bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Ansökningar om rätt attutfärda receptarieexamen har ingetts av Umeåuniversitet och ochbefinner sig under prövning hosHögskoleverket.Högskolorna bestämmer själva sittutbildningsutbud. tillförs ibudgetförslaget förutbyggnad. Utskottet anser inte att börgöra något tillkännagivande enligt motion2002/03:Ub407.Utbildning av speciallärareUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att den nya lärarexamenger stora möjligheter till utbildning ispecialpedagogik avstyrker utskottetmotionsyrkanden om återinförande avspeciallärarutbildningen.Jämför reservationerna 15 (m) och 16 (fp,kd).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2002/03:Ub239 yrkande6 att utbildningen av speciallärare skallåterupptas. Partiet hävdar att utbildningen avspeciallärare med inriktning på att undervisaenskilt eller i mindre grupp har upphört.I motion 2002/03:Ub214 (m) yrkande 9 uppmärksammasbristen på speciallärare och specialpedagoger.Enligt motionären behövs en betydande utbildning ochrekrytering av specialpedagoger ,samt att dessa ges större möjligheter att utvecklaegna verksamheter.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Folkpartiets yrkande har behandlats av riksdagentidigare, senast i betänkande 2001/02:UbU1 s. 74.I utbildningen till den nya lärarexamen skall allalärarkandidater, oavsett vilket stadium eller vilkaämnen de avser att arbeta inom, få viss utbildning ispecialpedagogik inom ramen för det allmännautbildningsområdet. Vidare kan specialpedagogikförekomma som inriktning i lärarexamen, och det kanockså utgöra en specialisering. Utskottet anserdärför att den nya lärarutbildningen på ett mycketpåtagligt sätt kommer att förstärka denspecialpedagogiska kompetensen bland alla lärare iskolorna. påstående att utbildningen avlärare med specialpedagogisk utbildning för attundervisa enskilt eller i mindre grupp har upphörtär enligt utskottets mening inte korrekt.Som en påbyggnad på lärarexamen finnsspecialpedagogexamen. För att få denna examen krävs,enligt bilaga 2 till högskoleförordningen, attstudenten har de specialpedagogiska kunskaper ochfärdigheter som behövs för att aktivt kunna arbetamed barn, ungdomar och vuxna i behov av stöd inomförskola, vuxenutbildning ellerhabilitering/rehabilitering. Därutöver skallstudenten kunna genomföra pedagogiska utredningaroch analysera individers svårigheter påorganisations-, grupp- och individnivå och kunnavara en kvalificerad samtalspartner och rådgivare ipedagogiska frågor för föräldrar, kolleger och andraberörda yrkesutövare. Regeringen har ibudgetpropositionen beräknat en resursförstärkningför påbyggnadsutbildningen till specialpedagogexamenför sammanlagt 230 lärare (prop. s. 100).Utbildning av lärare i teckenspråkUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att det behövs någotuttalande av om flerutbildningsplatser för lärarutbildning iteckenspråk.Jämför reservation 17 (kd, c).MotionernaUtbildning av fler lärare i teckenspråk förordas imotionerna 2002/03:Ub230 (c) och 2002/03:Ub372 (kd).Den förstnämnda motionen tar sikte på behovet iNorrland av teckenspråkskunnig personal i skola ochvård. Motionären anser att det behövs flerutbildningsplatser såväl för blivandeteckenspråkslärare som teckentolkar (yrkande 1) ochatt fler sådana utbildningsplatser bör erbjudas vidMitthögskolan, som är lämplig för detta med hänsyntill att det i finns både en specialskolaför döva och hörselskadade och en folkhögskola förhörselskadade (yrkande 2). I motion 2002/03:Ub372påtalas behovet av fler lärare som har utbildningför att undervisa hörande elever i teckenspråk(yrkande 1) och av fortbildning av de mångaobehöriga lärare som verkar inom området (yrkande2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Motsvarande yrkanden behandlades vid förrariksmötet (bet. 2001/02:UbU1 s. 74). Lärarutbildningmed inriktning på teckenspråk anordnas innevarandeläsår vid i och