bet · GP01SFU18 · 2002-06-04 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet tre motioner (kd,c och fp) om en krisplan mot ohälsan som väcktsenligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen med anledningav händelse av större vikt. Vidare behandlarutskottet två motionsyrkanden (m och mp) som väcktsmed anledning av vårpropositionen (prop.2001/02:100).I motionerna föreslås bl.a. att det införs en nyrehabiliteringsförsäkring alternativt ett nyttsystem för rehabilitering samt enrehabiliteringsgaranti innebärande i det ena falletatt passiva utbetalningar av sjukpenning byts motrehabiliteringsersättning senast efter tre månaderssjukskrivning och i det andra fallet att ingen skallbehöva vänta mer än en månad på rehabilitering sedanbehov av en åtgärd konstaterats. Vidare föreslåsutbildning i försäkringsmedicin för läkare liksom enfördjupad samverkan mellan försäkringskassa,företagsläkare och arbetsledning. Dessutom lämnasförslag om bl.a. förebyggande ohälsoarbete ochöversyn av resurser och metoder irehabiliteringsarbetet. Därtill föreslås attriksdagen skall besluta om finansiell samordningmellan och bl.a. hälso- ochsjukvården.Enligt utskottet utgör de senaste årens utvecklinginom ohälsoområdet en av de svåraste utmaningarnasom de inom området verksamma myndigheterna ställtsinför. Utskottet konstaterar dock att de aktiviteteroch åtgärder som bedrivs inom ramen för regeringenss.k. elvapunktsprogram utgör ett gott underlag föratt komma till rätta med den ökande sjukfrånvaron. Iprogrammet ingår bl.a. en förnyelse av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen och etttydliggörande av arbetsgivarnas ansvar för ohälsan.Flertalet motionsyrkanden avstyrks med hänvisninghärtill.Såvitt gäller frågan om finansiell samordningföreslår utskottet att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört omriktlinjer för regeringens arbete med att ta framförslag om finansiell samordning mellansocialförsäkringen, hälso- och sjukvården,och arbetsmarknadsmyndigheterna.Därmed tillstyrker utskottet i huvudsak demotionsyrkanden (m, kd, c och fp) som väckts ifrågan.I ärendet finns fyra reservationer och tresärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Den ökande sjukfrånvaron och åtgärderför att öka hälsan i arbetslivet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fi36yrkande 3 i denna del och 2001/02:Fi41 yrkande 1i denna delReservation 1 (m, kd, c, fp) - delvisReservation 2 (mp)2. Läkarnas roll isjukskrivningsprocessenRiksdagen avslår motion 2001/02:Fi36 yrkande 3i denna del.Reservation 1 (m, kd, c, fp) - delvis3. RehabiliteringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf34yrkandena 2 och 3, 2001/02:Sf35 yrkandena 2-4,2001/02:Sf36 yrkandena 1-5 och 2001/02:Fi41yrkande 1 i denna del.Reservation 1 (m, kd, c, fp) - delvisReservation 3 (mp)4. Förstidspensionärers återgång tillarbetslivetRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf34 yrkande 4.Reservation 1 (m, kd, c, fp) - delvis5. Samverkan och finansiell samordningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om riktlinjer förregeringens arbete med att ta fram förslag omfinansiell samordning mellan socialförsäkringen,hälso- och sjukvården, ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Sf34 yrkande1, 2001/02:Sf35 yrkande 1, 2001/02:Sf36 yrkande 6och 2001/02:Fi36 yrkande 3 i denna del.Reservation 4 (s, v)den 4 juni 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), UllaHoffmann (v), (), vonEssen (m), (), Sven-ErikSjöstrand (v), (), Kerstin-MariaStalin (mp), (), (), (), ()och ().2001/02SfU18Redogörelse för ärendetUtskottet behandlar i detta betänkande tre motionersom väckts enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen. Ibetänkandet behandlas också två motionsyrkanden somväckts med anledning av vårpropositionen (prop.2001/02:100). Förslagen i motionerna återges ibilaga 1.Utskottet har under beredningen av ärendetinhämtat kompletterande information avstatssekreteraren i AgnetaKarlsson och generaldirektören