bet · GP01NU15 · 2002-05-23 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas dels regeringensförslag om vissa ändringar i systemet förstatsstödd exportfinansiering (prop.2001/02:131) och en motion med anledningav propositionen, dels 14 motioner frånallmänna motionstiden om olikautrikeshandelspolitiska frågor.Ett enhälligt utskott ställer sig bakominriktningen att frihandel är en starkvälståndsskapande kraft för såväl deutvecklade länderna som för världensfattigaste länder.När det gäller WTO-frågorna anserutskottet att det finns behov av att seöver och förbättra WTO:s regelverk.Utskottet konstaterar atttillvaratagandet av intressenblir centralt i den nya handelsrundan.Vidare påpekas att handeln inte får sesisolerat; mänskliga rättigheter måste iökande utsträckning genomsyra allasamhällsområden. I en reservation (m, kd,c, fp) förordas att sambandet mellanhandel och investeringar tas upp snarastmöjligt i förhandlingarna. Enligt enreservation från företrädaren förMiljöpartiet är det en viktig uppgift förSverige att arbeta för att WTO:s mål omhöjd levnadsstandard, full sysselsättningoch produktion i samklang med naturen kanuppnås och att FN:s stadga för mänskligarättigheter genomsyrar handels- ochinvesteringsfrågor inom WTO.I frågor om EU ochutrikeshandelspolitik vill utskottetstarkt framhålla det angelägna i ettbättre tillträde för alla tillEU:s och andra i-länders marknader fört.ex. jordbruksvaror och teko. I enreservation (m, kd, fp) anserföreträdarna för dessa partier iutskottet att ytterligare ansträngningarborde ha lagts ned för att få till ståndmer långtgående liberaliseringar inomjordbruks- och tekoområdena. I enreservation (c) framhålls att enövergripande målsättning bör vara attinföra ett grönt tullsystem, dvs.generösare tullbestämmelser förexportörer som uppfyller vissafastställda miljökrav.Utskottet är medvetet om att de kravsom i-länderna ställer på u-ländernabeträffande miljöhänsyn kan ses somprotektionism snarare än verklig omsorgom miljön. För att undvika att u-ländernauppfattar arbetsmiljökrav somprotektionistiska krävs det en ökadsamsyn mellan WTO och (). I enmotivreservation (m, kd, c, fp) sägs attSverige bör verka för att en närmaredialog kommer till stånd mellan WTO ochILO. I en annan reservation (mp) anförsatt det finns mycket starka skäl attinföra sociala och miljömässigaminimikrav i WTO-systemet.Regeringsförslagen angående ändringar isystemet för statsstöddexportfinansiering tillstyrks (enhälligt)av utskottet, bl.a. därför attgenomförandet av förslaget leder till merkonkurrensneutrala villkor för svenskaexportörer.När det gäller exportkrediter och miljöser utskottet positivt på attExportkreditnämnden har revideratmiljöpolicyn i sin garantigivning. mening bör den nya policynprövas i praktiken, innan ytterligareåtgärder övervägs på detta område. I enreservation (v, mp) förordas att Sverigesom ett föregångsland skall antariktlinjerna från fördammar.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Frihandel i världenRiksdagen avslår motionerna2001/02:N266 och 2001/02:N267 yrkande31.2. WTO-frågorRiksdagen avslår motionerna2001/02:U300 yrkandena 7, 8 och 13,2001/02:U304 yrkandena 7, 13, 14 och16, 2001/02:MJ338 yrkande 31 och2001/02:N375 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, c, fp)Reservation 2 (mp)3. EU ochutrikeshandelspolitikRiksdagen avslår motionerna2001/02:K426 yrkande 15, 2001/02:U300yrkandena 1 och 2, 2001/02:U301yrkandena 35 och 37, 2001/02:U303yrkandena 5 och 10 och 2001/02:U304yrkandena 8, 10 och 11.Reservation 3 (m, kd, fp)Reservation 4 (c)4. Handel och miljö m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:U304 yrkande 15, 2001/02:U305yrkandena 13 och 14, 2001/02:MJ337yrkande 1 och 2001/02:N375 yrkandena 2och 7.Reservation 5 (m, kd, c, fp) - motiv.Reservation 6 (mp)5. ImmaterialrättRiksdagen avslår motion 2001/02:U304yrkande 20.6. Systemet för statsstöddexportfinansieringRiksdagen godkänner regeringensförslag om ändrade riktlinjer förexportfinansieringssystemet ochbemyndigar regeringen att i avtal medAB ikläda statenekonomiskt ansvar för den statsstöddaexportfinansieringen. