bet · GP01UU4 · 2002-04-09 00:00:00 — Det krävs också ett förbättrat globaltsamarbete på miljöområdet för att stärka det ramverk av spelregler sombehövs. En möjlighet är att skapa en ny global miljöorganisation somersättare till , med ansvar att bl.a. kontrollera de internationellamiljökonventionernas efterlevnad.7. Skuldfrågor och Frågor i övrigt rörande globalisering(punkterna 2 och 4, motiveringen)av ().StällningstagandeCenterpartiets politik strävar efter att möjliggöra för enskildamänniskor, länder, grupper av länder, regioner och det globala samfundetatt ta ansvar för sig själva och vår gemensamma värld. Vi utgår från idénom livskraft - tron på människors förmåga att skapa själva, bara de fårrätt förutsättningar. Det förutsätter ett långtgående självbestämmande -människors möjligheter att ta ansvar, enskilt och tillsammans. Det gerockså grunden för ökad livskvalitet. Vi vill i vår politik verka för likavillkor för människor att själva och tillsammans ta ansvar för sinframtid. Detta gäller lika mycket i vårt internationella arbete.Problemet med globaliseringen är inte att den är för omfattande utanatt alltför många inte får del av den. Om globaliseringen inte blirbra för alla kommer den snart inte att bli bra för någon. Bristen påsjälvbestämmande och lika villkor bland människorna i ärenorm. tenderar klyftorna mellan rika och fattiga att öka. Enbartmarknadskrafter kan inte lösa de grundläggande orättvisorna. Ett starkareinternationellt, politiskt, ekonomiskt och etiskt ramverk som prioriterarbåde ekonomisk och mänsklig utveckling behövs.Vi delar i allt väsentligt det som kommer till uttryck i dettabetänkande men vill lyfta fram några frågor.SkuldfrågorEtt av de svåraste hindren för utveckling av de fattigaste länderna är deenorma skuldbördorna som i många fall härrör ända . Lån har tagits och givits på ett lättvindigt sätt och som i deflesta fall inte kommit landets invånare till del utan försvunnit i endiktatorisk och korrumperad statsledning och till storskaliga projekt somofta misslyckats. Det kan inte vara rimligt att de fattigaste människornai dag återigen skall betala för sina ledares dåliga ledning ochvärldssamfundets lättsinniga långivning. Det s.k. HIPC-initiativet förskuldavskrivning måste fullföljas och påskyndas. Huvuddelen av lånenborde skrivas av direkt eftersom den stora majoriteten HIPC-länder inteklarar att fullfölja sina åtaganden.Skuldavskrivning bör erbjudas till de länder som uppfyller villkoren omdemokratiska och stabila ekonomiska reformer. Endast då kanskuldavskrivningen medverka till verklig utveckling.Livsmedelssäkerhet och jordbrukshandelFör att de fattiga länderna skall komma ur fattigdomsfällan är jordbruketoch livsmedelproduktionen avgörande. Undersökningar visar attjordbrukstillväxt minskar fattigdomen kraftigt. En fundamentalförutsättning för utveckling är tillgång till mat, ingen utveckling skerpå tom mage. Nationell självförsörjning med baslivsmedel är enförutsättning för växande ekonomisk stabilitet, ökande kapitalinflöde ochdecentraliserad ekonomisk tillväxt. har detta uteblivit främstdärför att ländernas egen jordbrukspolitik varit så oförmånlig förlantbruket. Det handlar bl.a. om interna handelsregler, beskattning,kunskapsbrist, oklara ägandefrågor, bristande transportmöjligheter ochett ointresse för att utveckla livsmedelsproduktionen. Ett annat hinderär handelshinder mellan grannländer som hindrar handel medjordbruksprodukter i närområdena. Vi bör i vårt utvecklingssamarbete ochi aktuella internationella forum lägga större vikt vid livsmedels- ochjordbruksfrågorna parallellt med att vi är pådrivande inom EU för att iWTO-rundan arbeta för att minska i-ländernas jordbrukspolitiskaavskärmning från världsmarknaden.Handel och miljöJordbrukares rättigheter att spara, återanvända, byta eller sälja utsädefrån sin egen skörd inskränks i varierande grad både av patent och avväxtförädlingsrätt. Det är troligt att en ökad användning avimmaterialrättsskydd på utsäde i många fall kommer att innebära attvalmöjligheterna för jordbrukare i minskar, som deraskostnader ökar till en nivå som kan ha direkt inverkan pålivsmedelssäkerheten. Som regel är bönder delvis beroende avmarknaden för att förnya sina förråd av utsäde. Endast i vissa områdenoch för ett begränsat antal grödor finns fortfarande fungerandetraditionella system för gårdsbaserad utsädesförvaltning ochutsädesförädling som erbjuder ett komplett alternativ till kommersielltutsäde. Vanligtvis förlitar sig jordbrukarna på en kombination av bådasystemen. Därmed