vid Örebrouniversitet. planerar en kurs iteckenspråk inom ramen för lärarutbildningen hösten2003. Regeringen pekade i förra åretsbudgetproposition (prop. 2001/02:1 utg.omr. 16 s.94) på att satsningen på s.k. särskildalärarutbildningar () lämpar sig särskilt väl förutbildning av vissa kategorier, bl.a. lärare iteckenspråk. har i regeringens budgetförslag för2003 tillförts ett tredubblat belopp inom ramen föranslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. Utskottet förutsätter attlärosätena och kommunerna tar till vara demöjligheter som finns att utbilda fler lärare iteckenspråk. Tillgången på lärarutbildare för dettaområde kan dock vara en begränsande faktor.Utbildningen av teckenspråkstolkar anordnas avvissa folkhögskolor och finansieras inomutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid. vidStockholms universitet fördelar statsbidrag tilltolkutbildning vid folkhögskolorna. Regeringen harmeddelat att den avser att återkomma till riksdageni frågor som rör folkbildningen - till vilkenfolkhögskolan räknas - efter det att den pågåendeutvärderingen (dir. 2001:74) av folkbildningen harredovisat sitt slutbetänkande.Utbildning av lärare i hem- ochkonsumentkunskapUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att det behövs någotuttalande av om utbildning av flerlärare i hem- och konsumentkunskap.MotionernaTre motioner tar upp vikten av att det utbildastillräckligt många lärare i hem- ochkonsumentkunskap.I motion 2002/03:Ub247 (m) påpekar motionären attbristen på behöriga hushållslärare väntasuppgå till drygt 1 000 personer, enligt Skolverketsprognoser. Utbildningen av lärare i hem- ochkonsumentkunskap bör ökas. Med hänsyn till ämnetsvikt för ungdomarnas utbildning bör undervisningenges av behöriga lärare, vilket kräver attutbildningen för ämnet får ökad dimensionering,framhålls det i motionerna 2002/03:Ub251 (c) yrkande1 och 2002/03:Ub392 (s) yrkande 2.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.Det ingår 2002 till de lärosätensom ger lärarutbildning att de skall, efter hörandeav och , besluta omdimensioneringen av olika ämneskombinationer,inriktningar och specialiseringar inom delärarutbildningar som erbjuds. Utskottet utgår frånatt regeringen avser att ge lärosätena motsvarandeuppdrag . och hartillsammans regelbundet anordnatkonferenser där planeringsansvariga vid lärosätenafått möta avnämare. Inför konferenserna harHögskoleverket och tagit framlärarprognoser och statistik över antagning ochexamination inom lärarutbildningen. mening bör inte ingripa i dennaplaneringsprocess genom att uttala sig om behovet avfler lärare i ett enstaka ämne.Sjöbefälsutbildning vid MitthögskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om attsjöbefälsutbildning bör återinföras vidMitthögskolan.MotionenFör att öka intresset från den norrländska ungdomenför sjöbefälsutbildningen bör denna utbildningåterupptas vid , anser motionärerna imotion 2002/03:Ub465 (s). De påpekar att antaletsökande till sjöbefälsutbildning från norra delen avlandet har minskat kraftigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.Samma förslag behandlades i vid förrariksmötet (bet. 2001/02:UbU1 s. 69 f.). Liksom dåhänvisar utskottet till att sjöbefälsutbildningenkräver mycket dyrbara investeringar.Kompletteringsutbildning för utländskaakademikerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker förslag omtillkännagivanden om permanentning ochutökning av kompletterande utbildning förutländska akademiker, med hänvisning till attden pågående treåriga satsningen skallutvärderas och till lärosätenas frihet attinom sina ordinarie ramar anordna kurser somvänder sig till utländska akademiker.Jämför reservation 18 (m, fp, kd).MotionernaDe kompletteringsutbildningar för utländskaakademiker som blev möjliga med de 10 miljonerkronor som avsattes i budgeten har bara ettvärde som pilotprojekt, eftersom det är fråga om ettlitet experiment och ett litet antal lärarinsatser,hävdar i motion 2002/03:A207 yrkande 4.Motionärerna frågar varför det alltjämt saknas enmångfald av korta och intensiva högskoleutbildningarsom direkt underlättar inträdet i det svenskayrkeslivet.