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:131punkterna 1 och 2 och avslår motion2001/02:N50.7. Exportkrediter och miljöRiksdagen avslår motionerna2001/02:K426 yrkande 17, 2001/02:MJ337yrkande 17, 2001/02:N243, 2001/02:N264yrkandena 2 och 3 och 2001/02:N326.Reservation 7 (v, mp)den 23 maj 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: Per (), ReynoldhFurustrand (s), (),(), (),(), (), (), (), (), IngerStrömbom (kd), (), IngegerdSaarinen (mp), (), EvaFlyborg (fp), () ochLennart Värmby (v).2001/02NU15Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:131 om vissaändringar i systemet för statsstöddexportfinansiering,dels en motion som väckts med anledningav propositionen,dels 14 motioner från allmännamotionstiden.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa åtgärderför att göra det svenska systemet förexportfinansiering likakonkurrenskraftigt som systemen i deviktigaste konkurrentländerna. Detföreslås att den löftesprovision som ABSvensk Exportkredit tar ut vid statsstöddfinansiering avskaffas. Vidare föreslåsatt banker och andra kreditinstitut skallkunna få ersättning av staten för sinadministration av den statsstöddafinansieringen. Slutligen föreslås attansökan om statsstödd exportfinansieringskall kunna ske via Exportkreditnämnden.Utskottets övervägandenInledningI det följande tas upp olika frågor inomområdet utrikeshandelspolitik. Motionerfrån den allmänna motionstiden rörandefrihandel i världen, WTO-frågor, EU ochutrikeshandelspolitik, handel och miljöm.m. behandlas av utskottet. Olikaexportkreditfrågor tas också upp.Regeringens förslag om vissa ändringar isystemet för statsstöddexportfinansiering (prop. 2001/02:131)och en motion som är väckt med anledningav propositionen behandlas. Därefter tasmotionsyrkanden om exportkrediter ochmiljö upp.Frihandel i världenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande frihandel i världen medhänvisning till att motionsönskemålenligger i linje med utvecklingen sominnebär en ny handelsrunda och arbetemed handelsliberaliseringar i världen.MotionernaI motion 2001/02:N266 (m) om frihandelframhålls att tullar och handelshinderhar en fördyrande effekt och att det islutändan är konsumenterna som får ståför de extra kostnaderna. Förkonsumenternas skull är det således avstor vikt att regeringen tar hänsyn tillfrihandelns roll i konsumentpolitiken. Imotionen anförs också att tullar ochprotektionistisk politik slår hårt mot defattigaste länderna i världen, vilka ärberoende av sin export.Handel befrämjar inte bara välståndutan också fred och kulturell utveckling,betonas det i motion 2001/02:N267 (fp).Handeln har varit starkt bidragande tillden ekonomiska tillväxten i världen efterandra världskriget. Med hänsyn till denfattigdom som finns i världen ärdet olyckligt att det finns krafter somnu vill minska den internationellahandeln. Allt tyder på att de fattigaländerna skulle ha haft en bättresituation om deras handel ökat mera. Detär snarare bristen på demokrati, brist påekonomiska reformer och marknadsekonomisamt brist på fungerande rättsväsende ochutbildning som gör att situationen inteförbättras. Enligt motionärerna bör ettprogram för ökat ekonomiskt välstånd ochminskad fattigdom bl.a. innehålla fortsatt frihandel, raserande av handelshinder i deutvecklade ekonomierna för u-ländernasprodukter, t.ex. på jordbruks- ochtextilområdena, bistånd till de fattigaste ländernaför att öka deras förutsättningar att tadel av globaliseringens fördelar genomstärkande av demokratiska strukturer,bättre administration, fungeranderättsväsende och bättre utbildning, skuldsanering, inte minst riktad motde länder som gjort sig av med sinadiktatorer, ökad öppenhet på det finansiellaområdet, inklusive införandet av eninternationell finansinspektion, för attminska riskerna för kriser av det slagsom inträffade iAsien.Vissa kompletterande