vidArbetsmiljöverket, tillika projektledare för de s.k.trepartssamtalen mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter. Vidare har utskottet den 23maj 2002 hållit en offentlig utfrågning om denökande sjukfrånvaron med företrädare förRiksförsäkringsverket, ochSvenskt Näringsliv. I utfrågningen deltog ävenledamöter i social- och arbetsmarknadsutskottenliksom företrädare för ett flertal myndigheter ochorganisationer. En utskrift från utfrågningenåterfinns i bilaga 2.Utskottets övervägandenBakgrundUtveckling av sjukfrånvaron m.m.Enligt () budgetunderlagför ökade antalet långa sjukfall (365dagar eller mer) med ca 19 000 mellan åren 1999 och2000, vilket innebär en ökning . Mellan åren2000 och 2001 var ökningen av antalet långa sjukfallca 22 000, vilket motsvarar en ökning på . Försjukfall kortare än uppgick ökningen mellan1999 och och mellan 2000 och 2001till . Antalet nybeviljade förtidspensioner ellersjukbidrag ökade till drygt 55 000 under2001 jämfört med 2000.Av RFV:s statistikuppgifter avseende sjukfrånvaroni framgår att 353 000 personer erhöllersättning från sjukförsäkringen i form avsjukpenning eller rehabiliteringsersättning . Antalet personer med ersättning var iapril 2002 18 500 fler än och 38 500fler än , en ökning med 12 %.Ökningstakten, som för kvinnor tidigare legat på enbetydligt högre nivå än männens, är i stort settlika hög för kvinnor som för män. Antaletsjukskrivna ökar i en lägre takt äntidigare, men blir sjukskrivningarna alltlängre. Av de personer som var sjukskrivna i slutetav hade 117 500 varit sjukskrivna imer än , vilket var 20 000 fler än i februari2001, en ökning med 21 %.Även antalet nybeviljade förtidspensionerfortsätter att öka. Under perioden januari-april2002 beviljades ca 22 000 personer förtidspension,vilket är en ökning med jämfört medmotsvarande period . varantalet personer med förtidspension eller sjukbidrag464 000, varav kvinnor. Av dessa hade 353 000hel förtidspension eller sjukbidrag.Utgifterna för sjukförsäkringen ochförtidspensioneringen ökar också. Under periodenjanuari-april 2002 uppgick utgifterna försjukpenning till och förförtidspension eller sjukbidrag till 14,6 miljarderkronor. Jämfört med motsvarande period förra åretökade utgifterna för sjukpenning och förförtidspension eller sjukbidrag . (grafiskt element borttaget) Källa:RiksförsäkringsverketUtredningen om en handlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet, , har i sittslutbetänkande Handlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet (SOU 2002:5) gjort en analys avsjukfrånvaron. konstaterar atthelårssjukfrånvaron varierar från till avförväntad nivå mellan olika kommuner i landet.Utvecklingen inom vissa yrkesområden är dessutomväsentligt sämre än inom andra. Särskilt högasjuktal redovisas inom kommunala arbetsområden -vård, skola och omsorg. Det föreligger även storaskillnader mellan enskilda kommuner och landstingoch mellan olika arbetsplatser inom samma kommun. Påsamma sätt framträder stora skillnader inom denprivata sektorn - mellan branscher, inom branscheroch inom det enskilda företaget. Små arbetsplatseroch företag har en väsentligt lägre sjukfrånvaro änstörre.För innevarande budgetår har till anslaget 19:1Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisats . RFV har i budgetunderlaget för2003-2005 föreslagit ett tilläggsanslag på . Enligt RFV:s prognoskommer utgiften för anslaget att uppgå till49 . Regeringen har ivårpropositionen (prop. 2001/02:100) itilläggsbudget föreslagit att anslaget 19:1 ökas med2,. Utskottet har iyttrande 2001/02:SfU8y till finansutskottettillstyrkt förslaget. har därefter ibetänkande 2001/02:FiU21 tillstyrkt regeringensförslag om tilläggsbudget.SocialförsäkringsadministrationenFör innevarande budgetår har till anslaget 19:8Allmänna försäkringskassor anvisats 5 289 miljonerkronor. Av dessa medel har 100 miljoner kronortillförts efter förslag av utskottet i betänkande2001/02:SfU1. Genom ett sådant tillskott ansågutskottet att förutsättningar skapas