bet · GQ01MJU2 · 2002-12-05 00:00:00 — Resultatet beräknas för vara ibalans.Den totala förbrukningen av läkemedel somdistribueras via foder har minskat kraftigt jämförtmed , trots att en successiv minskning skettredan under de närmast föregående åren.Jordbruksverket rapporterar att andelenhälsokontrollerade slaktsvin visar en ökning ävenunder och omfattar av totala antaletuppfödda slaktsvin. Andelen hälsokontrollerade korligger på . Antalet får har ökat i landet mednärmare 20 000. Anslutningen till fårkontroll ochfårhälsovården ligger kvar på samma nivå, , somtidigare år. I det obligatoriskafiskhälsokontrollprogrammet ingår de fiskodlingarsom har en årsproduktion över 5 ton.I fanns ca 5 000 000 värphöns.Ekologiskt hållna höns beräknas uppgå till ca200 000 . Den omfattande omställningenfrån gamla burar till godkända inhysningssystem gårsnabbt framåt och befinner sig över hälften av desvenska värphönsen i tillåtna inhysningssystem. Närdet gäller inredda burar är tre modeller godkändaoch ytterligare ett fabrikat av inredda burar provasav för godkännande från djurskydds-och djurhälsosynpunkt enligt reglerna för nyteknikprovning. Gällande dispenser från kravet påinredda burar är tidsbegränsade, och för de allraflesta stallavdelningarna löper dispenserna ut detsista kvartalet 2002. är det intelängre möjligt att få dispens.Jämfört med minskadeförsöksdjursanvändningen enligt EU:s ochEuroparådskonventionens definition av djurförsökunder med ca 10 000 möss medan användningenav råttor minskade med 6 000 djur. Totalt användes270 000 försöksdjur i . Användningen är denlägsta på tolv år.CFN:s finansiella stöd till forskning har uppgått till 4,03 miljoner kronortill 32 forskningsprojekt. Stöden har i likhet medtidigare år främst riktats mot forskningsområden sombedömts vara särskilt viktiga för att nåförsöksdjursbesparande effekter. CFN har även underår 2001 träffat överenskommelser medläkemedelsföretag om finansiellt stöd för CFN:sforskningsbeviljande verksamhet. Överenskommelsenomfattade sammanlagt 1,6 miljonerkronor. I budgetpropositionen för avsattes5 extra för för att främjautvecklingen av alternativa försöksdjursmetoder. Förändamålet beräknades för år 2003och för . CFN ficksamtidigt i uppdrag att redovisa en utförligstrategi för hur det ökade anslaget skall användasför att utveckla alternativa metoder tilldjurförsök. Uppdraget redovisades den 1 maj 2002.Regeringen och de svenska myndigheterna påområdet, främst och , har underår 2001 arbetat vidare med principen att detföreligger ett tydligt samband mellan det sätt påvilket jordbruket och djurhållningen bedrivs ochkvaliteten hos de livsmedel som produceras.Satsningarna på förebyggande djursjukvård ochkontrollprogrammen inom animalieproduktionen harbidragit till det framgångsrika arbetet. Det svenskaarbetet med djurhälsa och djurskydd har därvidförstärkts.De senaste årens arbete med etik i djurhållningenhar mött stort gensvar. Djurskydd och djuretiskaaspekter skall enligt regeringen vara en självklarbeståndsdel i den framtida jordbrukspolitiken föratt bidra till säkrare livsmedel och skapa en godfolkhälsa.Arbetet med att förbättra ekonomin i DVO har varitframgångsrikt. Rekrytringssituationen inomveterinärsektorn inger dock oro för framiden.EU:s nya livsmedelsmyndighet () kommer att få en central roll förgemenskapens arbete med riskvärderingar som underlagför beslut som omfattar livsmedelssäkerhet. Det ärenligt regeringen angeläget att samordnarsina myndighetsresurser för att delta i gemenskapensarbete. För att nå framgång bör möjligheten tillintensifierad samverkan mellan , ,och Livsmedelsverketklarläggas för att få till stånd en gemensamsatsning för sektorn och för att den samladekompetensen bättre skall kunna möta framtidautmaningar.Regeringen framhåller även som viktigt att detgoda smittskyddsläget upprätthålls. Detta sker bl.a.med hjälp av bekämpande av de