bet · GP01KU23 · 2002-03-21 00:00:00 — Den innebär däremot ettfullt godtagbart krav på att även andramänniskors rättigheter och dengrundläggande demokratiska principen omalla människors lika värde skallrespekteras vid utövandet av dessa fri-och rättigheter.Sammantaget anser regeringen att detfinns mycket starka skäl för att nukriminalisera hets mot homosexuella somgrupp, såväl i som inomtryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagenstillämpningsområden. De skäl som talarför en sådan kriminalisering väger tyngreän de skäl som kan anföras däremot,främst intresset av att behållayttrandefriheten oförändrad i dennafråga. Regeringen föreslår således atthets mot homosexuella som grupp skallkriminaliseras, såväl i sominom tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagenstillämpningsområden.De starka skäl som talar för en sådankriminalisering av hets mot homosexuellamåste emellertid, på motsvarande sätt somtidigare har gjorts i fråga om andraskyddade grupper, även vid denlagtekniska utformningen avkriminaliseringen vägas mot andra,möjligen motstående, intressen, t.ex.intresset av vidast möjliga tryck- ochyttrandefrihet. Det straffbara områdetfår inte sträckas så långt att det kommeratt omfatta även en saklig diskussion omeller kritik av homosexualitet.Kriminaliseringen skall inte utgöra etthinder mot opinionsfriheten eller ett hotmot den fria åsiktsbildningen. Vidaremåste vetenskapens frihet bevaras. I detsagda ligger också att sådana påståendensom bäst bemöts eller tillrättaläggs i enfri och öppen debatt inte bör omfattas avkriminaliseringen.Motioner som väckts med anledning avpropositionenI motion 2001/02:K29 av Per m.fl.(m) föreslås att beslutar attavslå regeringens förslag om att utvidgatillämpningsområdet för bestämmelsen omhets mot folkgrupp i dels 16 kap. 8 §brottsbalken (yrkande 1), dels 7 kap. 4 §11 tryckfrihetsförordningen (yrkande 2) ienlighet med vad som anförs i motionen.Enligt motionärerna skall alla människori ett demokratiskt samhälle ha lika rätt,oavsett hudfärg, kön eller sexuellläggning. Tyvärr förekommer det attmänniskor trakasseras och utsätts förbrott bl.a. på grund av sin sexuellaläggning. Det är oacceptabelt att någonutsätts för hot eller våld på grund avsin sexuella läggning. Motionärerna anseratt det finns all anledning att agerakraftfullt mot sådana brottsligahandlingar. För Moderata samlingspartietär bestämmelsen i 2 kap. 1 §regeringsformen (RF) om varje medborgaresrätt till yttrandefrihet en av de mestfundamentala principerna för ett frittoch demokratiskt samhälle. Värnandet omdet fria meningsutbytet som engrundpelare i det fria samhället innebäratt även moraliskt förkastliga åsikterges utrymme. Priset för den egnayttrandefriheten är att också accepteraandra människors rätt att uttrycka sinuppfattning.Motionärerna ifrågasätter om hets medanspelning på sexuell läggning skallkriminaliseras på det sätt som nuföreslagits. I stället för att rikta insig på skydd av olika grupper menarmotionärerna att en lämpligare lösningskulle vara att ta sikte på brott sombegås mot enskilda individer.Regeringens förslag innebär att en nystraffsanktion införs. Frågan är, enligtmotionärerna, om regeringens förslaginnebär en förbättring av skyddet fört.ex. Genom brottsbalkensbestämmelser om förtal, olaga hot,misshandel och uppvigling m.m. skyddasalla människor mot dylika angrepp på sinperson - oavsett sexuell läggning.Motionärerna anser att förutsättningarnaatt ytterligare förbättra möjligheternaatt komma åt kriminella handlingar i formav hets, hot o.dyl. genom dennalagstiftning bör utredas. Det finns enrisk med att i lag ange grupper som ansessärskilt skyddsvärda. En översyn av helalagstiftningen om hets mot folkgrupp ärdärför påkallad. Möjligheterna att göralagstiftningen mer generell bör utredas.Mot bakgrund av vad som anförts ansermotionärerna att regeringens förslag omändring i 16 kap. 8 § BrB bör avslås.Regeringen föreslår också attbestämmelsen i TF om tryckfrihetsbrottethets