bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Kristdemokraternapresenterar tillsammans med de övrigaborgerliga partierna ett program inomolika områden för att öka företagandet.För att stimulera byggandet föreslårmotionärerna en halvering av byggmomsen.Motionärerna anför vidare att regeringensokänsliga budgetsanering har drabbatpensionärerna hårt genom bl.a.nedskärningar, brister inom äldrevårdensamt genom de växande vårdköerna.Motionärerna föreslår därför att bl.a.inkomstprövningen i bostadstillägget inteska innehålla fritidsfastigheter och attomställningspensionen för efterlevandeåterställs fullt ut. förbättraspensionärernas situation genom förslagetom en höjning av grundavdrag, vilken bl.a.ger de sämst ställda pensionärerna 1 000kr mer . Vården, skolan ochomsorgen tillförs ytterligare resursergenom att resurserna till kommunsektornökar med de närmastetvå åren utöver regeringens förslag.Dessutom tillförs landstingen ytterligare1 miljard kronor genom dennationella vårdgaranti motionärerna villinföra . Som delar i ettprogram för att minska sjukfrånvaron ochöka hälsan föreslås att en ny samordnadrehabiliteringsförsäkring enligt denmodell som presenterades iRehabiliteringsutredningen införs. Fördetta ändamål avsätts omkring 4 miljarderkronor . Vidare utökasstödet till anhörig vårdare. Sjukvårdenskostnader för trafikolycksfall bör förasöver på den obligatoriskatrafikförsäkringen.För att förbättra den snabbt förfallandeväg- och järnvägsstrukturen satsas underde närmaste två åren 4,3 miljarder kronorutöver regeringens förslag. Resurserna skaanvändas för både investeringar ochunderhåll. Motionärerna vill som enlångsiktig finansieringsmetod förinvesteringar införa ett program medpartnerskap med den privata sektorn, s.k.PPP-finansiering (Public-PrivatePartnership). Motionärerna föreslår ocksåsatsningar för att återupprättarättsväsendet. Det handlar om att utvecklaoch säkerställa närpolisverksamheten,stärka åklagar- och domstolsväsendena, ökakriminalvårdens resurser och enintensifiering av det brottsförebyggandearbetet. Biståndsmålet bör enligtmotionärerna nås snabbare än vadregeringen räknar med.Kristdemokraterna kritiserar regeringenför valet av samarbetspartier.Vänsterpartiet och är avtradition negativa till ekonomisktillväxt, och deras inflytande överregeringspolitiken har ytterligare ökatosäkerheten om regeringens ekonomiska kursoch regeringens förmåga att göra någontingåt ekonomins grundläggande strukturellaproblem.Dagens familjepolitik har, enligtmotionärerna, stora brister ur bådevalfrihets- och fördelningssynvinkel.Införandet av maxtaxan har ökatorättvisorna genom att taxan gynnar demest välbeställda somvalfriheten och kvaliteten i barnomsorgenminskar. Familjepolitiken måste reformerasför att öka valfriheten och rättvisan. Ettbarnomsorgskonto på förbarn som fyllt bör införas. Kontotska ej vara skattepliktigt men trappas avi förhållande till hur mycket kommunalbarnomsorg som utnyttjas. Halvtid pådaghem ger halvt belopp på kontot etc.Vidare bör barnfamiljernas ekonomi stärkasgenom att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen höjs till 90 %samtidigt som taket för ersättning höjstill elva prisbasbelopp och den s.k.garantinivån i försäkringen till 200 krper dag. Bostadsbidragen för de sämstställda barnfamiljerna bör förbättras ochreglerna för beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten förändras.Fr.o.m. bör ocksåstudiebidragen och studiemedlen höjas.Enligt motionärerna börsocialförsäkringssystemen reformeras ochutvecklas mer mot fonderade system. Föratt även se över marginaleffekterna iskatte- och socialförsäkringssystemen böröverläggningar ske mellan de fem partiersom står bakom pensionsreformen.Sverige bör delta i fullt ut och föratt minska statsfinansernaskonjunkturkänslighet bör statsskuldenavbetalas i en snabbare takt än vadregeringen föreslår, bl.a. genom att flerstatliga företag säljs ut. En sådanutförsäljning motiveras också av attstaten måste renodla sin roll. Under 2003och 2004 bör statliga företag