bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Det är , inteenskilda medlemsstater, som skall fatta beslut ifrågor som de om flygförbudszoner.Med vad som ovan anförs avstyrker utskottetmotionerna /02:U317 (m) yrkande 4 och2001/02:U337 (c, m, v, kd, fp, mp) yrkande 4 samtanser att motion 2001/02:U282 (v) yrkande 1 kanbesvaras.SanktionernaDen humanitära situationen i är mycket oroande. Utskottetvälkomnar initiativ som kan effektiviserasanktionsverktyget och förbättra situationen för denirakiska civilbefolkningen. Utgångspunkten för allsanktionspolitik måste vara att utöva så stor presssom möjligt på landets beslutsfattare och atteffekterna på civilbefolkningen minimeras.Erfarenheterna visar att breda ekonomiska sanktionerinte alltid får önskvärt genomslag när det gälleratt påverka regeringar eller andra ansvariga. Detfinns därför ett behov av att utvecklasanktionsinstrumentet för att göra sanktionerna bådemer effektiva och mer humana.Utskottet understryker att det är viktigt attframhålla den irakiska regimens ansvar för attsanktionerna är i kraft. Om den irakiskaregimen valt att samarbeta med FN och den nyaorganisationen för vapeninspektion, UNMOVIC, hadesanktionerna kunnat vara hävda i dag.Mat och mediciner har aldrig varit föremål försanktioner. Det humanitära programmet för , dets.k. olja-för-mat-programmet, har möjliggjort enförbättrad humanitär situation i landet. Sedanstarten och har oljatill ett värde av såltsinom ramen för olja-för-mat-programmet.Sedan slut har EU varit densammantaget största givaren av humanitärt biståndtill . Biståndet är tänkt att komplettera olja-för-mat- programmet och skall gå till de mestutsatta, t.ex. barn. Insatser görs också inomvatten- och sanitetsområdet samt för att bygga ochutrusta sjukhus. Biståndsinsatserna, liksom dehumanitära organisationernas blotta närvaro, bidrartill att förbättra den humanitära situationendärstädes, vilket också skapar en viss trygghet ochen känsla av säkerhet hos befolkningen i norra konstaterar att sanktionerna mot är beslutade avFN:s säkerhetsråd, och det är också säkerhetsrådetsom beslutar om ett eventuellt hävande. I deresolutioner som säkerhetsrådet beslutat reglerasvillkoren för att häva sanktionerna. Eftersom dessavillkor ännu ej uppfyllts är sanktionernafortfarande i kraft. Utskottet menar attsanktionerna, som de är utformade, inte har haftåsyftad effekt bl.a. för att det inte finns entillåten politisk opposition i . Sanktionernahar snarare använts av regimen för att enabefolkningen mot den yttre fienden. Den översyn avsanktionsinstrumentet som inletts är mot dennabakgrund särskilt angelägen. Det är intemöjligt att ta ställning till den situation eller dekonsekvenser som eventuellt skulle uppstå efter detatt sanktionerna hävts. Detta gäller även för beslutom formerna för skydd av irakiska ,inklusive den ekonomiska situationen i området.Sverige kommer att fortsätta att noga följasituationen för kurderna i norra diskuteras möjligheter förunionen att genomföra humanitära aktiviteter i ,inom ramen för de befintliga FN-programmen. Via FN:sOil-for-Food-program tilldelas norra delen av landet13 % av oljeintäkter och står under FN-administration.Sverige hör genom Sida till de största givarnaav humanitärt bistånd till . Under år 2000utbetalades . Huvuddelen, ca45 , av stödet går till norra kanaliserades via ett antal enskilda humanitäraorganisationer, bl.a. Qandil (vatten/sanitet,hälsoprogram), () och Rödakorset (vatten och sanitet). har Sidabetalat ut . Därutöver gerSverige via FN och EU humanitärt bistånd till helaIrak.