bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Regeringen bör enligt bådamotionerna bevilja examensrättinom det humanistisk-samhällsvetenskapligavetenskapsområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionerna.Högskolan i har ansökt om att blitilldelad humanistisk-samhällsvetenskapligtvetenskapsområde, vilket skulle öppna möjlighet förhögskolan att examinera doktorer inom detta områdeutan inskränkning. har prövat ärendetoch tillstyrkt ansökningen . Regeringenhar ännu inte avgjort ärendet.Beslutsrätten när det gäller vetenskapsområde förde statliga lärosätena flyttades från Högskoleverkettill regeringen . Syftet var attskapa en beslutsordning där inrättande av enverksamhet och beslut om resurser till denna skullebli sammanhängande (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16,bet. UbU1, rskr. De statliga högskolor som hartilldelats vetenskapsområde har anvisatsökade resurser under ett eget anslag till forskningoch forskarutbildning. Under anslaget 25:71 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.föreslår regeringen i budgetpropositionen enresursökning till förforskning och forskarutbildning med drygt 3,1miljoner kronor. De statliga högskolor som har fåttvetenskapsområde föreslås få en resursökning meddrygt 2003.Kravet på full kostnadstäckningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte föreslå att Cancerfondenskall undantas från det generella kravet påfull kostnadstäckning för externfinansieradforskning vid universitet och högskolor.Jämför reservation 20 (m).Gällande bestämmelserI regleringsbrev har regeringen, liksomtidigare år, föreskrivit att när universitet ochhögskolor får inkomster i form av avgifter ochbidrag i den egna verksamheten skall samtligakostnader som är förenade med den på detta sättfinansierade verksamheten täckas med dessa medel,inklusive verksamhetens andel av gemensammakostnader (full kostnadstäckning). En lägsta nivåför påslag för indirekta kostnader skall förlärosätet vara av forskningsprojektetsdirekta kostnader, exklusive lokalkostnader.MotionenI motion 2002/03:Ub278 (m) begär motionärerna attCancerfonden, som är en huvudfinansiär avcancerforskningen i , skall undantas frånkravet på att även täcka lärosätets lokalkostnader.Påslaget för indirekta kostnader bör enligtmotionärerna för Cancerfondens bidrag stanna vid , den nivå som gällde fram . Deframhåller att Cancerfonden är en ideellorganisation med brett folkligt stöd och att fondenavlastar staten ansvaret för forskningen kring vårnäst största folksjukdom. Tillsammans medlokalkostnaderna motsvarar den höjning som infördes2001 av påslaget för indirekta kostnader från 12till drygt kostnaden för cirka 60cancerforskningsprojekt. Motionärerna befarar att dehöga påslagen för indirekta kostnader kommer attnegativt påverka givarnas vilja att skänka pengar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.I huvudsak likalydande motioner har avslagits vidde två senaste riksmötena. Liksom då hänvisarutskottet till att en korrekt tillämpning avprincipen om full kostnadstäckning är nödvändig föratt inte universitetens och högskolornas egnaresurser skall urholkas (bet. 2000/01:UbU6, rskr.98).Forskning om isocyanaterUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att det behövs någottillkännagivande om stöd till forskningen iHässleholm om isocyanater.MotionernaMotionerna 2002/03:Ub406 (v) och 2002/03:Ub453 (s)tar upp situationen för den forskning om isocyanatersom bedrivs av en forskningsgrupp i Hässleholm.Isocyanater tillhör en grupp mycket giftiga ämnensom skapar allvarliga arbetsmiljöproblem.Forskningen i har varit knutentill , men har enligtmotionärerna beslutat om nedläggning avverksamheten. Fortsatt stöd från samhällets sida fördenna verksamhet begärs i båda motionerna. I motion2002/03:Ub406 sägs att det är fullt naturligt ochrimligt att involvera arbetsmarknadens parter isamråd kring ekonomi och organisation när det gällerforskningen om isocyanater.