. Genom bl.a. ochartskyddsförordningen (1998:179) finns de nationellaverktyg som reglerar handel med vilda djur ochväxter. har redovisat sittuppdrag om länsstyrelsernas arbete med tillstånds-och tillsynsverksamheten enligtartskyddsförordningen . Det bör i detsammanhanget påpekas att regeringen iregleringsbrevet för avseendeNaturvårdsverket givit verket i uppdrag att göra enöversyn av artskyddsförordningen. Översynen skallomfatta de kompletteringar och ändringar som bedömsnödvändiga för att åstadkomma en mer överskådliglagstiftning och en effektivare tillämpning.Uppdraget skall redovisas senast den 1 oktober 2002.Vad gäller den illegala jakten och handeln i Sverigemed de stora rovdjuren har genom denantagna rovdjurspropositionen Sammanhållenrovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet.2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174) bl.a. skärptstraffen för jaktbrott. Det anförda innebär enligtutskottets mening att det inte får anses påkallatatt föreslå några åtgärder med anledningav motion 2001/02:MJ255 (v). Motionen avstyrksdärmed.Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlatfrågor om valjakt och svensk valpolitik (se bl.a.bet. 2000/01:MJU3). Med anledning av nu aktuellamotionsyrkanden har utskottet frånMiljödepartementet inhämtat följande. harunder det spelat en mycket aktivroll inom IWC (International Whaling Commission) föratt skapa ett fungerande system som kan garanteraalla valbestånds långsiktiga fortlevnad. Dettaarbete har förstärkts sedan blevordförande för . Sedan den kommersiellavalfångsten stoppades förekommerenbart valfångst av ursprungsbefolkningar, förvetenskapliga ändamål () och med stöd av legalaundantag (). Fångsten utgör ca 3 000 individereller av totalpopulationen. har nyligenbegärt att få återinträda i IWC, med förbehåll atterhålla undantag mot gällande valfångstförbud.Sverige har som enda nordiskt land motsatt sigdetta. Skyddsområden har skapats i , ochförslag om ytterligare områden i Sydatlanten och iStilla Havet stöds av . deltarSverige inte bara i i utan ocksåi andra förberedande möten i , Sverigeoch för att skapa förutsättningar för ettbra resultat vid årets förhandlingar. Inom IWC ärmotsättningarna stora vad gällervalfångstens villkor, och organisationen är uppdeladi två likstora grupper. För att IWC skall kunnafortsätta att spela en reell bevaranderoll i arbetetmed världens valar måste motsättningarna lösas. Iannat fall kan ett avtalslöst tillstånd uppstå.Sverige stöder majoritetslinjen inom bevarandesidansom innebär att en framtida, utökad valfångst endastfår ske på nationellt vatten och förutsatt attexport av valprodukter är förbjuden, attskyddsområden skapas i alla oceaner och att ettobjektivt och vetenskapligt grundat regelverk förbeståndsuppskattningar och jaktmetoder upprättas.Den totala fångsten inklusive all annan antropogentbetingad dödlighet skall då regleras på sådant sättatt alla valbestånd blir långsiktigt säkrade. Enviss valfångst kommer med tiden att bli nödvändigeftersom en avvägning måste ske gentemot bl.a.möjligheten att utnyttja fisk som föda för enväxande världsbefolkning. Enligt den myckethögkvalitativa forskningsorganisation som IWCbesitter, och där flera svenska forskare ingår, harhoten mot världens valar minskat, även om det finnsnågra bestånd av storvalar som är akuthotade. Enligt regeringen måste självklart såvälförsiktighetsprincipen som ekosystemansatsentillämpas vid förvaltningen. Sammanfattningsvis ärden svenska positionen i valfrågan mycket klar ochentydig. arbetar aktivt för att allavärldens valar, också de mindre som tumlaren iÖstersjön och i , skall kunna fortleva itillräckligt stora bestånd. Detta framgår också avde miljökvalitetsmål som ochNaturvårdsverket ansvarar för och arbetar med.Sverige intar en ledande roll inom IWC, och dettaarbete sker i nära kontakt med alla de ideellaorganisationer som på ett aktivt sätt bidrar tillvalarnas fortbestånd. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 2001/02:MJ345 (m)yrkandena 1 och 2.När det slutligen gäller kraven i motion2001/02:MJ332 (s) om åtgärder mot användningen avädelträ vill utskottet anföra följande. Avsikten medmiljömärkning är att den skall utgöra en garanti förkonsumenten att produkten har producerats i enlighetmed de kriterier som gäller för den aktuellamiljömärkningen. hållning är attmiljömärkning skall vara frivillig ochmarknadsdriven, dvs. inte ett ansvar för staten.Detta lägger ett stort ansvar på konsumenterna, menäven på ideella organisationer, att själva bedömavad miljömärkningen står för. Det är därför bra attolika medier uppmärksammar sådan miljömärkning sominte svarar mot de kriterier som svenska konsumenterförutsätter ingår i miljömärkningssystemen.Utskottet har erfarit att det inom EG-kommissionenpågår arbete med att fastställa riktlinjer för hurde olika miljömärkningssystemen skall kunnajämföras. Detta gäller bl.a. tropiskt timmer. Meddet anförda som grund avstyrker utskottet motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Målkonflikter m.m. (punkt 1)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ32 yrkande 1 och avslårmotion 2001/02:MJ29 yrkande 2.StällningstagandeRegeringen trycker i skrivelsen på vikten avfysisk planering. Vi anser att förslag som på ettså omfattande och ingripande sätt reglerarkommunernas ansvarsområden och medborgarnaslevnadsmiljö måste ha sin utgångspunkt i ettbredare perspektiv. Målkonflikter,medborgarhänsyn, samhällsplanering ochprioriteringar mellan olika mål och intressenmåste vägas mot naturvården. Det är t.ex.angeläget att ta fram ett vetenskapligt underlagöver vindkraftens påverkan på människor, naturoch djurliv. blir också tydlig närdet gäller strandskyddet. Strandskyddet utgör imånga fall ett hinder mot expansion och planeringav bostadsområden. Möjligheterna att bättreutnyttja strandnära områden för bebyggelse måstedärför öka. Vi anser att det skall finnas engenerell rätt att bygga på mark nära stränder ochvattendrag. Regeringen framhåller visserligen detprivata ägandet i skrivelsen, men de åtgärder somföreslås riskerar, i de flesta fall, attundergräva rätten att fritt bruka och äga sinmark. Vi ser ett problem i att regeringens olikadepartement trycker på att hänsyn skall tas tilljust deras område, medan det saknas enhelhetssyn. Vi efterlyser därför en diskussion ommålkonflikter, prioriteringar och avvägningarsåväl mellan naturvårdsmålen som mot andrasamhällsmål och inte minst mellan samhällsmålenoch den enskildes rätt. Detta bör ges regeringentill känna.2. Målkonflikter m.m. (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ29 yrkande 2 och avslårmotion 2001/02:MJ32 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att analysprogrammet i skrivelsen börintensifieras så att avsedd kvalitet i miljö- ochnaturvårdspolitiken kan förverkligas. Detta bör gesregeringen till känna.3. Sektorsansvaret m.m. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ31 yrkandena 1, 2 och 6.StällningstagandeOrganisationer som ochSveriges är antagligen de som bästa bevakningen av bevarandet av denbiologiska mångfalden i kulturlandskapet. och fiskevårdsföreningar spelar påmånga platser en stor roll i det ideella arbetet.Även de närboende har ofta ett starkt engagemang ocharbetar ideellt med lokal skötsel för att värnasärskilt värdefulla naturområden. Skall varaen pådrivande kraft och ett föregångsland förekologiskt hållbar utveckling är det nödvändigt attta till vara det engagemang som redan finns iverksamma organisationer. Anslagen till de ideellaorganisationer som är verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet bör räknas upp.För att skapa en hållbar utveckling av densvenska miljö- och naturvården krävs ett närasamarbete mellan jord- och skogsägare och berördamyndigheter. Det behövs en politik som lyfterfram värdet av att bruka odlingslandskapet som ärvårt viktigaste kulturminne, men också det mesteftersatta. Vi förespråkar en fortsatttillämpning av ersättning till markägare för attvårda det öppna landskapet som är ett gemensamtsamhällsintresse. Ersättningsnivåerna för ängs-och betesmarksprogrammen måste öka. Programmenmåste dessutom utformas så att de lättare kananpassas till lokala förhållanden.Det är angeläget att få in mer lövinslag i densvenska skogen, speciellt i södra och mellerstaSverige. finns