förmotsvarande respektive60 miljarder kronor säljas ut, överregeringens planer.För att bl.a. finansiera satsningar ochskatteförändringar föreslås besparingarmotsvarande netto2004, bl.a. genom en ytterligare karensdagi sjukförsäkringen kompletterad med etthögriskskydd, ökad egenfinansiering iarbetslöshetsförsäkringen och ändradeberäkningsregler för densjukpenninggrundande inkomsten i sjuk- ochföräldraförsäkringen. I sittbudgetalternativ redovisar motionärernaett utgiftstak för staten som för både2003 och 2004 ligger under regeringensförslag i budgetpropositionen (yrkandena1-3).I motion Fi234 anförs attutvecklingen gått ifel riktning. Löneklyftorna mellan män ochkvinnor har ökat som en stor delav invandrarna trots flera årshögkonjunktur fortfarande står utanförarbetsmarknaden. Under de senaste fem årenhar sjukskrivningarna fördubblats, och av yta är avfolkningsområden.Den regionala och sociala klyvningen avsamhället har tilltagit.Enligt motionärerna visar utvecklingen iFinland att den svenska ekonomiskapolitiken inte varit bra under de senasteåren. Hade haft en liknandeutveckling som under 1990-taletskulle BNP nu vara mer än 200miljarder kronor högre. I stället för attunder högkonjunkturåren fortsätta med denlångsiktiga omstruktureringen av densvenska ekonomin för att göra ekonomin merrobust och mindre känslig förkonjunktursvängningar har regeringen enögtsatsat på fördelningspolitik som ledertill försvagade offentliga finanser.Speciellt tydligt har detta varit under2002. Långsiktiga tillväxtfrämjandeåtgärder har lyst med sin frånvaro medansatsningarna varit koncentrerade tillkortfristiga köpkraftsstimulanser sompermanent ökat de offentliga kostnaderna.Det viktigaste målet med den ekonomiskapolitiken och finanspolitiken är enligtmotionärerna att stärka och förbättraSveriges långsiktiga tillväxtförmåga ochminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet. Med rätt ekonomiskpolitik kan följa det finländskaexemplet och växla över till ett spår medsnabbare tillväxt och bibehållenvälfärdsstat. Viktiga inriktningar av denekonomiska politiken är att sänkaskatterna på låga och medelstorainkomster, minska de offentliga utgifternaoch öka den lokala beslutandemakten överde ekonomiska resurserna. Detförtroendekapital för de svenskastatsfinanserna som med stor möda byggtsupp får inteförskingras. I motionen presenteras ettreformprogram för att förnya Sverige.Några av punkterna i programmet är:Ökat självbestämmande. För att ökasjälvbestämmandet, uppmuntra företagandetoch minska marginaleffekterna föreslås eninkomstskattereform. Skatten sänks förframför allt medel- och låginkomsttagaregenom en skatterabatt på , likaför alla, och en särskild förvärvsrabattpå högst . Förvärvsrabatten fasasin för att undvika marginaleffekter.Vidare bör beskattningen av boendet sänkasgenom lägre taxeringsvärden via ens.k. medianvärdesberäkning och genom attskattesatsen sänks 2004.Förmögenhetsskatten sänks genom bl.a.slopad sambeskattning och genom att endasthalva taxeringsunderlaget ska ingå iförmögenhetsbeskattningen. Enskattereduktion på hushållstjänster införs(reduktionen ska även omfatta s.k. ROT-arbeten) och reseavdraget höjs ochinkluderar resor till och från barnomsorg.Vidare införs en skattereduktion för denhöjning av a-kasseavgiften som föreslås imotionen. Barnfamiljernas självbestämmandeökas ytterligare genom att barnbidragetför barn i åldrarna ett till fem årfördubblas och attföräldrarna ges lagstadgad rätt att jobbahalvtid under barnets första åtta år.Golvet och taket i föräldraförsäkringenoch ersättningen under garantidagarnahöjs. föreslås enjämställdhetsbonus för föräldrar som delarpå föräldraledigheten. Sammantagetföreslås skattesänkningar som under 2004uppgår till netto . Somett led i ökat självbestämmande föreslåsockså särskilda satsningar pårättsväsendet genom bl.a. ökade resursertill Polisen och Brottsförebyggande rådetoch skolan genom bl.a. fler lärare,införandet av en individuell kunskapsrättoch ett nationellt kvalitetsinstitut föratt garantera