är rätten att återanvända och vidareutvecklakommersiellt utsäde avgörande för stabiliteten i deras produktionssystem.En underkommission till FN:s kommission för mänskliga rättigheter harnoterat att det finns möjliga negativa konflikter mellan TRIPS och demänskliga rättigheterna. En sådan konflikt berör just patentering avgenetiskt förändrade organismer och växtsortskydd och rätten till mat,liksom ursprungsbefolkningars och lokala samhällens minskade kontrollöver sina egna genetiska resurser, naturresurser och kulturella värden(UNHCR, 2000).I takt med att alltfler utsäden patenteras eller skyddas avväxtförädlingsrätt hotas böndernas rätt att spara, byta eller sälja sinafröer. Det finns exempel på detta från olika delar av världen.Patentsystemet bidrar till att växtförädlingsarbetet koncentreras tillett fåtal transnationella företag, som framför allt satsar på de stora,kommersiella grödorna.Den optimala immaterialrättsliga strategin för är sannoliktdensamma som i-länderna använde under sin industriella utvecklingsprocess- ett gradvis uppbyggande av immaterialrätten utifrån erfarenheter ochfrivilligt samarbete. Detta är precis den strategi som TRIPS intetillåter. Miniminormen är redan fastställd till i-ländernas nuvarande,höga, skyddsnivå. Det utrymme för experimenterande med olika nivåer ochformer av skydd som funnits under denna nivå är inte längre tillgängligt.8. Skuldfrågor och Frågor i övrigt rörande globalisering(punkterna 2 och 4, motiveringen)av ().StällningstagandeMål för fattigdomsbekämpningenI dagens värld försöker 1,2 miljarder människor överleva på 10kr eller mindre, som alltså skall räcka till mat, bostad, kläder, barnensskolgång m.m. I FN :s terminologi kallas det att de lever i absolutfattigdom. Även om det inte är lätt, går det att göra sig enföreställning om vilka umbäranden detta måste innebära. 800 miljonermänniskor bedöms svälta. FAO har satt upp målet att svälten i världenskall halveras . I den s.k. millenniedeklarationen somvärldens ledare antog i talas om att bådeantalet svältande och antalet i absolut fattigdom ska halveras till år2015. Vissa framsteg har också gjorts vad gäller kampen mot svälten.Nettominskningen av svältande är 40 miljoner. Med dentakten kommer halveringsmålet inte att nås utan först omkring år2050. Det är inte acceptabelt. Världens livsmedelsproduktion kan i dagförsörja världens befolkning. Det är fullt möjligt att nå delmålet om enhalvering långt tidigare.Världens ledare bör även enas om ett mål för när svälten skall varautraderad från jordens yta. Ett sådant mål borde vara . Ettdjärvare mål för svält- och fattigdomsbekämpningen än det som fanns imillenniedeklarationen kan nås med ökad frihandel i kombination medsubstantiella löften om ett ökat resursflöde till . Sverigeskall gå i spetsen för en generös biståndspolitik. Folkpartietliberalerna vill därför se en kraftfull satsning på bistånd de kommandeåren. Vi menar att enprocentsmålet bör vara återställt inom entreårsperiod. Till skillnad från regeringen och dess samarbetspartier harvi en konkret tidsplan för detta. EU är , genom den egna budgetenoch varje enskilt medlemslands eget bidrag, den största biståndsgivaren ivärlden. Men EU kan mera och bättre. Med politisk vilja och ledarskap böralla EU:s nuvarande medlemsländer kunna nå upp till FN:s biståndsmål om0,av BNI också det . Vidare anser vi att EU:s linje börvara att det samlade biståndet i världen snabbt bör öka . samlade bistånd uppgår till cirka 600 miljarderkronor . Vårt förslag skulle alltså innebära ytterligare 180miljarder kronor. I sammanhanget bör diskuteras om inte FN:s biståndsmålom av BNI bör höjas.SkuldfrågorOmfattande skuldlättnader är möjliga och realistiska och skulle på flerasätt bidra till att förbättra situationen för de fattiga länderna.Betydligt större satsningar bör således göras för att skriva av de allrafattigaste ländernas skulder. liberalerna har därför förinnevarande budgetår anslagit ytterligare utöverregeringens, och majoritetsförslag tillskuldavskrivningar och ekonomiska reformer.I dag lever över 2 miljarder fattiga människor i länder som är svårtskuldsatta. Tillsammans betalar dessa länder av ca av sina skulder till rikare länder. För många länder innebär detatt mer pengar går åt till skuldavbetalningar än till sjukvård ochutbildning. En stor del av dessa skulder kommer från lån som gavs från i-länder och internationella institutioner . Det ärorimligt att svårt skuldsatta fortfarande tvingas betala avdessa lån. Det internationella initiativet för de fattigaste och mestskuldtyngda länderna, det s.