bet · GP01FÖU10 · 2002-05-14 00:00:00 — Ett större ansvar vilardärmed på generella åtgärder för attuppnå de ekonomisk-politiska ochförsörjningsmässiga målen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omekonomiska kriser.Massflykt av personer som söker skydd iSverigeRegeringenRegeringen sammanfattar attMigrationsverket har en god kapacitet ochflexibilitet för mottagande avasylsökande/skyddsbehövande. Verketsförmåga att klara det första mottagandetkan dock under vissa omständigheter varaotillräcklig.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför ommassflykt av personer som söker skydd iSverige.PostbefordranRegeringenRegeringen bedömer att mot bakgrund av deincidenter som efter terrorattacken i USAden inträffat på fleraav Posten AB:s (Posten)sorteringsterminaler finns anledning attse över postlagen (1993:1684) i syfte attsäkerställa att postbefordran kan fungeratillfredsställande även vid en svårpåfrestning på samhället i fred.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att några av Postenspostsorteringsterminaler vid ett flertaltillfällen under hösten 2001tillfälligtvis har stängts, då Postenhittat pulver i anslutning tillsorteringsterminalerna och därförundersökt misstänkt spridning avmjältbrandssmitta. Detta har fått tillföljd att försändelser inte kunnatbefordras över natt, utan fördröjningarhar uppstått. Regeringen bedömer attpostbefordran utgör en samhällsviktigservice. Det finns därför anledning attöverväga i vilken utsträckning det måstesäkerställas att den fungerartillfredsställande även i händelse av ensvår påfrestning.Post- och har underhösten 2001 initierat en översyn avpostlagen (1993:1684). Post- ochtelestyrelsen avser att inom ramen fördenna översyn integrera en bedömning avbehov av regleringsförändringar i syfteatt säkerställa att postbefordranfungerar tillfredsställande i händelse aven svår påfrestning. Regeringen kommeratt bereda Post- och telestyrelsensförslag till eventuellaförfattningsförändringar och avser attåterkomma till i denna frågasenare.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför ompostbefordran.Utbildning inom politikområdet Skydd ochberedskap mot olyckor och svårapåfrestningarHuvudmannaskapet för skolor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion 2001/02:Fö21 (v) yrkandena 3-6.RegeringenRegeringen bedömer att förutsättningarbör skapas för att utveckla risk- ochsäkerhetsutbildningar. Ett särskiltbeslutsorgan, ochsäkerhetsutbildning, bör bildas inomStatens räddningsverk. Verksamheten hoscentrumet bör omfatta den verksamhet somi dag bedrivs vid Räddningsverketsskolor. Organisationsförändringen börgenomföras den 1 januari ochsäkerhetsutbildning bör ansvara för attgenomföra utbildning för kommunalräddningstjänstpersonal samt även erbjudautbildningar för behov hos kommuner ellerandra avnämare för att kunna hanterastörningar i samhällsviktig verksamhet.Utbildningen bör bedrivas så att den gerde kunskaper som behövs för ett effektivtrisk- och säkerhetsarbete i kommuner,myndigheter, organisationer ochnäringsliv.Avnämarna av utbildningen bör ha ettstort inflytande över verksamheten.Centrumet bör därför ledas av en styrelsesom bör utses av regeringen och bestå avföreträdare för beställare och andrautbildningsanordnare. Generaldirektörenbör vara ordförande i styrelsen.Som skäl för regeringens bedömningframhålls att regeringen vill åstadkommaett bättre utnyttjande avRäddningsverkets skolor och skapamöjligheter att bedriva utbildningar somtäcker in ett bredare sårbarhets- ochsäkerhets-perspektiv. Regeringen anser ilikhet med de flesta remissinstanser attutbildningen bör bedrivas i statlig regi.Regeringen bedömer att de nya kravenoch behoven av utbildning föranleder enny organisation och styrning avutbildningsverksamheten. Regeringenväljer att inte föreslå en ny statligmyndighet utan anser att det finns godamöjligheter att bättre kunna nyttjaresurserna inom skolorna även medRäddningsverket som fortsatt huvudman förskolverksamheten. Emellertid bör ettsärskilt beslutsorgan, säkerhetsutbildning, bildas inomRäddningsverkets organisation för attförbättra möjligheten att anpassautbildningen efter de behov somintressenterna för fram. Regeringenkommer genom centrumets styrelse