bet · GP01FIU25 · 2002-03-21 00:00:00 — Just de senasteårens utveckling, inte minst det som hänt i ,visar med all önskvärd tydlighet att det också gåratt förena en aktiv konjunkturpolitik med de kravsom vi har i budgetlag och andra instrument.Jag är självfallet beredd att svara på de frågorsom utskottet kan ha utöver det som jag nu nämnt.Gunnar (): Herr ordförande! Budgetlagenhandlar inte bara om budgetteknik, utan den handlari allra högsta grad om att man ska kunna väga olikautgifter mot varandra och att man ska ha en myckettydlig bild av hur budgeten utvecklas. Grunden förbudgetlagen är att inkomsten inte ska minskas medutgiften och utgiften inte minskas med inkomsten.Man kan tycka att detta förefaller vara en rättteknisk betraktelse, men vi är i ett läge därvi har ett växande underskott i statens finanser. Viär också i ett läge där man klarar att hålla sigunder utgiftstaken genom att man bokför vissautgifter på ett annat sätt än man ska göra. Detta ärinte bra för vare sig välfärden eller möjlighetenatt jämföra olika utgifter med varandra och värderadem mot varandra.Det är mot den bakgrunden jag skulle vilja frågafinansministern vad det finns för skäl att dettastöd till kommuner, som finansministern justrubricerade som ett stöd till kommuner, bokförs somen minskad inkomst i stället för, som allt annatstöd till kommunerna, som en utgift. Det är en rättcentral fråga. Det handlar om hur vi ska kunna få enbild av hur budgeten utvecklas.Bosse : Det förslag som togställning till i budgetpropositioneninnebär en oerhört expansiv ekonomisk politik.Bakgrunden till det är att vi då var medvetna om attden amerikanska konjunkturen alltsedan hösten 2000kraftigt hade mattats av. , som är ett litetland, är ju väldigt beroende av om det skersvängningar i den internationella efterfrågan. Detpåverkar vår sysselsättning. kunde vise hur antalet varsel växte månad för månad. Dåväxte naturligtvis också vår oro för att dettaskulle få konsekvenser för vår arbetsmarknad och vårsysselsättning.Det var i det läget som regeringen presenteradebudgetpropositionen . Den innebar att visatsade på ökadeoffentliga utgifter via statens budget. Men dessarymdes självfallet inom utgiftstaket. Samtidigtföreslog vi också skattesänkningar på drygt 20miljarder kronor. Sammantaget gjorde detta attungefär av bruttonationalprodukten utgjordedenna statliga ekonomiska expansion i det härkonjunkturläget.När vi , efter det att vi lagtfram budgetpropositionen, konstaterade att inteminst händelserna förstärktenedgången i den amerikanska ekonomin, såg vi att detfanns en möjlighet att tillgodose de behov somkommuner och landsting har inom välfärdssektorn mensom man saknade erforderliga resurser till. Dådiskuterades på vilket sätt vi kunde tillskjutaytterligare resurser till kommuner och landsting.Vår slutsats var att det mest träffsäkra sättet varatt föra till kommuner ochlandsting via den här skattereduktionen. Det var ettenkelt, träffsäkert sätt, och det skulle habetydligt större verkningskraft än om man hadeanvänt någon annan teknik.Gunnar (): Herr ordförande! Finansministernsade själv att det är oerhört viktigt attutgiftstaken ligger fast. Men om man håller sig inomutgiftstaken genom att man gör bokföringstricks avolika slag som inte skulle accepteras i andrasammanhang, lurar man ju inte bara dem som skabehandla förslagen utan också allmänheten.När det gäller det här förslaget svarade intefinansministern på frågan: Varför bokföra det som ären utgift som en minskad inkomst? Hade regeringengjort detta även om man hade haft enbudgeteringsmarginal där man kunde lägga dennautgift?Bosse : Svaret är att vi tycker att den härmetoden blir mer effektiv. Vi hade naturligtvishellre valt den här metoden oavsett vilken situationvi hade befunnit oss i när det gäller utgiftstaket.Jag tycker att det är viktigt att konstatera att viredan i dag använder en teknik när det gälleranställningsstödet i arbetsmarknadspolitiken där vianvänder oss av den här typen av förändringar