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U262 (kd) yrkande 4, 2001/02:U278(s), 2001/02:U282 (v) yrkandena 2, 4 och 5,2001/02:U325 (v) yrkande 4 samt 2001/02:U337 (c, m,v, kd, fp, mp) yrkande 5 kan besvaras.MinoriteternaI FN har i olika sammanhang kritiserat för brottmot de mänskliga rättigheterna. FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna antog den 18 april 2001en av EU initierad resolution om situationenför de mänskliga rättigheterna i . Iresolutionen fördöms för brott mot de mänskligarättigheterna som uppmanas attrespektera religiösa och etniska minoritetersrättigheter. I resolutionen uppmanas även attomedelbart upphöra med tvångsförflyttning avirakiska kurder. antogs i FN:sgeneralförsamling en av EU framlagd resolution om demänskliga rättigheterna i . Även i dennaresolution uppmanas att upphöra medförtrycket av sin kurdiska befolkning.Irak är en suverän stat som omfattar även de delarav norra delen av landet som befolkas av kurder.Liksom alla andra stater är suveränitet översitt territorium emellertid inte oinskränkt, utanIrak är bundet av folkrättsliga överenskommelser ochandra förpliktelser.Utskottet understryker att den irakiska regimen haren plikt att respektera de mänskliga rättigheterna,inklusive rätten till självbestämmande. Regimen harockså en plikt att respektera den humanitära rätten,som skyddar krigets offer, inklusive civila, även iinterna konflikter. Rätten till självbestämmande kanutövas genom autonomi. Folkrätten föreskriver intefederalism, men däremot att folk har en rätt tillsjälvbestämmande. Autonomi (begränsat självstyre)för kurderna grundades i ett avtal mellan denirakiska regimen och kurderna 1970. Avtalet sattesdelvis åt sidan genom irakisk lagstiftning, men islutet av , efter , nåddes enprincipiell enighet om att återuppliva detta avtal.Utskottet har ovan konstaterat att för närvarandepågår arbetet med att etablera en permanentinternationell brottmålsdomstol. En internationell"ad hoc"- domstol för att ställa de ansvariga införrätta mot brott mot mänskligheten har upprättats förRwanda samt det f.d. . Något förslag omatt bilda en sådan domstol rörande har enligtvad utskottet inhämtat inte varit föremål fördiskussion.I de resolutioner som säkerhetsrådet beslutat omregleras villkoren för att häva sanktionerna.Eftersom dessa villkor ännu ej uppfyllts, ochsanktionerna därmed är i kraft, är det idagsläget inte möjligt att ta ställning till densituation eller de konsekvenser som eventuelltskulle uppstå, bl.a. för de olika minoriteterna ilandet, om sanktionerna skulle hävas.Utskottet konstaterar att gavtotalt i bilateralt bistånd tillett antal enskilda humanitära organisationer i norraIrak. Organisationerna bedriver humanitär verksamhetinom områdena vatten och sanitet, minröjning,återuppbyggnad av bostäder, skolor och kliniker samtförstahjälpenprogram. Biståndsinsatserna, liksom dehumanitära organisationernas blotta närvaro, bidrartill att förbättra den humanitära situationen inorra , vilket också skapar en viss trygghet ochen känsla av säkerhet hos befolkningen. Närvaron avFN:s skyddsstyrka (United Nations Guards Contingentin UNGCI) bidrar också till att skapa ensäkrare situation, fram- för allt för de humanitäraaktörerna, så att de kan genomföra sina uppgifter.Vaktstyrkan uppgår till nästan 90personer. , , och USAhar sedan tillkomsten av styrkan varit dess störstafinansiärer. Det svenska bidraget för perioden 2000till 2001 (12 månader) uppgår till 4,5 miljonerkronor.Sverige undersöker möjligheterna tillett utbyte mellan svenska universitet ochuniversitet i norra . Utbytet är tänkt att varaett stöd för utbildningsinstitutionerna i områdetsamt bidra till att stärka den pågåendedemokratiseringsprocessen i norra är även att universitetssamarbetet påsikt skall minska utflyttningen från området. Ävenandra projekt för att stärkademokratiseringsprocessen kan tänkas komma i fråga.Vad gäller en gemensam strategi för att främja enpositiv samhällsutveckling i har EU tagit ettförsta steg med fokus på migrations- och asylfrågor.En grupp för asyl- och migrationsfrågor, HLWG(Högnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor)inrättades av Allmänna rådet i december 1998.Grundtanken är att man genom humanitära insatser,asyl- och migrationspolitiska insatser samtförebyggande arbete för stabilisering ochdemokratisering skall kunna minskamigrationsströmmar på sikt.Utskottet anser att möjligheterna att utfärda någonform av pass för befolkningen i norra , för attpå så sätt bryta isoleringen, ur ett folkrättsligtperspektiv skulle bryta mot suveränitet överområdet. Förslaget är därför inte möjligt attgenomföra.