förförsäkringskassorna både att höja ambitionsnivån vadgäller kvaliteten och effektiviteten ihandläggningen och att bättre hantera det storaantalet långa sjukfall.RFV har i budgetunderlaget för 2003-2005framhållit att resurserna inom socialförsäkringensadministration inte är i nivå med de krav som ställspå administrationen. möjligheteratt bromsa utvecklingen av sjukskrivningarna ärbegränsade eftersom inflödet i sjukförsäkringenbestäms av externa faktorer. Ärendevolymernaberäknas öka , till stor del på grundav allt längre sjukskrivningstider som delvisuppstår genom försäkringskassornas resursbehov. Föratt få ned denna mängd ärenden behövs enligt RFV etttillfälligt resurstillskott. RFV föreslår även attresurser tillfälligt tillförs försäkringskassornaför att kunna göra en engångsinsats med de sjukfallsom är . Totalt innebär detta en insatspå under 2003-2004, varav 250miljoner kronor avser 2003.I en skrivelse tillsocialförsäkringsministern från flertaletförsäkringskassor och Försäkringskasseförbundetanförs att försäkringskassorna kan minskasamhällets kostnader för sjukfrånvaron om deges tillräckliga resurser för att arbeta aktivtmot den ökade ohälsan i samhället.Regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa iarbetslivetRegeringen har i budgetpropositionen presenterat ettåtgärdsprogram, det s.k. elvapunktsprogrammet.Åtgärderna ingår i en sammanhållen strategisksatsning för förbättrade arbetsvillkor och hälsa iarbetslivet. Programmet omfattar åtgärder för attförebygga ohälsa i arbetslivet, rehabilitera dem somdrabbats samt vissa åtgärder inom hälso- ochsjukvården. Syftet är att sätta individen i centrumoch att göra arbetsgivarens ansvar för hälsantydligare. Programmet innefattar följande punkter.1. Nationella mål för ökad hälsa i arbetslivet.Regeringen har påbörjat ett arbete med att formuleraövergripande mål för ökad hälsa i arbetslivet. Föratt få ett tillräckligt genomslag i praktiken är detav central betydelse att arbetsmarknadens partermedverkar i målformuleringen.2. Trepartssamtal mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter. Trepartssamtalen syftartill att skapa en samsyn samt att samordnainsatserna i strategin för att motverka ohälsa iarbete. Samtalen avser såväl förebyggande arbete somrehabilitering.3. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivaren attförebygga ohälsa. Regeringen överväger olika sättatt med hjälp av ekonomiska drivkrafter fåarbetsgivare att ta ett större ansvar förarbetsvillkoren och att integrera det förebyggandeoch rehabiliterande arbetet i verksamheten.4. Utveckling av arbetsmiljöarbetet. Ett uppdraghar lämnats till att utreda hurarbetsmiljöcertifiering av privata och offentligaarbetsgivares verksamheter kan utvecklas till attbli en faktor som bidrar till ökad hälsa iarbetslivet.5. Särskilda ekonomiska drivkrafteri styrsystemet kommer att införas inom denoffentliga sektorn. Detta kommer att baseras på enredovisning av de anställdas hälsoläge hos denenskilde offentlige arbetsgivaren. Förutsättningarnaför att till stånd motsvarande redovisning även iprivata verksamheter skall undersökas.6. Försök att minska ohälsan inom den offentligasektorn. Särskilda försök genomförs hos några hos deoffentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga ochminska sjukfrånvaron.7. Förnyelse av rehabilitering - individen icentrum. fick RFV ochArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) i uppdrag att inledaen förnyelse av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen.8. Justeringar av gällande lagstiftning för atthöja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet. Regeringenöverväger att skärpa reglerna om arbetsgivarensskyldighet att medverka i rehabiliteringsarbetet.Detta innebär att arbetsgivarna alltid skall lämnaunderlag och yttrande från företagshälsovården den60:e dagen i en sjukperiod.9. Formerna för sjukskrivningsprocessen. Mönstretför sjukskrivningar visar betydande geografiskavariationer. Kunskapen om detta behöver förbättras.RFV