bet · GP01FIU23 · 2002-04-18 00:00:00 — Återstoden av årets resultat förebokslutsdispositioner skall föras till/från enresultatutjämningsfond. Den ökning eller minskning av årets resultat som eneventuell ned- eller uppskrivning av kronans värdegav upphov till skulle enligt de ursprungligariktlinjerna räknas bort från det årsgenomsnitt somligger till grund för inleveranserna tillstatsverket. Vid en av fullmäktige beslutaddevalvering eller revalvering skulle i ställetdispositionsfonden utnyttjas.Riktlinjerna kom i denna form att tillämpas framt.o.m. Efter det att kronan släpptsfri modifierade emellertid fullmäktige den fjärdepunkten, och års bokslut har gällt attunderlaget för inleveranserna skall utgöras av de femsenaste årens genomsnittliga resultat förebokslutsdispositioner exklusive effekten av varjevalutakursförändring. Försvagas kronan kommerRiksbankens utländska tillgångar att öka i värde mätti kronor, och en sådan värdestegring skall enligtriktlinjerna räknas bort när man fastställerunderlaget för inleveranserna till staten. Omväntgäller att vid en förstärkning av kronans värde skalleffekten av kursförändringen läggas tillberäkningsunderlaget, vilket leder till attinleveranserna ökar. Varje förändring av kronkursenfår därmed genomslag på inleveranserna.I 1999 års bokslut har riktlinjerna modifierats iytterligare ett avseende. guldinnehavmarknadsvärderas sedan 1998 års bokslut, och denorealiserade värdestegring som under 19992001uppkommit på marknadsvärdet av detta innehav har ipraktiken behandlats som en valutakurseffekt. I ochmed det utgörs underlaget för inleveranserna numera avde fem senaste årens genomsnittliga resultat förebokslutsdispositioner med valutakurseffekten ochguldvärdeseffekten borträknade.Beräkningen av årets inleverans till statsverketFullmäktiges förslag innebär att överskottet ochengångsutdelningen disponeras på följande sätt.Riksbankens resultat uppgår förebokslutsdispositioner till 19 277 miljoner kronor.Från detta överskott har fullmäktige i enlighet med detidigare återgivna riktlinjerna räknat bort delsbokförda valutakursvinster, vilka uppgår till , dels bokförda guldprisvinster, som äruppförda med . Båda dessa belopphar i stället förts till dispositionsfonden.Resultatet före bokslutsdispositioner men exklusivevalutakurseffekter och omvärderingen avguldtillgångarna uppgår därmed till(19 2779 1332 003=) . Dettaresultat skall tillsammans med de fyra närmastföregående årens motsvarande resultat ligga till grundför beräkningen av inleveransen och föreslås blifördelat på så sätt att en post motsvarande av de fem senaste årensgenomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner(avrundad till närmast 100-tal mkr) levereras in tillstatsverket, en post motsvarande av samma underlag sätts avtill dispositionsfonden, en post motsvarande valutakurseffekten ochomvärderingen av guldtillgångarna sätts av tilldispositionsfonden, en extraordinär utdelning på 20 miljarder kronorlevereras in till statsverket och ett lika stortbelopp förs från dispositionsfonden, resterande belopp, som är negativt, tas frånresultatutjämningsfonden.De fem senaste årens genomsnittliga resultat förebokslutsdispositioner uppgår till 9 117 miljonerkronor och härav, eller avrundat 7 300 miljonerkronor, skall levereras in till statsverket. Eftersominleveransen är mindre än årets resultat skall ettbelopp motsvarande av samma genomsnittsresultat,eller , sättas av tilldispositionsfonden. Till dispositionsfonden skallockså föras motsvarandevalutakurseffekten och guldvärdeeffekten.Avsättningarna och den föreslagna reguljärainleveransen överstiger årets resultat med 76 miljonerkronor. Ett lika stort belopp förs därför frånresultatutjämningsfonden. Den av fullmäktigeföreslagna extra utdelningen på 20 000 miljoner kronorfinansieras i sin helhet med medel fråndispositionsfonden.I sammandrag innebär detta följande årsresultat.Fullmäktiges förslag till disposition av vinst 2001Miljoner kronorResultat före bokslutsdispositioner 19 277Till