påinkomstsidan. Vi använder ju både utgifts- ochinkomstsidan för att kunna parera störningar iekonomin.Jag vill gärna upprepa att vi har varit oerhörtangelägna om att vartenda år göra justeringar påutgiftssidan och på annat sätt för att se till attvi kan fullfölja våra utgiftsmål. Det har ständigtifrågasatts om vi ska klara att hålla oss inomutgiftstaket. Vi har klarat det , och vi harkanske t.o.m. gjort det med bredare marginal änmånga har föreställt sig. Om vi nu hade en marginalpå , är det ett uttryckför att vi har haft bra kontroll över utvecklingen.Jag skulle också vilja säga att det är etterkännande till de statliga myndigheterna att de harhaft en allt effektivare kostnadskontroll. Det fårutskottet tillfälle att diskutera senare medEkonomistyrningsverkets chef. Jag tror att det harskett en väldigt positiv utveckling under senare år.Vi har kunnat se att det har varit en stramareutgiftskontroll. Det har bidragit till att vi harkunnat hålla oss inom utgiftstaket och attregeringen har kunnat använda den här kombinationenav insatser både på utgiftssidan och på skattesidanför att bedriva konjunkturpolitik.Gunnar (): Detta handlar inte omkostnadskontroll, utan det handlar om hur man skaparen öppenhet för de utgifter som staten har för ska kunna värdera olika utgifter mot varandra.Det som finansministern nu säger innebär en öppningför att man genomgående och systematiskt ska användasig av minskningar på inkomstsidan när utgiftstakeninte tillåter nya utgifter. Därför måste jag ställaen avslutande fråga. Är det finansministerns tankeatt detta ska bilda ytterligare en skola för hur manbokför utgifter? Vi har bokföringar sominnebär att ungefär 10 miljarder i utgifter för 2002försvinner. Är detta en öppning till att man skakunna gå vidare när man tycker att det är lämpligtoch finner det mest effektivt?Bosse : Vårt syfte är att försöka stärkavälfärden, dvs. de tjänster som finns i sjukvården,skolan och på daghemmet, och via de härnya tjänsterna kunna bidra till en konjunkturpolitiksom minskar arbetslöshetstrycket. Det är ingen annanpolitik än den som vi har drivit sedan mycket långtid tillbaka. Jag erinrar därför om att vi ibudgetpropositionen hade reformer istorleksordningen påutgiftssidan, liksom vi hade minskade intäkter förstaten genom skattereformen som både enskilda ochföretag fick del av när den trädde i kraft den 1januari.I sista hand handlar det naturligtvis om en politiskvärdering och bedömning. frågar omdet här är ett medvetet val av prioriteringar närdet gäller olika typer av samhällsengagemang och deresurser som vi använder. Det är ett medvetet val.Det är ett medvetet val från den socialdemokratiskaregeringen att kampen mot arbetslösheten alltid stårhögst på dagordningen. Jag kan förstå att inte allapartier har den uppfattningen, men för mitt partioch för min regering är kampen mot arbetslösheten såviktig att vi är beredda att pröva möjligheter bådepå utgiftssidan och på inkomstsidan för att kunnastärka arbetet mot arbetslösheten.Siv Holma (v): Det är väl ingen överraskning attVänsterpartiet tycker att det är bra med ytterligarepengar till den skola, vård och omsorg som kommuneroch landsting bedriver. För oss är inte tekniken detöverordnade. Det är speciellt viktigt att vi skakunna använda de här genererade överskotten för attstärka sysselsättningen i ett läge när det har varitnedgångar i konjunkturerna. I det här sammanhangetär det viktigt att det här förslaget har bliviträttvist utformat och får avsedd effekt, vilket vitycker att det får i samarbetspropositionen mellanVänsterpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartiet.Men jag skulle ändå vilja höra finansministerns synpå kommunernas ekonomi efter 2002. Vänsterpartietgör den bedömningen att de ekonomiskaförutsättningarna för kommunsektorn är sämre 2003och 2004. Därför anser vi att dessa 3 miljarderskulle behövas även dessa år. Anställningarna behövsmycket väl 2002, men också i ett långsiktigtperspektiv med tanke på den demografiskautvecklingen