bet · GP01KRU7 · 2002-02-07 00:00:00 — - garanti och omstrukturering SammanfattningI betänkandet behandlas proposition 2001/02:76Teracom AB - garanti och omstrukturering jämtemotioner väckta dels med anledning av propositionen,dels under allmänna motionstiden i september 2001.Finansutskottet har yttrat sig över den del avärendet som ligger inom ramen för finansutskottetsberedningsområde. Yttrandet återfinns i bilaga 2 idetta betänkande.I likhet med finansutskottet tillstyrkerkulturutskottet förslaget i propositionen attriksdagen skall bemyndiga regeringen att mot enriskavspeglande avgift utfärda en kreditgaranti tillTeracom AB på högst 2 . Därmedavstyrks avslagsyrkanden framförda i motioner. Medhänvisning bl.a. till att på grund avkommande riksdagsval inte bedöms hinna behandla etteventuellt regeringsförslag om förlängning avgarantitiden föreslås att garantin skall gällat.o.m. längreän vad regeringen föreslagit.Kulturutskottet understryker i likhet medfinansutskottet vikten av att det befintligamarknätet för TV-sändningar skall kunna användas förtelekomsatsningar i syfte att bolagets lönsamhetlångsiktigt skall förbättras. Vidare framhållerkulturutskottet liksom finansutskottet att tremånader kommer att ha förflutit från det attregeringen beslutade om propositionen till dentidpunkt när tar slutlig ställning iärendet. Detta kan innebära att nya omständigheterframkommit i ärendet som gör att en kreditgarantiinte längre är den lämpligaste lösningen för attöverbrygga problem. Utskottet anser attregeringen i så fall bör kunna återkomma tillriksdagen med förslag.Kulturutskottet föreslår att medanledning av ett motionsyrkande skall göra etttillkännagivande till regeringen som innebär attregeringen skall återkomma till med enredovisning av finansiella ställning ochlångsiktiga finansieringsbehov. Ett motionsyrkandeom utredning av breddat ägande av ABavstyrks.Kulturutskottet avstyrker ett motionsförslag som rörde krav som kan komma att ställas från sida då det gäller statligakreditgarantier. Liksom finansutskottet anserkulturutskottet att det är självklart att EU:sstatsstödsregler beaktas i den fortsatta beredningenav en kreditgaranti.Kulturutskottet föreslår att skall avslåmotionsyrkanden om utförsäljning av Teracomsdotterbolag och , privatisering avTeracom och departementstillhörighet för Teracom.Slutligen avstyrks ett motionsyrkande som syftartill att statliga medel inte skall få användas föratt finansiera den digitala sändningsverksamhetenoch avkodningsboxarna. Utskottet konstaterar bl.a.att tidigare beslut ligger fast och attstatsbudgetmedel inte har använts för denämnda ändamålen.I betänkandet finns sex reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Försäljning av dotterbolagBoxer och SendaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr4 yrkande2 och 2001/02:Kr220 yrkande 1 i denna del.Reservation 1 (m)2. Beslut om privatisering av ABRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr3 yrkande3, 2001/02:Kr4 yrkande 4, 2001/02:Kr5,2001/02:Kr220 yrkande 1 i denna del och2001/02:K243 yrkande 18.Reservation 2 (m, fp)3. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr3 yrkande1, 2001/02:Kr4 yrkande 1 och 2001/02:Kr6 yrkande1.Reservation 3 (m, fp)4. Utfärdande av en kreditgaranti tillTeracomRiksdagen bemyndigar regeringen att, i enlighetmed vad utskottet anfört, mot en riskavspeglandeavgift som inkluderar statens administrativakostnader utfärda en kreditgaranti till TeracomAB intill ett belopp om 2 meden löptid t.o.m. . Därmedbifaller delvis proposition 2001/02:76.5. Redovisning av långsiktigafinansieringsbehovRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om en redovisning avTeracoms långsiktiga finansieringsbehov. Därmedbifaller delvis motion 2001/02:Kr6yrkande 2 i denna del och avslår motion2001/02:Kr7.Reservation 4 (kd)6. Risker förknippade med EU:sstatsstödsreglerRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr6 yrkande 