dispositionsfonden förs (av medelvinsten)912- dito (motsv. valutakurseffekten) 9 133- dito (motsv. guldvärdeeffekten) 2 008 12 053Reguljär inleverans till statsverket (avmedelvinsten, avrundad) 7 300Extra utdelning till statsverket 20 000Från dispositionsfonden förs 20 000Från resultatutjämningsfonden förs76De föreslagna åtgärderna innebär således att 27,3miljarder kronor levereras in till statsverket, attdispositionsfonden minskar med netto (20,0-12,1=) 7,9miljarder kronor och att resultatutjämningsfondenminskar med . Som en följd häravminskar alltså eget kapital med8,0 miljarder kronor.Riksdagens revisorers granskningRiksdagens revisorer har med stöd av anlitad expertisfrån granskat Riksbankensverksamhet . Revisorerna tillstyrker attfullmäktige och direktionen beviljas ansvarsfrihet försin förvaltning under detta år. De tillstyrker ocksåatt balans- och resultaträkningarna för 2001fastställs.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi19 attRiksbanken inte skall göra någon extra inbetalningtill staten utöver vad som följer av gällandevinstdelningsprinciper (yrkande 1). I motionen erinrasom att direktionen ansett att någon extrautdelning inte bör göras om den nuvarande finansiellaberedskapen skall kunna upprätthållas. Motionärernaser förslaget om en extra inleverans som olyckligt avflera skäl. utökade självständighet, somvarit en stor framgång, riskerar att undergrävas. Påsikt riskerar därmed också det starka förtroende somRiksbanken erhållit att undergrävas. Det faktum attriksbanksdirektionens bedömning åsidosätts bidrarnaturligtvis ytterligare till att Riksbankenssjälvständighet kan komma att ifrågasättas, påpekarmotionärerna vidare.Även anser i motion Fi21 (yrkande1) att någon extraordinär utdelning inte bör kommatill stånd. I motionen hänvisas till direktionensuttalande om att någon extra utdelning inte bör görasom den nuvarande beredskapen skall upprätthållas.Likaså motsätter sig i motion Fi22fullmäktiges förslag till extra utdelning. Enligtmotionärerna finns det mycket som pekar på att denföreslagna extrautdelningen påverkar Riksbankenssjälvständighet och styrka negativt.Samma uppfattning ger liberalernauttryck för i motion Fi20 (yrkande 1). Motionärernaanser att det besked som direktionen lämnat ärutomordentligt klart. Skall kunnaupprätthålla tillräcklig rörelsefrihet ochtrovärdighet i finansiella kriser och i den löpandepenningpolitiken bör enligt deras mening någon extrautdelningen inte göras.Finansutskottets ställningstagandeFullmäktiges förslag till inleveransFinansutskottet har återkommandebehandlat frågan om konsolidering.Diskussionen har förts främst mot bakgrund av attRiksbanken har byggtupp ett betydande eget kapital. Mellan 1992 och 2000fördubblades detta, och vid utgången av 2000motsvarade det egna kapitalet avbalansomslutningen. har därigenom fått en ijämförelse med andra länders centralbanker mycketstark kapitalbas. Ökningen är en följd av bankensreguljära avsättningar till det egna kapitalet, avkronans fall (vilket resulterat i orealiseradekursvinster som också lagts till det egna kapitalet)samt av en bokföringsmässig uppskrivning av bankensguldinnehav.Vid föregående tillstyrkte utskottetfullmäktiges förslag om en extra inleverans på 20miljarder kronor utöver den på sedvanligt sättberäknade överföringen till staten som detta åruppgick till . Utskottet deladefullmäktiges uppfattning att man vid en prövning avhur stort eget kapital som behöver måstetillgodose bankens behov av stabilitet ochtrovärdighet i sin verksamhet. Med detta i beaktandekom utskottet fram till att det borde vara möjligt förRiksbanken att även tillföra statsverket istorleksordningen i extrautdelning utöver den på sedvanligt sätt beräknadereguljära inleveransen. Den slutliga nivån på denextra inleveransen borde prövas av fullmäktige motbakgrund av de omständigheter som förelåg när bankensresultat blev känt. Efter en inleverans avdenna omfattning skulle enligt utskottets meningRiksbanken uppnå en långsiktigt väl