mot folkgrupp skall utvidgas tillatt omfatta även hets med anspelning påsexuell läggning. En sådan bestämmelseinnebär en inskränkning av dengrundlagsstadgade yttrandefriheten.Inskränkningar i tryck- ochyttrandefriheten måste alltid utgöra deexceptionella undantagen från huvudregelnom öppenhet. Möjligheterna tillinskränkning skall alltså tillämpasrestriktivt eftersom det är fråga om attinskränka grundlagsstadgade rättigheter.Motionärerna delar uppfattningen attdet finns ett behov av att skydda vissagrupper mot hot eller andra uttryck förmissaktning på grund av deras sexuellaläggning. Skyddet för enskilda ellergrupper mot hets med anledning av derassexuella läggning bör, enligtmotionärerna, utformas på annat sätt,t.ex. genom att införa brottet olaga hoti TF:s brottskatalog.För att inskränka en grundläggande fri-och rättighet måste det göras enavvägning mellan intresset av att inteinskränka rättigheten och andramotstående intressen. Lagrådet har i sittyttrande vad gäller denna avvägning bl.a.anfört att det ytterst är envärderingsfråga huruvida ett intresse äratt anse som tillräckligt för attbegränsa yttrandefriheten. Lagrådetframhöll också i sitt yttrande att manhar förståelse för regeringens bedömning,men ville ändå framhålla att liknandeskäl som de som anförts vad gällerhets med anspelning på sexuell läggningockså kan anföras när det gäller en radandra utsatta grupper. Bestämmelsen omhets mot folkgrupp i TF är ett ingrepp itryck- och yttrandefriheten. Motionärernainstämmer i Lagrådets påpekande atthänsyn bör tas till yttrandefriheten närdet gäller frågan om att utvidgastraffbestämmelsen om hets mot folkgrupp.Motionärerna ifrågasätter ocksåeffektiviteten i den grundlagsändring somnu föreslås.Det är motionärernas bestämdaståndpunkt att möjligheterna i RF attinskränka grundläggande fri- ochrättigheter skall tillämpas ytterstrestriktivt. Mot bakgrund av vad somanförts bör regeringens förslag omändring i 4 kap. 7 § 11 TF avslås.I motion 2001/02:K28 av . (m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om dennuvarande lagstiftningen om hets motfolkgrupp (yrkande 2) och att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av dagens hetslagstiftningenligt vad som anförs i motionen (yrkande3).Motionärerna anser att hänsyn bör tastill yttrandefriheten när det gäller attutvidga skyddet som straffbestämmelsen omhets mot folkgrupp ger. Bestämmelsen omhets mot folkgrupp i TF är ett ingrepp itryck- och yttrandefriheten.Det finns, enligt motionärerna, flernackdelar än fördelar med att i lag angegrupper som anses särskilt skyddsvärda.Därför bör lagen om hets mot folkgruppavskaffas och skyddet mot alla former avkränkningar mot individer ses över och,vid behov, stärkas.Det är inte visat att den föreslagnainskränkningen i yttrandefriheten kommeratt ha någon effekt på de brott som begåsmed anledning av vissa personers sexuellaläggning. Rasister och nazister uttryckerfortfarande i olika publikationer hat ochringaktning mot vissa folkgrupper - trotsatt det är kriminaliserat genombestämmelsen om hets mot folkgrupp i TF.Under vissa förutsättningar är detmöjligt att inskränka några av de fri-och rättigheter som skyddas i grundlagen.Det är motionärernas ståndpunkt attmöjligheterna i RF att inskränkagrundläggande fri- och rättigheter skalltillämpas ytterst restriktivt.Regeringens förslag om ändring i TF böravslås.I stället vill motionärerna hänvisatill andra instrument som skyddarindivider mot olika typer av hotfullatillmälen o.dyl. I TF:s brottskataloganges t.ex. både förtal och uppvigling.Det finns således redan i dagåsiktsneutrala lagrum att åberopa närnågon eller några har uttryckt åsiktersom innebär hets mot personer medanledning av deras sexuella läggning.Genom bestämmelser omförtal, olaga hot, misshandel ochuppvigling m.m. skyddas alla människormot dylika angrepp på sin person -oavsett sexuell läggning.Förutsättningarna att ytterligareförbättra möjligheterna att komma åtkriminella handlingar i form av hets, hoto.dyl. genom