2 idenna del.7. Finansiering av den digitalasändningsverksamheten ochavkodningsboxarnaRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr3 yrkande 2.Reservation 5 (m, fp)8. Departementstillhörighet för TeracomABRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr4 yrkande 3.Reservation 6 (m)den 7 februari 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), AgnetaRingman (s), (v), LennartFridén (m), (), (),(), (), (), (), (), EwaLarsson (mp), (), (), () och ().2001/02KrU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 2001/02:76 - garanti ochomstrukturering samt motioner som väckts medanledning av propositionen,dels motioner som väckts under allmänna motionstidenhösten 2001.Finansutskottet har yttrat sig över propositionensamt över de motionsyrkanden, som ligger inom ramenför finansutskottets beredningsområde. Yttrandetåterfinns i bilaga 2.Kulturutskottet anordnade enutfrågning med företrädare för ombestämmelser m.m. rörande statliga kreditgarantier.Samma dag utfrågades även företrädare för ABom frågor i anslutning till propositionen. Den 29januari 2002 anordnades ytterligare en utfrågning,med företrädare för Kultur-, Finans- ochNäringsdepartementen. hade inbjuditsav kulturutskottet att delta och representanter förfinansutskottet deltog vid samtligautfrågningstillfällen.En begäran om att utfrågningen av företrädarna förde tre nämnda departementen skulle vara offentligframställdes av representanter för Moderatasamlingspartiet vid kulturutskottets sammanträde den29 . Utskottet beslutade attsammanträdet inte skulle vara offentligt (jfrkulturutskottets protokoll 2001/02:14.1).En skrivelse med begäran om offentlig hearing omTeracom AB:s ekonomiska läge hade inlämnats tillkulturutskottet av () (dnr 390-3382-01/02). Utskottet beslutade att inte anordnanågon offentlig utfrågning i ärendet (jfrkulturutskottets protokoll 2001/02:14.3).Ledamoten av kulturutskottet ()har i skrivelse till kulturutskottet föreslagit attutskottet skall ta initiativ till att upprätta enplan för hur en eventuell konkurs i skallhanteras (dnr 390-3540-01/02).Utskottet beslutade vid sammanträde den 5 februari2002 att inte ta något sådant initiativ (jfrkulturutskottets protokoll 2001/02:15.3).Vissa bakgrundsuppgifterSvensk , sedermera , bildadesden efter beslut av (prop.1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) och övertog den verksamhet med utsändning avrundradio som tidigare bedrevs inom Televerket.Enligt bolagsordningen skall bolaget bedrivautsändning och överföring av radio- och TV-program.Bolaget skall vidare utveckla, marknadsföra ochutföra andra tjänster med stöd av resurser som harbyggts upp för radio- och TV-verksamheten eller sompå annat sätt är förenliga med verksamheten inomradio- och TV-området. Enligt proposition 2001/02:76var omsättningen 2000 drygt 1,5miljarder kronor och antalet anställda ca 800.Teracomkoncernen består av moderbolaget, , samt av ett antal dotter- och intressebolag, avvilka särskilt kan nämnas Boxer (Boxer)och i (). Boxer ägs till 70 %av och till av Media Invest ABoch ansvarar för upphandling, försäljning ochuthyrning av mottagare för marksänd digital-TV.Senda ägs till av , medan äger och . Sendas verksamhet beståri att samordna, paketera och marknadsföraprogramutbud och tjänster i det digitala marknätet.Senda ansvarar även för marknadsföring ochförsäljning av det för de sändande bolagengemensamma programkortet. skall vara enkonkurrensneutral plattform för de bolag som sänderi det digitala marknätet.Vissa delar av AB:s verksamhet är intekonkurrensutsatta. Det gäller utsändning av radio-och TV-program åt programföretag medsändningstillstånd enligt 2 kap. 2 § radio och TV-lagen (1996:844) som enligt tillståndsvillkor skallköpa utsändningstjänster av , dvs.Sveriges Television , , och när det gäller deanaloga marksändningarna. Enligt beslutskall den icke konkurrensutsatta verksamhetenbedrivas med skälig lönsamhet, varmed menas attTeracom AB:s intäkter skall täcka driftskostnader,avskrivningar, förräntning av kapital, risker förhaveri i anläggningarna, kostnader förberedskapsåtgärder, forsknings- ochutvecklingsinsatser m.m. (se prop. 1991/92:140, bet.