bet · GP01SOU11 · 2002-02-21 00:00:00 — Utskottet vill dock åter påpeka att det ärkommunerna som bestämmer nivån på biståndet till denenskildes livsföring med undantag endast för deposter som ingår i riksnormen. kan förövrigt också frångå riksnormen om särskilda skälföreligger i ett enskilt fall. Motion So350 (m)yrkandena 2 och 3 avstyrks därmed.Utskottet kan konstatera att regeringen höjtriksnormen, bl.a. för barn och ungdomar med mellan120 och . Motionerna So301 (s) ochSo459 (v) får därmed anses tillgodosedda.I motionerna So340 (c, s, v, kd, fp, mp), So603 (mp)yrkandena 1 och 2 samt K284 (c) yrkande 6 riktaskritik mot att barns tillgångar och inkomster ingåri beräkningsunderlaget för ekonomiskt bistånd.Utskottet konstaterar för det första att barn aldrigär underhållsskyldiga gentemot sina föräldrar.Däremot kan förekomsten av tillgångar hos ett barnbeaktas när det gäller barnets del av detförsörjningsstöd som betalas ut. Tillgångar som irealiteten inte kan disponeras bör inte tas med vidbedömningen. När det gäller ungdomars inkomster frånferiearbete vidhåller utskottet att det är olyckligtom kommunerna tolkar Socialstyrelsensrekommendationer så snävt att ungdomar avstår frånatt t.ex. sommarjobba. bör dock inte tanågot initiativ. Motionerna avstyrks därmed.Enligt allmänna råd omförsörjningsstöd bör stipendier som är avsedda förett visst ändamål, t.ex. en resa, i normalfalletinte medföra en reducering av försörjningsstödet.Utskottet anser inte att något sådant initiativ sombegärs i motion Kr227 (m) yrkande 11 är nödvändigt.Motionen avstyrks.När det gäller ideella skadestånds påverkan påsocialbidrag har regeringen uttalat att det vidbiståndsbedömningen rimligtvis bör beaktas att denenskilde har fått ett sådant skadestånd efter att hablivit utsatt för ett brott och till följd häravt.ex. har behov av långvariga och kostsammabehandlingar. Utskottet utgår från att regeringenföljer frågan även utan något initiativ frånriksdagen. Motion So384 (s) avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning i frågan omhuruvida och i vilka fall försörjningsstöd skallkunna villkoras och avstyrker därmed motion Ub552(c) yrkande 3.VistelsebegreppetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att frångåhuvudprincipen om vistelsekommunens ansvarenligt socialtjänstlagen, bl.a. avseendehemtjänst till sommargäster m.fl.Jämför reservationerna 10 (kd) och 11 (c).MotionerI motion So235 av de ()begärs ett tillkännagivande om att staten bör ta ettfinansiellt ansvar genom avtal med kommunför personer som kommer till Stockholm-Arlandaflygplats och som blir föremål för åtgärd enligtsocialtjänstlagen, LVU eller LVM.Sex motioner handlar om vistelsekommunens ansvar förhemtjänst vid boende utanför hemkommunen.I motion So289 av () yrkas attriksdagen skall begära att regeringen lägger framförslag till för att mildrakostnadseffekterna av socialtjänstlagensvistelsebegrepp vad gäller hemtjänst för de kommunersom har hög andel fritidsboende med hemvist i annankommun.I motion So367 av () begärs etttillkännagivande om vård i vistelsekommun.I motion So259 av och (c) begärsett tillkännagivande om översyn avsocialtjänstlagen.I motion So405 av och () begärs ett tillkännagivande om betalningsansvarför vistelsekommun enligt socialtjänstlagen.I motion So378 av och () yrkas att beslutar omändring i socialtjänstlagen.I motion So585 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om behovet av införande avinterkommunal ersättning vad avser hemtjänst vidboende i fritidshus.Bakgrund och tidigare behandlingSenast i betänkande 2000/01:SoU18 vidhöll utskottetsin tidigare redovisade inställning att det inte börgöras något undantag från principen omvistelsekommunens ansvar och avstyrkte motioner omansvaret för sommargästers hemtjänst (s. 86; res.kd).Utskottet behandlade också ett likalydande yrkandesom det som framställs i motion So235. Utskottetpåpekade att kommun har lämnat en skrivelsetill med de synpunkter somframförs i motionen och att något beslut i ärendetännu