bet · GP01KRU19 · 2002-05-14 00:00:00 — Kulturmiljöarbetet i länen skallutvecklas mot bakgrund av dessa mål. (Seregleringsbrev för avseendelänsstyrelserna m.m.)Anslaget 28:27 Bidrag till kulturmiljövård uppgårtill för år 2002.Anslaget ökades med 46 miljonerkronor, varav merparten tillfördes anslagsposten 1Bidrag till kulturmiljövård, vilket totalt uppgårtill knappt 271,5 miljoner kronor.Bidrag utgår i enlighet med bestämmelserna i enligt förordningen (1993:379) om bidrag tillkulturmiljövård.Projektet och historia (som omnämns ovan underden sista strecksatsen) är ett gemensamt projekt förSkogsstyrelsen och RAÄ och där ävenArbetsmarknadsverket medverkar genom sin regionalaoch lokala organisation. Myndigheternas roll iprojektet är att samordna och ha ett övergripandeansvar för centrala frågor kring inventering,utbildning och information för de regionala projektsom pågår i landet. På regional nivådrivs projekten av skogsvårdsstyrelserna,länsstyrelserna och länsmuseerna.Det rikstäckande projektet har kostnadsberäknatstill ca eller 90 miljoner kronorårligen . Beslut om den fortsattafinansieringen har ännu inte fattats ().Inventering, utbildning och kommunikation är detre grundpelare som projektet skall byggas på. Föratt få det att fungera behövs också utveckladesystem för uppföljning och utvärdering samtforsknings- och utvecklingsinsatser.De regionala projekten har pågått sedan år 1995.Inventeringsarbeten har bedrivits i 14 län, ochuppskattningsvis har 50 000-70 000 platser medfornlämningar eller kulturhistoriska lämningarpåträffats i skogsmark.Följande uppgifter om harhämtats från RAÄ:s hemsida.Fornminnesregistret är ett nationellt registermed uppgifter om fornlämningar och andrakulturhistoriska lämningar i hela landet. I daginnehåller registret information om närmare enmiljon fasta fornlämningar och övrigakulturhistoriska lämningar. Dessa finnsregistrerade på ca 400 000 platser. Registretfyller en viktig funktion för kulturmiljövårdenoch finns även tillgängligt för allmänheten.Uppgifterna i kommer tillstora delar från inventeringar och arkeologiskautgrävningar som genomförts på olika platser ilandet. Varje länsmuseum och länsstyrelse harkopior på uppgifterna för respektive län men detkompletta registret finns bara hosRiksantikvarieämbetet i består av två delar: delsekonomiska kartor med varje känd fornlämningmarkerad, dels texter som beskriverfornlämningen. Av texterna framgår bl.a. vilketlagskydd lämningen har, måttangivelser,noteringar om eventuella skador och hänvisningartill äldre anteckningar i andra arkiv. Förnärvarande finns cirka 8 000 inventeringsböckeroch 12 600 kartor med fornlämningar markerade.I januari 1999 startade ProjektFornminnesinformation. Projektet skall bl.a.resultera i att informationgörs tillgänglig digitalt.MotionernaI två motioner understryks behovet av registreringav fornlämningarna i skogen.Motionären bakom motion 2000/01:Kr323 (s) anföratt inventering och registrering av fornlämningar iskogsmark gör det lättare att informera t.ex.maskinförare om var fornlämningar finns i områdensom skall avverkas. Motionsförslaget syftar till attriksdagen skall göra ett tillkännagivande förregeringen om behovet av en riksomfattandeinventering och digitalisering av fornlämningar iskogsmark (yrkande 1).I motion 2000/01:MJ306 (m) yrkas att registreringav befintliga fornlämningar i skogen skallprioriteras (yrkande 8 i denna del).I tre motionsyrkanden framförs krav som bl.a. gällerbehovet av information och utbildning omfornlämningar.I motion 2000/01:Kr323 (s) sägs att skogsbruketförorsakar omfattande skador på fornlämningar. Denmesta skadegörelsen sker vid markberedning.Skadefrekvensen minskar då man informerar om var detfinns fornlämningar inom avverkningsområdetoch/eller om man märker ut