bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — En stängning får intemedföra negativa effekter i fråga omelpriset, tillgången på el för industrin,effektbalansen eller miljön och klimatet.Samtidigt underströk utskottet betydelsenav att regeringen fortlöpande följerförutsättningarna för att de villkor somriksdagen ställt upp kan uppfyllas.Det nuvarande energipolitiska programmetDet energipolitiska ställningstagandet år1997 innebar att riktlinjerna i 1991 årsenergipolitiska beslut låg fast och attde två kärnkraftsreaktorerna i Barsebäckskulle ställas av. Som tidigare nämntsbestår energipolitiskaöverenskommelse av dels ett kortsiktigt,dels ett mer långsiktigt program.Den kortsiktiga delen av programmetlöper ochsyftar till att ersätta bortfallet avelproduktionen från andrareaktor. Enligt beslut är ettvillkor för stängningen av den andrareaktorn att bortfallet av elproduktionkan kompenseras genom:- en minskad användning av el föruppvärmning av bostäder och lokaler,- en ökad tillförsel av el och värmefrån förnybara energikällor,- ett effektivare utnyttjande av detbefintliga energisystemet och åtgärderför att främja effektivareenergianvändning.Genom det kortsiktiga programmet skulleden årliga elanvändningen för uppvärmningav bostäder minska med genomkonvertering till fjärrvärme och andrabränslen. skulle el frånförnybara energikällor öka med 1,5 TWhunder programperioden. Av dessaavsattes tillminskad elanvändning i bostäder ochlokaler och föreffektivare energianvändning. För stödtill ökad tillförsel av el från förnybaraenergislag avsattes 1 miljard kronor.De långsiktiga åtgärderna i dagensenergipolitiska program innehållersatsningar på forskning och tekniskutveckling inom energiområdet. Programmetomfattar stöd till energiforskning,forskning om energisystemet,forskningssamarbete med länderna iÖsteuropa, stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher,stöd till introduktion av ny energitekniksamt stöd till etanolproduktion frånskogsråvara. Programmet löper under ensjuårsperiod, dvs. till och med ,och omfattar ca 5,6 miljarder kronor.I december 2001 beslutade regeringen omdirektiv (dir. 2001:122) till en särskildutredare med uppdrag att granska ochutvärdera insatserna inom 1997 årslångsiktiga energipolitiska program.Uppdraget innefattar att analyserabehovet av förändringar, lämna förslagtill riktlinjer för det långsiktigaenergipolitiska programmet inför denplaneringsperiod som inleds ochredovisa insatser som skall leda till enlångsiktigt hållbar energiförsörjning.Uppdraget skall vara avslutati . Det är regeringensavsikt att återkomma med ett förslag år2004 om utformningen av det långsiktigaenergipolitiska programmet inför enfortsättning år 2005.Genom energipolitiska beslutavsattes även tillDelegationen för energiförsörjningen iSydsverige (DESS) för åren 1998 och 1999.Delegationen, vilken är en myndighetunder , skall görasärskilda insatser för el- ochvärmeförsörjningen i . I dettaingår att genomföra utredningar omenergisituationen i området, fatta beslutom ekonomiskt stöd och ta egna initiativpå området. Delegationens arbete pågårfortfarande men skall slutredovisas idecember 2002.I januari 1997 tillsatte regeringen endelegation för ekologiskt hållbarutveckling. Delegationen förberedde enplattform för ett samlat arbete förhållbar utveckling och lanserade detlokala investeringsprogrammet förekologisk hållbarhet (LIP), som en del avdenna plattform. Inom ramen förinvesteringsprogrammet kan kommunerna fåstöd för projekt som innefattas av detenergipolitiska programmet. För perioden1998-2003 har 7,4 miljarder kronoravsatts.Allmänt om energipolitiken, m.m.Avslag på propositionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om avslagpå propositionen. Jämför reservation 1(fp).MotionenFolkpartiet begär i motion 2001/02:N56att avslår den nu aktuellapropositionen om samverkan för en trygg,effektiv och miljövänligenergiförsörjning. Enligt ärhela inriktningen på politiken felaktigsamtidigt som propositionen har uppenbarabrister. Dessa