atteftersträva ett stort inflytande frånavnämarna, dvs. kommuner och andrautbildningsanordnare.Regeringen finner att de argument somframförts om det olämpliga i att inordnatillsyn och utbildning i samma myndighettillgodoses med denna lösning. Det äremellertid viktigt att betona att dentillsyn som bedriver inomkommunal räddningstjänst främst avser attstödja länsstyrelserna i deras tillsynoch inte bör jämställas medgranskningsinriktad tillsyn, som ärgrundad på lag.Regeringen ser denna lösning som enmöjlighet att öka övriga intressentersinflytande över utbildningsutvecklingen.Detta får emellertid inte inverka påmöjligheterna att genomföra den planeradereformen av den kommunalaräddningstjänstens utbildning.Regeringen anser attutbildningsverksamheten bör ha en egenstyrelse som fattar beslut omutbildningsplaner, budget m.m.MotionI kommittémotion Fö21 (v) av BeritJóhannesson m.fl. anförs attVänsterpartiet ställer sig bakomambitionerna att bättre tillgodose dekommunala behoven och en ny utbildningför den kommunala räddningstjänsten.Däremot delar inte partiet regeringensförslag till organisatorisk lösning. Imotionen hänvisas till remissvar, vari - enligtmotionärerna - viktiga ståndpunkterpåtalats. delar ocksåSårbarhets- och säkerhetsutredningens ochutredaren för översyn avhuvudmannaskapets syn och ställer sigbakom deras förslag. anseratt de viktiga synpunkter somKommunförbundet, det vill sägarepresentanten för dem som är denhuvudsakliga avnämaren av utbildningarna,bättre kan tillfredsställas inom dennaorganisationsform än den av regeringenföreslagna. bör enligtmotionärerna avslå regeringens förslagtill huvudmannaskap för Räddningsverketsskolor (yrkande 3). Motionärerna yrkarockså att bör föreslårregeringen att i samband medbudgetpropositionen återkomma med förslagtill organisatorisk lösning i enlighetmed Sårbarhets- och säkerhetsutredningensoch utredaren för översyn avhuvudmannaskapets förslag (yrkande 4).I samma motion anförs också att denbreddade hotbilden och den förebyggandecivila krishanteringen ocksåinternationellt kräver utbildad personal.Kompetensförsörjningen för områdetsårbarhet och säkerhet både nationelltoch internationellt behöver förstärkasgenom nya utbildningsinsatser påhögskolenivå. Man kan inte rekrytera ochutbilda endast för officersyrket utanmåste även uppmärksamma behoven för decivila karriärerna inom detta fält. Ävenungdomsstudenter måste stimuleras tilloch förberedas för karriärer inom dessasektorer. Dessa utbildningar kangenomföras på Försvarshögskolan och/ellerandra universitet och högskolor somomfattar utbildningsdelar som innehållerfreds- och konfliktutbildningar och andraför området relevanta utbildningar.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag attgenomföra en utredning med syfte attanalysera utbildningsbehoven påhögskolenivå för samhällets säkerhet ochberedskap och internationell förebyggandecivil krishantering och utformakursplaner för detta (yrkande 5).Riksdagen bör föreslå att regeringenockså får i uppdrag att föreslå enlångsiktig finansiering av dessautbildningsåtgärder inom och församhällets säkerhet och beredskap(yrkande 6).Utskottets ställningstagandeMed anledning av yrkandeni kommittémotion Fö21 (v) som bl.a. rörhuvudmannaskapet för skolor vill utskottetanföra följande.Som framgår av propositionen villregeringen åstadkomma ett bättreutnyttjande av skoloroch skapa möjligheter att bedrivautbildningar som täcker in ett bredaresårbarhets- och säkerhetsperspektiv.Utskottet ser mycket positivt på dettaarbete och anser i likhet med regeringenoch de flesta remissinstanser attutbildningen bör bedrivas i statlig regi.Utskottet har heller inget att invändamot att är fortsatthuvudman för skolverksamheten eller motatt ett särskilt beslutsorgan inomRäddningsverkets organisation inrättasför den nya utbildningen. Det särskildabeslutsorganet - ochsäkerhetsutbildning - får bättremöjligheter att anpassa utbildningenefter de behov som intressenterna förfram. Utskottet sätter därför stort värdepå att regeringen genom centrumetsstyrelse kommer att eftersträva ett stortinflytande från avnämarna, dvs. kommuneroch andra utbildningsanordnare.Utskottet anser att den lösning somregeringen förordar i propositionen förden nya