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivande.Den forskningsverksamhet i sommotionärerna pläderar för har finansieratsmed externa medel. Sedan finansiärerna inte harkunnat utlova finansiering på , har Lundsuniversitet funnit det nödvändigt att säga upp deanställda inom denna verksamhet på grund avarbetsbrist per . Regeringen har ibudgetpropositionen, inom utgiftsområde 14Arbetsliv, föreslagit att skalltillföras anslaget 23:2 för2003 för isocyanatforskningen. Utgiftsområde 14tillhör arbetsmarknadsutskottets beredning.Stockholms universitet har förklarat sig berettatt ta över forskargruppen i , dock underförutsättning att kan påräkna enramhöjning på från år 2005.Utskottet har erfarit att forskning om isocyanaterbedrivs, förutom i , vid Lunds,, och . Denforskning som bedrivs i är integrundforskning, och det kan inte rimligen förväntasatt den skall bedrivas med de anslag som anvisasinom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Utskottet förutsätter att demyndigheter som förfogar över medel för tillämpadforskning, samt de arbetsmarknadsparter som anseratt forskningen i har stor betydelse förarbetsmiljön, anstränger sig för att finna enlångsiktig lösning på finansieringen av dennaforskning.Finansiering av lokala studiecentrumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någratillkännagivanden om att staten skall stå förkostnaderna för lokala studiecentrum ikommunerna.MotionernaFör att bredda rekryteringen till högskoleutbildningspelar enligt motion 2002/03:Ub508 (s) kommunernaslokala studiecentrum en viktig roll. Motionärernarefererar en undersökning av högskolestuderande vidsådana centrum /98 som visar att ca 25 %av högskolenybörjarna från studerade vidsådana centrum och att mer än hälften av dessa inteskulle ha påbörjat utbildningen om studierna ochsamlingarna i sin helhet hade varit förlagda till enhögskoleort. Den kartläggning som Glesbygdsverketgenomför på regeringens uppdrag visar att ekonominför att finansiera dessa centrum är det störstahindret för en fortsatt utveckling av verksamheten.I motion 2002/03:Ub260 (fp) tar motionären uppdistansundervisningen och skriver att det är viktigtatt staten, som svarar för högskolorna, står fördessa kostnader och inte övervältrar dem påkommunerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.Glesbygdsverket har till regeringenöverlämnat rapporten av lärcentra.Verket föreslår att en utredning skall tillsättasmed syfte att utforma ett "Högskolelyft" i form avett ekonomiskt stöd till de kommuner som åtar sigatt via ett lokalt studiecentrum eller lärcentrumtillhandahålla service till studerande påhögskolenivå. Utskottet utgår från att regeringenkommer att överväga förslag ochanser att inte bör föregripa regeringensberedning av ärendet.Fristående högskolorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande 2005 avsätta medel för två friståendehögskolor.Jämför reservation 21 (m).MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub558 yrkande 25 att två miljarder kronorskall avsättas för inrättande av tvåfristående universitet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Förslag om fler fristående högskolor harbehandlats av , senast i betänkande 2001/02:UbU11.Utskottet har fortfarande uppfattningen att det intefinns anledning att avsätta statsmedel för att skapafristående högskolor, eftersom de ramvillkor som nugäller för statliga universitet och högskolor gerdessa stort utrymme för självbestämmande, något somhar fått till följd en stor mångfald i fråga omutbildningsutbud och undervisningsformer. Det kanockså noteras att varken regeringen eller något avoppositionspartierna har lämnat något förslag omutgiftstak för 2005.Examensrätt m.m. till Högskolan på GotlandUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att bör uttalasig om huruvida Högskolan på skall fåegen examensrätt för lärarexamen, eftersomsådana beslut ankommer på Högskoleverket.MotionenI motion 2002/03:Ub470 (c) pläderar motionärerna föratt de fria forskningsmedlen vid påGotland skall utökas och för att högskolan skall