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329 och prop.1998/99:1, utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr.1998/99:55).År 1997 beslutade efter förslag avregeringen att digital marksänd TV skulle införas iSverige stegvis, med möjlighet för statsmakterna attsuccessivt ta ställning till om och på vilket sättverksamheten skulle fortsätta. I en första etappskulle sändningar inledas på ett begränsat antalorter i landet. Sändningsverksamheten skulle i sinhelhet bekostas av medverkande företag. Eventuellastimulanser till hushållen för att anskaffadigitalavkodare måste - enligt propositionen ochriksdagens beslut - därmed bekostas av företagen.Verksamheten skulle således inte finansieras medstatsmedel (prop. 1996/97:67 s. 24-25, yttr.1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178).År 2000 beslutade att digital marksändTV skulle få byggas ut till att omfatta hela landet(prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1,rskr. 2000/01:59). - liksomregeringen - uttalade bl.a. att det är viktigt attalla som bor i landet har tillgång till ettallsidigt TV-utbud och att invånarna kan väljamellan samtliga distributionsformer och inte ärhänvisade till enbart mottagning via satellit ellerkabel. På så sätt skulle den kommande nedläggningenav de analoga marksändningarna underlättas (bet. s.100).Den parlamentariskt sammansatta (Ku 1997:06) har haft i uppdrag att följaverksamheten med digital marksänd TV. Kommitténavgav sitt slutbetänkandeDigital TV - modernisering av marknätet (SOU2001:90).Kommittén bedömer att marksänd digital TV är ettenkelt och effektivt sätt att nå ut till allamedborgare och att ett brett utbud av program ochtjänster i marknätet bidrar till en sund konkurrensmellan olika sändningsoperatörer. Kommittén görockså bedömningen att de analoga marksändningarnakan avvecklas . En proposition kan med anledning avbetänkandet - enligt regeringens bedömning - kommaatt läggas fram för under senare delen avår 2002 (jfr prop. 2001/02:76 s. 5).En utförlig redogörelse för statlig garantigivninghar lämnats i finansutskottets yttrande tillkulturutskottet (se bilaga 2 till detta betänkande).Redogörelsen återges här i sin helhet.En kreditgaranti är ett statligt borgensåtagandesom oftast gäller som för egen skuld. Det äralltså staten, inte långivaren, som står riskenom ett garanterat lån behöver infrias.I gäller attnytillkomna statliga garantier hanteras vid sidanav statsbudgeten i marknadsmässiga former. Detinnebär att avgifter skall tas ut och att dessaskall ha en sådan nivå att de täcker kostnadernaför såväl administration som infriade garantiersett över en längre tidsperiod. Garantiavgiftenskall alltså spegla risken för att en garantieller grupp av garantier kan komma att infrias.Riksdagen kan besluta att man för ett visståtagande helt eller delvis skall avstå från attta ut en sådan avgift. Om så sker uppkommer enstatlig subvention som motsvaras av den uteblivnaavgiftsintäkten. För att synliggöra detta skall isådana fall ett anslag på statsbudgeten belastasmed ett belopp som motsvarar subventionen.Influtna avgifter samt i förekommande falluppburna anslagsmedel förs till Riksgäldskontoretoch redovisas där på ett särskilt räntebärandekonto som fungerar som en reserv för framtidaförluster. Till samma reserv förs också medel somåtervinns från infriade garantier. För attsäkerställa att utbetalningar alltid kan görasfrån reserven är en obegränsad kredit knuten tillden.