risk- och säkerhetsutbildningenär väl avvägd och bl.a. ger möjlighet förintressenterna att få ett ökat inflytandeöver utbildningsutvecklingen. Utskottetstöder därför regeringens förslag ochavstyrker kommittémotion Fö21 (v)yrkandena 3 och 4.När det gäller yrkandena iVänsterpartiets motion Fö21 (v) omutbildningsbehovet på högskolenivå förbl.a. samhällets säkerhet och beredskapser utskottet den av regeringen nuföreslagna utbildningen inompolitikområdet Skydd och beredskap motolyckor och svåra påfrestningar som ettförsta steg för att stärkakompetensförsörjningen på området.Utskottet kan instämma i vadmotionärerna framför om betydelsen avutbildning inom krishanteringsområdet.Utskottet anser dock att det inteföreligger något behov av att geregeringen i uppdrag att genomföra enutredning med syfte att analyserautbildningsbehoven på högskolenivå församhällets säkerhet och beredskap ochinternationellt förebyggande civilkrishantering m.m. Av detta följer attutskottet inte heller kan förorda enöversyn av en långsiktig finansiering avdessa utbildningsåtgärder.Kommittémotion Fö21 (v) yrkandena 5 och6 avstyrks därför av utskottet.Breddad utbildning för den kommunalaräddningstjänsten m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag i frågaom beslutanderätten i frågor omutbildning av personal för kommunalräddningstjänst och sotningsväsende.Utskottet förslår att avslårmotion Fö21 (v) yrkandena 7 och 8.RegeringenRegeringen föreslår att det skall vara enuppgift för regeringen att besluta ifrågor om utbildning av personal förkommunal räddningstjänst ochsotningsväsende.Regeringen bedömer att ett nyttutbildningssystem bör inrättas för denkommunala räddningstjänsten. Det nyautbildningssystemet skall tillgodosekommunernas behov av kompetens för attgenomföra räddningsinsatser, utövaräddningsledning, tillsyn ocholycksförebyggande åtgärder samt för attgenomföra verksamhetsutveckling för skyddmot olyckor i en trygg och säker kommun.Personal för räddningsinsatser med olikaanställningsformer skall ha en likvärdigutbildning i fråga om räddningsinsatseroch grundläggande räddningsledning.Statens räddningsverk bör få i uppdragatt införa det nya utbildningssy-stemet.Utbildningen bör från och med den1 bedrivas inom Centrum förrisk- och säkerhetsutbildning.Som skäl för regeringens förslag ochbedömning anförs följande.Sedan den 1 juli 1986 är central myndighet förbefolkningsskyddet och räddningstjänsteni fred och krig (prop. 1984/85:161, bet.FöU:12, rskr. 1984/85:389).Räddningsverket skall även planera ochgenomföra utbildning och övning inomverksamhetsområdet.Riksdagen beslutade vidare omriktlinjer för utbildningen av personalför räddningstjänsten ochsotningsväsendet. Riktlinjerna gällerutbildning av bl.a. skorstensfejare,heltidsanställda brandmän, brandförmänoch brandmästare samt utbildningen avdeltidsanställda brandmän ochbefälsutbildningen för dessa.Utbildningen skulle planeras och utförasav främst vidcivilförsvarets utbildnings- ochförrådsanläggningar (CUFA), senareRäddningsverkets skolor, nu lokaliseradei Revinge, , och Sandö.Riktlinjerna är mycket detaljerade ochhar kommit till uttryck i vissabestämmelser iräddningstjänstförordningen (1986:1107).Sedan nuvarande utbildningssysteminfördes har utvecklingen i samhälletförändrats. Högre krav ställs på teknisktkunnande och synen på vad en räddningsmanskall prestera har blivit annorlunda.Nuvarande yrkesutbildning är i huvudsakinriktad på arbetet med att förbereda ochgenomföra räddningsinsatser. Kommunernahar emellertid behov av en bredarekompetens som även kan arbeta med bl.a.olycksförebyggande frågor i kommunen. Dethar vidare påtalats att kopplingarnamellan utbildning och forskning äralltför svaga. Med ett centraltantagningssystem kan myndigheten genomriktade insatser eftersträva att brytadet traditionella mönstret inom en mycketmansdominerad yrkeskår. Det nya systemetskall även eftersträva att utvecklamöjligheterna till individuellkompetensutveckling och förbättramöjligheterna till vidareutbildning ochfortbildning.Enligt regeringens mening bör det varaen uppgift för regeringen att besluta ifrågor om den utbildning som det här ärfråga om. bör få iuppdrag att införa det nyautbildningssystemet.