gesrätt att själv utfärda lärarexamen. Lärarutbildningbedrivs vid på i samverkan medLärarhögskolan i , som har rätt att utfärdalärarexamen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Högskolan på tillförs ibudgetpropositionen en utökning med avsina medel till forskning inom anslaget 25:73Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor. Detta är en större procentuellökning än vad som föreslås för flertalet övrigahögskolor som får medel under anslaget.Enligt högskolelagen är det sombeslutar vid vilka statliga högskolor de i bilagatill högskoleförordningen angivna examina fåravläggas (1 kap. 11 §, 1992:1434).4 Vissa centrala myndigheter m.m.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen25:75-25:80 som avser myndigheterna ,Verket för högskoleservice, , förstudiestöd, Internationella programkontoret förutbildningsområdet respektive Myndigheten förSveriges nätuniversitet. Dessutom behandlas häranslagen 25:81 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m. och 25:82 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.ResultatRegeringen lämnar i budgetpropositionen bl.a.följande uppgifter om verksamheten vidHögskoleverket . Under verksamhetsårethar arbete starkare profilerats motutvärdering, tillsyn och uppföljning. Den andraomgången av verkets utvärderingar av lärosätenaskvalitetsarbete - som pågår har genomförts. var också det första åreti en sexårig cykel av ämnes- ochprogramutvärderingar; totalt genomfördes nio sådanautvärderingar. Arbetet med att utveckla metoder förkvalitetsgranskningarna fortsätter bl.a. genom enrådgivande grupp med internationella experter somföljer och kritiskt granskar processen. Verketföljer också den internationella utvecklingen inomområdet. En viktig uppgift är att förmedlainformation om granskningarna till studenterna.Under verksamhetsåret har tillsynsverksamhetenutvecklats, och antalet inkomna och avgjordaenskilda ärenden har ökat. Regeringens bedömning äratt resultatinformationen i Högskoleverketsårsredovisning ger en god bild av utvecklingen inomde områden som verket har ansvar för. Enligtregeringens mening har de mål som ställts upp förverksamheten uppnåtts.I fråga om Verket för högskoleservice, VHS,konstaterar regeringen att den samordnadeantagningen till grundläggande och genomförtsinom uppsatta tids- och kostnadsramar. VHS hemsidapå Internet har byggts ut och alltfler sökandeansöker till högskoleutbildning via nätet. Engemensam hemsida, där universitet och hög-skolor kanannonsera sina lediga utbildningsplatser, har tagitsi bruk . Ett internt arbete med översyn avVHS upphandlingsverksamhet har resulterat i att bådeantalet upphandlingar och värdet på dessa ökat underår 2001. Ökningen av antalet upphandlingar är dockkraftigare för VHS sekundära kundgrupp, dvs. övrigamyndigheter, än för universitet och högskolor. Detekonomiska målet för upphandlingsverksamheten, attintäkterna skall täcka av kostnaderna, haruppnåtts . Likaså har det ekonomiskamålet för antagningsverksamheten uppnåtts, nämligenatt intäkterna skall täcka av kostnaderna.Regeringens bedömning är att var ettextraordinärt verksamhetsår för , . Ett helt nyttstudiestödssystem togs i bruk och hela CSN:spersonal utbildades för detta ändamål. Förutomutvecklingen av ett nytt IT-system för handläggningtillkom en rad olika omständigheter som bereddemyndigheten stora utmaningar. Bland annat ökadeansökningsvolymen markant då allastuderande, som en följd av det nyastudiestödssystemet, var tvungna att ansöka omstudiemedel på nytt. Situationen medförde betydligtlängre handläggningstider och sämre telefonserviceän vad som annars hade varit fallet. Regeringenbedömer att nämndens insatser både när det gällerhandläggningstider och tillgänglighet inte harsvarat mot de krav som bör kunna ställas på enstatlig myndighet. Emellertid har administrationenav det nya studiestödssystemet nu stabiliserats.Samtidigt har CSN förbättrat sin förmåga att på etteffektivt sätt hantera regelverk ochhandläggningsrutiner. Regeringen anser