epizootiskasjukdomarna. Erfarenheterna av mul- ochklövsjukeutbrotten i EU visar att det är nödvändigtatt ha en i förväg klart utarbetad strategi förhantering av stora landsomfattande utbrott avepizootiska sjukdomar. har påbörjatarbete med att tillskapa en nationell strategi idetta avseende och också involvera andra myndigheteri arbetet, såsom SVA, ,, ,och . pågår arbete medklassificering av alla medlemsstater och tredjeländer med avseende på har lämnatrevisionsberättelser utan invändningar för SVA ochCFN avseende . Jordbruksverketbehandlas under avsnittet om Livsmedelspolitik.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen avseendepolitikområdet Djurpolitik är följande (i tusentalkronor).------------------------------------------------------|Utfall |Anslag |Utgifts- |Förslag |Beräknat|| | | | | || | |prognos |anslag |anslag |------------------------------------------------------|2001 |20021 |2002 |2003 |2004 |------------------------------------------------------|407 |450 |417 |445 |444 |------------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag tilltilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition och förslag till tilläggsbudget idenna proposition.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensredovisning och resultatbedömning av verksamheteninom området djurpolitik.42:1 Statens veterinärmedicinskaanstaltUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget 42:1.42:2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget ochavstyrker en motion (kd) om sänkning avanslaget.PropositionenAnslaget disponeras för statens bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen (DVO).Jordbruksverket är chefsmyndighet för DVO.Länsstyrelsernas uppgifter beträffande samordningav åtgärder mot djursjukdomar och brister idjurskyddet inom länen följer Jordbruksverketsriktlinjer.DVO är avpassad främst för att tillgodose behovetav sjuk- och hälsovård hos djur inomanimalieproduktionen och hos hästar som används ijord- och skogsbruket. DVO skall i samarbete medbl.a. den av lantbruksnäringen organiseradehälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggandeåtgärder, delta i kontroll- och bekämpningsprogramsamt utföra officiella veterinäruppgifter.DVO finansieras till största delen avuppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, ochi övrigt av anslag över statsbudgeten. Anslagetbelastas av kostnader för löner, varav kostnadernaför jourverksamheten utgör en betydande del, samtför utbildning och gemensam administration förorganisationen.Under anslaget anvisas även medel för att minskaavlägset boende djurägares veterinärkostnader förvård av jord- och skogsbrukets djur.Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsastatlig konsumtion. Regeringen beräknaranslagsbehovet till för ochtill för år 2004.MotionenI motion MJ424 (kd) framhålls att, trots minskningenav antalet veterinärer, anslaget inte harreducerats. Med undantag av hardistriktsveterinärorganisationen också visatekonomiskt överskott. Mot den bakgrunden ansermotionärerna en besparing om 20 miljoner kronorrimlig och kommer inte att ha skadliga effekter påverksamheten (yrkande 28 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet finner regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget väl avvägt. Medhänvisning härtill och till finansutskottets förslagom utgiftsram för utgiftsområde 23 (2001/02:FiU1),vilket har godkänts av , avstyrkerutskottet motion MJ424 (kd) yrkande 28 delvis.42:3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärderUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget ochavstyrker tre motioner (fp, c) om höjning avanslaget. Utskottet tillstyrker vidareregeringens förslag om bemyndigande.PropositionenUnder anslaget anvisas medel för djurskyddsfrämjandeåtgärder, bl.a. kostnader för provning fråndjurskyddssynpunkt av djurhållningssystem,inredningsdetaljer i