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted PoorCountries), måste påskyndas och fullföljas. Huvuddelen av lånen bordeskrivas av direkt, eftersom den stora majoriteten av HIPC-länderna inteklarar av att fullfölja sina åtaganden. Faktum är att en betydande del avde räntor som betalas finansieras genom bistånd.Skuldavskrivningar måste givetvis förses med villkor för demokratiskaoch ekonomiska reformer. liberalerna kan t.ex. inte accepteraatt skulder avskrivs till icke demokratiska länder som är ovilliga attgenomföra demokratiska och ekonomiska reformer. Det skulle enbart gynnaelit och korruption. Utan reformer kommer länder aldrig att kunna ta sigur den skuldfälla de hamnat i.TobinskattenUtskottet tar upp frågan om den s.k. Tobinskatten som ett sätt att ökastabiliteten i det internationella finanssystemet och att hantera ellerfinansiera växande globala utmaningar. liberalerna menar attdet inte är brist på skattebaser eller ens skatteinkomster som hämmar derikare ländernas u-landsbistånd. Det är kort och gott brist på politiskvilja. Om det finns en genuin vilja att öka de internationellasolidaritetsinsatserna är det naturligtvis möjligt att åstadkomma det,utan att uppfinna en ny skattekälla. Höjt bistånd är den viktigasteinsatsen. Däremot finns det skäl att kontinuerligt diskutera om de olikaobjekt som beskattas är de rätta och om fördelningen mellan olika objektär optimal.Folkpartiet liberalerna - och också andra liberala partier i världen -har fört fram idén att utsläpp av s.k. växthusgaser, i första handkoldioxid, är en skattekälla som borde beskattas hårdare, i syfte att påsikt minska användningen av fossila bränslen. Om en global koldioxidskattinfördes skulle den möjliggöra en skatteväxling i minst sammastorleksordning som Tobinskatten. Om man tror att skattehöjningar ärnödvändiga för att öka biståndet skulle en sådan alltså räcka till minstlika mycket bistånd som Tobinskatten. Det finns således fler sakliga skälatt införa en global koldioxidskatt, än att införa en Tobinskatt.Enligt liberalernas uppfattning är införandet av en s.k.Tobinskatt inte heller en åtgärd som skulle öka stabiliteten på deinternationella finansmarknaderna. Däremot skulle den ha ett antalskadliga verkningar. Så gott som alla utvärderingar visar attTobinskatten inte skulle förhindra akuta finans- och valutakriser.Införandet av en Tobinskatt riskerar att framför allt drabba , dvs. de länder som skattens förespråkare påstår sig viljahjälpa. Inför man en skatt på valutatransaktioner innebär det med störstasannolikhet stigande kapitalkostnader och en minskad tillgång på kapital,vilket framför allt skulle drabba eftersom de ärden mottagande parten vid transaktioner av investeringskapital.9. Frågor i övrigt rörande globalisering (punkt 4, motiveringen)av ().StällningstagandeUtredning om internationell miljödomstol m.m.Det står klart att FN på något sätt måste ta ett grundligare grepp omfrågan hur en enhetligt god internationell miljörättslig praxis skallkunna åstadkommas. menar därför att bör trycka påför att en internationell utredning bör tillsättas som undersöker ivilken instans de internationella miljörättsliga tvistefrågorna slutligenbör lösas. Måste det kanske till någon typ av instansordning förinternationella miljörättsliga tvister för att skapa förutsättningar fören rättssäker utveckling av rättsområdet? Viktiga frågor för en sådaninstans skulle kunna bli t.ex. hur den internationella miljörätten skalltolkas i en krigssituation. Såsom i tidigare motionerpåpekat är t.ex. tillgången till sötvatten en viktig fråga både miljö-och säkerhetspolitiskt. Bör detta föranleda några principiellaställningstaganden av en internationell domstol? Om så är fallet framstårdet som ytterst väsentligt att praxis rörande frågan är enhetlig. Attfolkrätten på detta område utvecklas på ett rättssäkert sätt är alltså urmiljörättslig synpunkt av största vikt. Och det är bråttom, förutvecklingen av den internationella miljörätten går mycket fort. Sverigevill ofta framstå som ett land som tar de ekologiska utmaningarna påallvar. Detta har varit den framtoninginternationellt.Miljöpartiet menar därför att regeringen bör utarbeta ett förslag tillhur en ovan beskriven internationell utredning skulle arbeta och var inomFN-systemet den skulle finnas. anser att den svenskaregeringen på detta sätt aktivt bör driva frågan om en rättssäker ochmiljöinriktad instans för lösande av internationella miljörättsliga ochdärtill kopplade folkrättsliga