därför attmyndigheten har bättre förutsättningar att underåren 2002 och 2003 klara de krav som regering ochriksdag ()inrättades . Verksamheten har underdet varit under uppbyggnad.Enligt regeringen måste därför alla bedömningargöras med viss försiktighet. Myndighetens ambitionmed verksamheten under det förstaverksamhetshalvåret har varit att åstadkomma bästamöjliga kombination av kraven på rättssäkerhet,snabb ärendehantering och god service. ÖKSverksamhet och arbetsbelastning är på många sättberoende av verksamheten inom CSN. harantalet ärenden motsvarat den förväntade volymen.Den genomsnittliga handläggningstiden ligger påmellan tre och . Regeringen görbedömningen att myndigheten har visat på ett gottadministrativt resultat och har goda förutsättningaratt även fortsättningsvis nå uppställda mål.Internationella programkontoret förutbildningsområdet ansvarar för genomförandet av ettstort antal internationella program. Även omverksamheten i huvudsak har fungerat väl under år2001 finns det enligt regeringens bedömning utrymmeför ytterligare kvalitetsförbättringar.Den 1 mars 2002 startade verksamheten vidMyndigheten för . Under denförsta tiden har arbetet koncentrerats på attupprätta en provisorisk webbplats (IT-stödd portal)med grundläggande information och söktjänster.Myndigheten har vidare upprättat ett register överden IT-stödda distansutbildning som universitet ochhögskolor anmält till myndigheten. Därtillförbereder myndigheten insatser avseende kompetens-och organisationsutveckling kring IT-stödddistansutbildning. kommer att blimyndighetens första år med full verksamhet.Anslag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar följande belopp underanslagen (ramanslag):25:75 187 019 000 kr25:76 Verket för högskoleservice 13 492 000kr25:77 m.m.369 609 000 kr25:78 286 000 kr25:79 Internationella programkontoret för ut-bildningsområdet 40 795 000 kr25:80 Myndigheten för nätuniversitet35 029 000 kr25:81 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m. 38 402 000 kr25:82 Utvecklingsarbete inom Utbildnings-departementets område m.m. 18 100 000 krMotionsyrkanden med förslag om andraanslagsbelopp och anslagsvillkor bör därmedavslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m) och 3 (kd).Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden somrör inrättande av ett högre utbildningenm.m., granskning av kvalitetsarbetet inomSveriges nätuniversitets distansutbildningm.m., omprövning av () roll samt införandeav straffavgift för CSN.Jämför reservationerna 22 (fp), 23 (v), 24(m, fp, kd) och 25 (fp).25:75 uppgift är att genom uppföljning ochutvärdering bidra till att förbättra och förnya denhögre utbildningen och forskningen vid universitetoch högskolor. svarar för tillsynenöver högskolans verksamhet i syfte att ökarättssäkerheten i högskolan. Verket har också somuppgift att på uppdrag av regeringen genomförautredningar och utvärderingar som grund förregeringens ställningstagande i olika frågor. Verkethar dessutom ansvar för statistik om verksamhetenvid universitet och högskolor. harrätt att ta ut avgift för att tillhandahållahögskoleprovet. Avgiftens storlek regleras ihögskoleförordningen (1993:100).I budgetpropositionen anmäler regeringen sinavsikt att besluta om en ny instruktion förHögskoleverket. I enlighet med regeringens förslag ipropositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15,bet. UbU4, rskr. 98) skall då Rådet förhögskoleutbildning vid ändra namntill Rådet för högre utbildning, som rådetfår utökade uppgifter. Regeringen beräknarytterligare under anslaget nästabudgetår för de nya uppgifterna.För föreslår regeringen att tillHögskoleverket anvisas , varav skall disponeras av Rådet för högreutbildning.U t s k o t t e t tillstyrker regeringensförslag. bör till anvisadet begärda anslagsbeloppet på 187 019 000 kr.Folkpartiet hävdar i motion 2002/03:Ub323 attHögskoleverkets ställning som myndighet underregeringen i längden kan försvaga verketsmöjligheter att bedriva en självständig granskningav kvaliteten