stallar och utbildning idjurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas ocksåmedel för djurhälsovård i form av förebyggandehälsokontroll och till djursjukdatasystemet.Det av EU till hälften medfinansierade stödet tillbiodlingen som i i huvudsak utnyttjas förbekämpande av bisjukdomar, totalt omfattande4 , beviljas i taget och löperi enlighet med EU:s budgetår den16 oktober till . Olikaforskningsprojekt för att främja ett gott djurskyddoch en god djurhälsa löper i regel under två . Detta innebär att staten behöver åta sigframtida förpliktelser som inte ryms inom ramen förredan beviljade anslag. Av denna anledning föreslåsriksdagen bemyndiga regeringen att , ifråga om ramanslaget 42:3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder, fatta beslut sominklusive tidigare åtaganden medför utgifter påhögst efter år 2003.Regeringen bedömer anslagsbehovet till22 för år 2003.MotionernaEnligt motionerna Fi232 (fp) yrkande 21 delvis ochMJ422 (fp) yrkande 20 delvis bör anslaget höjas med5 utöver regeringens förslag. Medlenbör användas för kontroll av efterlevnaden av lagaroch regler inom djurtillsynen. Framför allt behövertillsynen av djurtransporter förbättras. I motionMJ447 (c) delvis begärs en höjning av anslaget med5 för bl.a. förbättrad djurhållningvid pälsfarmer, t.ex. genom vidareutveckling avburarnas utformning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motionerna Fi232 (fp) och MJ422 (fp)om vikten av att djurskyddslagen och andraförfattningar på djurskyddsområdet efterlevs. Somframgår av propositionen är djurskyddet enprioriterad fråga även för regeringen. Avpropositionen framgår vidare att den1 inledde ett landsomfattande projekt isyfte att förbättra djurskyddet särskilt i sambandmed transporter av djur. Resultatet från projektetvisar att de svenska djurtransporterna sköts väl ochatt påtagliga brister i djurskyddet under transportär ovanliga. visar resultatet att gällandelagstiftning inte alltid efterlevs fullständigt. Föratt fortsatt bistå tillsynsmyndigheterna, åtgärdapåvisade brister i tillsynen av transporter ochutbilda transportörer har anställttvå djurskyddsinspektörer. En av dem arbetaruteslutande med tillsyn av rentransporter jämteinformation och rådgivning. Det kan tilläggas att enav uppgifterna för den nya myndigheten, enligtregeringens proposition om en ny djurskyddsmyndighet(prop. 2001/02:189), bör vara att följa ochutvärdera tillämpningen av djurskyddslagen.Med anledning av motion MJ447 (c) har utskottetinhämtat att haft regeringensuppdrag att utvärdera tillgängligaforskningsresultat beträffande minkar, se överbefintligt regelverk och om möjligt föreslåförbättringar i minkhållningen. I rapporten, somtill stor del bygger på en rapport av kommissionensvetenskapliga kommitté för djurhälsa och djurskydd,konstaterar att det finns brister iminkarnas miljö och föreslår en rad förbättringar.Beträffande chinchilla gav regeringen den 6 april2000 i uppdrag att kartläggaförekomsten av chinchillafarmer i och bedömabehovet av detaljföreskrifter på området. Avredovisningen framgår bl.a. att hållandet avchinchilla sannolikt inte uppfyller samtligarekommendationer som antogs inomramen för den europeiska konventionen om skydd avanimalieproduktionens djur. Verket ansåg vidare attuppfödningen är av sådan karaktär att ytterligareföreskrifter bör meddelas. Regeringen delade dennauppfattning och gav därför den 5 april 2001Jordbruksverket ett sådant uppdrag. Slutredovisningen, somväntas /03, kommer attöverlämnas till utredningen om pälsdjursnäringen iSverige. tillkallade regeringen ensärskild utredare med uppgift att utreda två olikahandlingsvägar när det gäller pälsdjursnäringen iSverige (dir. 2002:61). I uppdraget ingår bl.a. attgöra en bedömning av vilka åtgärder som, med dagenskunskap, krävs för att pälsdjursnäringen skall ansesuppfylla djurskyddslagens krav.Det i motion MJ447 (c) framförda yrkandet om enhöjning av anslaget ryms inte inom den av riksdagenfastställda ramen för utgiftsområdet. Utskottet, somfinner regeringens förslag om medelstilldelningunder anslaget väl avvägt, tillstyrker regeringensförslag i denna del. Mot denna bakgrund och medhänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrksmotionerna Fi232 (fp), MJ422 (fp) och MJ447 (c) iberörda delar. Utskottet tillstyrker vidare detbemyndigande som regeringen föreslår.42:4 Centrala försöksdjursnämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget 42:4.42:5 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget ochavstyrker två motioner (kd, c) om höjning avanslaget. Utskottet tillstyrker ävenregeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget används för bekämpande av och beredskap motsmittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättninglämnas enligt epizootilagen (1999:657) ochzoonoslagen (1999:658) samt ersättningar tilldjurägare för smittskyddsutredningar med avseende påzoonosen EHEC. Vidare används anslaget för bidragtill obduktionsverksamhet samt för utveckling ochgenomförande av sjukdomskontroller.Sverige beslutade att testa20 000 självdöda, nödslaktade och avlivadenötkreatur för BSE. Ett EG-beslut som togs ijuni 2001 innebär en utökning av testerna försvenskt vidkommande. Samtliga länder skall genomgåen BSE-klassificering som kankomma att påverka omfattningen av tester.För att säkerställa en kontinuerlig god djurhälsaoch ett gott smittskydd bör regeringen bemyndigasatt ingå ekonomiska förpliktelser isamband med kontroll- och bekämpningsprogrammen, sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifterpå högst under år 2004.Regeringen bedömer anslagsbehovet till107 för . Anslagsbehovet förår 2004 beräknas vara detsamma.MotionernaI två motioner begärs höjning av anslaget. Enligtmotion MJ424 (kd) bör anslaget höjas med10 utöver regeringens förslag(yrkande 28 delvis). Vid ett bortfall avtilläggsgarantierna kan sjukdomssituationen förmycket allvarliga sjukdomar komma att genomgå ensnabb förändring. Detta kan komma att medförakraftigt ökade kostnader för staten, varför deekonomiska resurserna till djurhälsovården måstesäkerställas (yrkande 19). I motion MJ447 (c) delvisbegärs ytterligare . Motionärernaframhåller att de omfattande BSE-kontrollerna ärnödvändiga för en fortsatt hög livsmedelssäkerhet.Det finns även behov av ändrade ersättningsreglerför produktionsbortfall vid epizootiutbrott.Förändring av ersättningarna förproduktionsbortfall vid epizootiutbrott tas upp äveni motion MJ487 (c). Ersättning bör utgå med 100 %för besättningar anslutna till kontrollprogram ochmed för icke anslutna besättningar(yrkande 26).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra om den nyaepizootilag (1999:657) som antog våren1999 (prop. 1998/99:88, bet. 1998/99:MJU9). Enligtden nya lagen utgår, liksom tidigare, fullersättning för avlivade djur, saneringskostnader ochinkomstförlust medan ersättningen förproduktionsbortfall har reducerats till 50 %.Vid ettfåtal mycket allvarliga sjukdomar lämnas ersättningäven för produktionsbortfall. I sammanhanget avslogutskottet en motion (c) om ändring iersättningsreglerna i enlighet med motion MJ487 (c).Utskottet, vars ställningstagande kvarstår,avstyrker motionen i berörd del.Mot bakgrund av gällande lagstiftning och medhänsyn till bl.a. det växande medelsbehovet förutökad BSA-kontroll finner utskottet regeringensbedömning av medelsbehovet väl avvägd. Utskottetförutsätter även att regeringen inom ramen fördisponerade medel söker en lösning vad gällerallvarliga smittsamma sjukdomar. Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag om medelstilldelningunder anslaget. Utskottet tillstyrker även detbemyndigande som regeringen föreslår. De imotionerna MJ424 (kd) yrkandena 19 och 28 delvis ochMJ447 (c) delvis framförda yrkandena om höjning avanslaget ryms inte inom den av fastställdaramen för utgiftsområdet. Därmed tillstyrkerutskottet propositionen i denna del och avstyrkermotionerna i berörda delar.42:6 Ersättning för viltskador m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår, med beaktande avriksdagens beslut att höja ramen förutgiftsområdet för , att anslaget ökasmed i förhållande tillregeringens förslag. Därmed tillstyrkerutskottet en motion (s, v, mp) och avstyrkertvå motioner (kd, c) om annanmedelstilldelning.PropositionenDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag tillåtgärder för att förebygga skada av vilt ochersättning för sådan skada. Rätten till ersättningregleras i viltskadeförordningen (2001:724).Riksdagen har gett regeringen till känna attriksdagen förutsätter att regeringen i arbetet medförslaget till statsbudget för budgetåret 2003uppmärksammar huruvida anslagsnivån står iöverensstämmelse med de faktiska förhållandena ochdet eventuella behovet av en justering (bet.2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Åretsinventeringar av järv, lo, och varg visar att det irenskötselområdet skett 54 järvföryngringar, attjärv förekommer regelbundet i 19 och tillfälligt i 7samebyar. Antalet lodjursföryngringar var 120.Lodjur förekommer dessutom regelbundet i 4 ochtillfälligt i 8 samebyar. I de svenskakonventionsområdena i har dessutom skett7 föryngringar av järv och 6 föryngringar av lodjur.Inventeringsresultatet innebär att antaletlodjursföryngringar har minskat, medanrovdjursantalet i övrigt är i huvudsak konstantsedan den tidigare inventeringen. Från anslaget börenligt regeringen övergångsvis finansieras kostnaderom vid länsstyrelserna för övervakningav jaktbrott.Regeringen bedömer således anslagsbehovet till84 för . beräknasanslagsbehovet till 83 000 000 kr.MotionernaEnligt motion Fi230 (s, v, mp) yrkande 10 delvis böranslaget höjas med ytterligare 3,5 miljoner kronor.I motionen anförs att ersättningen 2002. Denna ökning bör gälla även år 2003och avse ersättning för skador och förebyggandestängselkostnader för varg. Enligt motion MJ424 (kd)yrkande 28 delvis motsvarar budgetens anslagsnivåinte full kompensation enligt resultatet avrovdjursinventeringen för . Anslaget bördärför höjas med utöverregeringens förslag. I motion MJ447 (c) delvisbegärs en höjning av anslaget med 2 miljoner kronorsom skall användas för bl.a. för rovdjursstängsel.Utskottets ställningstagandeVid flera tidigare tillfällen har utskottet uttalatatt det bör vara balans mellan vildlevande arter. I4 § jaktlagen (1987:259) stadgas bl.a. att viltetskall vårdas i syfte att dels bevara de viltartersom tillhör landets viltbestånd och de fågelartersom förekommer naturligt i landet, dels främja enmed hänsyn till allmänna och enskilda intressenlämplig utveckling av viltskador. I samband medbehandlingen av budgetpropositionen för år 2002konstaterade utskottet att skador på tamdjurorsakade av rovdjur har ökat, liksom kostnaderna förannan skada av vilt (bet. 2001/02:MJU2). Utskottethänvisade till behandling avregeringens proposition om en sammanhållenrovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet.2000/01:MJU9) där utskottet anslöt sig tillregeringens bedömning att ett författningsregleratersättningssystem för skador på rennäringen avrovdjur skall införas. I likhet med regeringen ansågutskottet att som huvudregel skall ersättning förrenar som rivits av rovdjur, liksom , baseraspå rovdjursförekomst enligt de beräkningsgrunder somangavs i propositionen.Riksdagen har med anledning av finansutskottetsbetänkande /03:FiU1 fastställt ramarna förutgiftsområde 23 till 10 . Beslutetinnebär en höjning av ramen för utgiftsområdet medsammanlagt . I samband medfinansutskottets behandling av regeringens förslag idenna del konstaterade miljö- och jordbruksutskottetatt den ökning av anslaget som beslutadeför inte kvarstod och förordade i likhet medmotionärerna