avvägdkonsolideringsnivå. Utskottet ansåg att det i ettsådant läge inte fanns anledning att ompröva de sedan1988 tillämpade principerna för vinstdelning. Tvärtomborde de enligt utskottets mening behållas ävenfortsättningsvis.Riksdagen anslöt sig uttryckligen till utskottetsuppfattning genom att i ett tillkännagivande tillriksbanksfullmäktige ställa sig bakom utskottetsuttalande i dessa delar. I enlighet med detta harfullmäktige föreslagit en inleverans som uppgårtill sammanlagt , inklusive denreguljära utdelningen.Förutsatt att ställer sig bakomfullmäktiges förslag kommer därmed att ha levererat in sammanlagt 55,5 miljarderkronor till statsverket. De betydande inleveransernatill trots har eget kapital under dessabåda år minskat med sammanlagt endast 15,9 miljarderkronor och kommer efter de föreslagna inleveransernaatt uppgå till 89,3 miljarder kronor.Moderata samlingspartiet, ,liberalerna har motsattsig fullmäktiges förslag om en extra inleverans på 20miljarder kronor. I de av partierna väckta motionernasägs att förslaget strider mot direktionensrekommendation och att det även har delatriksbanksfullmäktige genom att fyra av dess ledamöterreserverat sig mot förslaget. Enligt motionärernahotar det också att undergräva utökadesjälvständighet som varit en stor framgång.Finansutskottet vill med anledning härav framhållaföljande. Som utskottet slog fast ärdet självklart att skall ha ett så storteget kapital att banken kan fullgöra sina penning- ochvalutapolitiska åligganden på ett trovärdigt ochsjälvständigt sätt. Det egna kapitalet skall ocksåsäkerställa stabila inleveranser och ge Riksbankenmöjlighet att möta kraftiga fluktuationer iresultatet.Direktionen har i sitt underlag till fullmäktigeföreslagit att de ekonomiska förutsättningarna förbankens verksamhet skall säkerställas genomtre olika typer av fonderingar. En konsekvens av denföreslagna nyordningen är att även principerna förvinstdelning kommer att ändras, och således skulleförslaget få effekt även på de framtida inleveransernatill statsverket.Fullmäktige har alltså inte ställt sig bakomdirektionens förslag till nya principer för fonderingav tillgångar utan utgått ifrån att desedan 1988 tillämpade vinstdispositionsprincipernaskall tillämpas och fortsättningsvis. Fullmäktigehar på grundval av direktionens samlade redovisningockså funnit att det finns ett utrymme på 20 miljarderkronor som kan utnyttjas för en extra utdelning tillstaten.Finansutskottet tillstyrker detta förslag somtillgodoser det uttalande gjorde vidföregående . Såsom utskottet framhöll redan dåkommer efter en inleverans av föreslagenomfattning att uppnå en långsiktigt väl avvägdkonsolideringsnivå. Med hänsyn härtill finns det intenågot behov av att övervägaytterligare extraordinära inleveranser. Det finns inuvarande läge inte heller anledning att ifrågasättagällande vinstdelningsprinciper utan dessa bör ienlighet med fullmäktiges förslag tillämpasfortsättningsvis.Enligt utskottets mening kommer ävenefter den föreslagna utdelningen att med närmare 90miljarder kronor i eget kapital ha en starkkapitalbas. Det är en nivå som är anpassad till detspann som direktionen angivit för bankensfonderingsbehov. Det är också en nivå som gerRiksbanken en fortsatt god soliditet. Ställt irelation till balansomslutningen uppgår nämligen detegna kapitalet till , vilket är mer än vad somgäller för centralbankerna i övriga samt ivissa andra jämförbara länder inklusive Europeiskacentralbanken (ECB).Avkastningen på tillgångarDe senaste årens ökning av eget kapitalhar väckt frågan om alternativkostnaden för detkapital som banken förvaltar. Insatt i ett störresammanhang måste man nämligen beakta att detta kapitalkan användas på annat sätt och där ge en bättreavkastning.En naturlig grund för en sådan jämförelse är attställa den avkastning som eget kapital germot kostnaderna för statsskulden.Statsskulden uppgår till varav en tredjedel är placerad iutländsk valuta och resten är lån i svenska kronor.Statsskulden har en genomsnittlig löptid