inte hade fattats. Utskottet vidhöll attriksdagen inte bör ta något initiativ i frågan ochavstyrkte motionen (s. 86).Från har inhämtats att ärendetmed anledning av ovannämnda skrivelse från Sigtunakommun har avskrivits med hänvisning till att detinte fanns något skäl att göra undantag frånhuvudregeln om vistelsekommunens ansvar. En nyskrivelse från kommunen är nu under beredning viddepartementet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att regeringen ånyo har attta ställning till frågan om kommuns ansvarenligt bl.a. socialtjänstlagen för personer somankommer till . Någotsådant tillkännagivande som begärs i motion So235(m) kan därmed inte anses nödvändigt. Utskottetavstyrker motionen.Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte börgöras något undantag från huvudregeln om att det ärvistelsekommunen som bär ansvaret för t.ex.hemtjänst till sommargäster. Motionerna So259 (c),So289 (kd), So367 (kd), So378 (s), So405 (c) ochSo585 (s) avstyrks därmed.Våld mot kvinnorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, mot bakgrund av det omfattandearbete som pågår på området, avslå motionerom stöd till våldsutsatta kvinnor.MotionerI motion Ju396 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att misshandladekvinnor skall ha rätt till en stödperson (yrkande3). Stödpersonen skall vara särskilt insatt iproblemen runt kvinnovåldet samt kunna hjälpakvinnan i kontakterna med myndigheter och förmedlahjälp. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om att invandrarkvinnornassituation särskilt skall beaktas (yrkande 4).Eftersom dessa särskilt utsatta kvinnor ofta lever iett socialt utanförskap är mörkertalet mycket stort.Slutligen begärs ett tillkännagivande om att män sommisshandlar kvinnor i stor omfattning är i behov avvård och behandling (yrkande 10).I motion Ju324 av och Ulla-BrittHagström (kd) begärs ett tillkännagivande om attsamhällets resurser samordnas för att hjälpa ochstödja utsatta kvinnor (yrkande 5).I motion So445 av och ()begärs ett tillkännagivande om att regeringen börfölja upp "kvinnofridsbeslut" från 1998och vidta de åtgärder som behövs för att beslutetskall genomföras.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast frågor om våld motkvinnor i de av godkända betänkandena2000/01:SoU18 och 2001/02:SoU1, till vilka hänvisas.I det förstnämnda betänkandet avstyrktes bl.a. enmotion om stödpersoner till misshandlade kvinnor ochom vård till män som misshandlar kvinnor (s. 72;res. I det sistnämnda betänkandet avstyrktesmotioner om bl.a. kvinnojourernas verksamhet (s. v resp. kd). Motionerna ansågs i huvudsaktillgodosedda mot bakgrund av de omfattande insatsersom pågår på området.Den 1 juli 2001 trädde en ändring i dåvarande 8 a §(nuvarande 5 kap. 11 §) socialtjänstlagen i kraft.Av paragrafen framgår att har ettansvar för att den som utsatts för brott och dennesanhöriga får stöd och hjälp. börhärvid särskilt beakta att kvinnor som är eller harvarit utsatta för våld eller andra övergrepp ihemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för attförändra sin situation.I samband med lagändringen gav regeringenSocialstyrelsen i uppdrag att bedriva ettutvecklingsarbete till stöd för idess arbete med brottsofferfrågor. Uppdraget skallslutredovisas i samband med årsredovisningen ,dvs. i mars 2005.På regeringens uppdrag med anledning avkvinnofridsreformen (prop. 1997/98:55) lederSocialstyrelsen även ett utvecklingsarbete i frågorom våld mot kvinnor. Inom ramen för uppdraget harSocialstyrelsen utarbetat utbildningsmaterial försocialtjänsten respektive hälso- och sjukvården.Socialstyrelsen kommer att slutredovisa sitt uppdragi samband med årsredovisningen , dvs. i mars2002.I syfte att få till stånd en fastare samverkan påmyndighetsnivå i frågor som rör kvinnovåld harSocialstyrelsen tagit initiativ till Nationellmyndighetssamverkan för kvinnofrid. Initiativetavser att skapa bättre möjligheter att följa,integrera, styra och leda de samlademyndighetsinsatserna som vidtas utifrån