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i budgetpropositionen för 2003i fråga om utbildningens finansiering. Idetta sammanhang avser reger-ingen ocksåatt behandla frågan om utbildningarnaskall vara studiemedelsberättigande.Eventuella merkostnader förutbildningssystemet inklusivestudiemedelsberättigande bör finansierasinom ramen för myndighetens befintligaresurser inom utgiftsområde 6 Försvarsamt beredskap mot sårbarhet.MotionI kommittémotion Fö21 (v) av BeritJóhannesson m.fl. framhålls attVänsterpartiet harpåtalat svårigheten för personer medutländsk bakgrund att bli brandmän. Ävenkvinnor har haft svårt att komma in idetta yrke. Regeringen skriver att detcentrala uttagningssystemet kan, genomriktade insatser, eftersträva att brytadet traditionella mönstret inom en mycketmansdominerad yrkeskår.Vänsterpartiet håller med om detta.Räddningsverket bör därför få ett direktuppdrag att med riktade åtgärder brytadet traditionella mönstret. Men detbehövs också kunskap om genusperspektivinom kåren. Därför bör utbildningen ocksåinkludera kunskap i genusperspektivet.Antagningstesten bör också ses över såatt dessa inte i onödan utesluterkvinnor. bör ge regeringen iuppgift att uppdra åt berörd myndighetatt med riktade åtgärder öka andelenkvinnor och personer med utländskbakgrund inom brandmannayrket (yrkande7). bör ge regeringen i uppdragatt tillse att berörd myndighetinkluderar genuskunskap i den nyabrandmannautbildningen (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeMed anledning av kommittémotion Fö21 (v)vill utskottet inledningsvis erinra omatt frågan om rekrytering tillbrandmannayrket av personer med utländskbakgrund behandlades av utskottet i mars2002 (bet. 2001/02:FöU4).Utskottet redovisade då bl.a. attutredningsuppdraget om en reformeradräddningstjänstlagstiftning (dir.1999:94) överlämnats tillregeringen (SOU 2002:10). I uppdraget harbl.a. ingått att lämna förslag omräddningstjänstpersonalens kompetens ochutbildning. För denna del av uppdragetuppdrogs åt och Svenska Kommunförbundetatt se över den kommunalarädningstjänstutbildningen. Utskottet harerfarit att en särskild utredningsgruppden redovisat ett förslagi denna fråga och att ärendet nu bereds iRegeringskansliet.Utskottet kan också återigen erinra omatt regeringen i propositionen(2001/02:10 s. 184) Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret uppmärksammat frågor somtas upp i motion när detgäller Försvarsmaktenspersonalförsörjning. Utskottet kan därvidglädjande nog konstatera att regeringenanser att etnisk och kulturell mångfaldbör betraktas som en förutsättning förFörsvarsmaktens personalförsörjning ochför myndighetens förankring i samhälletsom helhet.När utskottet vid /98behandlade frågan om att förbättrarekryteringen av kvinnliga brandmän tillkommunal räddningstjänst (bet.1997/98:FöU4) redogjorde utskottet förett regeringsuppdrag i denna fråga tillRäddningsverket. Uppdraget innebar attRäddningsverket efter samråd med berördamyndigheter och organisationer skulleverka för att underlätta rekryteringen avkvinnor till räddningstjänst.Utskottet har erfarit att enhandledning (dnr 072-452-2000) Stöd vidrekrytering av brandmän framtagits avRäddningsverket i samverkan med , , ,Jämställdhetsombudsmannen ochArbetslivsinstitutet.Som utskottet ser det har de frågor somtas upp i motionuppmärksammats av regeringen och åtgärdervidtagits av i enlighetmed vad som efterfrågas i motionen.Utskottet bedömer mot den bakgrunden attyrkandena i motionen till huvudsaklig deltorde vara tillgodosedda. KommittémotionFö21 (v) yrkandena 7 och 8 avstyrksdärför av utskottet.Utskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför ombreddad utbildning för den kommunalaräddningstjänsten. Således tillstyrkerutskottet regeringens förslag att detskall vara en uppgift för regeringen attbesluta i frågor om utbildning avpersonal för ochsotningsväsende.Allmänt om vidtagna åtgärder inomverksamhetsområdet skydd mot olyckorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion Fö21 (v) yrkande 9.RegeringenRegeringen uppdrog åtRäddningsverket att redovisaförhållandena för deltidsanställdabrandmän vad avser rekrytering,ersättning, utbildning och arbetsvillkor.Räddningsverket redovisade den 1 november2001 en rapport som