bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Med början 2002och fortsatt utformas de nya förbandendärför även till sitt nya personalmässiga innehåll.Härtill ses också flottiljens basering avhelikoptrar över.Regeringen anser att det är viktigt attFörsvarsmakten fullföljer deåtgärder som har påbörjats för att förbättrahelikopterförbandens förmåga. Det är sålundaangeläget att flygtidsproduktionen ochflygtidstilldelningen ökar och att därigenomutbildning och övningar kan genomföras med högreambition än under 2001.PersonalVåren 2002 behandlade frågan ompersonalförsörjning i Försvarsmakten (prop.2001/02:10, bet. 2001/02:FöU7, rskr. 2001/02:192).Det finns en bred politisk uppslutning kring densamlade syn på personalförsörjningen iFörsvarsmakten som regeringen redovisat förriksdagen.I fråga om den internationellatjänstgöringsskyldigheten uttalade försvarsutskottetatt det är "självklart att yrkesofficerare skall haskyldighet att delta i all den internationellaverksamhet som kan ifrågakomma, inklusivefredsbevarande och fredsframtvingande verksamhet,sett mot bakgrund av den ökade vikt som deltagandeti den internationella verksamheten successivt fåttför Försvarsmakten". Av försvarsutskottetsbetänkande följer att regeringen skyndsamt böråterkomma med erforderliga lagändringsförslag föratt möjliggöra att tjänstgöringsskyldighet i allinternationell verksamhet för yrkesofficerare kaninföras. Utskottet delade också regeringensuppfattning att själva skyldigheten att tjänstgöra iväpnad styrka utomlands inte skall regleras i lag.Av försvarsutskottets betänkande framgår också attregeringen bör återkomma till med enredovisning avseende de åtgärder som vidtas för attöka andelen kvinnliga officerare.Regeringen anför att den gavFörsvarsmakten i uppdrag att genomföra deförändringar i myndighetenspersonalförsörjningssystem som regeringen redovisatför . I uppdraget erinrade regeringen om· grunderna för reformarbetet,·· behovet av en stark rekryteringskraft,·a) tjänstgöringen i den fredsfrämjandeverksamheten,b)1. yrkesofficerarnas karriär- ochutvecklingsmöjligheter,2.- behovet av att påtagligt öka andelen kvinnligaofficerare,-· den civilanställda personalens karriär- ochutvecklingsmöjligheter,·· reservofficerssystemets utveckling,·· grundutbildningen av de totalförsvarspliktiga,·· hur kompetensen hos dem som fullgjortvärnplikt bör tillvaratas,·- behovet av att stärka myndighetensarbetsgivarroll,-1. etnisk och kulturell mångfald samt2.1 behovet av att förebygga trakasserier.2Av uppdraget framgick att regeringen bedömer attarbetet med att förändra Försvarsmaktenspersonalförsörjningssystem kommer att bli flerårigtoch ställa krav på en fortlöpande uppföljning frånregeringens sida.Regeringen angav vidare att Försvarsmaktensförändringsarbete skall beakta försvarsutskottetsställningstaganden i betänkande 2001/02:FöU7.Regeringen uppdrog också åt Försvarsmakten attgöra den utvärdering av lagen (1999:568) omutlandsstyrkan inom Försvarsmakten och att lämna denredovisning angående åtgärder för att öka andelenkvinnliga officerare som försvarsutskottet begärt(bet. 1998/99:FöU8 s. 14 och bet. 2001/02:FöU7 s. 6och 28).Utgående från en rapport från Försvarsmakten(Fö2002/1863/MIL) lämnar regeringen i propositionenen kortfattad redogörelse för Försvarsmaktens analysav det förändringsarbete som är nödvändigt. Vidarelämnas den av försvarsutskottet begärdaredovisningen.FörändringsarbetetFörsvarsmaktens arbete med att förändra myndighetenspersonalförsörjningssystem pågår och bedrivs i alltväsentligt i enlighet med vad ochregeringen lagt fast. Förändringsarbetet ärkomplext, vilket förstärker regeringens tidigarebedömning att arbetet kommer att behöva bedrivas iolika tidsperspektiv och under flera år.Försvarsmaktens utgångspunkt förförändringsarbetet är att genomföra enkompetensbehovsanalys. Denna kommer att utmynna i enbeskrivning av de kompetenser som behövs efter detatt omstruktureringen genomförts utifrån de beslutom bl.a. uppgifter och organisation som riksdagenoch regeringen