givnaregeringsuppdrag och propositionen Kvinnofrid. Somett led i myndighetssamverkan har initiativ tagitstill ett gemensamt informations- och resurscenter påInternet.Socialstyrelsen har också tagit initiativ till tvåmetodutvecklingsprojekt inom . Det enarör familjerättens arbete och det andrasocialtjänstens roll och organisation. Fleralänsstyrelser deltar i länsövergripandesamverkansgrupper med polis, landsting, kommuner ochfrivilligorganisationer för att utveckla detförebyggande arbetet.Regeringen inrättade ett Nationellt rådför kvinnofrid. Rådet är ett rådgivande organ förfrågor som rör våld mot kvinnor samt ett forum därregeringen kan utbyta erfarenheter och idéer medföreträdare för organisationer och forskare som ärengagerade i frågor som rör våld mot kvinnor. Rådetskall även uppmärksamma problemområden som behöveråtgärdas. Särskilda områden som rådet arbetar med ärbl.a. lokala kvinnojourers arbete och villkor,insatser för män som misshandlar kvinnor och våldmot invandrade kvinnor. Rådet har bl.a. anordnat ettantal seminarier samt möten medfrivilligorganisationer och representanter förfackliga organisationer. Senast den 5 februari 2002arrangerade rådet tillsammans med en konferens kring frågan omkommunernas verksamhet för att skapa kvinnofrid. Enskriftserie över vissa av rådets arbetsområden ärunder arbete. Den första skriften, När man slår motdet som gör ont, handlar om mäns våld motfunktionshindrade kvinnor. utgavsskriften Kommunerna som blundar för mäns våld motkvinnor. Rådets arbete skall utvärderas efter tvåår.Justitiedepartementet har presenterat enpromemoria, Ytterligare åtgärder för att motverkavåld i nära relationer (Ds 2001:73). Promemorianinnehåller förslag till lagstiftningsåtgärder somkan förebygga brott som begås främst av män motnärstående eller tidigare närstående kvinnor ochdärmed öka tryggheten för de utsatta kvinnorna.Förslagen innebär bl.a. att en person skall kunnaförbjudas uppehålla sig i sin egen bostad om riskfinns för brott mot en sammanboende samt att ettbesöksförbud skall kunna omfatta ett störregeografiskt område än vad som är möjligt i dag.Promemorian är föremål förremissbehandling.Brottsförebyggande rådet () har inlett en radforskningsprojekt för att öka kunskapen om våld motkvinnor. Enligt verksamhetsplanen för år 2002prioriterar rådet forskning om våld mot kvinnor ochkvinnors trygghet. Forskningen på området kommer attintensifieras och utökas under innevarande ochkommande år. Vidare har rådet bl.a. gjort enuppföljning av tillämpningen av det nya brottetkvinnofridskränkning samt gett ut rapportenDödligt våld mot kvinnor i nära relationer.Inom har eninterdepartemental arbetsgrupp tillsatts för attstudera vilka konkreta insatser som kan göras förflickor i s.k. patriarkala familjer. Överläggningarhar skett med experter, företrädare förkvinnoorganisationer och myndigheter som kommer ikontakt med dessa flickor och unga kvinnor.Regeringen presenterade ettåtgärdsprogram, Regeringens insatser för utsattaflickor i patriarkala familjer. Programmetinnehåller en sammanfattning av regeringens åtgärderpå området såvitt avser lagstiftning, insatser inomsocialtjänst och skola, arbete,asylansökningar och anhöriginvandring,internationellt arbete samt projektstöd.Regeringen kommer att tillsätta en expertgrupp somskall ge förslag på åtgärder och arbetsmetoder somkan skydda och stödja flickor i en utsatt situation.Den skall även ge förslag på åtgärder för att nå mänoch pojkar som har starkt patriarkala värderingar.Integrationsverket har redovisat situationen förutsatta flickor med utländsk bakgrund i rapportenLåt oss tala om flickor... (2000:6). Av rapportenframgår att antalet flickor i en utsatt situation ärrelativt litet men att det finns ett mörkertal närdet gäller omfattningen av t.ex. tvångsäktenskapeller s.k. arrangerade äktenskap.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill åter framhålla vikten av attförebygga våld och hot mot kvinnor och av att geutsatta kvinnor adekvat vård och stöd. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att det hargenomförts en rad åtgärder och fortfarande pågår ettomfattande arbete på olika nivåer med frågor som rörmäns våld mot kvinnor. Utskottet ser bl.a. mycketpositivt på att utsatta flickor och unga kvinnor is.k. patriarkala familjer uppmärksammas alltmer.Såväl socialtjänstlagstiftningen som denstraffrättsliga lagstiftningen har settsöver och ändrats i syfte att öka skyddet för ochstödet till utsatta kvinnor. ochandra myndigheter arbetar fortfarande med deregeringsuppdrag som gavs i samband medkvinnofridsreformen 1998. Brottsförebyggande rådethar intensifierat sin forskning på området. , inte minst i för kvinnofrid, pågår ett aktivt arbete.Vidare är förslag om utökade möjligheter tillbesöksförbud under beredning i Regeringskansliet.Socialstyrelsen kommer att slutredovisasitt uppdrag med anledning av kvinnofridsreformen.Utskottet utgår från att regeringen därefteröverväger behovet av ytterligare åtgärder. Motbakgrund av de omfattande insatserna på området fårmotionerna So445 (s), Ju324 (kd) yrkande 5 och Ju396(m) yrkandena 3, 4 och 10 anses i huvudsaktillgodosedda.Vård av missbrukareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motioner om vård avmissbrukare. Utskottet hänvisar till sinatidigare uttalanden samt till de omfattandeinsatser som pågår på området. Bland annathar en nationell narkotikahandlingsplannyligen presenterats, liksom direktiv för enöversyn av tillämpningen av LVM.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (v), 14(kd, c), 15 (fp), 16 (mp), 17 (v), 18 (kd),19 (m, kd, c, fp) och 20 (mp).MotionerI motion So275 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs omtvångsomhändertagande av alkoholmissbrukare (yrkande3). Motionärerna anser att tvångsomhändertagande vidupprepat gravt missbruk, som leder till ett asocialtbeteende och risker för andra människor, skall kunnaske för att vården skallkunna ge resultat. Enbart avgiftning och allmänstödterapi leder ingenstans, anförs det.I motion So298 av () begärs etttillkännagivande om att utarbeta skärpta regler tillskydd för anhöriga och närstående till omhändertagnamissbrukare. Motionären anför att samhällets sättatt ta hand om aggressiva missbrukare och att skyddaderas närstående är undermåligt. Enligt motionärenmåste behovet av att undvika våld och övergrepp gåföre intresset att skydda missbrukarens integritetoch undvika hospitalisering.I motion So371 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om vården (yrkande 3). Motionärernaanser att vården av narkotikamissbrukare måsteeffektiviseras, att valet av vård måste utgå frånklientens behov samt att det behövs en utvärderingav vårdinsatserna så att inte pengar slösas på vårdsom ger tvivelaktiga eller inga resultat.I motion So396 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning för att i socialtjänstlagen åläggakommunerna att tillhandahålla öppnaalkoholrådgivningar (yrkande 5). Motionärernaförutspår att totalkonsumtionen av alkoholfortsätter att öka allteftersom den restriktivaalkoholpolitiken delvis överges och anser därför attdet är än mer angeläget med en väl utbyggd öppenvårdi kommunerna. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om metodutveckling ochkvalitetsarbete inom alkoholvården (yrkande 6).Enligt motionärerna har den behandlandeinstitutionsvården varit eftersatt.Motionärerna anser att det nu är viktigt att lyftafram frågor om metodutveckling och kvalitetsarbeteigen och inte minst att utveckla dessa verksamheterur ett könsperspektiv.I motion So401 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om beroendevårdens utveckling(yrkande 1). Motionärerna anser att det nu krävs ensatsning på beroendevården för att bevara ochutveckla kvaliteten. Öppna vårdformer som arbetar urett helhetsperspektiv skall eftersträvas ochinsatser för barn och andra närståendeintensifieras. En del av beroendevården måste dockfinnas i institutionsform för dem som i annat fallriskerar liv och hälsa eller saknar förmåga att tatill