brister består bl.a. i attpropositionen på många ställen är otydligoch att den innehåller få konkretaförslag. Motionärerna menar att deenergipolitiska riktlinjer som antogs avriksdagen , och som fullföljsav de partier som står bakompropositionen, både skadar somindustri- och miljönation och ärförödande för välståndet.Särskilt allvarligt är den förtidaavvecklingen av kärnkraften, sägs det imotionen. Avvecklingen innebär enkapitalförstöring utan motstycke ochkommer att medföra välfärdsförluster.Därtill skadas miljön och det blirsvårare för företag att utvecklas och attdärigenom skapa fler arbetstillfällen.Motionärerna påpekar även att resultatetav den förda politiken har blivit attelpriserna stigit och att hela samhälletsenergiförsörjning hotas vid stark kylaeller vid avbrott i någon del av elnätet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte motionärernasuppfattning att propositionen bör avslås.Oavsett inställning i olikaenergipolitiska frågor menar utskottetatt det inte finns skäl att avslåpropositionen i sin helhet. Utskottetkommer i det följande att avsnittsvisbehandla de olika förslagen ipropositionen. Avslagsyrkandet på helapropositionen i motion 2001/02:N56 (fp)avvisas sålunda av utskottet.Riktlinjer för energipolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringensförslag om riktlinjer förenergipolitiken och avslå berördamotionsyrkanden. Enligt utskottet börden svenska energipolitikens mål ävenfortsatt vara att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annanenergi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med dem i omvärlden.Energipolitiken skall skapa villkorenför en effektiv och hållbarenergianvändning och enkostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativpåverkan på hälsa, miljö och klimatsamt underlätta omställningen till ettekologiskt samhälle. Jämförreservationerna 2 (m, fp), 3 (kd) och 4(mp).PropositionenInledningI propositionens inledning redovisas iett avsnitt riktlinjerna förenergipolitiken enligt denöverenskommelse som träffats mellanSocialdemokraterna, ochCenterpartiet. Avsnittet innefattar delsenergipolitikens mål, dels riktlinjerbeträffande kärnkraften, effektivaenergimarknader, en diversifieradtillförsel, effektiv energianvändning,energipolitiska insatser på klimatområdetoch energibeskattningen.Energipolitikens målEnligt vad som anförs i propositionenskall den svenska energipolitikens målvara att tryggatillgången på el och annan energi påvillkor som är konkurrenskraftiga med demi omvärlden. Energipolitiken skall skapavillkor för en effektiv och hållbarenergianvändning och en kostnadseffektivsvensk energiförsörjning med låg negativpåverkan på hälsa, miljö och klimat.Energipolitiken skall även underlättaomställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Härigenom skall engod ekonomisk och social utvecklingfrämjas i hela landet.Vidare skall energipolitiken bidra tillatt stabila förutsättningar skapas förett konkurrenskraftigt näringsliv ochtill en förnyelse och utveckling av densvenska industrin. Energipolitiken skalläven bidra till ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete iÖstersjöregionen.Den svenska elförsörjning skall tryggasgenom ett energisystem som baseras påvaraktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt en effektivenergianvändning. Energin skall användasså effektivt som möjligt med hänsyn tagentill alla resurstillgångar. Det skallställas stränga krav på säkerhet ochomsorg om hälsa och miljö vid omvandlingoch utveckling av all energiteknik.Energipolitiken skall utformas underbeaktande av de svenska miljö- ochklimatmålen. Kärnkraften skall ersättasmed effektivisering av elanvändningen,konvertering till förnybara energislagsamt miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik. Energiförsörjningenskall i ökande utsträckning baseras påförnybar energi. Användningen av fossilabränslen bör hållas på en låg nivå.Naturgasen är det fördelaktigaste fossilabränslet och det befintliga naturgasnätetbör utnyttjas. Nationalälvarna