fattat. Parallellt med detta genomförFörsvarsmakten en kompetensinventering. Skillnadenmellan behov och tillgänglig kompetens kommer sedanatt utgöra grund för denkompetensförsörjningsstrategi som är nödvändig föratt kunna uppnå en långsiktig balans. Regeringenavser att i underlaget inför försvarsbeslutet 2004återkomma till med en mer fylligredovisning av Försvarsmaktens förändringsarbete.Utvärdering av lagen om utlandsstyrkan inom FörsvarsmaktenFörsvarsmakten har i fråga om skador vidtjänstgöring utomlands konstaterat att lagen omutlandsstyrkan i sin nuvarande utformning fungerartillfredsställande. Försvarsmakten anser dock attförsäkringskassornas handläggningstider och ävensynen i övrigt på ärendenas beredning skiljer sigavsevärt från vad Försvarsmakten skulle önska.Försvarsmakten föreslår att en dialog inleds medberörda parter.Kvinnliga yrkesofficerareFörsvarsutskottet har begärt (bet. 2001/02:FöU7) attregeringen skall återkomma till med enredovisning av rekryteringsmål för kvinnligaofficerare, förändringar av de fysiska baskraven ochförbättringar av arbetsmiljön för kvinnor. Som enkomplettering till vad som angetts om kvinnligaofficerare under Resultatbedömning redovisarregeringen rekryteringsmål ochinriktning för kommande arbete beträffande kvinnligaofficerare.Grundläggande för Försvarsmaktens förmåga attrekrytera och behålla kvinnor i officersyrket är attmyndighetens arbetsmiljö är stimulerande ochvälkomnande för alla oavsett kön. I linje medFörsvarsmaktens strävan att bearbeta det som kanbeskrivas som en föråldrad myndighetskultur ochogynnsamma attityder till kvinnliga officerare skallmyndigheten ha halverat de förtidaavgångar som beror på arbetsmiljö.En ny jämställdhetsplan som är gemensam för helamyndigheten utgör en av hörnpelarna iFörsvarsmaktens arbete med att skapa en arbetsmiljösom är utvecklande för alla anställda oaktat kön.Försvarsmakten avser att beslutahuruvida de fysiska baskraven på officerare kanersättas med ett träningskrav. Tillsammans med dettaarbete sker också en befattningsanalys där bl.a. defysiska förutsättningarna för att antas till en vissbefattning som värnpliktig ses över.Enligt Försvarsmaktens bedömning kommer deåtgärder som vidtas att ge ett sådant resultat attandelen kvinnliga yrkesofficerare ökar till 5 %2007.Enligt regeringens mening bör det vara möjligt förFörsvarsmakten att öka ambitionsnivån.Personalförsörjningsutredningen föreslog attFörsvarsmakten skulle öka rekryteringen av kvinnortill yrkesofficersutbildningen och att göra det i enökad takt (SOU 2001:23, s. 19). De metoder för attuppnå detta som utredningen redovisade har i alltväsentligt anammats av Försvarsmakten. Enligtregeringens mening finns därmed de förutsättningarsom är nödvändiga för att det skall vara möjligt attförverkliga utredningens förslag. Försvarsmakten bördärför öka sin målsättning så att den bidrar tillatt öka antalet kvinnliga elever vidmilitärhögskolorna och därmed antaletkvinnliga officerare.En fördubbling av de kvinnliga eleverna skullepåtagligt förändra de yngsta yrkesofficerarnassituation och dessutom ge den positiva signal som iallt väsentligt saknats somofficersyrket varit öppet för kvinnor.Totalförsvarspliktig personalInriktningen är att utbildningsvolymen avtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt under2003 skall öka till ca 16 000 totalförsvarspliktiga.Stor vikt skall läggas vid frågor rörande devärnpliktigas medinflytande, motivation och befälensattityder. Vidare skall arbetet för att minskaavgångar under grundutbildningen fortsätta samt envidareutveckling ske avseende det civila meritvärdetav att göra värnplikten. Regeringen avser att följakonsekvenserna av det nya förmånssystemet.Ett annat prioriterat område för regeringen ärutbildningsmiljön för totalförsvarspliktiga.Utvecklingsarbetet skall syfta till att motverkamobbning, trakasserier samt övergrepp mot enskilda.Varje fall av avgång under grundutbildningen blandkvinnliga totalförsvarspliktiga skall analyseras ochåterrapporteras.Tjänstgöring i internationell verksamhetRegeringskansliet har utarbetat och remissbehandlaten promemoria i frågan (dnr Fö2002/1582/RS). Förnärvarande pågår ett arbete med en lagrådsremiss.