med alltfler äldre. Situationen ute ivård- och omsorgssektorn är ju sådan att det finnssvårigheter att rekrytera personal.Bosse : Jag delar uppfattning atttekniken aldrig får överordnas det politiska måletoch det politiska uppdraget. Uppdraget i det härfallet är ju att bedriva konjunkturpolitik ochbekämpa arbetslösheten. Det måste alltid vara detcentrala. Jag inser också att ett tillfälligt stöd,som det här handlar om , naturligtvis alltidmåste värderas. har vi ett bättreunderlag för detta och vet hur konjunktursituationenser ut . Det är inte bara en del aven konjunkturbedömning, utan det är också en del avprecis det som var inne på, nämligen hurden kommunala ekonomin kommer att se ut under årenframöver.Vi har väldigt många stora frågor som ska ventilerasi höst. Regeringen har ju signalerat att vi har föravsikt att lägga om det system som kallas förLudvikamomsen. Det är en tekniskt krånglig lösning idagsläget. Vi har för avsikt att gå över till en merförenklad variant. Det kommer naturligtvis attinnebära att vi också måste pröva hela modellen omhur förhållandet är mellan statens och kommunernasekonomi. Då får de här pengarna också vägas in i detsammanhanget. Det blir då en samlad bedömning av dekonjunkturskäl som kan finnas för fortsatt stöd tillkommuner och landsting och de sakliga skäl sommotiverar att vi också vill understödja att kommuneroch landsting kan fortsätta att växa på dessavälfärdsområden.Siv Holma (v): Jag vill tacka för det svaret. Jagtycker att det är bra att återkomma i sammanhangetmed Ludvikamomssystemet eller kommunkontosystemet.Där har man också möjligheter att förstärkaskattebasen i kommunerna. Det ser jag fram emot.Bosse : Jag kan kort säga att det är viktigtatt vi kan uppfylla de generella samhällsekonomiskaoch budgetpolitiska mål som vi har, och somriksdagen lägger fast via budgetlag och annat. Sedanär det naturligtvis en avvägningsfråga hur vi inomdenna samhällsekonomi använder resurser till stateneller till kommuner och landsting. Den diskussionenfår väl anstå till hösten.Mats (): Först vill jag konstatera att vikristdemokrater har samma uppfattning som regeringenatt kommunsektorn behöver ett större ekonomisktutrymme än vad man har . Det visade vii vår budgetmotion där vi föreslog attexakt de som är aktuella skulleläggas i den generella påsen. Det avslogs av BosseRingholms partikamrater här i utskottet medmotiveringen att det inte behövdes.Om den förändring som har skett hade skett , om propositionen hade kommit då, hadedet varit omöjligt. Men eftersom man har väntat tillefter är den här tekniken möjlig.Jag vill dock påpeka att svar påGunnar fråga, om detta är en ny väg somöppnas, var så nära goddag yxskaft som man överhuvud taget kan komma utan att säga orden direkt.Jag tycker att det var mycket olycksbådande när detgäller vad vi har att se fram emot under valåret.Sedan vill jag gå över till själva budgettekniken.Vi har fått en underlagspromemoria inför vårtställningstagande i utskottet när det gällerpropositionen. Där står det så här: Det kan såledeskonstateras att regeringen trots det ansträngdafinansiella läget både för statsbudgeten och för detfinansiella sparandet för hela offentliga sektorn2002 inte redovisar i propositionen hur deföreslagna utgiftsökningarna ska finansieras.Här är vi inne på en annan aspekt av det hela. IBosse föredragning var vi i en värld avstora överskott - 160 miljarder mer än saldomålet.Det var stora överskott också när det gälldebudgeteringsmarginalen. Men min fråga är: Är detstatsfinansiella läget så ansträngt som det underlagvi har fått inför det här beslutet beskriver?Bosse : Det är alltid en fördel att MatsOdell ändå delar regeringens uppfattning attkommuner och landsting bör ha mer resurser för attbygga ut sin verksamhet. Det är inte alla borgerligapartier som har den uppfattningen. Sedan har kanskeMats och regeringen olika uppfattningar omvilken metod man ska använda för att skapa sådanaresurser för kommuner och landsting.Som svar på frågan om