tvister.7 Förteckning över behandlade förslag7.1 Motioner från allmännamotionstiden /20001999/2000:U217 av m.fl. (v):6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att stärka desmå och fattiga ländernas förhandlingsposition närdet gäller internationell handel,1999/2000:U218 av och ():1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att iWTO-förhandlingarna skall arbeta förlivsmedelssäkerhet i ,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att iWTO-förhandlingarna och inför WTO:s ministermötearbetar för att EU skall stödja de krav som lagtsfram av om en förlängning avimplementeringstiden för TRIPS 27.3 (b) till fem årefter det att översynen av artikeln är avslutad.1999/2000:U220 av m.fl. (m):2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att EU:sförhandlingsbud inför millennierundan bör vara attavskaffa industritullarna till i-länderna och antaen bindande plan för övergången till en fri marknadför jordbruksprodukter,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om elektroniskhandel,9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeinom EU skall verka för en transatlantisk gemensammarknad.1999/2000:U643 av m.fl. (fp):12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Kinasmedlemskap i ,1999/2000:N382 av och (mp):7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeinför och kommandeförhandlingsrunda i WTO skall arbeta för att EUskall stödja de krav som framlagts av omen förlängning av implementeringstiden för TRIPS27.3 (b), till efter det att översynen avartikeln är avslutad,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall arbeta för att UPOV91 inte införlivas underTRIPS 27.3 (b), utan stödjer krav påatt utveckla sui generis-system som garanterarstaternas, de lokala samhällenas och böndernasrättigheter till biologisk mångfald ochtraditionell kunskap.7.2 Motioner från allmännamotionstiden /012000/01:U204 av ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om etablerandet av ettinternationellt ochopinionsbildning om den fria handelns betydelse.2000/01:U206 av m.fl. (fp):38. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se över regelnom ursprungsland.2000/01:U213 av m.fl. (c):18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att u-ländernamåste göra sina investeringsförhållandenattraktiva.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallsatsa på analysstöd och tekniskt stöd för attförbättra kapacitet att delta i ochinför multilaterala handelsförhandlingar samtanslutning till WTO.2000/01:U216 av m.fl. (kd):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett ökat samarbetemed svenska multinationella företag förarbetsvillkor, spridande av mänskliga värden ochfrämjandet av rättigheter.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om partnerskap medprivata företag för att öka IT-investeringar tillde fattigaste länderna.2000/01:U217 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utveckla bättrerelationer med näringslivet och organisationer förinternationell samverkan.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att böranta plan om tullfrihet för iprincip samtliga varor gentemot de 48 fattigasteländerna.7.3 Motioner från allmännamotionstiden /022001/02:U216 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om den avgöranderoll marknadsekonomi, äganderätt, rättsstat ochdemokrati spelar för att bryta fattigdomen iutvecklingsländer.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om vikten av enbistånds- och utrikespolitik inriktad på att spridarespekt för demokrati och mänskliga rättigheter föratt öka välståndet i världen.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om vikten av enbistånds- och utrikespolitik inriktad på att spridarespekt för demokrati och mänskliga rättigheter föratt stoppa krigen i världens fattiga regioner.2001/02:U221 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i högregrad bör stödja fattiga länder, såväl ekonomisktsom juridiskt, för att dessa skall kunna stärkasina förhandlingspositioner inom WTO.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inomolika internationella forum, såsom EU och , börverka för att stöd syftande till att stärka fattigaländers förhandlingsposition inom WTO ges högreprioritet.2001/02:U229 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skall ibiståndsarbetet stödja med kunskap ochkompetens i WTO-förhandlingarna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallmedverka till en bättre handelspolitik inom ochmellan u-länderna.