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med en proposition med lagförslag så attFörsvarsmakten får en grund för att som arbetsgivarekunna införa ett system där yrkesofficerare harskyldighet att tjänstgöra i all internationellverksamhet.CivilanställdaNär det gäller den civila personalenskompetensutveckling är det enligt regeringens meningväsentligt att projektet, Kompetens i Centrum,fullföljs.Det militära skolsystemetRegeringen anser att det är viktigt attFörsvarshögskolan fullföljer sin strävan att stärkaden vetenskapliga grund som myndighetens verksamhetbygger på. Regeringen bedömer dessutom att det ärviktigt att Försvarshögskolan parallellt med sittkvalitetsarbete verkar för en sänkning av skolanskostnader per utbildningsplats.I mars 2002 beslutade regeringen direktiv(2002:41) till en utredning med uppgift att se överhur det militära försvarets utbildningssystem börutvecklas. Utredaren skall klarlägga hurFörsvarsmaktens kompetensbehov bör tillgodoses.Utredningen skall sedan utvärdera utbildningsbehovetsåväl till längd som till utformning och innehåll.Utredaren skall redovisa sitt förslag senast den 1maj 2003 och detta kommer att utgöra en viktig grundför den fortsatta inriktningen av det militäraskolsystemet.DiskrimineringsfrågorI beslutade regeringen direktiv till enparlamentarisk kommitté som bl.a. har i uppdrag attöverväga om regler om aktiva åtgärder bör införasför att motverka diskriminering av dem som fullgörvärnplikt eller civilplikt. Senast den 1 december2004 skall kommittén redovisa uppdraget.De värnpliktigas skydd mot diskriminering stärktesdock redan från . Den dagen trädde enny bestämmelse i kraft i förordningen (1995:238) omtotalförsvarsplikt som stärker skyddet mottrakasserier för alla de som tjänstgör med stöd avlagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.Regeringen anser det mycket angeläget att såvälFörsvarsmakten som de totalförsvarsgemensammamyndigheterna bedriver ett aktivt arbete för attmotverka och förebygga diskriminering på grund avkön, sexuell läggning, etnisk tillhörighet ellerreligion.Frivilliga försvarsorganisationerRegeringen har föreslagit (prop. 2001/02:159)riktlinjer för organisationsstöd och uppdrag tillfrivilliga försvarsorganisationer. biföllförslaget (bet. 2001/02:FöU12, rskr. 2001/02:262). Ipropositionen anförde regeringen bl.a. attFörsvarsmakten och skulleredovisa förslag på en modell för fördelning avorganisationsstöd till frivilligaförsvarsorganisationer samt bakomliggande kriteriermed motiv. Vidare anförde regeringen attFörsvarsmakten och skulleutarbeta handlingsregler och föreslå vilkaorganisationer som i sammanhanget skall behandlassom frivilliga försvarsorganisationer.Regeringen gav Försvarsmakten ochKrisberedskaps-myndigheten i uppdrag att senast den15 utarbeta förslag i enlighet medpropositionen. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med en samlad bild på genomfördaförändringar inför försvarsbeslutet 2004.MiljöarbetetRegeringen anser att Försvarsmaktens ochförsvarssektorns miljöarbete även fortsättningsvisskall bygga på den nordiskt gemensamma NordiskAgenda 21 för försvarssektorn.För Försvarsmaktens eget miljöarbete bör enytterligare utgångspunkt vara att fördjupa arbetetinom ramen för det miljöledningssystem som infördesi hela organisationen /02.Regeringen understryker vikten av en fortsattadekvat miljöutbildning. Försvarsmakten bör därförutveckla sin omfattande miljöutbildning av allförsvarsmaktspersonal.Det är enligt regeringens mening viktigt attavvecklingen av ämnen som bryter ned ozonskiktetfortsätter. Vidare bör fortsatta insatser vidtas föratt begränsa utsläppen till luft, mark och vatten avskadliga ämnen. I detta ligger att begränsautsläppen efter användning av fossila bränslen.Regeringen anser också att Försvarsmakten skallfortsätta arbetet med att begränsa