Även äldre garantier har numera inordnats i detnya systemet.Bestämmelser om den statliga garantigivningenåterfinns i lagen (1996:1059) om statsbudgetensamt i garantiförordningen (1997:1006). Kravet påen garantiavgift regleras i 15 § budgetlagen därdet slås fast att avgiften skall motsvara statensekonomiska risk och övriga kostnader föråtagandet, om inte för ett visståtagande beslutar annat. I garantiförordningenfinns kompletterande bestämmelser, bl.a.föreskrivs där att en garanti endast får beviljasför den som kan antas ha betalningsförmåga.Finansutskottet har i sitt yttrande tillkulturutskottet (se bilaga 2 till detta betänkande)även lämnat en redogörelse för EU:sstatsstödsregler. Redogörelsen återges här i sinhelhet.Artikel 87.1 i EG-fördraget förbjuder i principalla former av statsstöd som snedvrider ellerhotar att snedvrida konkurrensen i denutsträckning det påverkar handeln mellanmedlemsstaterna. Hur detta förbud skall tillämpaspå statliga garantier har kommissionenförtydligat i ett tillkännagivande som antogs den24 november 19992.Av tillkännagivandet framgår att förbudetenligt artikel 87.1 inte omfattar stöd som integynnar vissa företag eller produktion av vissavaror. Detsamma gäller åtgärder som inte påverkarhandeln mellan medlemsstaterna.Kommissionen anger fyra undantagsvillkor ochanser att en garanti inte skall betraktas som ettstatligt stöd om samtliga dessa villkor äruppfyllda. De fyra villkoren förutsätter:1. Låntagaren har en sund finansiell ställning.2. Låntagaren skall i princip kunna låna påmarknaden utan något statligt ingripande.3. Garantin skall avse en bestämd finansielltransaktion, inte täcka av detutestående lånet och vara begränsad ochtill belopp.4. Låntagaren betalar ett marknadspris förgarantin.Kravet att garantin inte får täcka avlånet har tillkommit för att göra en långivaremer motiverad att på rätt sätt bedöma låntagarenskreditvärdighet. Enligt tillkännagivandet kommerkommissionen att kritiskt granska garantier somtäcker hela, eller nästan hela, den finansiellatransaktionen.Skulle något av de angivna villkoren inte varauppfyllt innebär det inte att garantinautomatiskt betraktas som statligt stöd. Detprövas i stället från fall till fall. Vid minstaosäkerhet skall emellertid den planerade garantinanmälas till kommissionen. Kommissionen skallnämligen granska alla statliga garantier somomfattas av artikel 87.1 för att avgöra om de ärförenliga med den gemensamma marknaden.Stöd i form av en garanti kan i principgodkännas av kommissionen enligt gängsemöjligheter till undantag från stödförbudet iartikel 87.1 i EG-fördraget.2 Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen avartiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd iform av garantier (EGT C71, 11.3 2000).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att skallbemyndiga regeringen att utfärda en kreditgarantitill intill ett belopp om 2 000 000 000kronor med en löptid t.o.m. den 31 oktober 2002.Enligt regeringens bedömning behöver ABgenomföra en omstrukturering som innebär attföretaget koncentrerar sig på kärnverksamheten ochminskar risktagandet.Utskottets övervägandenTeracom AB:s behov avomstruktureringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- försäljning av , jämför reservation 1 (m), och- beslut om privatisering av ,jämför reservation 2 (m, fp).PropositionenRegeringen anger att har en nyckelrollför att uppfylla målet om massmediernastillgänglighet. De sändarnät för TV och ljudradio,som svarar för, når så gott som allainvånare i . Utsändning av radio och TV ärbolagets kärnverksamhet. Annan verksamhet kanbedrivas om den är förenlig med kärnverksamheten.Det pågår en övergång från analog till digitalteknik för i första hand TV-distribution. har i sitt slutbetänkande (SOU 2001:90)föreslagit att digitala marksändningar för publicservice-programmen skall byggas ut till fullbefolkningstäckning och att även övriga sändarnätskall byggas ut så långt som möjligt. förslag kunna genomföras är det angelägetatt har den styrka och inriktning somkrävs.Regeringen gör bedömningen att behövergenomföra en omstrukturering av sin verksamhet sominnebär att företaget koncentrerar sig påkärnverksamheten och minskar risktagandet. Avpropositionen - som beslutades vidregeringssammanträde - framgårdet att regeringen anser att viden extra bolagsstämma avägaren, dvs. staten, borde få i uppdrag attgenomföra ett åtgärdsprogram för att tydligare angevad som är verksamhetens huvudinriktning och för attförbättra bolagets ekonomiska situation.