lagstiftning bör utredas.Regeringen borde återkomma till riksdagenmed ett förslag som ersätter lagen omhets mot folkgrupp med ett skärpt skyddför alla dem som utsätts för organiseradförföljelse och våld.Justitieutskottets yttrandeI motionerna K28 och K29 yrkas avslag påpropositionens förslag såvitt avser hetsmot folkgrupp. Motionärerna anser att detstraffrättsliga skyddet bör utgå frånindividperspektivet i stället förgrupperspektivet och begär att fråganutreds. villinledningsvis slå fast att kränkandetillmälen av den karaktär som fallerunder bestämmelsen om hets mot folkgruppnormalt är straffbar också när de riktasmot en individ och inte avser enfolkgrupp, se t.ex. 5 kap. 5 § 3 och 4brottsbalken. Enligt justitieutskottetsmening kan varken den ena eller den andratypen av straffbud avvaras.Justitieutskottet är alltså inte berettatt avstyrka bifall till propositionen idenna del med hänvisning till de argumentsom förs fram i motionerna K28 och K29.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet råder det ingen tvekanom att homosexuella är en utsatt grupp ivårt samhälle. Den utsätts för enhetspropaganda av ett slag som det intefinns något egentligt skydd mot.Utskottet anser liksom regeringen att detfinns mycket starka skäl för att nukriminalisera också hets mot homosexuellasom grupp.Begränsningar av yttrandefriheten,särskilt i tryckt skrift och andragrundlagsskyddade framställningar, skallenligt regeringen minimeras och vara såfå och tydliga som möjligt. Tryckfrihetenoch yttrandefriheten är grundpelare i ettdemokratiskt samhälle och gränserna fördessa intressen skall inte påverkas avolika tillfälliga opinionsströmningar isamhället. Med hänsyn till den stabilitetsom bör prägla grundlagarna måste det,enligt regeringen, finnas starka skäl föratt införa kriminalisering även itryckfrihetsförordningen (TF) ochyttrandefrihetsgrundlagen (YGL). För enkriminalisering av hets mot homosexuellaockså i TF och YGL talar, enligtregeringen, särskilt den omständighetenatt de uttalanden och andra meddelandensom skulle omfattas av kriminaliseringeni stor omfattning sprids just i skrifteller andra grundlagsskyddade medier. Föratt en bestämmelse om hets mothomosexuella skall vara effektiv måsteenligt regeringen en motsvarighet tilldenna bestämmelse finnas itryckfrihetsförordningens brottskatalog.Utskottet instämmer i regeringensbedömning.Utskottet delar regeringens bedömningatt hets mot homosexuella börkriminaliseras i samt attmotsvarande kriminalisering också börinföras inom tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihetsgrundlagenstillämpningsområden. Utskottet avstyrkerdärför motionerna K29 yrkande 2 samt K28yrkandena 2 och 3. Eftersom regeringen ipropositionen föreslår att förslaget tilländring i 16 kap. 8 § skallträda i kraft först den 1 januari 2003och då utskottet föreslår attbehandlingen av det förslaget skalluppskjutas till 2002/(ses. 35) bör också behandlingen av motionK29 yrkande 1 skjutas upp.Avgränsning och lagteknisk lösningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att utskottetsförslag till 7 kap. 4 § 11tryckfrihetsförordningen antas somvilande.Utskottet föreslår att riksdagenbeslutar skjuta upp behandlingen avregeringens förslag till 16 kap. 8 §brottsbalken och behandlingen av motion2001/02:K29 yrkande 1 till 2002/03 årsriksmöte.Utskottet avstyrker motionerna2001/02:K26, 2001/02:K27 yrkande 3,2000/01:K374, 2000/01:Ju724 yrkande 1,2001/02:K284 yrkande 9, 2001/02:K361,2001/02:L367 yrkande 6, 2001/02:L371yrkandena 3 och 8 samt 2001/02:A388yrkande 4.PropositionenRegeringen föreslår att brottsbalkensbestämmelse om hets mot folkgrupputvidgas så att den omfattar även hot ochuttryck för missaktning mot folkgruppeller annan sådan grupp av personer medanspelning på sexuell läggning.Motsvarande ändring skall, enligtregeringen, göras itryckfrihetsförordningens brottskatalog.Kriminaliseringen bör, enligt regeringen,ske genom en utvidgning av de gällandebestämmelserna om hets mot