och deövriga älvsträckor som harundantagit från utbyggnad skall ävenfortsättningsvis skyddas.Energipolitiken skall utformas så attenergimarknaderna ger en säker tillgångpå energi - el, värme, bränslen ochdrivmedel - till rimliga priser. Det ären viktig förutsättning för industrinsinternationella konkurrenskraft ochhushållens ekonomi, sägs det ipropositionen. Industrins elanvändningskall inte begränsas av annat än gällanderegler inom skatte- ochmiljölagstiftningen.På den gemensamma och internationellamarknaden är det av största vikt atttillförsel av energi sker på lika villkoroch med klara och tydliga miljömål. Enavgörande del av energipolitiken är attharmonisera regler, avgifter och skatterså att energileverantörer oavsett landkan konkurrera på lika villkor samtidigtsom energiförsörjningen bidrar till enhållbar utveckling.KärnkraftenEnligt regeringen måste omställningen avdet svenska energisystemet ske på ettansvarsfullt och kontrollerat sätt ochmed ett långsiktigt perspektiv. En bredpolitisk enighet och en nära samverkanmellan stat, kommuner och näringsliv ären väsentlig förutsättning för enframgångsrik energipolitik. I dettasammanhang betonar regeringen särskiltnödvändigheten av en aktiv dialog medföreträdare för industrin. Regeringenavser därför att bjuda in företrädare förkraftbranschen till överläggningar isyfte att nå en överenskommelse om enlångsiktigt hållbar politik förkärnkraftsavvecklingen och den fortsattaomställningen av energisystemet.Enligt regeringen är ett villkor förstängningen av den andra reaktorn iBarsebäck - i likhet med vad riksdagentidigare beslutat (bet. 1996/97:NU12) -att bortfallet av elproduktion kankompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning avel. Enligt energipolitiskabeslut skall resultaten av det energipolitiska programmet - vilket innehålleråtgärder för att under en femårsperiodstimulera användningen av förnybaraenergislag och en minskad elanvändning -utvärderas och tillsammans mederfarenheterna från stängningen avreaktorerna i utgöraunderlag för kommande beslut om hur denfortsatta omställningen av energisystemetskall genomföras.I propositionen framhålls attregeringen anser att möjligheten attträffa ett avtal liknande det som gjortsi mellan regeringen ochkraftindustrin bör prövas även i Sverige.I träffades ettavtal mellan regeringen ochkraftindustrin beträffande stängningen avde tyska kärnkraftverken. Genom avtaletfastställs en total elproduktionsram.Ramen formuleras som en maximalenergimängd som kan produceras i debefintliga reaktorerna under deraseterstående livslängd. Parterna bedömeratt denna energimängd är tillräckligtstor för att ersättande produktion skallkunna fasas in i lämplig takt.Produktionsvolymen kan relativt frittfördelas i tiden och mellankärnkraftverken. När den avtalade totalaproduktionsvolymen är uppnådd skallsamtliga reaktorer vara utfasade. Avtaletinnehåller även åtaganden från bådaparter avseende den framtidaenergiförsörjningen.Detta initiativ, betonas det ipropositionen, innebär dock inte attregeringen ändrar sin tidigare bedömningatt stängningen av den andra reaktorn iBarsebäck kan genomföras senast föreutgången av . Överenskommelsen börenligt regeringen skapa gynnsammaförutsättningar för en företagsekonomisktförsvarbar fortsatt drift och successivstängning av kärnkraften, somannan miljövänlig elproduktion tas idrift och elförsörjningen tryggas. Ensådan överenskommelse skulle kunna habetydande fördelar på den avregleradeelmarknaden jämfört med en lagregleradavveckling av återstående reaktorer.Detta ger möjlighet för alla parter attsamlas kring gemensamma långsiktigalösningar för att genomföra dennödvändiga energiomställningen ochdärigenom uppnå en hållbar tillväxt ochutveckling.Effektiva energimarknaderDen svenska elmarknaden avreglerades år1996 och ett öppnande avnaturgasmarknaden inleddes år 2000.Avregleringarna av el- ochnaturgasmarknaderna syftar till en ökadvalfrihet för konsumenter och etteffektivare resursutnyttjande. Ipropositionen anförs att en