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2001/02:U337 (c, m, v, kd, fp, mp) yrkande 6 ochanser att motionerna 2001/02:U275 (s), 2001/02:U282(v) yrkandena 3, 6 och 7, 2001/02:U325 (v) yrkandena13 och 5 samt 2001/02:U337 (c, m, v, kd, fp, mp)yrkandena 13 kan besvaras.KurdfråganI motion 2001/02:U210 (v) framhålls att det är av stor betydelseatt respekten för demokrati och mänskligarättigheter stärks i norra /irakiska Kurdistan.Det krävs ett väl genomfört demokratiskt val därstyrkeförhållandena mellan politiska partier ochriktningar tydligt avspeglar sig i det kurdiskaparlamentets sammansättning. Detta kan också varaett bra sätt att förbereda förverkligandet av måleti en framtida federation med och ytterst ävenett framtida demokratiskt . I yrkande 2 krävsatt bör verka för att väl genomfördademokratiska val kommer till stånd i norraIrak/irakiska , i syfte att stärka detregionala kurdiska parlamentets och den regionalaregeringens legitimitet, nationellt ochinternationellt.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att stöder den begränsade autonomisom tidigare beslutats mellan å ena sidan denirakiska centralregeringen och å andra sidan de tvåkurdiska grupper () och () vilkaföreträder kurderna i det aktuella området.Sverige erkänner suveränitet över de kurdiskaområdena i norra . Frågor om omfattningen avsjälvstyret i norra och områdets framtidaställning inom ramen för internationellterkända gränser bör enligt utskottets mening avgörasav parterna själva.Utskottet konstaterar att vissa framsteg gjorts desenaste åren i norra i fråga om demokratiskutveckling och ökad respekt för de mänskligarättigheterna. Dessa framsteg till avgörande delkunnat uppnås på grund av de särskilda förhållandensom skapats i skydd av det flygförbud som råder iområdet för irakiskt militärflyg.Utskottet vill understryka att det finner dessademokratiska landvinningar värdefulla och anser attdet vore positivt med en fortsatt utveckling idemokratisk riktning i de autonoma områdena i norraIrak. Detta vore enligt utskottets mening av storbetydelse även för övriga minoriteter i Irak.Enligt vad utskottet inhämtat studerar förnärvarande svenska myndigheter möjligheter attgenomföra vissa demokratiprojekt i norra . Motdenna bakgrund utgår utskottet också ifrån attSverige kommer att ha beredskap för att ge sitt stödnär frågan om demokratiska val i norra vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:210 (v) yrkande 2 kan besvaras.19 IranI motion 2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 4konstateras att avpresident ämbetsperiod skedde en vissförbättring när det gällde demokratiska ochmänskliga rättigheter. President återvaldespå , men har omkring300 avrättningar ägt rum och även summariskaspöstraff har utdömts. Motionärerna menar attSverige och EU, i den kritiska dialogen med ,bör intensifiera sin kritik av iranska myndigheterstillämpning av dödsstraffet.I motion 2001/02:U270 (v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkande 1 framhålls att det iranska folket saknarrätt att fritt bilda sina egna organisationer. Detfinns illegal facklig verksamhet vid sidan av deofficiellt godkända organisationerna. Vid detillfällen då dessa fria fackliga grupperingarhävdat sina rättigheter eller ställt krav,exempelvis när arbetarna vid olika företag inte fåttnågon lön , har de angripits ochledarna arresterats. bör i den kritiskadialogen med med kraft hävda det iranskafolkets rätt att fritt organisera sig i partier ochfackföreningar. I yrkande 2 krävs att iolika internationella organ skall verka för attomständigheterna kring flera författares samt en radpolitiskt och religiöst oliktänkande människors dödnärmare granskas av en opartisk internationellhumanitär organisation. I yrkande 3 understryksvikten av att FN:s speciella sändebud för mänskligarättigheter i måste få möjlighet att besökalandet och, i yrkande 4, att ett upprättasi