folkgrupp.Kriminalisering av hets mot homosexuellakan ske antingen genom en utvidgning avde nuvarande straffbestämmelserna om hetsmot folkgrupp eller genom att ettsärskilt brott tillskapas.Ett stort antal remissinstanser har,mot kommitténs förslag att införa ettnytt brott, invänt att det är lämpligareatt föra in gruppen homosexuella bland deövriga grupper som redan skyddas av dengällande bestämmelsen. Regeringenansluter sig till uppfattningen attövervägande skäl talar för attkriminaliseringen bör ske genom enutvidgning av den befintliga bestämmelsenom hets mot folkgrupp.Det finns, enligt regeringen, olikafördelar med en sådan lagteknisk lösning.Ett skäl för denna lösning är att en ochsamma gärning bestående i sådanauttalanden eller andra meddelanden somotvetydigt ger en koppling till nazismenoch dess förföljelse av olika grupper,t.ex. bärande av hakkors, med kommitténsförslag skulle kunna bedömas som tvåolika brott, nämligen hets mot folkgruppoch hets mot homosexuella.Lagtekniskt är det också en fördel attkunna ansluta till redan utbildad praxisbeträffande hets mot andra grupper somskyddas av bestämmelsen och markera förrättstillämparen att han eller hon skallgöra samma principiella överväganden vidbedömningen av en sådan gärning som avserhomosexuella som då gärningen avser andragrupper.Sammanfattningsvis bör, enligtregeringen, hets mot homosexuellalagstiftningstekniskt behandlas på sammasätt som hets mot andra grupper somskyddas av den nu gällande bestämmelsen.Skall skyddet begränsas till att avseendast homosexuell läggning?En särskild fråga är om skyddet enligtden utvidgade kriminaliseringen börbegränsas till att avse endasthomosexuell läggning.Frågan tas upp i ett särskilt yttrandeav fyra av kommitténs ledamöter. De fyraledamöterna anser att det finns goda skälatt på något sätt inkludera även bisexuella och s.k. transpersoner och anger attdet eventuellt skulle kunna ske genom i lagtexten ger skydd mot kränkningarpå grund av sexuell läggning.Med "transpersoner" brukar i regelavses transvestiter, transsexuella ochandra personer som har en könsidentiteteller ett könsrollsöverskridandebeteende, som eller alltid skiljersig från samhällets gängse normer för huren man respektive en kvinna förväntasvara. I betänkandet 2000/01:SfU11behandlade socialförsäkringsutskottet enmotion med yrkande att även bisexuellaoch transpersoner borde omfattas av dennationella handlingsplanen mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering i regeringens skrivelse2000/01:59. Utskottet konstaterade attbisexualitet är en sexuell läggning,varför bisexuella således omfattas avhandlingsplanen i fråga om diskrimineringpå grund av sexuell läggning. Angåendetranspersoner ville utskottet skilja påtranssexualism och transvestism.Transsexualism, menade utskottet, haringet med personens sexuella läggning attgöra utan berör könsidentiteten.Utskottet framhöll att diskriminering pågrund av transsexualism är att betraktasom könsdiskriminering. Transvestismdäremot, menade utskottet, är ettsexuellt beteende.Regeringen ifrågasätter inte attenskilda transpersoner ofta drabbas avhot, våld och andra kränkningar. Detta ärnaturligtvis oacceptabelt. Bestämmelsenom hets mot folkgrupp tar dock inte siktepå dessa sorters övergrepp mot enskilda.Sådana gärningar är kriminaliseradeenligt andra bestämmelser. Bestämmelsenom hets mot folkgrupp tar i stället siktepå hets mot kollektivt bestämda grupper.Regeringen vill framhålla att de personersom ingår i beteckningen transpersonernaturligtvis inte är mindre skyddsvärdaän andra. Men även om det skulleförekomma hetspropaganda mottranspersoner som grupp saknas det i vartfall belägg för att detta skulle ha skettpå ett sådant sätt att det nu skullekunna motivera någon ytterligarebegränsning av yttrandefriheten. Dennagrupp bör därför inte föras in ibestämmelsen om hets mot folkgrupp.