har fått i uppdrag att i samråd medSocialstyrelsen närmare klargöra omfattningen avproblemen och följderna för försäkringskostnaderna.10. Förbättrad statistik och forskning påohälsoområdet. Kunskaperna om sjukskrivningensorsaker, samband och konsekvenser behöverförbättras. Det finns därför behov av mer utveckladforskning och statistik. Regeringen beslutade ijanuari 2002 om direktiv till en särskild utredaresom skall granska detta.11. Förbättrad tillgänglighet till behandling ihälso- och sjukvården. Den nationellahandlingsplanen för utveckling av hälso- ochsjukvården innebär att tillförshälso- och sjukvården under perioden 2001-2004.Landstingen kommer dessutom att under perioden2002-2004 tillföras sammanlagt 3,75 miljarder kronorför att öka tillgängligheten till behandlingar ihälso- och sjukvården.Samverkan och finansiell samordningI syfte att skapa drivkrafter inom systemen försocialförsäkring och hälso- och sjukvård för ettbättre utnyttjande av de gemensamma resursernabedrevs med stöd av lagen(1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring och hälso- ochsjukvård sådan försöksverksamhet på lokal nivå inomfem försöksområden (Finsam). För att prövamöjligheterna till en effektivare användning avtillgängliga resurser får enligt lagen (1994:566) omlokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst, om regeringen medger det, enförsäkringskassa, ett landsting och en kommun somhar kommit överens om det bedriva sådanförsöksverksamhet (Socsam). Sistnämndaförsöksverksamhet, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skallavslutas senast vid utgången av 2002. Utskottet harerfarit att regeringen avser att föreslå attSocsamförsöken förlängs med . Därtill har enförsäkringskassa möjlighetatt träffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser(Frisam).Med anledning av en motion om permanent finansiellsamordning mellan hälso- och sjukvården,socialförsäkringen och togs fråganupp för behandling i socialutskottet under hösten2000 (se bet. 2000/01:SoU5). På förslag avsocialutskottet och efter en överenskommelse i detutskottet mellan representanter för s, c, fp och mpbegärde att regeringen skyndsamt skulleåterkomma med förslag om finansiell samordningmellan hälso- och sjukvården, ochsocialförsäkringen i syfte att underlätta samarbeteför att åstadkomma ökad hälsa och minskadesjukskrivningar. ansåg att bättresamordning mellan hälso- och sjukvården,socialförsäkringen och kan bidra tillbättre hälsa och innebära att systemen fungerar mereffektivt. får medborgaren en bättre vårdoch samhällets totala kostnader hålls nere.Regeringen återkom därefter i budgetpropositionenför 2002 med förslag om att avDagmarmedlen skulle få användas för finansiellsamordning, varav avsåg anslaget19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Regeringen,som avsåg att återkomma beträffande den finansiellasamordningens närmare utformning, förklarade sigberedd att i tilläggsbudget eller ibudgetpropositionen pröva om ytterligaremedel skulle göras tillgängliga för dennaverksamhet.Inför behandlingen av budgetpropositionen för 2002fick socialförsäkringsutskottet muntlig informationav företrädare för om resultatet av denutvärdering om Socsam som skulle överlämnas tillregeringen senare samma höst. I betänkande2001/02:SfU1 konstaterade utskottet att riksdagenredan hade tagit ställning för en finansiellsamordning som skall omfatta tre parter. För att ensamordning skall kunna ge erforderligt stöd åtenskilda individer med sammansatta problem borde dendock enligt utskottet även omfattaarbetsmarknadsmyndigheterna. Med hänsyn härtillansåg utskottet att regeringen under våren 2002skulle återkomma till med förslag om enfinansiell samordning som omfattarsocialförsäkringen, hälso- och sjukvården,och arbetsmarknadsmyndigheterna.Enligt utskottet skall denna möjlighet tillsamordning vara permanent och rikstäckande ochutformas med utgångspunkt från bestämmelserna ilagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst. Riksdagenstidigare