uppgifterInledningI publikationen International tradestatistics 2001 frånVärldshandelsorganisationen (World TradeOrganization, WTO) redovisas utvecklingenav världshandeln t.o.m. år 2000.Handelsutvecklingen varenastående, uttalar WTO. Ökningen iproduktion och handel med 4,5 %respektive var den största under merän . Även för varutvecklingen stark. Den beräknadeökningen av varuexportuppgick till , vilket kan jämförasmed en ökning av derasbruttonationalprodukt . För år2000 beräknas den totala varuexporten ivärlden uppgå till 6 364 miljarder dollaroch den totala varuimporten till . Av varuexporten stårSverige för (86,)och av varuimporten för (72,8miljarder dollar). Tjänsteexporten är enväsentlig och ökande andel av Sverigestotala export. Enligt Riksbankensstatistik uppgick tjänsteexporten år 2001till ett belopp (228,)som motsvarar av varuexporten (786,9miljarder kronor).Världshandeln minskade emellertid underår 2001 ().Frihandel som välståndsskapande kraftUtskottet har tidigare framhållit (senasti bet. 2000/01:NU9 s. 14) att det ihögsta grad är ett svenskt intresse attvärna frihandelns principer. Frihandel ären stark välståndsskapande kraft såvälför de utvecklade länderna som förvärldens fattigaste länder. Allakonsumenter både enskilda och företag gynnas av de positiva effekterna av lägrepriser, större utbud av varor ochtjänster samt bättre kvalitet. Vidareinnebär frihandel snabb spridning avinformation, vilket kan bidra tillomvandling av slutna samhällen tillstörre öppenhet mot omvärlden.Dessa synpunkter omfattades av allapartier utom , som i enreservation (1) i betänkandetkonstaterade att klyftorna mellan derikaste och de fattigaste länderna ivärlden ökar. I vilken mån WTO påverkardenna utveckling är enligt reservantenoklart. Nya förhandlingar om ytterligareliberaliseringar måste därför vänta tilldess att ordentliga analyser gjorts avhur ägandekoncentrationer ökat på grundav marknadsliberaliseringar och hur dettahar påverkat resursfördelningen ivärlden.Frihandel och u-länderVia biståndspolitiken och en successivtförändrad handelspolitik inom EU verkarSverige för att bidra till ökad tillväxtoch en långsiktigt hållbar utveckling i , särskilt jordens minstutvecklade länder (MUL). Denna politikomfattar en rad olika instrument inompolitikområden som utvecklingssamarbete,handelspolitik, jordbrukspolitik ochhandelsfrämjande.För att underlätta för attexportera till marknader inom i-ländernager internationellt teknisktbistånd genom bl.a. WTO, Förentanationernas konferens om handel ochutveckling (onTrade and Development, ) ochInternationella handelscentrumet(International Trade Center, ITC). Inomde samarbetsprogram som administreras avStyrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida) respektive avEU:s biståndsorgan integreras deutrikeshandelspolitiska frågorna. Dettekniska biståndet syftar till att öka möjlighet att delta i WTO-arbetetoch att utveckla sin handel för att skapaen långsiktigt hållbar utveckling. Desvenska medlen till Internationellahandelscentrumet skall främst användasför att stärka MUL-exportörernas kunskapom tullförmånsreglerna och öka derasförmåga att anpassa sig till tekniska ochandra krav på EU:s marknad.ITC, som skapades , är FN-systemets knutpunkt för handelsfrämjandetekniskt bistånd till och harsitt säte i . ITC:s övergripandesyfte är att utveckla kapaciteten hosmålländerna för att förbättra företagensexportförmåga. Organisationens biståndriktas primärt mot företagen i länderna,inte till regeringarna. har undermånga år aktivt stött ITC, och under åren198192 leddes organisationen av ensvensk ().I det bilaterala utvecklingssamarbetetbidrar Sida med stöd till u-ländersuppbyggnad av analyskapacitet ochhandelspolitiskt kunnande i WTO-frågor.Under 2001 använde Sida cirka 120miljoner kronor till handelsrelateratbistånd, varav gick tillhandelspolitisk kapacitetsuppbyggnad. Somett av många exempel kan nämnas att detinom ramen för det svenskautvecklingssamarbetet med harutgått ett betydande