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Världsbankenoch IMF måste fortsätta utvecklingen mot störrehänsyn till humanitära, sociala och kulturellaaspekter.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ökadeinvesteringar i utvecklingsländernas sociala ochekonomiska infrastruktur.31. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om FN:s roll somkoordinator för olika biståndsgivare.2001/02:U231 av m.fl. (kd):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att arbeta framstrategier och handlingsplaner för att undvika enfortsatt "brain drain" i de fattigaste länderna.18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ökasatsningarna i det internationella samfundet förskuldavskrivningar för de allra fattigasteländerna.2001/02:U234 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen inomEU och i WTO-förhandlingarna skall arbeta för atteliminera handelshinder för export tilli-länder.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringeninför globala handelsavtal skall ställa krav på attu-länder tillåts att gradvis öppna sina marknader itakt med sina egna villkor.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att WTO:s regelverkmåste göras förenligt med en socialt, ekologisktoch ekonomiskt hållbar utveckling.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stöd till handelspolitiska förmåga, exempelvisgenom en typ av rättshjälp inom WTO.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall förhandla fram arbetsformer för ökad öppenhetinom WTO, samt lägga vikt vid en dialog med detcivila samhället.2001/02:U300 av m.fl. (m):23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inomFN:s ram bör verka för att få till ståndbegränsningar av koldioxidutsläpp.2001/02:U304 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det inte finnsanledning för rika länder att upprättahandelshinder.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börarbeta för en fortsatt utveckling av Global Compactför världens företagsledare.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att stärka FN:s ochFN-organens effektivitet och roll för att lösa destora globala överlevnadsproblemen.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fattiga ländersnäringslivsutveckling.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att arbetet i WTOskall bidra till tillväxt och sysselsättning,hållbar utveckling, ekonomisk utveckling i fattigaländer samt demokrati och säkerhet.2001/02:U311 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att måstevärna frihandeln genom att inom EU och WTO ständigtarbeta för lägre tullar och avskaffande avhandelshinder.15. tillkännager för regeringen viktenav att satsa på good governance.16. tillkännager för regeringenbetydelsen av en koherent politik för att utrotafattigdomen.2001/02:U323 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla olöstafrågor från måste överförastill bindande resolutioner senast underJohannesburgkonferensen 2002.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka för att FN-organens rättsliga ochadministrativa kompetenser måste förstärkas för attkunna garantera ett globalt styrelseskick förhållbar utveckling.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallta initiativ till att föra in miljöklausuler iinternationella handelsavtal.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Sverigeutvecklar strategier för implementering,finansiering och uppföljning av internationellamiljöavtal på global och lokal nivå.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verkarför att internationella miljööverenskommelser skalltas in i WTO:s regler.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka för att implementera GEF som globalmiljöstyrning.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det globala Agenda21-arbetet och hur skall utvecklas iframtiden.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hur skallfölja upp arbetet med konventionen om biologiskmångfald både nationellt och internationellt.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka för att internationella handelsavtal skallunderställas om biologisk mångfald.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka för att FSC:s certifieringssystem förankras iden internationella skogskonventionen.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Sverigesärskilt skall uppmärksamma tillgång till rentvatten som det mest akuta miljöproblemet.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börarbeta för en allmän avskrivning avutvecklingsländernas offentliga skulder tillstaten, ochVärldsbanken.15.