vid landets universitet och högskolor.Motionärerna anser att verkets roll bör renodlastill enbart myndighetsutövning (yrkande 10). Detinnebär bl.a. att verket har som sitt ansvar attkontrollera att bestämmelser uppfylls. kunna dra in examensrättigheter från lärosätenför utbildningar som inte upprätthållerkvalitetskraven. Utvärderingen av lärosätenasförmåga att bedriva en högkvalitativ utbildningmåste emellertid utövas av andra institutioner,vilkas arbete inte riskerar att politiseras.Kvalitetsgranskningen bör därför brytas ut urHögskoleverket och läggas på ett (yrkande 11).Institutet bör bestå av representanter förämnesområden, discipliner och vetenskapligatidskrifter.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Liknande motionsyrkanden om renodling avHögskoleverkets roll och ett har vid fleratillfällen avslagits av , senast hösten2001 (bet. 2001/02:UbU4 s. 46). Utskottet framhölldå, med anledning av framförda farhågor ompolitisering, att utvärderingarutförs av högt kvalificerade experter inomrespektive område. I stor utsträckning hämtas dessaexperter från andra länder än . Utskottetanför samma skäl för avslag på nu föreliggandeyrkanden.Enligt i motion 2002/03:Ub312 börHögskoleverket få i uppdrag att särskilt granskakvalitetsarbetet inom nätuniversitetsdistansutbildning (yrkande 1). Motionärerna anservidare att en del av de extra resurserna tilldistansutbildningen bör användas för att säkerställaatt studenternas inflytande på denna utbildninghåller en tillräckligt hög nivå (yrkande 2).U t s k o t t e t förutsätter att Högskoleverketi sitt arbete med granskning och bedömning avkvalitetsarbetet vid universitet och högskolor ocksåinkluderar de distansutbildningar som lärosätenager. Kvalitetsarbetet är enligt 1 kap. 4 §högskolelagen (1992:1434) en gemensam angelägenhetför högskolornas personal och studenterna.Högskolorna skall verka för att studenterna tar enaktiv del i arbetet med att vidareutvecklautbildningen (1 kap. 4 a §).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2002/03:Ub312.25:76 Verket för högskoleserviceVerket för högskoleservice (VHS) ansvarar för densamordnade antagningen till grundläggandehögskoleutbildning. Utöver detta biträder VHSuniversitet, högskolor och andra myndigheter vidupphandling.Från anslaget bestrids kostnader för underhåll ochutveckling av datorbaserade system förantagningsprocessen samt kostnader för övrigantagningsverksamhet, såsom betygsdatabas ochbedömning av utländska gymnasiebetyg.Regeringen föreslår att till VHS för budgetåret2003 anvisas . Därutöver har regeringenunder anslaget 25:72 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. föreslagit att VHSfår disponera för attminska handläggningstiderna i ärenden om bedömningav utländska gymnasiebetyg.U t s k o t t e t har inget att erinra motregeringens medelsberäkning. bör till VHSanvisa 13 492 000 kr.25:77 m.m.Anslaget finansierar utgifter för tilldelning ochåterbetalning av studiestöd samt tilldelning ochåterbetalning av lån för hemutrustning förflyktingar. Anslaget finansierar också delvisCentrala () studiesocialainsatser. Från anslaget utgår vidare sedan den 1juli 2001 medel för administration av bidrag vidkorttidsstudier till dels försärskilt utbildningsstöd (Sisus), delsLandsorganisationen i (LO) ochTjänstemännens ().Regeringen föreslår att till CSN m.m.för anvisar . Ianslaget för finns engångsvis 10 miljonerkronor för kostnader i samband med inrättandet avett servicecenter för studiestöd i . Därefterskall CSN finansiera servicecentret i inomramen för myndighetens ordinarie anslagsnivå. En nyutbildning som leder till brandmansexamen skallinrättas . För att kompensera förökad handläggning av studiestöd till följd av dettahar anslaget förstärkts med 100 000 kr.I budgetpropositionen redovisas en prognos förinbetalda avgifter till CSN om 290 000 000kr. Avgifterna får i sin helhet disponeras avmyndigheten och skall bidra till att finansieraverksamheten hos CSN.Sammantaget beräknas CSN således för budgetåret2003 kunna disponera (369 609 000 + 290 000 000 =)659 609 000 kr.