fornlämningarna föreavverkning. I motionen föreslås att skallgöra ett tillkännagivande om behovet av stöd ochrådgivning om fornlämningar till de entreprenöreroch maskinförare som utför avverkningsarbete(yrkande 2).Ett liknande förslag framförs i motion2001/02:Kr265 (kd) yrkande 3. Enligt motionären ärinformation en grundförutsättning för attfornlämningarna inte skall skadas.I motion 2001/02:Kr265 (kd) yrkas även attutbildning som rör fornlämningar skall ökas inombåde skogsvårdsstyrelserna och länsstyrelserna, somär delaktiga i det praktiska arbetet med att bevarade kulturhistoriska lämningarna. Utbildning börockså erbjudas skogsägare och företag som erbjuderskogsbrukstjänster (yrkande 4).I en rad motioner krävs en översyn avkulturminneslagen m.m. Syftet bakom motionerna2000/01:MJ306 (m) yrkande 8 i denna del,2000/01:MJ312 (kd) yrkande 5, 2001/02:MJ339 (c)yrkande 2, 2001/02:Kr265 (kd) yrkande 1 och2001/02:Kr278 (m) yrkandena 1 och 2 är att skapa enreglering som medger ersättning för inskränkning ibrukandet inom fornlämningsområden. I motion2001/02:Kr265 (kd) yrkas även att översynen skallinbegripa en definition av begreppet fastfornlämning (yrkande 2). Slutligen framställs imotion 2000/01:Kr232 (s) ett yrkande som inte ärfullt så långtgående som övriga här aktuella utansom syftar till att en översyn och utvärdering skallgöras av hur röjningsrösen hanteras enligtkulturminneslagen. Yrkandets syfte är att bedöma omhanteringen är den mest rationella från såvälskogsbrukets som kulturskyddets synpunkt.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr278 (m) anseratt skogs- och markägarna i fortsättningen skallkommunicera med endast en myndighet i skogsfrågoroch inte som med både RAÄ och . Enöversyn bör därför göras av RAÄ:s ochSkogsstyrelsens inbördes roller och ansvarsområdenliksom av skogsvårdsorganisationens möjligheter attöverta hela eller delar av tillsynen enligtkulturminneslagen vad gäller skogen (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeDen tekniska utvecklingen inom skogsbruket har genomde rationella metoder som tillämpas inneburit riskerför att väsentliga kulturmiljövärden skall gåförlorade. I ett tidigare avsnitt i detta betänkanderedovisas det lagskydd som finns för fornlämningar iskogen, liksom de miljökvalitetsmål som gäller förskogen.Som redovisats ovan pågår en systematiskinventering och registrering av fornlämningar iskogen. Det är RAÄ:s ambition att uppgifterna ifornminnesregistret skall bli tillgängligaför alla genom den pågående digitaliseringen av deuppgifter som läggs in i registret. Det behov av enriksomfattande inventering och digitalisering avfornlämningar i skogsmark som påtalas i motionerna2000/01:Kr323 (s) yrkande 1 och 2000/01:MJ306 (m)yrkande 8 i denna del har således redanuppmärksammats. Yrkandena bör därför varatillgodosedda, varför de avstyrks.Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motionerna 2000/01:Kr323 (s) yrkande 2 och2001/02:Kr265 (kd) yrkandena 3 och 4 och som innebäratt det är angeläget att information och utbildningom fornlämningar i skogen kommer till stånd. Inomramen för projektet och historia harmyndigheterna i uppgift att samordna och ta ettövergripande ansvar för centrala frågor kringinventering, utbildning och information för deregionala projekt som pågår i landet.De uppgifter om projektet och historia, somkulturutskottet har inhämtat från RAÄ, visar att -förutom inventering - utbildning och kommunikationutgör projektets grundpelare samt att man strävarefter att uppnå utvecklade system för uppföljningoch utvärdering samt forsknings- ochutvecklingsinsatser.En av förutsättningarna för att informationen omfornlämningarna i skogen skall bli framgångsrik ochnå ut till berörda är att fornminnesregistret blirtillgängligt för