på 2,7 år.Enligt regeringens riktlinjebeslut skall nämligenstatens skulder i nominella kronor och utländsk valutaha en sammanvägd löptid mätt i termer av duration av just denna längd.Riksbankens samlade tillgångar uppgick vid utgångenav till . avdetta belopp var placerat i krontillgångar i form avrepor[2], dvs. i korta lån med återköpsavtal.Resterande del var i princip placerad i guld och ivalutareserven.I valutareserven ingår utländska statspapper med enlöptid som i genomsnitt är längre än vad somgäller för statsskulden. Vanligtvis ger längrelöptider en högre avkastning än en kortare placering isamma valuta. Valutareservens avkastning är därförgenerellt sett högre än kostnaderna för statsskuldenslån i motsvarande valutor. För statsskulden som helhetgäller däremot att två tredjedelar utgörs av lån isvenska kronor, och kronräntorna är f.n. något högreän räntorna i de valutor som ingår i valutareserven.Riksbankens krontillgångar är i sin helhet placeradei repor som är värdepapper med kortast möjligaplacering. Den korta löptiden ger generellt sett enlägre avkastning för dessa placeringar, och denmotsvarar definitionsmässigt reporäntan.Den genomsnittliga avkastningen på valutareservenoch krontillgångar är med hänsyn härtilllägre än kostnaderna för statsskulden.Frågan om den låga avkastningen på reporna togs uppav riksbankschefen vid den utfrågning som utskottethade (bilaga 3). Riksbankschefen nämnde dåatt man inom undersökte förutsättningarnaför att öka avkastningen på denna repostock, och föregen del såg han det som möjligt att förlänga löptidenpå dessa placeringar så att den blir längre än vad somgäller vid förvaltningen av statsskulden.Utskottet ser positivt på detta initiativ. En viktigambition måste vara att förvaltar sinatillgångar på bästa sätt. Kan löptiden påkrontillgångarna förlängas genom placeringar i andrainhemska värdepapper minskas skillnaderna mellanRiksbankens avkastning och kostnaderna förstatsskulden.Finansutskottets sammanfattande bedömningFinansutskottet har alltså inget att invända motfullmäktiges förslag till disposition av 2001 årsresultat. Liksom revisorer tillstyrkerutskottet också att fastställer de balans-och resultaträkningar som finns intagna iRiksbankens årsredovisning. Balansräkningen ochresultaträkningen återges också i en bilaga till dettabetänkande.Utskottet har vid sin granskning av Riksbankensverksamhet inte heller i övrigt funnitnågot som motiverar att bankens ledning inte beviljasansvarsfrihet. I likhet med revisorertillstyrker utskottet därför att riksbanksfullmäktigeoch direktion beviljas ansvarsfrihet försin förvaltning under 2001.Sammanfattningsvis föreslår utskottet: att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet försin förvaltning , att direktion beviljas ansvarsfrihet försin förvaltning , att balans- och resultaträkningarna för 2001fastställs, att resultat fördelas på så sätt att levereras in till statsverket ienlighet med de fastlagda riktlinjerna, attstatsverket tillförs ytterligare 20 000 miljonerkronor i form av en extraordinär utdelning, att netto förs från dispositionsfondenoch att förs frånresultatutjämningsfonden, att motionerna Fi19 (m) yrkande 1, Fi20 (fp) yrkande1, Fi21 (kd) yrkande 1 och Fi22 (c) avslås.Lagreglering av RiksbankensvinstdispositionUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår fyramotioner med förslag om lagreglering av vilkaprinciper som skall gälla för Riksbankensfonderingar och utdelning av överskott.Jämför reservation 3 (m, kd, c, fp).BakgrundSåsom tidigare framgått har direktionen i sittunderlag till fullmäktige föreslagit att man iriksbankslagen skall införa bestämmelser om defonderingar och avsättningar som direktionenförespråkat. Dessa lagändringar ligger enligtdirektionen i allt väsentligt i linje med EG-fördragetoch blir därmed nödvändiga vid ett eventuellt framtidaEMU-medlemskap. Dessutom bör enligt direktionensmening en skyddsbestämmelse införas i riksbankslagensom hindrar att vinst disponeras på ettsådant sätt att en eftersträvansvärd nivå på det egnakapitalet inte kan upprätthållas. Detta skulle, anserdirektionen, bidra till att skapa förutsägbarhet ibesluten om vinstdispositionen samt undanröjaeventuella tvivel på bankens förmåga att utföra sinalagreglerade uppgifter.Fullmäktige har överlämnat direktionens förslag förkännedom men anser för egen del att frågan om enlagreglering av balansräkning ochvinstdispositionen inte bör aktualiseras förrän isamband med ett eventuellt svenskt inträde ivalutaunionen.