effekterna avskott- och flygbuller.Regeringen anser vidare att Försvarsmakten skallfortsätta åtgärderna för att återställa mark somskadats av militär verksamhet.På det internationella planet anser regeringen attdet är betydelsefullt att miljösamarbetetfortsätter. Det gäller bl.a. samarbete med ochmed de nordiska staternas försvarsmakter. I mars2002 uppdrog regeringen åt Försvarsmakten attgenomföra ytterligare försvarsmiljöinsatser iEstland, och . Dessa åtgärderfinansieras inom ramen för det s.k.säkerhetsfrämjande stödet. Vid sidan härom är detangeläget att miljösamarbetet med främst ,men även , utvecklas.Regeringen erinrar om Försvarsmaktens roll förmiljön ur ett annat perspektiv avseende hållbarutveckling. Regeringen redovisade i mars 2002skrivelsen Nationell strategi för hållbar utvecklingför (skr. 2001/02:172). Regeringen slår iskrivelsen fast att fred och stabilitet är en viktigförutsättning för hållbar utveckling. Regeringenpekar vidare på att ett huvudsyfte med det militäraförsvaret är att vara krigsavhållande.Försvarsmakten har därför en roll inte bara ifråga om ekologiskt hållbar utveckling i ettnationellt perspektiv, utan även i den hållbarautvecklingens samtliga dimensioner - ekonomiska,sociala och ekologiska - i ett internationelltperspektiv.GrundorganisationenRegeringen föreslår följande: OrganisationsenhetenLivgardet i /Försvarsmaktens centrum förinternationell verksamhet () iSödertälje/skall läggas ned den 31 december2003 eller vid den senare tidpunkt regeringenbestämmer. Organisationsenheten Livgardet skallinrättas eller vid den senaretidpunkt regeringen bestämmer.Verksamheten vid Operativa insatsledningen skall,med oförändrad huvudinriktning, inordnas som en deli organisationsenheten Högkvarteret. Som en följdskall organisationsenheten Operativa insatsledningenläggas ned eller vid den senaretidpunkt som regeringen bestämmer.Som skäl för sina förslag anför regeringen bl.a.följande.På regeringens förslag beslutade i maj2001 att Operativa insatsledningen skullelokaliseras till /(prop. 2000/01:113,bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214). Riksdagenbeslutade samma vår att flygflottilj skallläggas ned (bet. 2000/01:FöU2,rskr. 2000/01:213).Regeringen föreslog i propositionen Fortsattförnyelse av totalförsvaret attbeslutet om lokalisering av Operativainsatsledningen till /skulle upphävasoch att regeringen skulle besluta omorganisationsenhetens lokalisering (prop.2001/02:10). Regeringen ansåg i propositionen vidareatt det var angeläget att Operativa insatsledningensnarast kunde verka samlat från en gemensam plats.Riksdagen godkände regeringens förslag (bet.2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). Försvarsutskottethade således inget att erinra mot attriksdagsbeslutet om att lokalisera Operativainsatsledningen till /upphävdes.Utskottet ansåg dock att regeringen i de fortsattaövervägandena även borde pröva en delad lokaliseringav organisationsenheten. Jämförelse borde härvidgöras, menade utskottet, vad gäller bl.a. kostnader,skyddsaspekter och personalförsörjning.På grundval av en av Försvarsmakten under hösten2001 genomförd utredning och fortsatta övervägandeninom beslutade regeringen idecember 2001 att Operativa insatsledningen skalllokaliseras till . Enligt beslutet skalllokaliseringen av Operativa insatsledningen somhelhet till vara avslutad senast den 31december 2004.Vidare anförde regeringen i sitt beslut följande.Det finns alltjämt starka principiella skäl för attge huvuddelen av Operativa insatsledningen en samladlokalisering. En gemensam lokaliseringsplats gersålunda de bästa förutsättningarna för en närasamverkan mellan stridskrafterna i fråga om operativoch taktisk ledning. Detta är en grundläggandeförutsättning för reformeringen av den militäraledningsorganisationen med dess krav på kvalificeradledning av behovssammansatta styrkor. En deladlokalisering till de nuvarande fyra platserna och dedelvis provisoriska lokaler som där disponeras gerinte möjlighet till ledning från skyddadeledningsplatser. En