Även om det är just de homosexuellasutsatta situation som motiverar atttillämpningsområdet för bestämmelsen omhets mot folkgrupp utvidgas, anserregeringen att den lagtekniskautformningen av denna utvidgning bör skepå ett sätt som stämmer överens medutformningen av bestämmelsen i övrigt.Regeringen ansluter sig här till attbrottsbeskrivningen generellt bör avsestraffbara anspelningar på sexuellläggning. Lagrådet har inte ifrågasattdet sålunda föreslagnatillämpningsområdet utan tvärtom funnitatt argumentet får godtas.Lagrådet anför dock att uttrycketsexuell läggning kan uppfattas på olikasätt och att det torde föreligga enbetydande risk för att det kommer attmissuppfattas av många. Med hänsyn tilldet intresse av en klar och tydliglagstiftning som gör sig särskiltgällande vid strafflagstiftning förordarLagrådet att uttrycket, itryckfrihetsförordningens och bestämmelser om hets mot folkgrupp,skall ersättas med "homosexuell,bisexuell eller heterosexuell läggning".Regeringen delar Lagrådets uppfattningi fråga om intresset av en klar ochtydlig strafflagstiftning och har ocksåförståelse för Lagrådets förslag. Framförallt är det av rättssäkerhetsskäl viktigtatt inte riskera att åstadkommaoförutsebara konsekvenser för enskilda.I fråga om uttrycket sexuell läggninghar gett regeringen i uppdragatt utreda en enhetlig term i svensk lagför vad som betecknas som sexuellläggning (bet. 1997/98:JuU20, rskr.1997/98:276). Regeringen uppdrog däreftertill diskrimineringsutredningatt se över användningen av uttrycketsexuell läggning i syfte att åstadkommaen konsekvent användning av uttrycket ilagstiftningen (dir. 1999:49).Utredningen har - i betänkandet Etteffektivt diskrimineringsförbud, Om olagadiskriminering och begreppen ras ochsexuell läggning (SOU 2001:39) - uttalatatt begreppet sexuell läggning, när detförekommer i lagtext, bör avse homo-, bi-och heterosexuell läggning.Enligt regeringens mening är det ettangeläget intresse att utvecklingen motatt etablera uttrycket sexuell läggningsom en vedertagen lagteknisk term förhomo-, bi- och heterosexualitet kanfortsätta, så att uttrycket, nu ochframöver, kan användas med denna innebördpå ett enhetligt och konsekvent sätt ilagstiftningen. En sådan fortsattkonsekvent användning av uttrycket ilagstiftningen är också ägnad attundanröja de farhågor förmissuppfattningar som Lagrådet haruttryckt.Regeringen gör bedömningen att det inteheller med en användning av det mersammanfattande uttrycket sexuell läggningskulle kunna uppkomma sådan oklarhet somkan leda till rättsförluster förenskilda. Regeringen föreslår attbestämmelserna utformas så att de träffarhot och missaktning med anspelning påsexuell läggning. Uttrycket sexuellläggning i bestämmelserna om hets motfolkgrupp skall alltså, liksom i övriglagstiftning, omfatta homo-, bi- ochheterosexuell läggning, men inte sådanasexuella intressen, variationer, inriktningar eller beteenden, som kan finnashos såväl hetero- och homo- sombisexuella personer. Begreppet sexuellläggning omfattar således intetranssexualism eller transvestism. Detomfattar inte heller böjelser såsomexempelvis pedofili.Närmare om det straffbara områdetDen valda lagtekniska lösningen syftartill att markera att samma principiellaöverväganden skall göras vid bedömningenav en sådan gärning som avser exempelvishomosexuella som vid bedömningen av engärning som avser någon av de andragrupper som skyddas av bestämmelserna omhets mot folkgrupp. Regeringen villframhålla att förslaget till enkriminalisering av hets med anspelning påsexuell läggning, lika lite som denmotsvarande gällandekriminaliseringen av hets mot folkgrupp,är avsett att hindra en fri och sakligdebatt. Meningen är alltså inte atthindra resonemang och diskussioner omhomosexualitet, bisexualitet ellerheterosexualitet vare sig inom kyrkoreller på andra håll i samhället. Detmåste också vara möjligt för homosexuellaoch andra att i en fri och öppen debattbemöta och tillrättalägga felaktigauppfattningar och på så sätt motverkafördomar som annars riskerar attkonserveras och leva kvar i det fördolda.Den nuvarande lagstiftningen om hetsmot folkgrupp innehåller