välfungerande konkurrens bidrar till endämpad prisutveckling, vilket är av storbetydelse för den svenska industrinskonkurrenskraft och hushållens ekonomi.Producenternas ansvar är att inomregelverkets ram ansvara förenergiförsörjningen. Vidare framhålls attaktiva och välinformerade konsumenter ären förutsättning för fungerandemarknader. Konsumenterna har stormöjlighet att påverka dels kostnadernaför sin konsumtion av el och värme, delsutvecklingen i stort genom att exempelvisefterfråga energi med låg miljöpåverkan.Regeringen framhåller även att åtgärderskall vidtas för att underlätta förkonsumenterna att göra aktiva val. Denicke konkurrensutsatta delen av marknaden- näten - utgör en central infrastruktur.Fortsatta åtgärder skall även vidtas föratt förbättra tillsynen och öka insynenpå såväl den konkurrensutsatta som denicke konkurrensutsatta energimarknaden.Strukturer och regler skall stödjaframväxten av en balanserad ochfungerande konkurrens.Diversifierad tillförselEn säker och trygg tillförsel av el ochannan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor är ett avmålen för energipolitiken. Endiversifierad tillförsel är en viktigförutsättning för att tillgång och priserskall kunna utvecklas gynnsamt förkonsumenterna. För att energimarknadernaskall utvecklas positivt är enligtregeringen möjligheten till alternativaval av energislag och uppvärmningsformeravgörande.Ramvillkoren på energimarknaderna bördärför utformas så att godaförutsättningar skapas för utveckling avhandel och investeringar i ny el- ochannan energiproduktion. Vidare anförs attden långsiktiga försörjningstrygghetenkontinuerligt bör säkerställas genomfortsatt reformering avenergimarknaderna. Även med ett ökatinslag av handel skall i huvudsakvara självförsörjande på el. Det ärregeringens mening att tillkommande behovav ny energi skall mötas genom bl.a. enambitiös och kontrollerad tillförsel avförnybar elproduktion, en reformering avenergiskattesystemet och ett effektivareutnyttjande av infrastrukturen förnaturgas. I enlighet med de riktlinjersom antog skallinvesteringar i rörledningar och inköp avgas ske efter strikt kommersiellaprinciper. Oavsett bränsle ärelproduktion i kombination medfjärrvärmeproduktion en resurs- ochmiljömässigt liksom samhällsekonomiskteffektiv energiteknik. I propositionensägs att det är väsentligt attenergiinnehållet i de bränslen somanvänds nyttjas så effektivt som möjligt.Vidare bör åtgärder vidtas under denärmaste åren för att skapaförutsättningar för att säkra behovet avelförsörjning inför kommande decennier.Därtill bör frågan om den långsiktigaförsörjningstryggheten ienergitillförseln och behovet avdiversifiering av tillförseln belysasinför framtida ställningstaganden tillden fortsatta omställningen.Effektivare energianvändningTrots att det kontinuerligt sker eneffektivisering av samhälletsenergianvändning fortsätter den totalaenergianvändningen att öka, om än inte ilika hög grad som produktiviteten, sägsdet i propositionen.Energiomvandling kan innebära ennegativ påverkan på miljön, somdet finns svårigheter att internaliserakostnaden för denna påverkan fullt ut.Enligt regeringen finns det därför skälatt utforma statliga insatser för attpåverka såväl tillförsel som användningav energi. Statliga insatser bör inriktaspå att påskynda teknikutvecklingen genomt.ex. teknikupphandling, stöd tillmarknadsintroduktion för ny teknik,systemutveckling och utveckling avcertifieringssystem.Information, utbildning ochkompetensutveckling är enligt regeringencentralt för samtliga aktörer påmarknaden. Särskilt viktigt är attkonsumenter genom lättillgänglig, sakligoch transparent information ges möjlighetatt fatta rationella beslut om sinenergianvändning, sägs det ipropositionen. Vid utformning avinformation, utbildningsverksamhet ochutveckling av ny teknik är det viktigtatt ha ett genusperspektiv för atttillgodose såväl mäns som kvinnors behov.Att den könsmässiga obalansen inomtekniska yrken innebär att kompetens intetas till vara på ett effektivt