begäran om en finansiell samordning mellantre parter skall således kompletteras så att detblir möjligt även för arbetsmarknadsmyndigheternaatt ingå i en sådan samverkan. Motioner med yrkandeom finansiell samordning mellan försäkringskassa ochlandsting avstyrktes därmed. Utskottet påpekadesamtidigt att de möjligheter till samverkan sombedrivs inom ramen för Frisam skall fortsätta attgälla. Däremot fann utskottet inte skäl att föreslåatt medel skulle avsättas av anslaget 19:1 förfinansiell samordning. gav därefter somsin mening regeringen till känna vad utskottetanfört (rskr. 2001/02:84).Av RFV:s och i november 2001avlämnade slutrapport (Finansiell samordning 2001:1)framgår bl.a. att Socsamförsöken har underlättatgemensamma lösningar över sektorsgränserna. Personersom befinner sig långt från arbetsmarknaden harsärskilt uppmärksammats i genomförda aktiviteter,vilka möjliggjorts genom resursförstärkningar somfinansierats bl.a. genom sjukpenninganslaget.Resursförstärkningen har framför allt gått tillsocialtjänsten. Insatserna har haft en gynnsameffekt på kostnaderna för socialbidrag ochsjukpenning samt på utvecklingen av långa sjukfall.Däremot är det enligt rapporten osäkert om de totalakostnaderna påverkats positivt. Insatserna harupplevts som positiva av de deltagande individernasamtidigt som försöksverksamheten utgjort etttydligt stöd för personalen. I första hand är detdock enbart de som arbetat med Socsamaktiviteter somanser att samverkan över sektorsgränserna harförbättrats. Om Socsam skall tillämpas i hela landetkrävs enligt rapporten förändringar avSocsamlagstiftningen som bl.a. reglerarlänsarbetsnämndens medverkan samt ställningstagandetill frågan om hur sjukpenninganslaget kan användas.I november 2001 avlämnades även en rapport medutvärdering av Frisamverksamheten. Utvärderingen hargjorts av i samarbete med RFV,, ,och Svenska Kommunförbundet.Utvärderingen visar att välfärdssystemet fungerardåligt för människor med långvarigt behov avoffentlig försörjning. I rapporten uppskattas attdet finns behov av samarbete för ca 300 000människor i arbetsför ålder som har kontakt medminst två av verksamheterna försäkringskassa,arbetsförmedling och socialtjänst. De försök somgjorts med frivillig samverkan visar positivaresultat både för den enskilde individen och församhället, och har givit ökat handlingsutrymme åtvälfärdsorganisationerna. För att nå längre krävsdock enligt rapporten förändringar bl.a. i form aven lokal arena för gemensam prioritering avstödinsatser, en gemensam politisk nämnd på lokalnivå, särskilda resurser för lokalasamverkansgrupper och en individuell handlingsplanför den enskilde.Även Finsamförsöken har utvärderats.RFV och har i sinslutrapport (Finansiell samordning1997:1) framhållit att man genomFinsam introducerade en ny typ avekonomisk drivkraft innebärande atten ökad medvetenhet omsocialförsäkringskostnader och derassamband med sjukvårdens kostnaderleder till att resurserna användsmer effektivt. Den finansiella ramenför de tre försöksåren uppgick till12,, varav 2,5miljarder kronor frånsocialförsäkringen. avsocialförsäkringens medel kundedisponeras för särskilda insatser.Härigenom finansierades insatser för39 , t.ex. inköp avmedicinsk utrustning. Finsamförsökengav en ekonomisk besparing isocialförsäkringen på 154 miljonerkronor i defem försöksområdena. Resultatetutgör skillnaden mellan kostnadernaför sjukpenning ochrehabiliteringsersättning och deberäknade kostnaderna som skulle hauppstått om försöket inte bedrivits.Försökets fulla effekt, somuppskattas ha uppnåtts (år 3), beräknas motsvara enbesparing på . Det ekonomiskaresultatet har dock varierat mellande olika områdena. Fyra av femområden uppvisade klara överskottmedan det femte hade ett litetunderskott. Att det gick sämre i ettav områdena förklaras av att detområdet hade delvis annorlundaförutsättningar. Sjukfrånvaron mättsom ohälsotalet minskade iförsöksområdena med 2,5procentenheter mellan 1992 och 1995.Under samma period ökade ohälsotaleti