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motionerna Fi17(yrkande 2) och Fi19 (yrkande 2) att skallbesluta att i riksbankslagen reglera vilka principersom skall gälla för utdelning av överskotttill staten. måste enligt motionärerna hatillräckligt med kapital för att kunna fullfölja deuppgifter som den har ålagts. Banken måste kunnagenomföra interventioner på marknaden och kunna gekortsiktiga krediter till problemtyngda banker. Vidett eventuellt svenskt deltagande iväxelkursmekanismen måste också kunnaupprätthålla en stabil växelkurs gentemot euron. Detbör därför, anser motionärerna, övervägas att iriksbankslagen införa en paragraf som reglerarutdelningar till staten. Denna bör vara av deninnebörden att utdelningar inte får göras om detinnebär att en eftersträvansvärd nivå på det egnakapitalet inte kan upprätthållas.Även anser i motion Fi21 attriksdagen bör besluta om en lagreglering avfonderingar och avsättningar (yrkande 2). Motionärernaanser med hänvisning till hur fullmäktiges majoritethar agerat när det gäller den nu föreslagna extrautdelningen, att direktionens föreslag tilllagregleringen bör övervägas.Likaså föreslår i motion Fi20 attriksdagen skall besluta om en lagreglering avRiksbankens balansreglering och vinstdispositionersamt införa skyddsbestämmelser som hindrarvinstdispositioner som riskerar att åsidosättaRiksbankens möjligheter att självständigt utföra deuppgifter som banken har ålagts i lag (yrkande 2). Ensådan lagreglering skulle bidra till att skapaförutsägbarhet i besluten om vinstdispositioner samtundanröja eventuella tvivel på bankens förmåga attutföra sina uppgifter.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar riksbanksfullmäktiges uppfattning attfrågan om en lagreglering av balansräkningoch vinstdispositionen inte bör aktualiseras förrän isamband med ett eventuellt svenskt inträde ivalutaunionen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi17 (m) yrkande 2, Fi19 (m) yrkande 2,Fi20 (fp) yrkande 2 och Fi21 (kd) yrkande 2.Riksbankens värdetransporterUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår enmotion om att iSverige AB (PSAB) genast skall upphöra med atttillhandahålla värdetransporter på marknaden.MotionenI motion Fi207 föreslår () attriksdagen skall kräva att ()genast skall upphöra med att tillhandahållavärdetransporter på marknaden.Motionären anser att det av helägdadotterbolaget konkurrerar med redan befintligverksamhet som tillhandahåller värdetransporter.Riksbanken bör genast upphöra med att genom PSABbedriva värdetransporter och i stället ägna sig åtsina kärnuppgifter.Finansutskottets ställningstagandeRiksbanken svarade tidigare själv för distribution,lagerhållning och övriga tjänster i anslutning tillsedel- och mynthanteringen. överfördesemellertid denna verksamhet till det helägdadotterbolaget (). Syftet medbolagsbildningen var att verksamheten i sig skullerationaliseras och att genom bolaget skullebidra till en effektivisering av kontanthanteringen iSverige i stort. Redan från början hade föravsikt att söka andra ägare till PSAB. Av Riksbankensårsredovisning framgår att avsikten är att bolagetskall avyttras under 2002.Enligt utskottets mening finns det inte någonanledning för att ta något initiativ ifrågan. Utskottet avstyrker därför motion Fi207 (m).Finans- och strukturpolitikens ansvarför inflationsbekämpningenUtskottets förslag i korthetDet är naturligt att det förekommer ett samspelmellan penningpolitiken och finanspolitiken.Det finns dock, enligt