Även motion 2002/03:Ub547 (s) tar upp den treårigasatsningen på kompletterande utbildningar förutländska akademiker. Sådana utbildningar bör i ökadutsträckning erbjudas inom ramen för lärosätenasordinarie verksamhet, anser motionärerna, som villatt den treåriga satsningen, som inleddes ,skall permanentas. En möjlighet vore enligtmotionärerna att högskolor och universitet i olikageografiska områden skulle kunna specialisera sig påkompletteringsutbildningar inom vissa branscher.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivande.Universitet och högskolor har en mycketlångtgående frihet att själva bestämma sittutbildningsutbud. Inga regler hindrar dem från attskapa och erbjuda kurser som vänder sig tillutländska akademiker som behöver komplettera sinakunskaper för att kunna få arbete inom sitt yrke häri . Ett ökat utbud av sådana kurser liggerväl i linje med lärosätenas nya uppdrag att aktivtfrämja och bredda rekryteringen till högskolan. Förkurser av detta slag inom lärosätenas reguljärautbud gäller de vanliga reglerna för statligtstudiestöd.Den särskilda teoretiska och praktiska utbildningsom erbjuds inom ramen för de medel som avsatts inomanslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor regleras av en särskild förordning(1995:889). Den ger förtur till personer som äranmälda som arbetssökande hos den offentligaarbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingarna kan i dagge utbildningsbidrag till de arbetslösa som gårdenna utbildning.Högskoleverket har fått i uppdrag av regeringenatt genomföra en nationell kartläggning och analysav kompletterande högskoleutbildningar för utländskaakademiker samt att kontinuerligt följa uppantagningen av utländska akademiker till dessautbildningar och innehållet i utbildningarna. Enförsta redovisning skall lämnas den 10 april 2003.Utskottet utgår från att regeringen längre framkommer att ta ställning till om det även efter 2004skall anvisas särskilda medel för sådanautbildningar och att därefter får taställning i frågan.Dimensionering av högskoleutbildning i vissaregioner och på vissa orterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett stort antal motionerom fler högskoleplatser till vissa regionereller till vissa orter.MotionernaTolv motioner tar upp behovet av flerutbildningsplatser till vissa regioner eller vissaorter.Fler utbildningsplatser i Stockholmsregionenbehövs enligt motionerna 2002/03:Ub541 (s) yrkande 1och 2002/03:N305 (m) yrkande 9. I båda motionernapåtalas att den högre utbildningen ärunderdimensionerad i denna region i förhållande tillbefolkningens storlek. Motion 2002/03:Ub354 (m)yrkande 1 pekar på behovet av att flerutbildningsplatser tillkommer på . I motion2002/03:Ub549 (s) skriver motionärerna att en av defaktorer som påverkar i vilken grad människor väljeratt studera på högskolenivå är avståndet, det måvara känslomässigt eller rent fysiskt. Etablerandetav har visat hur man kan nå nyagrupper av studenter. Man bör gå vidare och etableranya enheter för högskoleutbildning på knutpunkter iytterstaden, som , , ellerTensta, anser motionärerna.Lunds universitet har anordnat vissutbildning i , först enbart kortaretekniska utbildningar och ävenutbildningar inom andra områden. Enligt motion2002/03:Ub468 (s) har uttalat som målatt antalet studenter på Campus år 2003skall uppgå till 3 500. I denna motion och i motion2002/03:Ub505 (s) uttalas farhågor för att detta målinte kommer att kunna nås, och motionärerna vill attstatsmakterna skall slå vakt om Campus Helsingborggenom att öronmärka resurser respektive platser dit.Motionärerna pekar på att utbyggnaden av CampusHelsingborg är ett viktigt inslag i arbetet med attbryta den sociala snedrekryteringen.Motion 