sig vård i öppnare former. Den institutionellavården måste därför utvecklas på motsvarande sättsom den öppna, anförs det. I yrkande 2 framförssamma åsikter om alkoholrådgivning som imotion So396 yrkande 5. Motionärerna yrkar vidareatt begär att regeringen tillsätter enutredning för en fördjupad analys om drogmissbruk ikombination med psykisk sjukdom (yrkande 3).Människor med sådan s.k. dubbeldiagnos är en av demest utsatta grupperna i samhället. Motionärernaanser därför att det bör ske en fördjupad analys avde undersökningar som gjorts för att utifrån dessautforma förslag till åtgärder. I motionen begärsäven ett tillkännagivande om att det är viktigt meden utvecklad forskning, uppföljning och analys avLVM- och LVU-vården samt att analysen skall görasutifrån ett genusperspektiv (yrkande 4). Slutligenbegärs ett tillkännagivande om behov av fortsattforskning (yrkande 5). De områden som enligtmotionärerna är särskilt angelägna att studera ärmissbruk och graviditet samt effekterna avpsykosociala och farmakologiska behandlingsmetoderför inte minst stora grupper narkotikamissbrukare.I motion So319 av () begärs etttillkännagivande om att upprätta en nationellgaranti för vård av missbrukare, i syfte att kommaåt problemet med att narkomaner flyttar till störrestäder och belastar dessa kommuners ekonomi (yrkande1). Motionären begär vidare ett tillkännagivande omatt låta utreda konsekvenserna av kommunalabesparingar för missbrukarvården (yrkande 2).I motion So487 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen ger iuppdrag att göra en översyn av kommunernas ochlandstingens samverkan vid vården avnarkotikamissbrukare. Motionären anför attkostnadsansvaret, efter avslutad avgiftning sombetalas av , övergår till kommunerna, somav olika skäl väljer att inte fortsättarehabiliteringen på behandlingsenheten. Avgiftningenblir därmed bortkastad.I motion So501 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om behovet av vård för ungdomar somanvänder droger (yrkande 16). Motionärerna anför attunga människor som påbörjat ett droganvändandesnarast måste få vård, särskilt anpassad efter derasungdom. Motionärerna ser mycket allvarligt på attalltfler vårdplatser läggs ned och att ungamänniskor hänvisas till härbärgen.I motion So497 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vård av ungamissbrukare (yrkande 9). Motionärerna anser detviktigt att tillräckligt med platser skapas påbehandlingshemmen för barn och unga medmissbruksproblem. Kommunerna måste också köpa detantal platser som krävs, anförs det.I motion So614 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagom ett tydligt avgränsat tvångsmedel för attförhindra att det inom ramen för främst LVM kansmugglas in tillhyggen eller vapen som skaparsäkerhets- och otrygghetsproblem (yrkande 1).Motionären påpekar att det inträffar flerafall där intagna smugglar med sig injektionssprutoroch narkotika inuti kroppen. Den som vårdas enligtLVM får dock endast underkastas kroppsvisitation ochs.k. ytlig kroppsbesiktning.I motion So425 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta enparlamentarisk utredning för att kartläggasituationen för den enskilde och dennes anhörigainom missbrukarvården (yrkande 1). Vidare begärstillkännagivanden om att LVM bör göras könsneutral(yrkande 3) samt om att LVM även skall komma i frågaför att skydda annan än missbrukaren ellernärstående (yrkande 4).I motion Ju326 av ochChristina Nenes (s) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om att beakta orsakerna tilloch konsekvenserna av att antalet intagna imissbruksbehandling på institution eller familjevårdhalverades (yrkande 4).I motion So473 av och ChristinaNenes (s) begärs ett tillkännagivande om attgenomföra en översyn av befintliga regler kringanhörigas situation inom missbrukarvården.Motionärerna anser att anhöriga bör ges rätt tillledighet från anställning och ekonomiskt stöd förförlorad arbetsförtjänst under de särskildaanhörigveckor som många behandlingshem anordnar.I motion