ocksåbegränsningar så att inte varje yttrandesom innehåller omdömen om en viss gruppeller varje uttryck för missaktning ärstraffbelagt. Således sägs i förarbetenabl.a. att det för straffbarhet bör krävasatt det är fullt klart att uttalandetöverskrider gränsen för en saklig ochvederhäftig diskussion rörande gruppen ifråga. Vid prövningen av om en gärningutgör straffbar hets mot exempelvishomosexuella, måste också uttalandeteller meddelandet - liksom annars när detgäller prövningen av om en gärning utgörhets mot folkgrupp - alltid bedömas isitt sammanhang. Motiven för gärningenmåste därvid beaktas.Ett visst utrymme för straffriakritiska eller liknande uttalanden måstesjälvfallet finnas. Avgörande blir hurmeddelandet framstår vid en objektivbedömning. Vidare måste det med hänsyntill sammanhanget stå klart attgärningsmannens uppsåt med meddelandetvarit att sprida ett sådant meddelandesom innefattar hot mot eller missaktningför gruppen i fråga. I detta sammanhangkan erinras om den uttryckliga s.k.instruktionen i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen. Deninnebär att den som dömer över missbrukav tryck- respektive yttrandefriheteneller vakar över dessa friheter skallbetänka att de utgör grundvalar för ettfritt samhällsskick, uppmärksamma syftetmer än framställningssättet och hellrefria än fälla.Det som föreslås kriminaliseras ärhets mot kollektivt bestämda grupper medanspelning på sexuell läggning. Det rörsig alltså om sådana kränkande omdömenoch hotfulla uttalanden om främsthomosexuella som grupp som tar sinutgångspunkt i att gruppen har denläggning den har. Att endast citera ochdiskutera exempelvis religiösa urkunderfaller inte inom det straffbara områdetenligt förslaget. Det bör däremot inte -lika litet som det är tillåtet attutifrån religiösa texter hota eller uttrycka missaktning för muslimer ellerkristna - vara tillåtet att användasådant material för att hota elleruttrycka missaktning för homosexuella somgrupp. Det är här viktigt att skiljauttalanden och meddelanden som anspelarpå läggningen som sådan och uttrycker hoteller missaktning mot kollektivet pågrund av denna läggning från sådanauttalanden eller andra meddelanden somanspelar på beteenden eller sådanauttryck som läggningen kan ta sig, mensom inte kan tänkas syfta till att kränkaeller hota hela den grupp av människorsom har denna läggning. Det måste tillexempel - på motsvarande sätt som i daggäller i fråga om exempelvis uttalandenmed anspelning på trosbekännelser - varamöjligt att diskutera olika livsstilaroch livsåskådningar.Motioner som väckts med anledning avpropositionenI motion 2001/02:K26 av . (kd) föreslås att riksdagengodkänner vad som i motionen anförs omatt normativa uttalanden i enpredikosituation kring företeelser inomsexuallivet inte faller inom detstraffbara området vad avser brottet hetsmot folkgrupp. anser ilikhet med regeringen att det finnsstarka skäl att nu kriminalisera bl.a.hets mot homosexuella som grupp.Motionärerna anser det logiskt attanvända ett generellt, men välförfattningsmässigt avgränsat begrepp.Det som föreslås kriminaliseras ärhets mot kollektivt bestämda grupper medanspelning på sexuell läggning.Att endast citera och diskuteraexempelvis religiösa urkunder faller inteinom det straffbara området hävdarregeringen. Frikyrkosamråd (FSR)har i ett remissyttrande ansett att om enny lagstiftning till äventyrs skallgenomföras, är det ett minimikrav att detmycket tydligare definieras vad som ärstraffbart och att det tydligt framgåratt predikosituationer eller motsvarandeinte omfattas av det straffbelagdaområdet. Det kan, enligt motionärerna,möjligen förefalla något oklart vadregeringen avser med begreppet diskuteraställt i relation tillpredikosituationer. Predikosituationereller med andra ord en förkunnelse är isig normerande till sin karaktär och kanalltså innehålla uppmaningar till ettvisst beteende eller en viss livsstil.Det är diskutabelt om den typen avföreteelser faller in under begreppetdiskutera.