Åtgärdsprogrammet, anges det, skall ha en inriktningsom innebär att kärnverksamheten skall prioriteras.Kompletterande verksamhet skall genomföras med lägrerisk och mindre behov av egna investeringar. Vissadotterbolag skall avyttras helt eller delvis och nyafinansieringsformer skall tillämpas. Ett sparprogramskall reducera kostnaderna i bolaget. skall förändras så att kärnverksamhetoch övrig verksamhet redovisas klart åtskilda. Omviss verksamhet bedrivs i dotterbolagsform skallförhållandet mellan dessa bolag och moderbolagetvara affärsmässigt. Omstruktureringsarbetet skallbedrivas med sikte på att nödvändiga beslut skallkunna fattas vid den ordinarie bolagsstämman år2002.Åtgärdsprogrammet kan få till följd att nugällande riktlinjer för AB:s verksamhetbehöver modifieras. Om detta kräverställningstagande av avser regeringen attåterkomma med förslag.MotionernaTeracoms behov av omstrukturering har tagits upp imotionsyrkanden som väckts dels med anledning avpropositionen, dels under allmänna motionstiden iseptember 2001.Förslag om försäljning av har lagts fram i två av de nu aktuellamotionerna. I motionerna Kr4 (m) yrkande 2 och Kr220(m) yrkande 1 i denna del föreslås att skallåläggas att avyttra sitt dotterbolag bakom den senare motionen anser attäven skall avyttras.Frågor om privatisering av tas upp i fem avde nu aktuella motionerna.I motion Kr3 (fp) föreslås att skallprivatiseras. Företaget behöver nämligen en ny ägaresom har råd att skjuta till nytt kapital, om detskulle behövas, menar motionärerna bakom motionen(yrkande 3). Liknande tankar förs fram i motion Kr4(m), vari anförs att bolaget behöver ägare som kantillföra såväl kapital som kunnande för att devärden som finns i bolaget skall kunna utvecklas ochtas till vara (yrkande 4). I motion K243 (m)motiveras förslaget att privatisera Teracommed att företaget har monopol på såväl analog somdigital TV-distribution i marknätet (yrkande 18).Motionärerna bakom motion Kr5 (m) anser attprivatiseringen av bör göras av två skäl.För det första skall staten inte ägna sig åtnäringsverksamhet, menar motionärerna. För det andrabör medierna, inklusive radio och TV, varafristående från staten i ett demokratiskt samhälle.Slutligen syftar även förslaget i motion Kr220 (m)till att skall privatiseras (yrkande 1 idenna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis instämma i vadregeringen anför om att har en nyckelrollför att uppfylla det av fastställda måletför mediepolitiken, som rör massmediernastillgänglighet. Utskottet anser vidare liksomregeringen att den ekonomiska situation, som bolagetnu befinner sig i, väl motiverar att bolaget ifortsättningen prioriterar kärnverksamheten ochgenomför en sådan omstrukturering som beskrivs ipropositionen. Utskottet kommer i ett följandeavsnitt att beröra frågan om möjligheten för bolagetatt ägna sig åt verksamhet som ligger utanförkärnverksamheten.Utskottet övergår nu till att behandla frågan omTeracoms försäljning av dotterbolagen ochSenda, vilket föreslås i motionerna Kr4 (m) yrkande2 och Kr220 (m) yrkande 1 i denna del.Inför extra bolagsstämma den 29 november2001 utfärdade regeringen såsom ägare till bolagettillägg till tidigare givna ägardirektiv (Ku2001/2651/Me). Regeringen uppdrog åt bolaget attgenomföra en omstrukturering av verksamheten, varmedavsågs en koncentration på kärnverksamheten samtatt kompletterande verksamhet skall genomföras medlägre risk och avsevärt mindre behov avinvesteringar. Vidare ålades i direktivetatt avyttra vissa dotterbolag helt eller delvis. Omdotterbolagen säger direktivetföljande.Teracom bör initiera en omorganisation