alla genom digitalisering. RAÄ:sprojekt har - som nämnts i detföregående - detta syfte. I beskrivningen avprojektet och historia har man från RAÄ:s sidaockså pekat på behovet av opinionsbildning som ettviktigt instrument tillsammans med stöd och bidragtill olika aktiviteter för att sprida kännedom omkulturmiljövård i skogen. Skolor och studieförbundär exempel på samarbetsparter som RAÄ hoppas skallbidra till att skapa förståelse för behovet av attskydda fornlämningarna. RAÄ har även nämnt attvidareutbildning anordnas för skogsentreprenörer,maskinförare, skogsarbetare och skogsåkare ikulturmiljövård och om olika typer av forn- ochkulturminnen från olika tider som kan förekomma iskogsmark samt om praktiskt handlingssätt vidskogliga arbeten i anslutning till forn- ochkulturminnen.Enligt utskottets uppfattning visar det anfördaatt de förslag som framställts motionsvägen rörandeinformation och utbildning bör kunna tillgodosesgenom det arbete som berörda myndigheter m.fl.genomför. Motionerna bör därför inte föranleda någonåtgärd från sida. Utskottet avstyrkermotionerna 2000/01:Kr323 (s) yrkande 2 och2001/02:Kr265 (kd) yrkandena 3 och 4.Den begäran om en översyn av kulturminneslagen m.m.i olika avseenden som framställts i en rad motionergrundar sig bl.a. på uppfattningen att skogsbrukettvingas bli orationellt genom hänsynstagande tillfornminnen och att skogsägarna bör erhållaersättning för inskränkning i brukandet av skogen.Av 2 kap. 15 § KML framgår vilka bestämmelser somgäller för att en markägare skall erhålla ersättningom han ej får tillstånd av att rubba,ändra eller ta bort en fast fornlämning. Dengrundläggande förutsättningen för att erhållaersättning är att fornlämningen är helt okänd ochutan synligt märke ovan jord. En ytterligareförutsättning är att det vägrade tillståndet vållarsökanden betydande hinder eller olägenhet.Enligt utskottets uppfattning är det beklagligt ombrukarintresset ställs mot bevarandeintresset. Detär utskottets förhoppning att markägare, brukare ochentreprenörer genom ökad kunskap om dekulturhistoriskt intressanta och värdefullalämningar som finns i skogsmarken också får ökadförståelse för behovet av skydd för dekulturarvsvärden och kulturhistoriska spår som finnskvar från forna tider i skogen i form avodlingsrösen, husgrunder, fångstgropar m.m. Deinformations- och utbildningsinsatser som redan görsoch som kommer att fortsätta inom ramen förprojektet och historia kan komma att få storbetydelse för markägarnas och brukarnas inställningi dessa frågor. Inom ramen för projektet bör ocksåerfarenheter kunna samlas om i hur stor omfattningmarkägarna i realiteten tvingas till inskränkning imarkanvändningen och därigenom anser sig gå miste omintäkter.Det ankommer på de kulturmiljövårdandemyndigheterna att kontinuerligt följa upp effekternaav gällande bestämmelser, att hålla sig underrättadeom eventuella problem som följer av dessa och atttill regeringen rapportera om problemen och föreslåde ändringar av gällande bestämmelser som bedömsvara nödvändiga. Enligt utskottets uppfattning finnsdet inte anledning att från sida nu göraett uttalande om en översyn av KML eller en översynav hur röjningsrösen hanteras enligtkulturminneslagen.Utskottet föreslår därför att skallavslå motionerna 2000/01:Kr232 (s), 2000/01:MJ306 (m) yrkande 8 i denna del,2000/01:MJ312 (kd) yrkande 5, 2001/02:Kr265 (kd)yrkandena 1 och 2, 2001/02:Kr278 (m) yrkandena 1 och2 samt 2001/02:MJ339 (c) yrkande 2.Förslaget i yrkande 3 i motion 2001/02:Kr278 (m)syftar till en översyn av RAÄ:s och Skogsstyrelsensinbördes roller.Nuvarande rollfördelning innebär attskogsvårdsorganisationen, dvs. somcentral förvaltningsmyndighet för frågor omskogsbruket och chefsmyndighet för de elva regionalaskogsvårdsstyrelserna, skall verka för