sättframhålls. Vidare behövs en ökad kunskapom kvinnors respektive mänskonsumtionsmönster och preferenser dåenergi konsumeras av såväl kvinnor sommän.Energipolitiska insatser på klimatområdetUtgångspunkten för de energipolitiskaklimatinsatserna skall följa deriktlinjer som fastställdes av riksdagenår 1997. Energipolitiken bör, medutgångspunkt energipolitiskabeslut, bidra till att detklimatpolitiska delmålet för perioden2008-2012 uppnås och att en god grundläggs för att det långsiktiga klimatmålettill kan uppnås samt möjliggöraatt detta kan ske parallellt med denfortsatta omställningen avenergisystemet. Energipolitiken skallutformas under beaktande av riksdagensklimatmål. Dessautvärderingar har även betydelse förenergipolitiken, sägs det ipropositionen.Riktlinjerna innebär bl.a. att enbegränsning av utsläppen av växthusgaserbör karakteriseras av kostnadseffektivainsatser såväl nationellt sominternationellt. Det innebär bl.a. attnationella åtgärder inom energiområdetfrån kostnads- och effektivitetssynpunktbör vägas mot insatser inom andrasektorer. De svenska insatserna utformasmed hänsyn till svensk industri och desskonkurrenskraft, sysselsättning, välfärdoch energiförsörjning.Enligt regeringen är det internationellaperspektivet fortsatt centralt.Samarbetet bör, förutom aktuella projektinom ramen för s.k. gemensamtgenomförande, även omfatta mekanismen fören ren utveckling. bör enligtregeringen ha en positiv inställning tillinternationella initiativ såsom förslag till direktiv omett system för handel med utsläppsrätterinom EU samt ett försöksområde för deflexibla mekanismerna i Östersjöregionen.Förberedelser vidtas för att Sverigeskall kunna delta i ett system för handelmed utsläppsrätter. Flexibla mekanismerkan minska åtgärdskostnaderna och därmedminimeras effekterna på industrinskonkurrenskraft, välfärd, sysselsättningoch energiförsörjning som deutgör ett komplement till åtgärder somvidtas på nationell nivå. I propositionenpåpekas att förslaget till långsiktigtklimatmål till avgörande del är beroendeav internationellt samarbete och insatseri alla länder.EnergibeskattningenI propositionen anförs attenergibeskattningen skall ge godaförutsättningar för den svenskaindustrins, inklusive kraftindustrins,internationella konkurrenskraft. Detskall vara lönsamt att investera i varu-och tjänsteproduktion i , och detskall vara fördelaktigt att investera iekologisk energiteknik, bl.a.elproduktion från förnybara energislagoch effektivare energianvändning.Regeringen framhåller att beskattningenbör ge drivkrafter för hushållning ochkonvertering till förnybara energislag,som den inte skall påverkaindustrins internationellakonkurrenskraft negativt.Beskattningsreglerna bör främja el- ochvärmeproduktion med förnybara energislag.Därtill skall naturgasens miljöfördelarjämfört med olja och kol beaktas.Enligt regeringen är en reformering avdagens energiskattesystem angelägen.Skattenedsättningskommittén väntasslutföra sitt arbete . Motbakgrund av kommitténs förslag bör sedanperspektivet vidgas till helaenergiskatteområdet.I propositionen hänvisas till denstrategi för reformeringen av alternativastyrmedel som system för handel medutsläppsrätter för koldioxid, system medelcertifikat och modeller med långsiktigaavtal som redovisades ibudgetpropositionen för . Istrategin betonas att en reformering avdagens energiskattesystem är en centraldel av en grön skatteväxling.Reformeringen skall bidra till eneffektivare energianvändning, gynnaanvändningen av biobränslen, geincitament för att minska företagensmiljöbelastning, säkerställa industrinskonkurrenskraft, skapa förutsättningarför inhemsk produktion av el, förenklaenergiskattesystemet och ge det en stabilgrund. Reformeringen avenergiskattesystemet bör ske stegvis ochinrymma fler delkomponenter. I detkommande energiskattesystemet bör enligtregeringen beaktas att samtidigproduktion av värme och el - s.k.kraftvärme - är miljö- och energimässigteffektivt oavsett bränsle.MotionernaI motion 2001/02:N296 (s) anförs attdagens