finansieringen vill jag sägaatt regeringen redovisade - och jagciterade det också i mitt tal -vilket utrymme som finns i den offentliga ekonominför ytterligare insatser. Det är mot bakgrund avjust detta överskott och den ram som finns i deoffentliga finanserna som vi också har kunnat läggafram detta förslag om tillkommuner och landsting.Jag tycker att det är viktigt att ha i minnet attnär man vill göra en konjunkturpolitisk insatsgäller det att hitta en metod som är enkel,träffsäker och som man också vet kan nå fram tillkommuner och landsting så snabbt som möjligt. Jag ärglad över att jag vet att många kommuner ochlandsting är långt framme i sin planering och nuväntar på beslut för att kunna dra i gångsin definitiva process med de här anställningarna.Då har vi definitivt nått det som är syftet här. Vikan tidigarelägga ett antal viktiga välfärdstjänsterfrån 2003 till 2002. Därmed kan vi bidra tillbekämpningen av arbetslösheten.Mats (): De som lyssnar på vadfinansministern sade kunde ju konstatera att haninte alls svarade på min fråga utan upprepade istort sett vad han har sagt tidigare. Han hartidigare visat att han är en mästare på just dengrenen.Jag återkommer med en viss envishet till minfråga. Är statsfinanserna så ansträngda som debeskrivs i vår underlagspromemoria? Redan ibudgetpropositionen antog ju regeringen att 2002skulle ge ett underskott. Det underliggandebudgetsaldot skulle gå back med 28 miljarder i år.Nu säger i sin prognos idecember att det blir mer, nämligen 39 miljarder, idet underliggande saldot om vi rensar bort 20miljarder från och det som inom Ericssonkallas för att man jobbar med kassaflödet. Om vi tarbort alla dessa engångseffekter är det alltså ettgigantiskt underskott. Är inte det någonting somoroar finansministern?Sedan tycker han att vi har olika syn. Ja, vi tyckeratt man ska ha finansierade förslag. Vi tycker inteatt man ska diskriminera privata företag. Vi tyckerockså att verksamheter som friskolor ochbarnomsorgspeng skulle ha omfattats. Vi tycker inteatt man skulle göra ett tillfälligt stöd. Det skabli intressant att senare få höra vadKommunförbundets representanter säger om detta attdet bara är under själva valåret som det här stödetska gälla.Bosse : Jag ska vara utomordentligt tydligeftersom inte lyssnar ordentligt. Mittsvar på hans frågor är att både de offentligafinanserna och statsfinanserna är under kontroll. Ibudgetpropositionen visade regeringen attdet finns marginaler i den offentliga ekonomin förytterligare insatser av det slag som jag nu harredovisat. Jag är ledsen att behöva upprepa deteftersom inte tar till sig det. Vi hardessutom redovisat ett förslag som intediskriminerar någon form av verksamhet. Vi harsamrått mycket noga med olika berörda parter om attutforma ett förslag där vi räknar in både denverksamhet som finns i kommuner och landsting ochden verksamhet som i praktiken är skattefinansieradvia kommunal- och landstingsskatten men som kanskedrivs av olika entreprenörer eller drivs av andrainstitutioner som gör det på uppdrag av kommuner ochlandsting.Varje år har regeringen redovisat att det alltidfinns påfrestningar på utgiftstaket. Men regeringensitter ju inte med armarna i kors och väntar på attnågon annan ska hjälpa till att klara av problemen,utan regeringen har agerat och sett tillatt vi vartenda år har klarat att hållaoss inom utgiftstaket med mycket breda marginaler.Det blev senast . Därför tror jagatt resultatet talar för sig självt i motsats tillde misstänkliggöranden som vi naturligtvis får levamed. En opposition har alltid rätt att utfärdasådana, men det har visat sig att de inte har haftnågon större grund. Resultaten är mycket tydliga närdet gäller budgetöverskott och utgiftstak. Våroffentliga ekonomi är lysande, i motsats tillexempelvis EMU-ländernas. Vi har överskott pååtskilliga procentenheter, men EMU-länderna hadet.ex. ett underskott på . Där harSverige en särställning i den europeiska ekonomin.Mats (): Då har jag bara en mycket kort ochenkel sista