kvaliteten i alla skolor.Vidare satsas resurser för att uppmuntrakvinnligt företagande, och för att minskalönediskrimineringen föreslås att mål iärendet flyttas från Arbetsdomstolen tillallmän domstol.Satsning på företagande.Arbetsgivaravgifterna bör fortsätta attsänkas och arbetet med att förenkla detregelverk som omger företagandet måste tafart på allvar - av befintliga reglerbör tas bort. Kvinnors företagande skauppmuntras genom bl.a. s.k. mikrolån ochresurser till affärsrådgivare och ettspeciellt resurscentrum för kvinnligaföretagare. Vidare bör ettriskkapitalavdrag och ett starta-eget-sparande införas. Beskattningen avförluster vid andelsbyten tas bort ocharvsskatten på arbetande kapital ifåmansbolag slopas. Som ett led i enmiljödriven tillväxt höjs skatten påutsläpp av kväveoxid och koldioxid iindustrin och skatten på förbränning avosorterat avfall. Det svenska jordbruketskonkurrenskraft förstärks bl.a. genom attdiesel- och kväveskatterna i jordbruketsänks och skatten på handelsgödsel slopas.Omställning till ekologiskt jordbrukstimuleras genom bl.a. stimulans avfånggrödor. bör ettpilotprojekt med biodrivmedel genomföras.Projektet bör finansieras genom enskattereduktion.Arbetsmarknaden. För att få nedarbetslösheten måstearbetsmarknadspolitiken förnyas ochdecentraliseras för att bl.a. minska densociala och regionala klyvningen isamhället. En rätt till utbildning börinföras, ineffektiva volymåtgärder i AMSregi bör fasas ut och större vikt börläggas på mer individanpassadeutbildningar och yrkesutbildningar. Vidarebör s.k. övergångsarbetsmarknaderinrättas. På dessa marknader skaarbetskraften vara billigare genom enåterföring av arbetsgivaravgifterna.Arbetskraftsinvandringen bör tillåtas ökaför att ska klara framtidensarbetskraftsbehov. Enligt motionärerna böromställningsmomentet iarbetslöshetsförsäkringen tydliggörasgenom en successiv avtrappning aversättningen. Dessutom bör en allmänarbetslöshetsförsäkring införas med ökadsjälvfinansieringsgrad.Lika villkor genom bra kommunikationer.För att öka livskraften i hela Sverigeföreslås en extra satsning utöverregeringens på kommunikationer, främst fördrift och underhåll av vägnätet. Dessutombör en digital allemansrätt införas somgör att den digitala infrastrukturenkommer alla till del.Åtgärder mot ohälsan. För att bekämpa derekordhöga sjukskrivningarna, som gröperhål i statsfinanserna och sänkerproduktiviteten i offentlig och privatsektor, måste kraftfulla åtgärder vidtas.Delmål bör vara att sjukskrivningarna skaminska till 2004 och 2006.Enligt motionärerna bör de satsningar somRehabiliteringsutredningen föreslagitgenomföras. En rätt till rehabiliteringoch en ny nationell vårdgaranti börinföras. Dagens sjuk- ocharbetsskadeförsäkring bör samordnas i enny sjuk- och rehabiliteringsförsäkring.Motionärerna föreslår också ett nyttsystem med differentieratarbetsgivaransvar, i vilken arbetsgivarensansvar för sjukersättningen ställs irelation till antalet anställda.Högre utbildning och forskning. Kunskaperär viktiga för tillväxten och välfärden.Målet bör enligt motionärerna vara attskapa ett decentraliseratkunskapssamhälle, där utbildningen nåralla människor i alla delar av landet ochunder hela livet. Social snedrekryteringska motverkas genom bl.a. ett nyttstudiemedelssystem där lån och bidragutgör vardera . För att säkrakvaliteten och stärka forskningen runt omi landet föreslås en ökning avforskningsresurserna. Hälften av medlenska reserveras för forskning vid de nyauniversiteten och vid landets högskolor.Livskraft i hela landet. En hög ochhållbar tillväxt förutsätter att helalandet bidrar. De satsningar påkommunikation, en heltäckande digitalinfrastruktur, forskning och utbildning ihela landet och skatteförändringar sompresenterats ovan bidrar till att stärkavillkoren i alla delar av landet. Dessutombör, enligt motionärerna, kommunernas ochlandstingens makt över utvecklingsmedelöka och resurserna för landsbygdensnäringsliv utökas. Olika statligaverksamheter bör, helt eller delvis,utlokaliseras som statliga bolagoch verksamheter som Posten, ochSystembolaget bör åläggas att garantera engrundläggande service.