delad lokalisering ger vidareinte samma möjlighet till rationalisering av vissastabs- och betjäningsfunktioner som en samladlokalisering ger.Beträffande investeringar för Operativainsatsledningen ansåg regeringen i beslutet att ensamlad lokalisering för huvuddelen avorganisationsenheten ger bättre förutsättningar föratt kunna samutnyttja sambandsutrustning och annatledningsstöd jämfört med vad en delad grupperingskulle kunna erbjuda. Försvarsmaktens beräkningarvisar att en delad lokalisering till Operativainsatsledningens nuvarande fyra platser är detalternativ som är förknippat med högsthyreskostnader av samtliga utredda alternativ.Regeringen bedömde vidare i sitt beslut attUppsala är det alternativ som till största deluppfyller de krav som bör ställas på platsen förOperativa insatsledningens samlokalisering.Flottiljområdet i erbjuder härvidberghangarer lämpliga för en skyddad ledningsplatsoch ett läge i utkanten av tätorten. Vidare är detflygtaktiska kommandot redan lokaliserat till dennaplats. Den beslutade nedläggningen av Upplandsflygflottilj innebär även att Försvarsmakten ibetydande utsträckning kan utnyttja befintligabyggnader och infrastruktur i övrigt.Försvarsmakten har bedömt att Operativainsatsledningen kan vara organiserad i ienlighet med den tidsplan regeringen bestämt, dvs.vid utgången av 2004. Den nya skyddadeledningscentral som också behövs för Operativaledningens verksamhet bör enligt Försvarsmaktenkunna vara färdigställd senare, dvs. den30 juni 2005.Regeringen har i det föregående informerat omFörsvarsmaktens utredning om myndighetens centralaledning. I utredningen föreslås bl.a. att Operativainsatsledningen organisatoriskt blir en del avHögkvarteret. Som en följd av detta hemställerFörsvarsmakten om att Operativa insatsledningenläggs ned som en egen organisationsenhet. Operativainsatsledningens uppgifter renodlas som en följd avdetta än mer till insatsledning. Försvarsmaktenscentrala ledning kommer därmed att bestå av enorganisationsenhet, Högkvarteret, bestående av bl.a.en stabsenhet och fyra linjeenheter, varav en föroperativ och taktisk ledning, en förkrigsförbandsledning, en förgrundorganisationsledning samt en för militärunderrättelse- och säkerhetstjänst.Regeringen anser det vara lämpligt att, somFörsvarsmakten föreslår, i formellt organisatoriskthänseende låta Operativa insatsledningen utgöra endel av Högkvarteret. Genom att låta hela dencentrala ledningen utgöra en organisationsenhet,Högkvarteret, skapas en enklareorganisationsstruktur, där en gemensam stab ansvararför att hålla samman samtliga viktigaarbetsprocesser oavsett om det rör insatsledningeller verksamhetsledning. Åtgärden ligger därmed ilinje med vad regeringen tidigare anfört om attplanerings-, uppföljnings- och avvägningsprocessernainom Försvarsmaktens centrala ledningsorganisationfortlöpande bör utvecklas och förstärkas (prop.2001/02:10). Likaså anser regeringen det varaviktigt att fortsätta utveckla förmågan tillkvalificerad insatsledning. Verksamheten vidOperativa insatsledningen bör i organisatoriskmening sålunda inordnas i Högkvarteret, men medoförändrad huvudinriktning och lokalisering tillUppsala i enlighet med vad regeringen anfört.Organisationsenheten Operativa insatsledningen börläggas ned eller vid den senaretidpunkt som regeringen bestämmer.Regeringen går härefter över till att behandlafrågor om Försvarsmaktens centrum för internationellverksamhet (). beslutade i mars2000 att skall omlokaliseras till /och samlokaliseras med Livgardet(prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168). Denna omlokalisering har blivitförsenad i förhållande till statsmakternasursprungliga intentioner. Regeringen anser att detär viktigt att omlokaliseringen drivs kraftfullt avFörsvarsmakten. är det angeläget attomlokaliseringen genomförs till så låga kostnadersom möjligt för staten.Försvarsmakten har hos regeringen i juni 2002hemställt att organisationsenheterna Livgardet ochSwedint läggs ned och att en ny