2002/03:N340 (c) handlar om Skåne.Motionärerna, som vill bygga ut HögskolanKristianstad och , anser att ettCampus skulle kunna vara ett lyft för helaÖsterlens utveckling (yrkande 13).Västsverige är enligt motion 2002/03:Ub256 (m)underförsörjt med högre utbildning. Motionärernapekar på att söktrycket till högre utbildning där ärstörst i landet, att antalet utbildningsplatser,satt i relation till folkmängden, är lägst i landetoch att en rad indikatorer pekar på stora brister nuoch framgent på arbetskraft med högre utbildning.Enligt motion 2002/03:N398 (s) måste antaletutbildningsplatser i den högre utbildningen stå iproportion till befolkningens storlek samtnäringslivets och den offentliga sektorns behov.Motionärerna anser därför att det behövs ökadesatsningar på utbildning, forskning ochforskarutbildning i (yrkande 5). Detkrävs en utbyggnad av högskolan och denkvalificerade yrkesutbildningen i , ansermotionärerna i motion 2002/03:Ub488 (s) yrkande 2.De tar i motionen också upp behovet av fler platseri läkarutbildningen i (yrkande 3) och ivårdutbildningar i samma region (yrkande 4). Yrkande6 i samma motion innebär att Högskolan iTrollhättan/bör får ekonomiskaförutsättningar att utvecklas till ett nationelltcentrum för arbetsintegrerat lärande. Högskolan iBorås har enligt motion 2002/03:Ub431 (s) startatett projekt, kallat invandrarakademi, där manerbjuder utvärdering av utländska akademikers reellakompetens och ger kompletterande utbildningar.Motionärerna anser att högskolan bör ges möjlighetatt fortsätta denna mycket viktiga verksamhet, somhar visat sig framgångsrik.En fortsatt utökning av grundutbildningen vidÖrebro universitet är enligt motion 2002/03:Ub386(s) angelägen. Behovet inom regionen är stort ochhar förstärkts genom dramatiska strukturförändringarunder de senaste åren.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om tillkännagivanden.Regeringens budgetförslag innebär attsamtliga lärosäten som berörs av motionärernasyrkanden får medel för utbyggnad. Vid fördelningmellan lärosäten av de medel som kan tillförashögskolans grundutbildning är det nödvändigt att tahänsyn till ett stort antal faktorer, bl.a. de somnämns i motionerna. fördialog med vart och ett av lärosätena i sittbudgetarbete.Universitetsstatus för vissa högskolorUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att inte bör uttalasig om vilka högskolor som skall gesuniversitetsstatus, utan regeringen skallavgöra detta.MotionernaI sju motioner föreslås tillkännagivanden om attvissa högskolor skall få ställning som är enligt motion2002/03:Ub502 (s) väl kvalificerad att fåuniversitetsstatus med hänsyn till de grunder somregeringen tidigare angivit för att ge en högskolaställning som universitet.Enligt motion 2002/03:Ub223 (m) bör en satsningske på med långsiktig inriktningmot att den skall bli universitet.I motion 2002/03:Ub260 (fp) pläderar motionärenför att skall bli universitet. Hananser att det skulle höja kvaliteten pågrundutbildningen och göra det lättare att rekryteraakademiska lärare samt bidra till att försörjaregionen med forskarutbildad arbetskraft. Ävenenligt motion 2002/03:Ub483 (s) bör Högskolan iGävle bli universitet. Motionären anser atterfarenheterna av forskarskolorna talar för attresurserna bör tillförsäkras ochinte de universitet som högskolan samarbetar bör enligt tre motioner -2002/03:Ub354 (m) yrkande 2, 2002/03:Ub541 (s)yrkande 2 och 2002/03:N397 (fp) yrkande 17 - gesuniversitetsstatus. Regeringen bör godkänna denansökan som högskolan har inlämnat, ansermotionärerna. I den sistnämnda motionen sägs attbedömningen skall göras helt på akademiska grunderoch inte påverkas av att det redan finns flerauniversitet i regionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.Med ställning som universitet följer bl.a. attlärosätet har rätt att anordna forskarutbildningutan begränsning till ett visst eller vissavetenskapsområden.Riksdagen godkände vad