stöd till landetshandels- och industriministerium medinriktning på utbildning ochkapacitetsuppbyggnad i handelspolitiskafrågor.Enligt information frånUtrikesdepartementet har regeringeninstruerat Sida och Kommerskollegiet attfölja upp i med inriktningpå en fortsatt utveckling som är gynnsamför och särskilt MUL:slångsiktiga handel, tillväxt ochutveckling.Frågan om skuldavskrivning för fattigaländer, vilken berörs i en motion, ärutförligt behandlad av utrikesutskottet ibetänkande 2001/02:UU2 (s. 111) samt ibetänkande 2001/02:UU4 (s. 23).Utrikesutskottet instämde i attskuldbördan utgör ett utvecklingshinder imånga av de fattigaste länderna. Därföragerar för ökadeskuldnedskrivningar för dessa länder.Kostnaderna är emellertid så omfattandeatt insatser från och andralikasinnade stater inte räcker till föratt finansiera ett förslag omskuldnedskrivning för de tungt skuldsattafattiga länderna. Förslag som utanurskiljning syftar till att totalt skrivaned skulder för alla utvecklingsländer i synnerhet medelinkomstländer ärdäremot inte befogade, enligtutrikesutskottet.De amerikanska skyddsåtgärderna motstålimportI redovisades Förentastaternas () beslut att införaskyddstullar mot importen av15 stålprodukter. Resultatet väntasmedföra en påtaglig minskning av denamerikanska stålimporten. EnligtJernkontorets bedömning kommer knappt 2 %av den totala svenska stålexporten attdirekt beröras av åtgärderna.EU har begärt samråd om åtgärderna ienlighet med WTO:s tvistlösningssystem.En huvudpunkt i argumenteringen är attden amerikanska stålindustrinssvårigheter inte orsakats av importen,vilken minskat med en tredjedel sedan år1998, utan av bristandestrukturanpassning. Priserna på denamerikanska marknaden är till följd avett stort antal tidigare vidtagnaskyddsåtgärder väsentligt högre än iresten av världen. EU:s begäran omtvistlösning inom WTO kommer sannoliktatt leda till att en panel fördömer deamerikanska åtgärderna så som redan sketti ett antal tidigare fall. Det tordeenligt inhämtade uppgifter dröja framtill innan en sådanpanelrapport kan antas inom WTO.Förutom EU har också , ,, , och NyaZeeland begärt samråd med enligtWTO:s tvistlösningssystem.EU och andra länder har också begärtkonsultationer med inom ramen för om skyddsåtgärder. Enligt dettaskall en medlem som vidtar skyddsåtgärdererbjuda kompensation för att vidmakthållaen likvärdig balans av medgivanden iförhållande till de medlemmar som berörsav åtgärderna. EU anser sig ha rätt tillkompensation till ett värde av cirka 700miljoner euro. Om sådan kompensation integes finns en viss möjlighet tillmotåtgärder. EU, som har begärtkompensation, förbereder en lista övervaror som exporterar till EU vilkakan bli föremål för eventuellamotåtgärder från EU:s sida.För att försvara sig motmarknadsstörning på grund av att importsom nu inte kommer in i söker sigtill EU:s marknad har den27 infört provisoriska egnaskyddsåtgärder. En extra tull påförs närstålimporten överstiger en kvot somungefär motsvarar importen år 2001.Åtgärderna gäller dock inte för u-ländersom svarar för av EU:simport av respektive vara och inte hellerför import från , ochKazakstan.Enligt uppgifter frånUtrikesdepartementet är den svenskaståndpunkten följande:Sverige beklagar det amerikanska beslutetsom förutom störningar på deninternationella stålmarknaden ocksåmedfört en försämring av detinternationella handelsklimatet. Sverigestår bakom de steg som tagits av för att inleda etttvistlösningsförfarande i WTO. Vidare harSverige stött EU:s begäran omkompensation enligt WTO:sskyddsåtgärdsavtal. Kommissionen hartagit fram en preliminär lista övermöjliga tullhöjningar. Vad gällerprodukterna för motåtgärder har Sverigeskickat synpunkter till kommissionen vidett flertal tillfällen. Enligt Sverigefår det inte finnas någon tvekan om atttullhöjningsåtgärderna håller sig inomramen för regelverket. EU måste kunnaskydda sig mot marknadsstörningar tillföljd av att stål nu avleds från denamerikanska marknaden. Dock var Sverigeinte berett