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub558 yrkande 15 att till CSNanvisar utöver vad regeringenföreslagit eller . anseratt myndigheten inte skall få disponera avgifter pådet sätt som regeringen medger. Tekniken innebär kringgår budgetramen, menar de. I praktiken gerModeraternas förslag en lägre driftram förmyndigheten som de dessutom vill konkurrensutsätta.U t s k o t t e t behandlade under föregåenderiksmöte ett motsvarande förslag från Moderatasamlingspartiet (bet. 2001/02:UbU1 s. 80). Liksom dåerinrar utskottet om att så sent som våren2000 godkände att intäkter från avgifter föruppläggning av lån vid CSN får disponeras avmyndigheten (prop. 1999/2000:100, yttr. UbU7y, bet.FiU27, rskr. Återbetalningsverksamheten harsedan länge finansierats med avgifter sommyndigheten får disponera (prop. 1988/89:100 bil.10, SfU15, rskr.173). CSN:s verksamhet var t.o.m. år2000 indelad i tre resultatområden, varavåterbetalning av studielån var ett. På grund av attdenna indelning medförde problem för den ekonomiskastyrningen av verksamheten slogs resultatområdenasamman till ett enda sådant område. Samtligaavgifter redovisas därför mot anslaget.Utskottet, som inte har något att invända motregeringens beräkning av medel under anslaget,föreslår att med avslag på motionsyrkandetanvisar till CSN för budgetåret 2003.I tre motioner begärs en omprövning av roll.Folkpartiet uttalar i motion 2002/03:Ub338 yrkande1 att det är angeläget att bryta CSN:s de facto-monopol på att erbjuda studielån.Studielånsmarknaden måste öppnas för verkligkonkurrens från banker och andra finansiellainstitut. På så sätt kan enligt motionärernaeffektiviteten i administrationen av studielånenfrämjas, liksom graden av service mot studenterna. Iett system med en friare studielånsmarknad kommerdet dock fortfarande att finnas behov av en statligmyndighet som fattar beslut om vilka personer somhar rätt att omfattas av den offentligastudiefinansieringen eller, i praktiken, detstatliga borgensåtagandet, påpekar motionärerna.Liknande synpunkter framförs av Kristdemokraternai motion 2002/03:Ub452 yrkande 9. De vill att regeringen skall låtautreda om studiemedelsutbetalningar bör ske via banki stället för via en statlig myndighet. CSN böremellertid behålla sin roll när det gäller attbedöma den enskildes rätt till bidrag och lån.Staten, genom CSN, bör också fortsättningsvis varagarant för lånen. En sådan ordning där CSN:sbedömningsmonopol i fråga om studielån kompletterasmed utbetalning av lånet via bank ger möjlighet tillmer flexibla lösningar för den enskilda studenten,framhåller Kristdemokraterna.Också i motion 2002/03:Ub297 (m) yrkande 1 försfram förslag om att statens roll skall begränsastill att bevilja studielån och garanteraåterbetalning av lånet. Enligt motionärerna bör CSNläggas ned. I stället bör banker och andrafinansiella företag få administrera studiestödet.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Frågan om en omprövning av CSN:s roll harbehandlats i vid ett flertal tillfällenunder senare år. Den har aktualiserats främst avpåvisade långa handläggningstider hos CSN ochmyndighetens dåliga tillgänglighet för studenterna.Senast vid föregående har motionsyrkanden iärendet avslagits av på förslag avutskottet (bet. 2001/02:UbU1). Utskottet vidhållersin uppfattning att nuvarande ordning, nämligen attCSN sköter både utbetalning och återbetalning harfördelar både för staten och studenterna.Enligt vad som inhämtats frånUtbildningsdepartementet har myndighetenshandläggningstider, både när det gällergenomsnittlig handläggningstid och andel ärendenbehandlade , förbättrats hösten 2002i jämförelse med föregående höst. Andelen besvaradetelefonsamtal ligger betydligt högre. Detta framgårav den servicestatistik som CSN lämnar tillUtbildningsdepartementet (dnrU2002/4232/ST).I sammanhanget bör nämnas att revisorerför närvarande genomför en granskning av . Enligt en förstudie (2001/02:14)Sköter CSN sitt uppdrag?