att landetsskogar vårdas och brukas på ett sådant sätt att deav statsmakterna beslutade målen för skogspolitikenkan uppnås. Vidare skall RAÄ som central myndighetarbeta för att målen för verksamheten inomkulturmiljöområdet uppnås. RAÄ:s verksamhet skallbl.a. syfta till att kulturarvet och miljönskulturvärden tas till vara inom olikasamhällssektorer, bl.a. inom jord- och skogsbruket.I enlighet med de av antagnamiljökvalitetsmålen och delmålen för skogspolitikenskall skogsvårds- och kulturmiljöorganisationernasamverka så att det historiska skogslandskapet imöjligaste mån värnas. Enligt kulturutskottetsuppfattning synes nuvarande rollfördelning mellan detvå samhällssektorerna vara ändamålsenlig. Detankommer på de centrala myndigheterna att följa uppoch utvärdera resultatet av den pågående samverkanmellan myndigheterna och att uppmärksamma regeringenpå de olägenheter som eventuellt kan komma attdrabba markägare och brukare genom nuvarande system.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2001/02:Kr278 (m) yrkande 3.Skydd för byggda och kulturpåverkademiljöer, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- fortsatt utredning om skydd avkulturmiljön,- skydd och vård av kulturhistorisktvärdefulla fiskelägen m.m.,- skydd och vård av kulturhistorisktvärdefulla fyrar,- stöd till bevarande av m.m.,jämför reservation 17 (mp),- skydd för prästgårdar vid försäljning,- stöd till bevarande avfolkhögskolebyggnader,- bevarande av vissa industrihistoriskakulturmiljöer,- stöd till förvaltning av kulturhistorisktunika anläggningar och miljöer, jämförreservation 18 (m),- bevarande av lador, jämför reservation 19(mp), och- återuppförande av Uranienborg.BakgrundVåren 2000 behandlade utskottet motioner om skyddför och bidrag till vården av vissa byggnader ochkulturmiljöer (bet. 1999/2000:KrU13). Utskottetredovisade i sammanhanget att skyddet avkulturmiljöer m.m. regleras i tre olika lagarnämligen lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.(KML), och (1987:10). Utskottet redovisade kortfattat ibetänkandet följande beträffandeansvarsförhållanden och beslutsnivåer enligtdessa lagar.Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML)har tillsyn över kulturminnesvårdeni länet och () haröverinseende över kulturminnesvården i landetenligt 1 kap. 2 § lagen (1988:950) omkulturminnen m.m. (KML).I 3 kap. KML regleras skyddet avbyggnadsminnen. En byggnad som är synnerligenmärklig genom sitt kulturhistoriska värde ellersom ingår i ett kulturhistoriskt synnerligenmärkligt bebyggelseområde får förklaras förbyggnadsminne. Bestämmelserna om byggnadsminnen i3 kap. KML får också tillämpas på park, trädgårdeller annan anläggning av kulturhistoriskt värde.Regeringen har med stöd av bestämmelser i 3 kap.KML utfärdat en förordning (1988:1229) omstatliga byggnadsminnen m.m. Övergår ett sådantstatligt byggnadsminne till en annan ägare änstaten skall det vara byggnadsminne enligtbestämmelser i beslutar ombyggnadsminnesförklaring enligt KML.Länsstyrelsen skall utfärda skyddsföreskrifter.Dessa föreskrifter kan också avse bestämmelser omatt ett område kring byggnaden skall hållas isådant skick att byggnadsminnets utseende ochkaraktär inte förvanskas.Länsstyrelsen beslutar om ersättning ellerinlösen. Innan fattar beslut somkan medföra rätt till ersättning eller inlösenenligt 3 kap. KML skall den undersöka om detfinns medel tillgängliga för detta.I proposition 1998/99:114 Kulturarv -kulturmiljöer och kulturföremål har regeringenanfört att en särskild utredare skall tillkallasför att utreda och lämna förslag om ettförbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Det finns enligt regeringen skäl attöverväga om även kommunerna bör ges en möjlighetatt vid sidan av (PBL,1987:10) tillämpa KML. Propositionen