landet.De iranska kvinnorna har utsatts för förtryck ochtrakasserier på grund av en kvinnodiskrimineranderättsordning, deras rättslösa ställning ifamiljelagstiftningen och olika former avsegregering är grundad i sexualfientligaföreställningar. Enligt yrkande 5 bör i denkritiska dialogen lägga stor vikt vid kvinnornassituation när det gäller deras ställning inomrättssystemet, deras rätt till arbete och derasmöjligheter att yttra sig i samhällsdebatten.Sverige bör inom EU också verka för att politiska,diplomatiska och ekonomiska punktsanktioner skallkunna tas i bruk som en del av den kritiska dialogen(yrkande 6). I yrkande 8 krävs att i sinadirekta relationer med den iranska regeringen samt iEU- och FN-sammanhang verkar för yttrandefrihet föralla och för att författare och journalister gesmöjlighet att fritt ge ut sina verk, tidskrifter ochtidningar samt, i yrkande 9, att alla som fängslatspå grund av sin politiska eller religiösauppfattning försätts på fri fot.I motion 2001/02:U289 (s) yrkande 1 framhålls att iIran förekommer fruktansvärda kränkningar av demänskliga rättigheterna. utsätts ett stortantal människor för brutala övergrepp frånmyndigheternas sida. Under förra årets arbete i för de mänskliga rättigheterna harSverige drivit på och framgångsrikt samordnat EU:sinitiativ till den resolution som antogs för attuppmärksamma situationen för de mänskligarättigheterna i . I yrkande 2 krävs att Sverigegenom FN och EU agerar mycket aktivt avseende demänskliga rättigheterna och särskilt lyfter framkvinnornas situation i Iran.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att för en dialog med iranskaföreträdare om MR-läget i . Arresteringar avreformförespråkare, den skärpta presslagstiftningenoch stängningar av ett stort antal tidningar utgörallvarliga försämringar av MR-läget. I april 2000antog FN:s kommission för de mänskliga rättigheternaen resolution, framlagd av EU, om situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i . Idenna noteras framsteg på specifika punkter liksomden stora potential som finns för genomgripandeförändringar. uttrycker dock EU oro överproblemen på MR-området och uppmärksammardödsstraff, tortyr, inhuman och förnedrandebestraffning samt brist på respekt förinternationella normer i rättsutövningen.Den av FN:s utsedde särskilderepresentanten har ett generellt mandat attundersöka förhållandena i vad avser allaaspekter av de mänskliga rättigheterna, och Sverigehar i sina bilaterala kontakter med , liksomgenom EU, agerat för att representanten skall gesmöjlighet att besöka . I diplomatiska och andraofficiella kontakter som har med iranskaföreträdare i EU- och FN-sammanhang framhålls fråganom att alla författare och journalister skall gesmöjlighet att fritt ge ut sina verk, tidskrifter ochtidningar.Utskottet konstaterar att lägger stor viktvid kvinnornas situation i när det gäller derasställning inom rättssystemet, deras rätt till arbeteoch deras möjligheter att yttra sig isamhällsdebatten. Frågor som rör MR, demokrati,yttrandefrihet samt kvinnors, barns och minoritetersrättigheter utgör centrala ämnen i de samtal somSverige på diplomatisk och annan officiell väg förmed företrädare för den iranska regeringen. Likasåingår dessa frågor i den kritiska dialog som EU förmed . Frågan tas också upp i FN:s MR-resolutionför och i samband med mötena i FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna.Årligen tar EU initiativ i FN:s generalförsamlingtill en resolution om situationen för de mänskligarättigheterna i . EU:s politiska dialog med Iransyftar dels till att söka påverka vad avsermänskliga rättigheter, demokrati och yttrandefrihet,dels till att integrera i det internationellasamfundet. Utskottet menar att politiska ochdiplomatiska markeringar bör göras endast videxceptionella tillfällen och att dialog är attföredra framför isolering och andra former avsanktioner.Arbetet mot dödsstraffet har länge utgjort enprioriterad fråga för i EU:s arbete påområdet. Vid de återkommande dialogmötena mellan EUoch det senaste hölls