Ökat internationellt engagemang.Grogrunden för terror och fundamentalismligger ofta i fattigdom. Motionärernaanvisar bl.a. därför extra biståndsanslagså att målet om bistånd motsvarande avBNP nås 2005. En del av satsningen böranvändas till miljöarbete i Sverigesnärområde.De skattesänkningar som föreslås imotionen uppgår till netto 35 miljarderkronor och 2004.Vidare presenteras besparingar motsvarande38 miljarder respektive 48 miljarderkronor och 2004, bl.a. genom dämpadeutgifter för sjukpenning, förändringarinom arbetsmarknadspolitikens område samtgenom ändrad inkomstbeskattning, vilkenminskar behovet av kompenserandestatsbidrag till kommunerna. Motionärernaanser i anslutning till detta att enparlamentarisk kommitté bör tillsättas meduppgift att studera hur kommunernasskattebaser kan stärkas och beroendet avstatsbidrag minska. Försäljning av statligverksamhet bör under de kommande två årenuppgå till respektive50 miljarder kronor mer för 2003 och 2004än vad regeringen föreslår ibudgetpropositionen. Till följd avkonjunkturläget bör utförsäljningar underdet kommandet året koncentreras tillrelativt konjunkturokänsliga verksamhetersom t.ex. statligt skogsinnehav,fastigheter och AB Vin & Sprit (yrkandena1 och 2).1.3.3 ställningstagandetill partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskautvecklingenUtskottet börjar med att diskutera deövergripande tillväxtfrågorna.I sin politiska argumentation använderModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna ofta det somkallas för tillväxt- ellervälfärdsliga. "rasar ivälståndsligan" är ett vanligtförekommande uttryck i de ekonomisk-politiska motionerna. Vad det handlar omär den statistik som sammanställer avs.k. köpkraftskorrigerade BNP-uppgifterper invånare. Enligt t.ex. motion Fi231(m) har halkat från enfjärde till en sjuttonde plats ivälfärdsligan.Som utskottet påpekat vid tidigarebehandlingar (senast i bet. 2001/02:FiU20) är statistik så pass osäkeratt man bör vara mycket försiktig med attdra alltför långtgående slutsatser avuppgifterna. Möjligheten till jämförelsermellan länderna är mycket begränsad,enligt bl.a. egna uppgifter.Dessutom har måttet stora brister som måttpå den ekonomiska välfärden.Utskottet har också tidigare påpekat attvalet av tidsperiod har en avgörandebetydelse för resultatet. Till exempel harArbetarrörelsens Ekonomiska Råd (AER) i enrapport (nr 5 2000) visat att om man istället använder 1947 som utgångsår, 1997som slutår och BNP per invånare i åldern15-64 år som välfärdsmått blir resultateten allmän, mycket kraftig utjämning mellanOECD-länderna. placering ändrasunder perioden från plats sex till platsåtta. ökade Sverigesproduktionsnivå från tillnästan av nivå.Utskottet kan emellertid utifrån t.ex.OECD:s statistik konstatera att svenskekonomi tappat i relativ position motandra länder under framför allt tvåperioder - under andrahälften av och . Den absolut största nedgången kom ibörjan av då BNP föllsamtidigt som flera andra länder fortsatteatt ha en positiv tillväxt.Sveriges relativa position förbättrasI motion Fi233 (kd) redovisas en delberäkningar som anses bevisa att Sverigesläpat efter i tillväxt även i slutet av1990-talet. Sådana beräkningar är dockmycket beroende av t.ex. val av tidsperiodoch val av jämförelseländer. I motionensägs t.ex. att BNP 2001 skulle havarit högre omSverige hade haftsamma tillväxttakt som . ÄvenCenterpartiet gör i motion Fi234 sammahänvisning och hävdar att bordefölja det finländska exemplet.Enligt utskottets mening är det myckettillfredsställande att under desenaste åren haft en hög ekonomisktillväxt. är en viktig granne ochhandelspartner och forskning visar attsvensk och finländsk konjunkturutvecklingofta är intimt sammanvävda. harockså mycket att lära av på skildaområden. Men måste man kommaihåg att uppgång delvis är enföljd av den kraftiga nedgången i börjanav , då BNP föllbetydligt mer än . Uppgångenmedförde också att , innan deninternationella konjunkturnedgångenpåbörjades , visade tydliga tecken påbristsituationer på arbetsmarknaden ochstigande inflationstakt, enligt . Till detta kommer attarbetslösheten i , trots den högatillväxttakten ,fortfarande ligger kring avarbetskraften, en av de högsta nivåerna iEU.Enligt statistik steg BNPmed i genomsnitt mellan åren1995 och 2001 (inklusive tillväxttakten1995, dvs. Tillväxten iOECD-området ökade också med i genomsnitt2,,tillväxten i med i genomsnitt ochtillväxten i euroområdet per år.Detta innebär att om underperioden hade haft samma tillväxt som EUoch euroområdet i genomsnitt hade nivån påSveriges BNP varit lägre 2001.Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om att haft en tillväxttakt somvarit betydligt högre än genomsnittet i EUoch euroområdet. räknar också i ennyligen offentliggjord prognos med attSveriges BNP kommer att stiga med 1,7 %och 2002 respektive 2003, medangenomsnittet för EU kommer stiga med 0,9 %respektive 1,9 %.I motion Fi231 (m), men också imotionerna Fi232 (fp) och Fi233 (kd),anges att målet för den ekonomiskapolitiken bör vara en långsiktigt hållbartillväxt på per år.Hög tillväxt - ett viktigt mål i denekonomiska politikenSom utskottet framhållit vid ett flertaltillfällen tidigare är en hög ekonomisktillväxt en avgörande del av denekonomiska politiken, under förutsättningatt den är ekologiskt hållbar. Somredovisades ovan har BNP stigitmed i genomsnitt 1995,vilket är mer ängenomsnittet i EU. Om man i stället mäterfrån slutet av 1997, då de negativaeffekterna av den nödvändiga saneringen avde offentliga finanserna började avta, harsvensk ekonomi vuxit med i genomsnitt 3,, dvs. övertillväxten i vill här passa på att refereratill en rapport om de offentligafinanserna i EU som EU-kommissionenpresenterade . Enligt rapporten ärde svenska offentliga finanserna de sombland EU-länderna bäst stimulerar tillökad tillväxt och ökad sysselsättning.Vidare är ett av de två länder somunder lyckats förbättra deoffentliga utgifternas bidrag tilltillväxt och sysselsättning somutgiftsnivån sjunkit. Det andra landet ärNederländerna.Det är utskottets fasta övertygelse attmöjligheterna att nå den högatillväxttakten hadevarit betydligt sämre med debudgetalternativ som Moderatasamlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna presenterat förden aktuella perioden. De mycket storaskattesänkningar och budgetnedskärningarsom partierna, framför allt Moderatasamlingspartiet, förespråkat hade med storsannolikhet skapat en betydande oro ochosäkerhet bland ekonomins olika aktörermed kraftigt negativa effekter påtillväxt, sysselsättning och välfärd somföljd.Utskottet vill i anslutning tilldiskussionen kort även redogöra för envidareutveckling av denköpkraftskorrigerade BNP-statistiken somEU:s statistikorgan, , tar fram.Eurostat har bl.a. undersökt denköpkraftskorrigerade produktionsnivån förolika regioner inom EU-länderna under1998. Resultatet visar på en ganska storskillnad mellan de fattigaste och rikasteregionerna i flertalet länder. Den störstaspridningen finns enligt iTyskland följt av , ochBelgien. Enligt uppgifter ärSverige det land som har den minstaspridningen mellan olika regioner. Ilikhet med s.k. välfärdsliga äräven beräkningar behäftade medstora statistiska problem. Men enligtutskottets mening kan man ändå draföljande viktiga slutsats: de regionalaklyftorna i förefaller vara mindredn i flertalet övriga länder i EU.Utskottet vill i likhet med vid tidigarebehandlingar också erinra om att det finnsandra undersökningar som kan kompletteraOECD:s mått och därmed bidra till attfördjupa diskussionen om ekonomiskvälfärd. En sådan undersökning är denrapport om utvecklingsnivån i världen somFN:s utvecklings- och biståndsorgan, UNDP,löpande publicerar. I UNDP:s sammanvägdaindex över livslängd, utbildning ochlevnadsstandard placerade sig påandra plats , strax efter . Vidmitten av låg på enfjärdeplats. En annan undersökning, därperspektivet är betydligt snävare ochframför allt behandlar närings- ochföretagsklimatet, är