regeringendå hade förordat om universitetsbegreppet (prop.1996/97:1 utg.omr. 16 s. 77 f., bet. UbU1 s. 34 f.,rskr. Det innebär att regeringen, efterprövning genom , skall kunna tilldelaett lärosäte rätten att benämnas universitet om detuppfyller vissa i propositionen angivna krav påkvalitet och omfattning av grundutbildning,forskning och forskarutbildning samt godainfrastrukturella förutsättningar och godainternationella kontakter. I samband med attregeringen har gett högskolorna i , Växjöoch ställning som universitet har dessalärosäten tillförts betydande nya medel förforskning och forskarutbildning. Utskottet anserinte att bör göra några uttalanden om hurregeringen skall avgöra ansökningar från lärosätenom att bli universitet.Forskningsresurser vid vissa högskolor och ivissa regionerUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att skalluttala sig om framtida ökningar avforskningsresurserna vid vissa högskoloreller i vissa regioner.MotionernaMotionerna 2002/03:Ub256 (m) yrkande 2 och2002/03:Ub488 (s) yrkande 1 pläderar förförstärkning av resurserna för forskning ochforskarutbildning vid de små och medelstorahögskolorna i . Enligt den sistnämndamotionen, yrkande 5, finns det goda förutsättningarför en nätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskapi Västsverige.Enligt motion 2002/03:Ub515 (s) bör det göras enkraftig forskningssatsning vid medinriktning på träteknisk industri. Det statligaforskningsanslaget bör enligt motionärerna ocksåmöjliggöra en samhällsvetenskaplig forskning avönskvärd omfattning och kvalitet. Vikten avforskning om social ekonomi tas upp i motion2002/03:Ub525 (s). Man bör enligt motionärernaöverväga att ge för socialekonomi vid en tydligare och starkareroll när det gäller detta område.Forskningsresurserna vid behöverenligt motion 2002/03:Ub483 (s) förstärkas för attöka tillgången på forskarutbildningsplatser ochstärka högskolans forskningsprofiler.Högskolan i bör enligt motion2002/03:Ub391 (m) få sin ansökan omvetenskapsområdet teknik beviljad.Högskolan och måsteenligt motion 2002/03:N340 (c) yrkande 12 få fastaforskningsresurser.Högskolan i bör enligt motion 2002/03:Ub365(c, m, fp, kd) tilldelas tekniskt vetenskapsområde.Denna högskola bedriver forskarutbildning isamarbete med ett flertal svenska och utländskauniversitet och har skapat en egenforskningstradition inom det tekniskavetenskapsområdet, framhåller motionärerna. Sammaförslag framförs i den i det närmaste likalydandemotionen 2002/03:Ub535 (s)vid bör enligt motion2002/03:Ub266 (kd) få ekonomiska resurser som germöjligheter för en långsiktig verksamhet (yrkande 1)och framhållas som en resurs för verksamheter somrör handikappade (yrkande 2). Vid institutet skerbl.a. omfattande forskning kring vuxnafunktionshindrades kommunikation och lärande, ochdess forskarutbildning är den enda i inomsitt område.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.Sedan några år tillbaka har samtliga statligalärosäten utom de konstnärliga högskolorna fastaforskningsresurser. För de högskolor som inte harvetenskapsområde finns medel under anslaget 25:73Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor. Som framgått i det föregåendetillförs detta anslag ibudgetförslaget för 2003.Alla lärosäten har befogenhet att inom ramen förde anslag som statsmakterna tilldelar dem inrättaoch driva institut av olika slag och att samverka inätverk med andra lärosäten.Huruvida en högskola skall tilldelasvetenskapsområde beslutas av regeringen och äravhängigt dels av en kvalitetsprövning som normaltgörs av , dels av möjligheterna atttillföra ytterligare resurser. bör enligtutskottets mening inte uttala sig om hur regeringenskall avgöra dessa ärenden.DoktorandtjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någottillkännagivande om utökat antaldoktorandtjänster och om att regeringen skallarbeta för en omvandling av utbildningsbidragtill doktorandtjänster.Jämför reservation 19 (c).MotionenCenterpartiet anser enligt motion 2002/03:Ub489yrkande 21 att antalet doktorandtjänster bör utökas.Regeringen bör arbeta för en omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster och för attforskarstuderande inte skall behöva ha stipendiersom huvudsaklig inkomstkälla (yrkande 22).