avverksamheten med uthyrning och försäljning avdigital-TV-boxar och försäljning avprogramabonnemang. Omorganisationen bör ta siktepå en sammanslagning helt eller delvis av bolagenBoxer och och i samband därmed en minskningav ägarandel. Denna bör dock i ettförsta steg uppgå till avröstvärdet.Av direktivet framgår också att i arbetetmed att omorganisera verksamheten skall samråda medSveriges (), () samt Media InvestAB.Utskottet, som inte har någon annan uppfattning änregeringen då det gäller minskningen av statensägarandel i bolagen , konstaterar attdet inte finns någon anledning för attgöra något uttalande med anledning av nu aktuellamotioner. bör således avslå motionerna Kr4(m) yrkande 2 och Kr220 (m) yrkande 1 i denna del.Motionsyrkanden om privatisering av harbehandlats vid tidigare riksmöten.När det gäller frågan om verksamhet utgörett monopol då det gäller utsändningar, vilkethävdas i motion K243 (m), kan utskottet visserligenkonstatera att SVT och UR enligt sinasändningstillstånd skall köpa utsändningstjänsterför analoga marksändningar från . Någotmotsvarande krav då det gäller digitalamarksändningar finns dock inte (jfr 5 § SVT:ssändningstillstånd resp. 4 § UR:s sändningstillståndför tiden t.o.m. den 31 december2005). Utskottet anser nu liksom vid tidigareriksmöten att bolaget inte har ett monopol i formellbemärkelse, eftersom det inte finns något somhindrar att andra aktörer bygger upp egna marknät,även om höga kostnader i praktiken har hindrat detta(jfr bet. 1998/99:KrU1 s. 89).Vidare anser utskottet - liksom vid tidigareriksmöten - att det är angeläget att public service-kanalerna kan ses och höras av i stort sett helabefolkningen. Utskottet är därför inte berett atttillstyrka motionsförslag om ändringar avbestämmelserna om upphandlingen avutsändningstjänster i marknätet (jfr även bet.2000/01:KrU8 s. 71-72).Även frågan om utförsäljning och privatisering avTeracom har behandlats av vid olikariksmöten.Våren 1996 uttalade sig kulturutskottet i ettyttrande till näringsutskottet över regeringensproposition /96:141 Aktiv förvaltning av statensföretagsägande. , som avvisaderegeringens förslag att statens röstandel i Teracomskulle få minska till lägst , anförde då bl.a.följande i fråga om (yttr. 1995/96:KrU10y).Regeringens avsikt är att det föreslagnabemyndigandet skall avse den kategori statligaföretag som är kommersiella och fullt utkonkurrensutsatta. Enligt propositionen börTeracom hänföras till denna grupp. Utskottet haremellertid inhämtat att den konkurrensutsattadelen av verksamhet utgör mindreän av bolagets totala verksamhet. Mot denbakgrunden kan enligt utskottets bedömningTeracom inte hänföras till den typ av företag somanses lämpliga för ett delat ägarskap. härutöver anfört om arten ochinriktningen av verksamhet talar enligtutskottets mening ytterligare mot ettbemyndigande till regeringen som innebär attstaten får minska sin röstandel i bolaget tilllägst i enlighet med regeringens förslag.Näringsutskottet och därefter instämde ivad kulturutskottet anfört. avslogpropositionsförslaget i denna del (bet.1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302).Då motioner om privatisering av på nyttbehandlades av kulturutskottet ochavslogs av anförde kulturutskottet bl.a.följande (bet. 2000/01:KrU8 s. 72).Riksdagen har - liksom tidigareår - på näringsutskottets förslag avslagitmotionsyrkanden om försäljning av vissa angivnastatliga företag, däribland (bet.2000/01:NU7). har redovisatskälen till varför det är motiverat med ettstatligt ägande. har ocksåuttryckt som sin mening att regeringen i sittarbete visar en klar vilja att uppnå ochupprätthålla konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat verksamhet.Utskottet konstaterar att den konkurrensutsattadelen av verksamhet enligt bolagetsårsredovisning för utgjorde ca 43 %.Bolagets ekonomichef har uppgett att denkonkurrensutsatta delen av verksamheten för år 2001torde uppgå till .