att stödja att kommissionenden vidtog egnaskyddsåtgärder utan avrådde från sådanaåtgärder. Enligt den svenskauppfattningen hade kommissionen intetillräckligt analyserat användarnas(industrins och konsumenternas) intresseninnan den bestämde sig för att införaskyddsåtgärder.Internationella parlamentariska unionenDet bör i sammanhanget redovisas attInternationella parlamentariska unionen(IPU) antog en resolutioninom området globalisering, multilateralainstitutioner och internationellahandelsavtal. IPU noterar den ökandebetydelsen av internationell handel ochdess direkta inflytande på utveckling ochvälfärd i alla nationer och uttrycker oroför att det nuvarande handelssystemettycks vara partiskt till förmån för deutvecklade länderna och skapar problemför många . Därför understrykerIPU behovet av att parlament ochparlamentariker ser till attglobaliseringens fördelar också kommer till del för att människorna idessa länder skall uppnå ett störresocialt och ekonomiskt välstånd. EnligtIPU bör parlamenten ha en mer aktiv rollinom området för internationellt handelm.m.Mot denna bakgrund uppmanas detinternationella samfundet, och särskiltWTO, att skapa ett mer demokratiskt,rättvist, transparent och icke-diskriminerande multilateralthandelssystem. Hänsyn måste tas tillländernas olika utvecklingsnivå när detgäller förmånsbehandling, teknisktbistånd m.m. IPU understryker målet omett bättre marknadstillträde för export. Vidare betonas behovetatt inkludera parlamentariker iförhandlingsdelegationerna och att setill att sådana delegationer inkluderarbåde kvinnor och män. IPU manas attfortsätta sina ansträngningar att ge enparlamentarisk dimension till WTO enligtvad som sägs i resolutionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill ånyo framhålla att det ihögsta grad är ett svenskt intresse attvärna frihandelns principer. Frihandel ären stark välståndsskapande kraft såvälför de utvecklade länderna som förvärldens fattigaste länder. Därför gällerdet också att ständigt vara på vakt motprotektionistiska inslag i detinternationella handelsutbytet. Allakonsumenter både enskilda och företag gynnas av de positiva effekterna av lägrepriser, större utbud av varor ochtjänster samt bättre kvalitet. Vidareinnebär frihandel snabb spridning avinformation, vilket kan bidra tillomvandling av slutna samhällen tillstörre öppenhet mot omvärlden. Sverigebör enligt utskottets mening ävenfortsättningsvis delta aktivt i arbetetmed att befästa och stärka förtroendetför det multilaterala handelssystemet.Miljömässig och social hänsyn är viktigtsamtidigt som dessa krav inte fåranvändas emot de länder som ännu inte trots ansträngningar kan uppfyllakraven.Motionsönskemålen om fortsatt ellerökad frihandel ligger väsentligen i linjemed utskottets inställning. Frihandelnförbättrar förutsättningarna för tillväxti hela världsekonomin. I en liten öppenekonomi som den svenska finns det en långtradition av att hävda den fria handelneftersom vårt land gynnas av ett frittutbyte. Vårt välstånd bygger till stordel på specialisering och handelsutbyte.Men frihandel är inte mindre viktig för . Eliminering eller minskning avhandelshindren skapar nya förutsättningarför ekonomisk utveckling även i dessaländer och kan göra det lättare att ocksågöra andra framsteg, t.ex. i fråga ommänskliga rättigheter, rättvisa ochsocial utveckling. Utskottet anserdäremot inte att frihandel är entillräcklig förutsättning för att uppnåsådana mål; det finns också behov avpolitiska, ekonomiska och institutionellareformer inom och särskilt deminst utvecklade länderna (MUL) innandessa länder kan dra full nytta avfrihandelns positiva inverkan. I ettsenare avsnitt om EU ochutrikeshandelspolitik beskrivs processensom lett fram till att EU avskaffartullar och kvoter för alla varor utomvapen för de 49 minst utveckladeländerna.Frågor om skuldsanering för defattigaste länderna ingår inte inäringsutskottets beredningsområde.Skuldfrågorna i sambandutvecklingsländerna har utförligtbehandlats