landet med 2,1 procentenheter.Finsams målgrupp bereddes i viss månextra utrymme i vården, men enligtrapporten skedde detta inte påbekostnad av andra patientgrupper.Enligt rapporten har det inte varitmöjligt att studerakostnadsutvecklingen inom den del avhälso- och sjukvården som berörts avförsöket. Utskottet har erfarit atten kompletterande utvärdering avhela försöksperioden (1993-1997)visar ett ekonomiskt resultat somsammantaget för perioden uppgicktill ca 309 miljoner kronor.Krisplan mot ohälsanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om riktlinjerför regeringens arbete med att ta framförslag om finansiell samordning mellansocialförsäkringen, hälso- och sjukvården,ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Därmed bifallsdelvis motioner av ,ochFolkpartiet.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om- en ny rehabiliteringsförsäkring,- försäkringskassornas situation,- rehabiliteringsgaranti,- förtidspensionärers återgång tillarbetslivet,- ny åtgärdsplan mot den ökande sjukfrånvaronoch- förebyggande hälsoarbete.Jämför reservationerna nr 1 (m, kd, c ochfp), 2 och 3 (mp) samt4 (s och v).MotionerKristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf36 yrkande1 beslut om en ny rehabiliteringsförsäkring.Motionärerna anser att de förslag som lämnats av densärskilda utredaren islutbetänkandet Rehabilitering till arbete (SOU2000:78) bör genomföras. Förslagen innebär ensammanhållen rehabiliteringsförsäkring med en ökadförsäkringsmässighet, en förstärkt förebyggande rolloch en offentlig huvudaktör liksom en rätt tillrehabiliteringsstöd. I samma motion yrkande 2 begärsett tillkännagivande om situationen vidförsäkringskassorna. Motionärerna framhåller att dekraftiga neddragningar som försäkringskassorna harfått vidkännas innebär att de intelängre kan arbeta aktivt med rehabilitering.Försäkringskassorna bör därför tillföras merresurser. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande omsärskilda resultatenheter inom somarbetar med rehabilitering. Enligt motionärernaskall den viktiga rehabiliteringen inte behöva ståtillbaka för sjukpenningutbetalningar. Genom attinrätta särskilda resultatenheter för rehabiliteringkan t.ex. personal inte utan vidare föras från enenhet till en annan. I yrkandena 4 och 5 begärmotionärerna att regeringen dels påbörjar detnödvändiga lagstiftningsarbetet för den nyarehabiliteringsförsäkringen, dels tillsätter enorganisationskommitté med ansvar för genomförandet.I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande omfinansiell samordning. En stark försäkringsgivareenligt den föreslagna modellen med en sammanhållenrehabiliteringsförsäkring kan bli en brasamordningspart som tillsammans med övriga aktörerkan hitta effektiva samverkansmodeller utifrånlokala förutsättningar. Samordning avrehabiliteringsinsatser måste dock finnas på platsom finansiell samordning skall kunna fylla en reellfunktion. Den finansiella samordningen bör lösas isärskild ordning, varför det är mycket angeläget attregeringen återkommer till med enproposition härom.CenterpartietAgne m.fl. (c) begär i motion Sf35 yrkande 1beslut om permanent finansiell samordning av hälso-och sjukvården, ochsocialförsäkringen för att underlätta samarbetet ochåstadkomma ökad hälsa och minskade sjukskrivningar.Motionärerna hänvisar till att tidigarebegärt att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag härom. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att växla passivt stöd motrehabiliteringsersättning senast efter tre månaderssjukskrivning (rehabiliteringsgaranti). I sammamotion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om attförlänga gränsen för rehabiliteringsersättning.Motionärerna anser att den nuvarande ettårsgränsenbör tas bort. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om en individuell behandlingsplanför rehabilitering genom lagfästa rättigheter.Rehabiliteringsinsatserna skall enligt motionärernainte vara beroende av ålder, kön, funktionshindereller bostadsort.