i i september2001 diskuteras MR-frågor inklusive dödsstraffet.Vid mötet betonade EU vikten av att de iranskamyndigheterna respekterar de mänskligarättigheterna.Sverige fördömde i ett uttalande morden på ett antaliranska författare så snart dessa dåd hade blivitkända, och EU antog ett uttalandetill stöd för den rättsliga prövning av detinträffade som då hade inletts i . Den av utsedde särskilde representanten,, har, som nämnts, ett generelltmandat att undersöka förhållandena i vad avseralla aspekter av de mänskliga rättigheterna.Författarmorden omfattas av detta.En grundförutsättning för att ett skallkunna upprättas i ett land är att landet i frågamedverkar till och undertecknar ett avtal om dettamed FN. I finns ett UNDP-kontor.Diskussioner har förekommit om att sekonderapersonal från Högkommissariens för de mänskligarättigheterna kontor vid , men någotavtal om detta har ännu inte kommit till stånd.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkande4, 2001/02:U270 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena1, 6, 8 och 9 samt 2001/02:U289 (s) yrkandena 1 och2 kan besvaras.20 AfghanistanI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att dehänsynslösa terroristattackerna mot har sattAfghanistan i fokus. Landet har varitföremål för omfattande biståndsverksamhet men ävenkritiserats p.g.a. bristande respekt för degrundläggande mänskliga rättigheterna. Stridermellan talibanerna och oppositionen fortsätter ochtvingar stora delar av den civila befolkningen påflykt. Allvarlig torka gör att landet står inför enhumanitär kris. Denna situation kommer att skapa enomfattande flyktingsituation, och i yrkande 56 krävsatt och övriga omvärlden måste vara bereddaatt bistå de afghanska flyktingarna.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att har varit engagerat iAfghanistan och varit en av de störstabiståndsgivarna till landet. avsattes 225miljoner kronor till . En stor del avbiståndet har gått till stöd för flyktingar ochinternflyktingar, genom bl.a. UNHCR, Röda Kors-rörelsen, och (). SAK har t.ex. startat mobila hälsoklinikeroch skolor i internflyktingläger i förekom omfattande övergreppmot de mänskliga rättigheterna, vilket ledde tillökade flyktingströmmar. En förbättrad situation vadgäller säkerhet och mänskliga rättigheter kommer attleda till ökad repatriering av flyktingar. Redan idagsläget återvänder människor i tusental varjevecka, och detta kommer att öka när våren kommer.Ett massivt återvändande ställer stora krav på dehumanitära organisationerna i form av skydd och stödför återetablering. bidrar redan nu tillIOM:s ()pilotprojekt för välutbildade afghaner som villåtervända.Av fortsatta bidrag till humanitärainsatser, återhämtning och återuppbyggnad kommerflyktingstöd även fortsättningsvis vara en centralkomponent. Bistånd till barn, som varit specielltutsatta under kriget, kommer att prioriteras.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkande 56 kan besvaras.21 BurmaI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls attmilitärjuntans förtryck i och brott motgrundläggande mänskliga rättigheter årligenuppmärksammas av FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. I sin resolution talarkommissionen om regimens systematiska förföljelserav den demokratiska oppositionen och av etniskaminoriteter liksom om dess omfattande ochsystematiska användning av tvångsarbete. MR-situationen har försämrats ytterligare enligtkommissionen, och det görs systematiska brott mot demänskliga rättigheterna i . FN:s speciellerapportör för förvägrades längeinresetillstånd. Varje försök att ta upp frågan omBurma i förhindras av Burmassärskilda skyddsmakt . I yrkande32 krävs att verkar för att inom EU stödjaden demokratiska oppositionen och förmå regimen atterkänna resultatet från det fria parlamentsvalet1990.