fråga: Innebär det här att staten måsteöka sin upplåning netto med nästan 3 miljarder?Bosse : Tyvärr har det förut visat sig attMats inte riktigt kan hålla ordning på hur denoffentliga ekonomin kan se ut. Den offentligaekonomin består, - detta är liteelementärt - av staten, kommunerna ochpensionssystemet. Om man ser till helheten, vilkenMats haft svårt att se, kan man se att vi harhaft en fantastisk utveckling, också för statensdel. Vi har ju kunnat minska statsskulden rättordentligt, med kanske över 300 miljarder under densenaste mandatperioden. Vi räknar naturligtvis medatt kunna fortsätta det här arbetet både ochunder åren framöver - detta sagt som svar på frågan.Mats (): Svaret är alltså ja, att vi skalåna upp mer.Bosse : Frågan var ju om vi ska låna till de3 miljarder kronorna. Jag har redovisat hur denoffentliga ekonomin ser ut och räknar med att vi ifortsättningen också, utöver att vi klararutgiftstak och överskottsmål, naturligtvis kommeratt kunna amortera på statsskulden.Agne (): Först gäller det en fråga medanknytning till vad vi just nu håller på med. Detfinns ingen redovisning för finansieringen. Hade detinte varit rimligt att sänka utgiftstaket med 3miljarder om inkomsterna minskas med 3 miljarder -precis som finansutskottet gjorde när man sänktefastighetsskatten?Sedan kommer jag till min andra fråga. Jag ochCenterpartiet har också uppfattningen att vi måstese till att kvaliteten inom vård, skola, omsorg ochsådant på kommunsidan höjs. Vår strategi är attlångsiktigt försöka stärka kommunernas skattebas.Vilken effekt bedömer finansministern att ett sådanthär förslag får på den långsiktiga planeringen förkommunernas ekonomi som beslutas och utgårnästa år och som ska upphöra det tredje året? Hurgår det då med de 9 000 lärarna och de 10 000förskollärarna? Blir det någon sysselsättningseffektav detta och någon kvalitetshöjning?Bosse : Den fråga som tar uppär oerhört viktig, nämligen hur vi kan stärka denlångsiktiga skattebasen för kommuner och landsting.Låt mig erinra om - inte minst partihar ju varit medansvarigt också för destatsbidragsökningar som skett ochfram till - att ungefär 25 miljarder kronorhar tillförts kommuner och landsting i nivåhöjning.Det i sin tur har lett till att skattebasen förkommuner och landsting är ungefär 75 miljarderhögre, dvs. Vi har i dagungefär mer som kommuner ochlandsting förfogar över och som långsiktigtnaturligtvis stärker basen för de välfärdsutgiftersom kommuner och landsting har ett ansvar för.Därför tycker jag, i likhet med , attdet är viktigt att vi i fortsättningen ger kommuneroch landsting sådana förutsättningar att man kananställa personal inte bara utan också åren2003 och 2004. Vi räknar med att detidigareläggningar av jobb till år 2002som kan ske som ett resultat av de föreslagna 3miljarder kronorna ska kunna fullföljas på detsättet att det finns ett ekonomiskt utrymme i denoffentliga ekonomin för kommuner och landsting bådeår 2003 och för fortsatta anställningar.Agne (): Innebär svaret att regeringentänker fortsätta att lägga sådana här ofinansieradeförslag också i fortsättningen och att det skullevara en bra och effektiv förstärkning av kommunernasskattebas?Bosse : Nej, regeringen lägger ingaofinansierade förslag. Vi har redan ibudgetpropositionen redovisat, och jag har upprepatdet , att det finns ett utrymme i denoffentliga ekonomin för den här typen avomfördelningar som sker mellan stat och kommun. Vikan inte för framtiden stärka kommunernas ekonomimed ofinansierade inslag. Vi har aldrig haft ochkommer heller aldrig att ha den ambitionen, utan våruppgift är att se till att vi får en tillväxt i heladen svenska ekonomin så att pengarna räcker både förstatens utgifter och för att föra överresurser till kommuner och landsting. Inte minstbehövs det med tanke på den åldersstruktur vi haroch som är sådan att kommuner och landsting behövermycket pengar för sjukvård och för äldreomsorg. Imotsvarande grad gäller det stora statliga insatserför pensionärerna.Vår ambition