behandlas idenna del i utskottets betänkande 1999/2000:KrU7.Miljöbalken (MB)(MB) skall tillämpas så attvärdefulla natur- och kulturmiljöer skyddasoch vårdas. Den skall också tillämpas så attmark, vatten och fysisk miljöanvänds så att en från bl.a. kulturell synpunktlångsiktigt god hushållning tryggas (1 kap. 1 §).I 3 kap. MB finns grundläggande bestämmelserför hushållning med mark- och vattenområden.Mark- och vattenområden samt fysisk miljö iövrigt, som har betydelse från allmän synpunkt pågrund av deras naturvärden eller kulturvärdeneller med hänsyn till friluftslivet, skall sålångt möjligt skyddas mot åtgärder som kanpåtagligt skada natur- eller kulturmiljön.Områden som är av riksintresse för naturvården,kulturmiljövården eller friluftslivet skallskyddas mot sådana nämnda åtgärder som kanskada natur- och kulturmiljön (6 §).RAÄ skall enligt 2 § förordningen (1998:896) omhushållning med mark- och vattenområden m.m.lämna uppgifter till länsstyrelserna om deområden som RAÄ bedömer vara av riksintresse förkulturmiljövården enligt 3 kap. 6 § MB.I 4 kap. MB finns särskilda bestämmelser förhushållning med mark och vatten för vissa, i 4kap. MB särskilt angivna, områden i landet. Dessai lagen angivna områden är, med hänsyn till denatur- och kulturvärden som finns i områdena, isin helhet av riksintresse.Länsstyrelsen skall enligt 3 § förordningen(1998:896) om hushållning med mark- ochvattenområden m.m. ta de initiativ som behövs föratt bestämmelserna i 3 och 4 kap. MB omriksintressen skall beaktas imiljökonsekvensbeskrivningar, i tidiga skeden avplanerings- och beslutsprocesserna, i kommunalaplaner, m.m.Skyddet av kulturpräglade landskap regleras i 7kap. Länsstyrelse eller kommun får förklarasådana mark- eller vattenområden förkulturreservat (9 §). I beslutet skall angesinskränkningar i rätten att använda dessa mark-eller vattenområden (5 §).Plan- och bygglagen (1987:10), PBLBestämmelser om skydd för kulturmiljön finnsäven i (1987:10), PBL.Enligt 1 kap. 2 § PBL är det en kommunalangelägenhet att planlägga användningen av markoch vatten. Varje kommun skall ha enöversiktsplan som omfattar hela kommunen. Denskall ge vägledning för beslut om användningen avmark- och vattenområden samt om hur den byggdamiljön skall utvecklas och bevaras.Översiktsplanen är inte bindande för myndigheteroch enskilda. Regleringen av markens användningoch av bebyggelsen inom kommunen sker genomdetaljplaner. För begränsade områden av kommunensom inte omfattas av detaljplan fårområdesbestämmelser antas om det behövs för attsyftet med översiktsplanen skall uppnås eller föratt säkerställa att riksintressen enligt 3 kap.eller 4 kap. MB tillgodoses (3 §). Länsstyrelsenhar tillsyn över plan- och byggnadsväsendet ilänet och skall samverka med kommunerna i derasplanläggning. har den allmänna uppsiktenöver plan- och byggnadsväsendet i riket (8 §).I 2 kap. PBL regleras de allmänna intressen somskall beaktas vid planläggning och vidlokalisering av bebyggelse m.m. Vid planläggningoch i ärenden om bygglov och förhandsbesked skallbestämmelserna i3 och 4 kap. MB tillämpas (1 §). Planläggningskall, med beaktande av natur- och kulturvärden,främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskttilltalande utformning av bebyggelse,grönområden, kommunikationsleder och andraanläggningar (2 §).Krav på byggnader m.m. återfinns i 3 kap. PBLt.ex. när det gäller placering och utformning iförhållande till stads- och landskapsbild samttill natur- och kulturvärden och när det gälleren estetiskt tilltalande utformning (1 §). Vidareuppställs krav på varsamhet vid ändringar så attbyggnadens kulturhistoriska värde tas till vara(10 §), skydd mot förvanskning av byggnader m.m.som är särskilt värdefulla från historisk,kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärligsynpunkt eller som ingår i ett område av dennakaraktär (12, 17 och 18 §§) samt vård (13 och 17§§).Kommunens översiktsplan regleras i 4 kap. PBL.I översiktsplanen skall riksintressen enligt 3och 4 kap. MB anges särskilt (1 §). Kommunenskall samråda med när förslag tillöversiktsplan eller till ändring av översiktsplanupprättas (3 §). Översiktsplan eller ändringar avdenna antas av kommunfullmäktige (11 §).Kommunens detaljplan och områdesbestämmelserregleras i 5 kap. PBL. Detaljplan ochområdesbestämmelser antas av kommunfullmäktige. I5 kap. finns också bestämmelser om rätt tillersättning till följd av detaljplan.En viss begreppsförvirring finns när manallmänt talar om bebyggelse och kulturmiljöer somär skyddade eller som anses böra skyddas på någotsätt. Olika beteckningar används av kommunernaför olika slags områden som finns pådetaljplanekartor. Områden som avser bebyggelsemed skydd enligt PBL mot förvanskning betecknas iallmänhet med "q" och områden där krav enligt PBLställs på varsamhet vid ändringar betecknas med"k".Dessa begrepp - och särskilt uttrycket "k-märkt" - används i dagligt tal även för byggnaderm.m. som är förklarade som byggnadsminnen enligtKML eller för byggnader m.m. som anses vara värdaskydd av något slag. Dessutom har det funnits enuppskattad serie TV-program - följt av ett parböcker - med namnet "K-märkt" som handlade ombyggnader, vägar och kulturmiljöer som var dåligtuppmärksammade och enligt programmet var värdaatt få något slag av skydd.Statligt bidrag till vård av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse m.m.Statligt bidrag till kulturmiljövård anvisas inomkulturbudgeten (utgiftsområde 17) under anslaget28:27 Bidrag till kulturmiljövård. För budgetåret2002 har nära anvisats, vilketinnebär en förstärkning med 46 miljoner kronorjämfört med (bet. 2001/02:KrU1, rskr.2001/02:72).I regeringens regleringsbrev avseende anslaget28:27 finns en anslagspost benämnd Bidrag tillkulturmiljövård, vilken disponeras av RAÄ för bl.a.byggnadsvård och kulturstöd vid ombyggnad m.m. ihuvudsak i enlighet med bestämmelserna iförordningen (1993:379) om bidrag tillkulturmiljövård. I mån av tillgång på medel fårbidrag enligt förordningen lämnas till ombyggnadm.m. av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelseoch till vård av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Frågor om sådant bidrag tillkulturmiljövård prövas av RAÄ eller, efter RAÄ:sbemyndigande, av länsstyrelsen.Regeringen disponerar medel, 3,5 miljoner kronorför , under en annan anslagspost försatsningen på industrisamhällets kulturarv. Förberedning av sådana ärenden finns en särskilddelegation (Ku 1999:06), vilken skall avlämna enslutrapport senast den 30 juni 2002.I regleringsbrev för har regeringen sattupp ett antal verksamhetsmål för RAÄ och givitmyndigheten olika återrapporteringsuppdrag ochuppdrag att utarbeta strategier för att nå vissamål.MotionernaI ett antal motionsyrkanden har tagits upp delsfrågan om fortsatt utredning av skyddet förkulturmiljön, dels frågor om skydd av olika slag avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse och omstatligt stöd till vård m.m. av sådanabebyggelsemiljöer.--------------------------------------------------------------|Motionsnr, |Ärende ||parti | ||och yrkandenr | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Fortsatt utredning om skydd för kulturhistoriskt värdefull ||bebyggelse |--------------------------------------------------------------|2000/01:Kr339 |Utredning om förbättrat skydd av ||(s) |kulturlandskapet och kulturhistoriskt||yrk. 1 |värdefull bebyggelse |--------------------------------------------------------------|2000/01:Kr339 |Förbättrat skydd för kulturhistoriskt ||(s) |värdefull bebyggelse utan alltför stort||yrk.