utskottet, ingenanledning att föreslå att göra ettuttalande av det slag som föreslås imotionerna. Utskottet avstyrker motionerna.Jämför reservation 4 (m, kd, fp).MotionernaI motion Fi17 av m.fl. (m) anförs attfinanspolitiken har ett stort ansvar för att skapa enlångsiktigt hållbar och hög ekonomisk tillväxt utaninflation. Enligt motionärerna behövs reformer inomskatte- och arbetsmarknadsområdet för att stärkautbudssidan i ekonomin. Det är när företagen i ettrelativt tidigt skede i en uppåtgående konjunkturfasslår i kapacitetstaket som inflationstrycket ökar.Den stigande inflation som pekarpå i sin skrivelse riskerar att leda till en inflationöver den gräns som ställt upp. Det skulle iså fall innebära att på grund av bristandestrukturpolitik måste höja räntorna i avväxande arbetslöshet och vikande investeringar. Enligtmotionärerna gäller detta också den svaga kronan. Pålång sikt är det bara en högre tillväxtkraft iekonomin som kan stabilisera kronkursen, ochförutsättningarna för en högre tillväxtkraft skapas aven tillväxtfrämjande finanspolitik (yrkande 1).I motion Fi18 av m.fl. (kd) konstateras attvid sidan av räntejusteringar påverkasinflationen av utvecklingen inom t.ex. struktur- ochfinanspolitiken och av lönebildningen ocharbetsmarknadens funktionssätt. Enligt motionärernabör riksdag och regering bl.a. vidta struktur- ochfinanspolitiska åtgärder för att främja en långsiktigtillväxt och prisstabilitet i linje med Riksbankensprisstabilitetsmål. Det skulle underlätta förRiksbanken att uppnå inflationsmålet och göra attRiksbanken inte tvingas att höja räntorna tidigt i enkonjunkturuppgång och därigenom bromsa tillväxten.Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det naturligt att detförekommer ett samspel mellan penningpolitiken ochfinanspolitiken. Utskottet vill erinra om attRiksbanken skall stödja målen för den allmännaekonomiska politiken om detta kan ske utan attprisstabilitetsmålet åsidosätts. När finanspolitikenutformas görs noggranna analyser av inflationen ochinflationstrycket, framtida penningpolitikoch sannolika nivåer på reporäntan. Enligt utskottetsmening finns det dock ingen anledning att föreslå attriksdagen skall göra uttalanden av det slag somföreslås i motionerna. Utskottet avstyrker därförmotionerna Fi17 (m) yrkande 1 och Fi18 (kd).Utvärdering av riksbankslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår enmotion med förslag om utvärdering avriksbankslagen.Jämför reservation 5 (v).MotionenI motion Fi253 föreslår () att dennya riksbankslagen skall utvärderas.Motionären erinrar om att den nya riksbankslagen harvarit i kraft . Erfarenheterna harenligt hans mening inte varit entydiga. Med tanke påden centrala betydelse som penningpolitiken har förden ekonomiska och sociala utvecklingen i ärdet hög tid att en utvärdering kommer till stånd.Finansutskottets ställningstagandeLagen (1988:1385) om Riksbank tillkom fattade beslut om att stärkaRiksbankens ställning och att ge banken en nyledningsorganisation (prop. 1997/98:40, bet.1997/98:KU15), och dessa ändringar kom också tilluttryck i riksbankslagen. Nyordningen har alltså gällti drygt tre år.Enligt finansutskottets mening är det ännu intemotiverat att göra någon översyn av riksbankslagen.Utskottet avstyrker därför motion Fi253 (s).Riksbankens ställningUtskottets förslag i korthetUtskottet ser ett värde i att det finns en bredpolitisk överenskommelse om Riksbankensställning. Motionens förslag att i principåtergå till den gamla ordningen avvisas ocksåmed hänsyn till att då inte skulleuppfylla sina internationella åtaganden.Jämför reservation 6 (v, mp).MotionenI motion Fi213 av m.fl. (v) anförs attföre 1999 beslutades penningpolitik avriksbanksfullmäktige som var utsedd av och ihuvudsak reflekterade de parlamentariskastyrkeförhållandena. styrs penningpolitiken aven direktion av sex ledamöter som skall stå vid sidanav politiken. Motionärerna är motståndare till dennaförändring. Systemet innebär bl.a. att en viktig delav politiken dras undan demokratin.