den jämförandestudien av näringspolitiken somNäringsdepartementet nu publicerat tre åri rad. Årets rapport avnäringspolitiken 2002 (Ds 2002:20) gör enbedömning av utveckling jämförtmed andra vad avserindikatorer inom t.ex. områdena näringslivoch företagande, arbetsmarknad, arbetsliv,forskning och utveckling, IT och tele,energiförsörjning och transporter. Ikorthet visar resultaten att Sverigehamnar på den övre tredjedelen irangordningen i 29 av de 51 olikaindikatorer som undersökts. Endast i femfall placerar sig i den tredjedelav länder som har den sämsta utvecklingen.Jämfört med den studie som gjordes förraåret har förbättrat sin position i13 indikatorer medan positionen försämratsi 6 indikatorer.Företagen och globaliseringenInnan utskottet går in på frågorna kringkonkurrens och företagsklimat villutskottet kort kommentera diskussionen ibl.a. motionerna Fi231 (m), Fi232 (fp) ochFi233 (kd) om försäljningar av företagtill utlandet och ökat utlandsägande. Runtom i världen pågår en omfattandeglobalisering av ägandet och produktionenoch en internationell omstrukturering inäringslivets olika branscher. Bådeingående och utgående direktinvesteringaroch s.k. portföljinvesteringar har ökatmycket kraftigt ,även om en viss avmattning noterats underde till följd av den svagakonjunkturen och nedgången i IKT-sektorn.Enligt utskottets mening är detutomordentligt viktigt attglobaliseringens och det ökadeutlandsägandets effekter på ekonomin,näringslivet och sysselsättningen nogaföljs och analyseras. Frågan är emellertidinte unik för . I både ochövriga industrivärlden pågår en intensivdebatt om utländska förvärv,företagsutflyttningar, sammanslagningaroch företagsklimat. Debatten är emellertidofta onyanserad och ibland rent avbehäftad med undergångstoner. mening finns det mycket somtyder på att utländska investeringar iSverige kan spela en viktig roll förutvecklingen i svensk ekonomi. I mångafall tillför nya internationella ägarenytt kapital, ny kompetens och nyaförutsättningar för investeringar ochproduktion.Bilden av en ödesmättad utförsäljning avsvenska företag måste också kompletterasmed att även svenska företag i storutsträckning köper utländska företag föratt stärka sin ställning och kompetens.Enligt Riksbankensbetalningsbalansstatistik har svenskaföretag t.o.m. direktinvesterat i utlandetför mer änvad utländska företag direktinvesterat iSverige (i dessa siffror har denjämbördiga fusionen mellan ochZeneca rensats bort eftersom Astrasinnehav i Zeneca är bokfört som ettportföljinnehav och därmed interegistrerat idirektinvesteringsstatistiken medanZenecas innehav i är registrerat somen direktinvestering).För att ytterligare nyansera debattenvill utskottet även referera enenkätundersökning som () gjortbland de större medlemsklubbarna medanledning av debatten om utflyttning avsvensk industriproduktion. Enligt enkätenvar det likamånga företag som flyttade in verksamhettill som det var företag somflyttade ut verksamhet till andra länder.Utskottet vill i anslutning till fråganom globaliseringen också erinra om attregeringen tillsatt en utredning ominternationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtidaskattestruktur. Enligt planen presenterarutredningen sitt slutbetänkande i mittenav november 2002.Sverige - en av världens främsta IT-nationerUtlandets kraftigt stigande intresse förSverige, svenska företag och svensktnäringsliv har bl.a. berott på Sverigesframgångar inom IT-sektorn. Vid sidan avdirektinvesteringar i svenska IT-företaghar det skett ett betydande inflöde avutländska investeringar och kapital närdet gäller forskning och utveckling inomIT. Även om den s.k. IKT-sektorn (sektornför informations- ochkommunikationsteknik) för tillfälletkarakteriseras av kraftig avmattning ochomstrukturering är utskottet övertygat omatt IT-sektorn kommer att få storbetydelse för och den svenskatillväxten framöver. Ett tydligt bevis påsektorns betydelse för den svenskaekonomin är den oro och osäkerhet som detsenaste årens problem i företaget .