energisystem inte uppfyller dehögt ställda kraven på en långsiktigtuthållig, säker, miljömässigt god, församhället tillräcklig och en för svenskindustris konkurrenskraft prismässigt braenergiförsörjning. Motionärerna menardärför att en systematisk och målmedvetenomställning av det svenska energisystemetmåste genomföras. Det är viktigt attomställningen, som redan till viss delhar påbörjats, sker på ett sådant sättatt varken arbetstillfällena, denelintensiva svenska basindustrinskonkurrensläge eller välfärden äventyras.En grundläggande del i omställningen äratt den befintliga energin tas till varaoch används på ett mer effektivt sätt.Omställningen förutsätter emellertidframför allt omfattande satsningar på el-och värmeproduktion baserad på förnybarabränslen och förnybara energikällor ochpå att användningen av mindreenergikrävande och mer miljöanpassadteknik stimuleras, enligt vad som anförsi motionen. Därtill framhålls attforskning och utveckling av framtidateknik för energiproduktion ocheffektivare energianvändning är centraltför möjligheten till en effektivenergiomställning.Moderata samlingspartiet anför i motion2001/02:N53 att bör avslå vadregeringen förordar beträffanderiktlinjer för energipolitiken. Deenergipolitiska mål som regeringenföreslagit anser motionärerna är oklartformulerade och otydliga, vilket gör demtill intet förpliktande som deär nästintill omöjliga att utvärdera. Istället föreslås att antarföljande mål för energipolitiken:- Energipolitiken skall främja en säkeroch konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela Sverige.- All energiproduktion skall klara högtställda miljö- och säkerhetskrav ienlighet med den generellamiljöpolitiken.Vidare krävs en bättre konkurrens för attenergimarknaden skall fungera, sägs det.I motionen betonas att den politik somregeringen för, vilken enligtmotionärerna präglas av detaljstyrning,särbeskattning och subventioner, har letttill sämre konkurrens på energimarknadenän vad annars varit fallet. Effekterna avdetta har enligt motionärerna bl.a.blivit högre el- och energipriser förkonsumenterna, högre utgifter överstatsbudgeten och ett generellt sämreutnyttjande av samhällets resurser.Samtidigt är marginalerna i den svenskaelförsörjningen små och i hög gradberoende av väderförhållandena.Motionärerna menar därför att det ärnödvändigt att energipolitiken, inteminst vad gäller energiskattesystemet,utformas så att det blir intressant attinvestera i en utökad elproduktion.Vad gäller energiskatterna anförs imotionen att en förändring av hela detnuvarande systemet är nödvändig. Blandannat bör de särskilda produktionsskatteroch subventioner som utan närmaremiljöskäl försämrar energimarknadensfunktionssätt tas bort. Enligt vad somanförs i motionen bör den vägledandeprincipen för energiskatterna vara att iproduktionsledet enbart ha miljöstyrandeskatter som har direkt koppling tillutsläpp av skadliga ämnen. De fiskalaskatterna bör tas ut i konsumentledet.Motionärerna menar att med denna principsom grund blir de fiskala skatternakonkurrensneutrala, vilket skärperkonkurrensen mellan energislagen. Vidareframhålls att regeringen, eftersom detredan finns en gemensam elmarknad iNorden, bör ta initiativ tilldiskussioner med de övriga nordiskaländerna om en samordning avenergibeskattningen.I motionen anförs att det varken finnssamhällekonomiska, miljömässiga ellersäkerhetsmässiga skäl till att politisktbesluta om en förtida avveckling avkärnkraften. Motionärerna menar att detdr ett skäligt krav att regeringen förriksdagen redovisar konsekvenserna av enfortsatt förtida avveckling avkärnkraften innan ytterligareelproduktion tas ur drift. I en sådanredovisning bör regeringen i synnerhetredogöra för de samhällsekonomiskaeffekterna, såsom kostnaden för enminskad sysselsättning och effekterna påmiljön. Stängningen av harmedfört stora kostnader förskattebetalarna, lett till att miljön harförsämrats och till att befolkningen isödra kan vara säkrapå att elförsörjningen skall fungeraunder perioder av sträng kyla.