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att utgångspunkten för agerandegentemot är att varje litet steg i riktningmot en demokratisk utveckling måste anses vara avvärde och uppmuntras av omvärlden. Arbetet inom EU,FN, samt med grannländer inom ASEAN är avstor betydelse för regeringens möjligheter attpåverka utvecklingen i landet. förregelbundet samtal med oppositionen både inne iBurma och i exil.Regeringen bidrar aktivt till EU:s politik gentemotBurma. Målet för EU:s politik är att förmå denburmesiska regimen att respektera de mänskligarättigheterna och inleda en dialog medoppositionen. EU:s främsta politiska verktyg iförhållande till , den gemensamma ståndpunktenfrån 1996, förlängdes i oktober2001. Ståndpunkten innehåller bl.a. visumförbud förde ledande skikten inom regimen, förbud mot alltutvecklingssamarbete (utom humanitärt bistånd samtMR-bistånd via enskilda organisationer) och förbudmot militärt samarbete.Sverige bidrar med underperioden 20002002 tillCentre for Humanitarian , enfrivilligorganisation som genomför humanitäramedlingsinsatser i bl.a. . Insatserna syftartill minskat lidande och ökad humanitär säkerhet föratt därigenom bidra till konfliktens lösning. Sidager även stöd till burmesiska flyktingar som lever iflyktingläger i . Bistånd om ungefär 41miljoner kronor för åren 20012002 kanaliseras genomDiakonia, som via förserflyktingarna med boende och andra förnödenheter.Sverige bidrar även indirekt till flyktingarna genomdet humanitära bistånd som förmedlas genom bl.a. EUoch UNHCR. Den regionala har mottagit stöd för en narkotikakampanjriktad mot . Stöd ges även till oppositionensradiostation i . har på Sidas uppdragi genomfört en utbildning i Stockholmför burmesiska exilparlamentariker. uppfattning bidrar sådana insatser tillvärdefulla tillfällen för kunskapsutbyten för bådaparter.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U345(fp) yrkande 32 kan besvaras.22 Sri LankaI motion 2001/02:U212 (v) framhålls att när denbrittiska kolonialmakten lämnade sålämnade man ett land som var etniskt splittrat.Olika grupper behärskade olika områden. Landet ärmycket rikt, inte minst på olika ädelstenar ochmetaller. Större delen av dessa tillgångar kom atthamna i majoritetens, den singalesiska befolkningen,händer.Konflikten mellan framför allt singaleser ochtamiler, men även med muslimska grupper, har pågåttsedan början av 1920-talet. Den senaste eskaleringenmellan de olika grupperna skedde 1983 då de tamilskatigrarna (LTTE, Liberation Tigers of Tamil Eelam)inledde en väpnad kamp för att befria den norradelen av landet och skapa en tamilstat. Tamilerna,som utgör av befolkningen, är av indisktursprung. De importerades som arbetskraft till SriLanka av de brittiska kolonialmyndigheterna för attdet behövdes arbetare på de lankesiskateplantagerna. Deras status i har sedandess varit osäker när det gäller medborgerligarättigheter och statstillhörighet. Motionärernamenar i yrkande 1 att bör verka för att detamiler som arresterats och hållits fängslade utanrannsakning och dom antingen friges eller att derasfall underkastas en snar, korrekt, rättsligprövning. I yrkande 2 krävs att inom EU ochandra internationella organisationer bör verka föratt tortyr och misshandel av arresterade personeroch politiska fångar i upphör och, iyrkande 3, att , som enskilt land och sommedlem av EU och andra internationellaorganisationer, aktivt bör arbeta för en fredliglösning av konflikten mellan de etniska grupperna iSri Lanka och aktivt stödja de fredsinitiativ somhar tagits av den norska regeringen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att återkommande överträdelser av demänskliga rättigheterna har följt i spåren av denlångvariga väpnade konflikten mellan densrilankesiska regeringen och den tamilska . Under vissa perioder har mycket allvarligaMR-överträdelser begåtts. Den väpnade konflikten,som krävt tiotusentals människoliv ochtvingat över en halv miljon människor att bliinternflyktingar, utgör landets allvarligasteutvecklingshinder. Kränkningarna av de mänskligarättigheterna i har fortlöpande följts avSverige och stått i fokus vid de bilateralakontakterna med landet. har dessutom, såvälbilateralt som multilateralt, agerat för attförbättra MR-situationen på .