det en stor oro hosskogsägarna kring lövskogen. I och med att månganyckelbiotoper kan finnas i lövskogen finns en oroför att staten genom olika former av avsättningarskall ta marken ifrån ägarna. Med tanke påregeringens högt ställda mål om skogsavsättningar ärdetta en befogad oro. Metoden att genom storaavsättningar skydda den biologiska mångfalden kansåledes motverka sitt syfte vad gäller att få ökadeinslag av lövträd. Här kan den nya modellen förbevarande av skyddsvärd skogsmark som Centerpartietföreslog i samband med regeringensmiljömålsproposition vara ett betydligt bättreinstrument. Mer medel måste reserveras för olikalövskogsprojekt.Vad som anförts ovan bör ges regeringen tillkänna.4. Frivilliga stiftelser, Kommunalt ägande ochKommunala naturvårdsplaner m.m.(punkterna 4, 5 och 6)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 4, 5och 6 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ32 yrkande 5.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ32 yrkande 6.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ32 yrkandena 2och 3.StällningstagandeRegeringen anser det önskvärt att fler stiftelserför naturvård och friluftsliv bildas. För närvarandefinns uppenbarligen sju landstingskommunalastiftelser för naturvård och friluftsliv. Därutöverfinns i viss utsträckning landstingsfinansierademiljöfonder som utgör finansieringsmöjligheter förnaturvårdsåtgärder. I motsats till regeringen anservi det inte vara en landstingskommunal uppgift attfinansiera naturvård. Landstingen skall skötasjukvården.Det finns ingen anledning att, som regeringenföreslår, kommunerna skall äga all tätortsnära mark.Som tidigare påpekats är offentligt ägande ingengaranti för att skog och mark sköts på ettnaturvänligt sätt. Tvärtom finns det otaliga exempelpå hur kommuner misskött sin mark. Den bästagaranten för att den tätortsnära skogen skallfortsätta att vara välskött och attraktiv för detrörliga friluftslivet är att den är privatägd.Vi tycker i princip att den lokala nivån, dvs.kommunerna, skall ha en stark ställning när detgäller den fysiska planeringen. Det är dock oklartvilka konsekvenserna skulle bli om man, somregeringen föreslår, ger kommunerna ett störreansvar för att planera in naturskyddet. Naturskyddetskulle då komma att ligga på tre händer: kommunens,och regeringens. Genom att överlåtapå kommunerna att arbeta in naturvården i denfysiska planeringen kommer det även att bli storosäkerhet kring den enskilda äganderätten ochersättningsfrågorna.Vi vill se en planeringsprocess som är så tydligsom möjligt ur både tids- och rättssäkerhetsaspekt.Vi avstyrker därför förslaget om kommunalanaturvårdsplaner och anser att naturvårdsplaneringentills vidare bör fortsätta att vara länsstyrelsensansvar. Givetvis bör samråda medkommunerna. Länsstyrelserna bör få tillräckligaresurser för att kunna uppnå rimligahandläggningstider.Den egentliga orsaken till att vi nu avvisarregeringens förslag är framför allt tids- ochrättssäkerhetsaspekterna. Vi anser attkonsekvenserna av förslaget att överlåtanaturvårdsplanering på kommunerna är för dåligtutredda ur dessa båda synvinklar. Av den anledningenförordar vi att en utredning får klargöra vilkakonsekvenserna av regeringens förslag skulle bli.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.5. Strandskyddet (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ30 yrkande 3.StällningstagandeFrågan om nationella strandskydd äromtvistad och omdebatterad. Reglerna kringstrandskydd bör i större utsträckning än vad somsker kunna anpassas till de specifikaomständigheter som råder i den aktuella kommuneneller inom det aktuella området. Det får dock inteinnebära en ändring av principen om ett nationelltstrandskydd. Det innebär t.ex. att reglerna kringstrandskydd skall kunna tillämpas hårdare i deområden som har ett starkt exploateringstryck.Samtidigt anser vi att det är bra att dispenser frånstrandskydd kan beviljas i kommuner med storastrandområden, förutsatt att det inte strider motmiljöhänsyn. Detta bör ges regeringen till känna.6. Allemansrätten m.m. (punkt 8)av (), (),(), (),(), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6.