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.För doktoranden är doktorandtjänst (numera kalladanställning som doktorand) en avsevärt bättrefinansieringsform än utbildningsbidrag. på att en anställning som doktorand medförsamma sociala och arbetsrättsliga villkor som andraanställningar, vilket inte är fallet medutbildningsbidraget. En process för att successivtavskaffa utbildningsbidragen och ersätta dem meddoktorandtjänster inleddes , men avbröts efterförslag i budgetpropositionen för /96(prop. 1994/95:100, bet. UbU13, rskr. 355).Anledningen var att doktorandtjänsten kostarbetydligt mer för lärosätet än utbildningsbidraget,att ett stort antal utbildningsbidrag hadetillskapats med externa medel och att denstatsfinansiella situationen var sådan att det intefanns ekonomiskt utrymme för att omvandla allabefintliga utbildningsbidrag. I samband medforskarutbildningsreformen , då möjligheternaatt anta doktorander kopplades till att doktorandenskulle ha sin försörjning klar för helautbildningstiden, bestämdes att den som haftutbildningsbidrag för doktorander skall erbjudasanställning som doktorand senast då återstårav utbildningstiden (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16,bet. UbU7, rskr. Bestämmelsen finns nu i 5kap. 4 § högskoleförordningen (1993:100). Denackdelar i trygghetshänseende somfinansieringsformen utbildningsbidrag har haft,t.ex. i fråga om rätt till a-kassa när doktorandenhar slutfört studierna till doktorsexamen och sökerarbete, skall därmed vara undanröjda.Regeringen har hitintills i regleringsbrev förvarje lärosäte föreskrivit ett minimibelopp somlärosätet skall använda för studiefinansiering inomforskarutbildningen, dvs. utbildningsbidrag ochanställningar som doktorand. I budgetpropositionen(s. 127) redovisas att majoriteten av lärosätenaenligt sina årsredovisningar avsätter betydligtstörre summor till detta än vad regeringen harföreskrivit som minimum. Inom t.ex. det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet fördelarlärosätena resurser som överstiger det angivnaminimibeloppet för studiefinansiering med 12 %.Regeringen avser därför att ta bort villkoret omminimibelopp för studiefinansiering inomforskarutbildningen.Stipendier medför, till skillnad från bådeutbildningsbidrag och anställning som doktorand,inga sociala eller arbetsrättsliga förmåner. De ärdärför en form för studiefinansiering som inte böranvändas. Regeringen har föreskrivitatt stipendier för doktorander som är avsedda attvara alternativ till lön eller annan form avstudiefinansiering inte får finansieras med medelfrån statsbudgeten.Utskottet anser inte att de tillkännagivanden sombegärs i yrkanden behövs.Examensrätt i forskarutbildningen för Högskolani JönköpingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någottillkännagivande om att regeringen bör geHögskolan i humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde.MotionernaMotionerna 2002/03:Ub334 (kd, s, m, fp, v, c) och2002/03:Ub265 (s) tar upp frågan om den begränsningtill fyra samhällsvetenskapliga ämnen som i daggäller för när det gällerexamensrätt i forskarutbildningen. Enligtsexpartimotionen innebär förslaget ibudgetpropositionen att får ensådan förstärkning av statsanslaget att det blirmöjligt för den att utbilda doktorer i nivå med detexamensmål som statsmakterna har satt. Motionärernahävdar att högskolan nu har kapacitet förforskarutbildning i ytterligare fyrasamhällsvetenskapliga ämnen. I motion 2002/03:Ub265påtalar motionärerna som ett problem att Högskolan iJönköping inte förfogar över examensrätt förforskarutbildning som är relaterad tilllärarutbildningen.