So622 av m.fl. (kd, m, v,c, fp, mp) begärs ett tillkännagivande om behovet avatt utvärdera missbrukarvårdens resultat ochbehandlingsmetoder (yrkande 4). Enligt motionärernafinns det anledning att ändra de behandlingsmetodersom inte visar sig vara effektiva.Bakgrund och tidigare behandlingMotioner om missbrukarvård behandlade utskottetsenast i betänkande 2000/01:SoU18, till vilkethänvisas för en bakgrundsredovisning. Utskottetavstyrkte bl.a. ett likalydande yrkande som yrkande3 i motion So275 (m). Utskottet anförde i denna delföljande (s. 78; res. m):Utskottet vidhåller att vård och behandling ochandra rehabiliteringsinsatser utgör grunden närdet gäller att hjälpa personer att komma ifrånsitt beroende av såväl alkohol som andra droger.Utskottet vill åter framhålla vikten av att detför en väl fungerande missbrukarvård krävskunskaper om missbruk, vårdbehov samt kvalitet ioch effekter av olika insatser. Det är angelägetatt vårdbehövande får tillgång tillbehovsanpassade insatser. Inom missbrukarvårdenhar det skett enförskjutning från långvarigainstitutionsbehandlingar mot öppenvård, kortavårdtider och skyddat boende med stöd. Utskottetvill åter betona att det är angeläget attregeringen noga följer utvecklingen på vård- ochbehandlingsområdet och tidigt uppmärksammartendenser till negativa förändringar. Utskottetvidhåller att det finns ett stort behov avytterligare kunskaper på detta område, särskiltvad gäller resurser, insatser och resultat. Detär också viktigt att utreda i vad mån öppnavårdinsatser är väl avvägda i förhållande tillinstitutionsvården. Utskottet ser positivt på detarbete som och Statensinstitutionsstyrelse utför på uppdrag avregeringen för att samla kunskap inom området.Syftet är att höja kvaliteten på och komma tillrätta med vissa brister inom missbrukarvården. nationella handlingsplanen för att förebyggaalkoholskador ingår vidare att utveckla ochförstärka vård och behandling av missbrukare ochstorkonsumenter. föreslår isitt slutbetänkande åtgärder för att stärkarehabiliteringen av missbrukare. Det kan ocksånoteras att SBU avslutat en studie vadgäller behandling av alkohol- ochnarkotikamissbrukare. Enligt utskottets meningfår motionerna - - - i allt väsentligt ansestillgodosedda med det anförda.Utskottet avstyrkte även motionsyrkanden omändringar i LVM. Utskottet vidhöll sin uppfattningatt det inte finns skäl att ändra de grundläggandeförutsättningarna för när vård skall beredas medstöd av lagen samt att det inte är erforderligt attgöra lagen könsneutral (s. 79; res. mp).Vidare förklarade utskottet sig inte vara berettatt föreslå en sådan översyn av anhörigas situationsom begärs i den här aktuella motionen So473 (s) (s.79).Riksdagen beslutade om en ny nationellhandlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop.2000/01:20, bet. 2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:144). Ihandlingsplanen redovisas ett antal områden därinsatser behöver genomföras och förstärkas fram tillår 2005. Syftet med handlingsplanen är att läggafast grundvalarna för en alkoholpolitik som ledertill minskad alkoholkonsumtion och begränsaralkoholskadorna. Som en del av handlingsplanen ingåratt vård och behandling av missbrukare ochstorkonsumenter skall utvecklas och förstärkas.Alkoholkommittén (dir. 2001:22) har i uppgift attsamordna insatserna på nationell nivå för attförebygga alkoholskador och att i samspel medkommunerna och landstingen stimulera insatserna påregional och lokal nivå. Kommittén skall också ivissa delar svara för genomförandet av dennationella handlingsplanen samt bör ha detövergripande ansvaret för att intentionerna ihandlingsplanen genomförs. Kommittén skall bl.a.arbeta för att få till stånd stödinsatser förriskgrupper och individer med riskbeteende, vård-och behandlingsinsatser, information ochopinionsbildning på nivå. Kommittén skallårligen redovisa sin verksamhet till regeringen ochavlämna sin slutrapport senast den 31 december 2005.I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1;utg.omr.