är att, på samma sätt som , läggaförslag för framtiden som stärker kommunernasekonomi och som ska finansieras inom den offentligaekonomiska ramen.Agne (): Om jag förstår finansministernrätt är finansieringen en tillit till att budgetenger överskott. Men med vilken träffsäkerhet kan manbedöma det? Hade det inte varit bättre att väljaarbetsgivaravgiftssänkningar eller skatterabatter påett inkomstskatteförslag i stället för attlångsiktigt stärka skattebasen?Bosse : Om man vill ha en effektiv ordningdär de insatser som staten gör också resulterar iatt man kan antingen behålla jobb eller också skapanya jobb måste det vara så träffsäkert som möjligt.Jag vet av tidigare erfarenhet att justeringar närdet gäller arbetsgivaravgifterna tyvärr inte ger denträffsäkerheten. Därför tror jag att den kombinationsom vi har resonerat om tillsammans med Kommun- ochLandstingsförbunden faktiskt är det mest effektivainstrumentet.Agne (): Med vilken träffsäkerhet kan ensysselsättningsökning garanteras i kommunerna meddet här förslaget? Kan inte kommunerna lika välstärka sin utgiftssida med detta utan att det blirnågon sysselsättningseffekt?Bosse : Som bekant består kommunernasutgiftssida till övervägande del av justpersonalkostnader. Jag har ingen anledning attmisstro vare sig kommunal- eller landstingspolitiker- att de inte skulle vilja använda 2 av de 3miljarder som är grundplåten i förslaget för attjust stärka sysselsättningen i kommunerna. Dessutomär den tredje miljarden i förslaget direkt relateradtill att kommunerna också ökar sinsysselsättningskapacitet.Där tror jag att det är ett sådant tryck i kommuneroch landsting, inte minst från befolkningen, på attstärka skolan och välfärden för barn, ungdomar ochäldre att det inte finns någon anledning att troannat än att alla kommuner som vill bygga ut denegna välfärden också tar detta tillfälle i akt. Detär naturligtvis ett erbjudande som staten gerkommuner och landsting för att de ska kunnaexpandera. Jag hoppas att så många kommuner ochlandsting som möjligt vill använda sig av deterbjudandet.Karin (): Jag har ett antal frågor somjag skulle vilja ställa. Den första frågan är: Påvilket sätt är det mer effektivt att bokföraresurstillskottet till kommunerna som en minskadinkomst i stället för att bokföra det som en utgift- som det faktiskt är fråga om? Det har ju upprepatsflera gånger här att det är så effektivt att göraså. Men på vilket sätt är det alltså mer effektivt?Min andra fråga gäller att det har upprepats attdetta är så träffsäkert om man vill ökasysselsättningen. Det finns en lång radutvärderingar som gjorts - GAS, RAS osv.- när det gäller sådana här tillfälligasysselsättningsstöd. Det gäller då Riksdagensrevisorer samt , ochArbetsmarknadsdepartementet tidigare. Gång på gånghar man kommit fram till att sådana här stöd inte ärträffsäkra och effektiva. Vilka nya rön har BosseRingholm som säger att det är träffsäkert med ettsådant här koncept, som ju har visat sigvara så illa fungerande?Bosse : Den teknik som vi nu använder oss avär en kombination av dels ett grundstöd tillexpansionen för att trygga den kommunalaverksamheten, dels en del som är direkt relateradtill ökad sysselsättning. Den senare delen ärnaturligtvis oerhört sysselsättningsrelaterad ochdärmed träffsäker och effektiv. Men vi ser också atti kommunernas egna utbyggnadsplaner för åren 2003,2004 och åren framöver finns ett stort behov av attstärka äldreomsorg, skola och mycket annat.Villkoret för att kommunerna ska lyckas med det ärnaturligtvis att man kan få loss resurser. Jag haringen anledning att tro annat än att landetskommunalpolitiker och landstingspolitiker också ärberedda att fullfölja de utbyggnadsplaner som de harom de nu får bättre förutsättningar för det.Karin (): I finansministerns eget svarligger just att man, eftersom planerna redan finns,tillgriper ett beprövat, ineffektivt system. Det ärdå lite märkligt att man inte kan dra konsekvenserav sina egna erfarenheter och ge stödet som ettgenerellt stöd.