av utrikesutskottet (bet.2001/02:UU4 s. 23). Utskottet hänvisartill detta betänkande och kommenterarinte ytterligare frågorna i dettasammanhang.Som redovisas i följande avsnitt kommerförhandlingar att inledas omhandelsliberaliseringar för alla varoroch om förnyade regler för världshandelnpå ett flertal områden inom ramen förWTO. Med den inställning till frihandelsom utskottet just redogjort förvälkomnar utskottet att en nyhandelsrunda kommer till stånd samtidigtsom WTO tar ett ökat ansvar för enhållbar utveckling.Med hänvisning till det anförda anserutskottet att det inte är påkallat mednågot uttalande i i frågan omfrihandel i världen. Därmed avstyrkerutskottet de här aktuellamotionsyrkandena.WTO-frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omWTO-frågor med hänvisning till pågåendeåtgärder i fråga om stöd till ,ökad öppenhet m.m. Jämförreservationerna 1 (m, kd, c, fp) och 2(mp).MotionernaEnligt vad Moderata samlingspartiet anföri motion 2001/02:U300 är det av störstavikt att stärka WTO som institution.WTO:s trovärdighet och respekten förorganisationens tvistlösningssystem måsteökas genom skärpta regler som förhindrarlångdragna processer. För att stärkavärldshandeln behövs enligt motionärernaockså ett multilateralt regelsystem förinvesteringar. Vidare sägs det attkorruption hindrar såväl detinternationella som det inhemskahandelsutbytet genom att reglerna omkonkurrensneutralitet undergrävs. Enligtmotionärerna är det därför angeläget attbl.a. inom ramen för WTO anta etiskaregler för att bekämpa korruption.I partimotion 2001/02:MJ338 (c)framhåller motionärerna att jordbruket,med sin mångsidiga roll och sin klarakoppling till miljö, hälsa ochlivskvalitet, inte direkt kan jämförasmed annat näringsliv. Dessa icke-handelshänsyn måste enligt motionärernaerkännas i WTO-förhandlingarna. Imotionen anförs att differentieringen avvaruhandeln inte bara skall vara möjligpå grundval av produktkvalitet utan ocksåpå grund av produktionsmetod.I motion 2001/02:U304 (c) understrykermotionärerna att en ny världshandelsrundamåste garantera att systemet främjar allaländers integration i världsekonomin. Imotionen sägs att ett multilateralthandelssystem som är regelbaserat ochicke-diskriminerande medför fördelar föralla länder, särskilt . Detframhålls att kapacitet attdelta i WTO:s arbete kan förbättras genomvkat stöd i form av tekniskt bistånd. Imotionen anförs vidare att gällande på jordbruksområdet är alltförexportorienterat. bör enligtmotionärerna verka för att ett nytt ger bättre förutsättningar förutvecklingsländer som nettoimporterarlivsmedel att utveckla den nationellalivsmedelsförsörjningen. Enligtmotionärerna bör vikten avfrågeställningen om handel och miljöbelysas i den kommande WTO-rundan.I motion 2001/02:N375 (mp) ansermotionärerna att WTO:s nästaförhandlingsrunda måste bli enutvecklingsrunda som tar hänsyn tillutvecklingsländernas krav på och behov avWTO:s överordnade målsättning. Enligtmotionärerna behöver WTO vidarefastställa tydliga etiska och politiskamål på kort och på lång sikt för sittframtida arbete. Som ett led i dettamåste WTO integrera de politisk-etiskamål som finns i andra såatt handelsfrågorna genomsyras av fred,demokrati, rättvisa och utveckling ilinje med FN:s ambitioner.Vissa kompletterande uppgifterInledningWTO har 144 medlemsländer ochytterligare ett trettiotal som förhandlarom medlemskap. WTO är öppet för allaländer som vill vara medlem. Vid denfjärde ministerkonferensen i , ,fattades beslut om attanta och som medlemmar i samband med anslutningsprocessenförhandlar ett ansökarland bilateralt medalla de WTO-länder som så önskar om vilkahandelsliberaliseringar som ansökarlandetskall göra i samband med anslutningen.Processen tar ofta flera år.WTO-avtalen bygger på principerna omhandelsliberalisering och icke-diskriminering. De liberaliseringar somöverenskoms mellan två WTO-medlemmarutsträcks i princip automatiskt till attomfatta samtliga andra WTO-länder enligtmest-gynnad-nations-principen.