organisationsenhet,Livgardet/, inrättas. Försvarsmakten anför isin skrivelse att ett av skälen för att omlokaliseraSwedint till var att uppnå synergivinsteroch därmed lägre kostnader. Myndigheten anser att enintegrering av de två organisationsenheterna till enorganisationsenhet kommer att leda till ett merrationellt arbete inom en rad områden, bl.a.ledning, planering och uppföljning.Enligt regeringens mening uppnås den mestrationella och effektiva driften av ensamlokaliserad verksamhet i om den integenomförs inom ramen för två separataorganisationsenheter utan inom ramen för ensamordnad organisationsenhet. På detta sättfullföljs enligt regeringens mening ocksåintentionerna från riksdagsbeslutet våren 2000.Försvarsmakten beräknar dessa besparingar till10-12 miljoner kronor per år.Det är regeringen som bestämmer den nyaorganisationsenhetens namn. Regeringen anser attnamnet Livgardet av traditionsskäl bör bibehållas.Härutöver konstaterar regeringen att benämningenSwedint är välkänd och inarbetad såväl inom landetsom utomlands. Regeringen anser att den nyaorganisationsenheten bör ges namnet Livgardet. InomLivgardet bör det finnas en enhet som benämnsSwedint.Försvarsmakten bedömer att omlokaliseringen tillKungsängen av verksamhet bör kunna varaslutförd . Enligtregeringens mening bör de nuvarandeorganisationsenheterna Livgardet och läggasned eller vid den senaretidpunkt regeringen bestämmer. Den nyaorganisationsenheten Livgardet bör inrättas den 1januari 2004 eller vid den senare tidpunktregeringen bestämmer.MuskövarvetRegeringen föreslår följande: Inriktningen avFörsvarsmaktens fartygsunderhåll skall vara attverksamheten vid örlogsvarv överförs på förstaten godtagbara villkor till privatägdindustri. Så länge en sådan överföring integenomförs skall verksamheten vid örlogsvarvfortsatt bedrivas i Försvarsmaktens regi.Som skäl för sitt förslag anför regeringen bl.a.följande.Riksdagen har beslutat följande inriktning förFörsvarsmaktens framtida fartygsunderhåll m.m.(prop. 2000/01:53, bet. 2000/01:FöU3, rskr.2000/01:180).Inriktningen av Försvarsmaktens fartygsunderhållskall vara att verksamheten vid örlogsvarvöverförs till i första hand civil industri och,om detta inte är möjligt, i andra hand till annanverksamhetsform.Inriktningen skall vidare vara attFörsvarsmaktens upphandling av marintfartygsunderhåll så långt möjligt skall ske påaffärsmässiga grunder. Hänsyn skall därvid tastill behovet av att nyproduktionskompetens hoscivil varvsindustri kan bibehållas och utvecklassamt av en rationell förbandsproduktion.Regeringen beslutade direktiv (dir.2001:58) till en utredning med uppdrag att ta framunderlag för och genomföra förhandlingar omöverlåtelse av den verksamhet som avserfartygsunderhåll vid örlogsvarv till civilindustri.Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2002:34). Betänkandet har remissbehandlats.Huvuddelen av de instanser som yttrat sig ärpositiva till utredningens förslag.Utredningen konstaterar bl.a. att intresset föratt överta varvet har visat sig vara litet. har inget visat sig intresseratav att förvärva Muskövarvet eller ta överunderhållsverksamheten utan en statligbeställningsgaranti på underhållet av ubåtarna.Utredningen har även övervägt att omvandlaMuskövarvet till ett statligt bolag och tagit framdet underlag som behövs för att genomföra en sådanbolagisering. Enligt utredningen kräver ettgenomförande av en statlig bolagisering bl.a. attbolaget tillförs ett kapital på i storleksordningen100 . Trots kapitaltillförsel bedömerutredningen att det är risk för att Muskövarvetkommer att gå med förlust och rekommenderar därföratt Muskövarvet inte ombildas till ett statligt ägtbolag. Om Muskövarvet inte kan säljas till ettprivat företag, anser utredningen att varvet bördrivas vidare som en resultatenhet inomFörsvarsmakten.Regeringen finner att detta, sammanvägt medbedömningen att ett statligt bolag, trots enansenlig kapitaltillförsel riskerar att gå medförlust, inte gör det meningsfullt att i nulägetomvandla Muskövarvet till ett statligt bolag.