i motion Fi230 (s, v, mp) att dennaökning skall gälla även , framför allt pågrund av skador och förebyggande stängselkostnaderför varg (2002/03:MJU1y). Enligt utskottets meningbör medelstilldelningen under anslaget 42:6Ersättning för viltskador m.m. således öka med jämfört med regeringens förslag. Tillanslaget bör därmed anvisas . Detanförda innebär att miljö- och jordbruksutskottettillstyrker regeringens förslag och motion Fi230 (s,v, mp) yrkande 10 i berörd del och avstyrkermotionerna MJ424 (kd) yrkande 28 och MJ447 (c) imotsvarande delar. Utöver det anförda har utskottetinte något att erinra mot regeringens överväganden.42:7 DjurskyddsmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget ochavstyrker två motioner (m, c) om avskaffandeav anslaget eftersom motionärerna motsättersig inrättandet av en särskilddjurskyddsmyndighet.PropositionenAnslaget skall disponeras för Djurskyddsmyndighetensförvaltningskostnader och kostnader för forskning omdjurskydd och djurs välfärd.Regeringen har föreslagit att en särskilddjurskyddsmyndighet inrättas för att djurskyddetskall förstärkas och ytterligare fokus skall kunnaläggas på djurskyddsfrågor.Regeringen har överlämnat en proposition tillriksdagen om inrättande av en särskilddjurskyddsmyndighet (prop. 2001/02:189 En nydjurskyddsmyndighet) för att djurskyddet därigenomskall förstärkas. Sedan fattat beslut ifrågan kommer en organisationskommitté att lämnaförslag till regeringen vad gäller de praktiskafrågorna vid bildandet av den nya myndigheten.Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsastatlig konsumtion. Regeringen beräknaranslagsbehovet för till ochför till 20 850 000 kr.MotionernaMotionärerna i motion MJ444 (m) motsätter sigskapandet av en ny djurskyddsmyndighet eftersom detenligt motionärerna inte är genom inrättande av flermyndigheter utan genom bättre tillsyn somdjurskyddet kan förbättras. Mot den bakgrunden böranslaget 42:7 avskaffas ochJordbruksverkets tillsyn förstärkas med ytterligaremedel (yrkande 8). Samma synpunkter framförs imotion MJ447 (c) delvis, där en minskning avanslaget med begärs. I ställetför att anslå medel för inrättande av endjurskyddsmyndighet anser motionärerna attytterligare resurser bör anslås för förstärkning avJordbruksverkets djurskyddsarbete (se nedan underanslaget 43:1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tillstyrkt regeringensproposition En ny djurskyddsmyndighet (prop.2001/02:189, bet. 2002/03:MJU5). Myndighetenberäknas kunna påbörja sitt arbete den 1 januari2004. Med hänvisning till utskottetsställningstagande, och då utskottet finnerregeringens bedömning av medelsbehovet förmyndigheten väl avvägd, tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelstilldelning underanslaget och avstyrker motionerna MJ444 (m)yrkande 8 och MJ447 (c) delvis.LivsmedelspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra motregeringens redovisning och resultatbedömningav verksamheten inom politikområdet.Utskottet avstyrker motionsyrkanden (kd, c)om att inrätta nya anslag.PropositionenOmfattningTill politikområdet hör EU:s gemensamma jordbrukspolitik medundantag för verksamhet hänförlig till rådetsförordning (EG) nr 1257/99 om utvecklingen avlandsbygden och därmed sammanhängande verksamhet EU:s gemensamma fiskeripolitik samt verksamhetertillhörande området säkra livsmedel. Områdetsutgifter bestäms i stor utsträckning av beslut inomEU men är också till vissa delar, främst vad gällerdelar av området säkra livsmedel, baserade pånationella beslut.Politikområdet omfattar vegetabilie- ochanimalieproduktion, trädgårdsnäring, fiskerinäring,livsmedel, konsumentfrämjande åtgärder pålivsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks-och livsmedelsområdet, jordbruksadministration,fiskeriadministration m.m. Centralaförvaltningsmyndigheter inom politikområdet ärStatens jordbruksverk, ochLivsmedelsverket.