framhållerdeltidssystemets stora betydelse församhällets räddningstjänstberedskap samtangelägenheten i att genom fördjupadestudier och kompletterande utredningarkomma fram till åtgärder som kommer tillrätta med de rekryteringssvårigheter somföreligger.Av närmare 19 000 personeranställda i ärdrygt deltidsanställda brandmän ochbefäl. Det har i Räddningsverketslägesredovisning framkommit att avkommunerna som har deltidsanställdpersonal har angett att de har problematt rekrytera deltidsbrandmän. Underlagetsom redovisar har integivit några tydliga förklaringar tillrekryteringsproblemen. Regeringen avseratt uppdra åt attutveckla det redovisade underlaget föratt få en tydligare bild av orsakernatill rekryteringssvårigheterna.Utredningen om översyn avräddningstjänstlagen lämnade den24 slutbetänkandetReformerad räddningstjänstlagstiftning(SOU 2002:10). Betänkandetremissbehandlas fram till den 29 april2002. Utredningens förslag innebärförändringar av lagen vad gällerdisposition, förtydligande avansvarsförhållanden samt minskaddetaljreglering. Den nya lagstiftningenföreslås bygga på nationella mål som gerstörre utrymme för kommunerna att planeraefter lokala förutsättningar men ändåbehålla en nationell nivå som trygghetför den enskilde. Regeringen avser attåterkomma till med förslag omny räddningstjänstlag.För att bättre kunna analysera vilkaåtgärder som bör prioriteras inomräddningstjänstområdet har betydandeinsatser genomförts inom statistik- ochanalysområdet. Härigenom har kunskaper omolycksorsaker och olycksförloppförbättrats. skrivs eftervarje räddningsinsats eninsatsrapport som utgör underlag förolycksstatistiken. Denna statistikpubliceras i en rapport frånRäddningsverket som även beskriverberedskapssituationen i kommunen. Det äremellertid endast olyckor som leder tillräddningstjänstinsatser som täcks avdenna statistik. Regeringen har uppdragitåt att i samverkanmed berörda myndigheter ochorganisationer påbörja uppbyggnaden av ennationell resurs i förolycksuppföljning och statistikföring såatt en samlad bedömning avolycksutvecklingen och säkerhetsarbetet iSverige kan möjliggöras.MotionI kommittémotion Fö21 (v) av BeritJóhannesson m.fl. framhålls att det äruppenbara problem med att rekryteradeltidsbrandmän. Regeringen vill därföruppdra åt att ta framunderlag för att få en tydligare bild avorsakerna till detta. Motionärerna anserdetta vara bra. En av orsakerna kan varaatt många arbetsplatser har en såliten personalstyrka att det är svårt attavvara personer som tjänstgör somdeltidsbrandmän. menar attden nya tiden kräver nya lösningar föratt ge fler möjlighet att ställa upp somdeltidsbrandmän.I motionen ges exempel på projekt sominitierats i syfte att öka rekryteringenav deltidsbrandmän. Motionärerna menaratt det säkert finns fler initiativ runtom i landet som har till syfte attförbättra rekryteringen. Räddningsverketbör därför kartlägga och sprida dessaidéer för att förbättra rekryteringen.Riksdagen bör ge regeringen i uppgift atti uppdrag till berörd myndighet vadgäller att kartlägga orsakerna tillrekryteringsproblemen också kartlägga deidéer till lösningar som finns (yrkande9).Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade frågan omrekryteringen av deltidsanställdabrandmän (bet. 2001/02:FöU4)framkom att regeringen gettRäddningsverket i uppdrag att göra enbedömning av framtida behov avdeltidsanställda brandmän och redovisa enanalys av framtida rekryteringsproblem.Räddningsverket skall även lämna förslagtill förändringar för att underlättarekryteringen. Regeringen har också iregleringsbrev för uppdragit åtRäddningsverket att redovisa enutvärdering av den försöksutbildning avdeltidsbrandmän som genomförts under år2001. Utvärderingen skall redovisassenast den 1 mars 2002.Som utskottet även nu ser det harregeringen uppmärksammat de problem sommotionärerna pekar på och bereder därförfrågan inom . Utskottetbedömer liksom att denberedning som pågår borde kunna ge detunderlag som behövs för att bl.a. se ombehov finns av ytterligare ekonomiskaincitament för att trygga bemanningenframöver i enlighet med vad somefterfrågas i motionen. Resultatet avdenna beredning bör därför, enligtutskottets mening, avvaktas.Kommittémotion Fö21 (v) yrkande 9avstyrks av utskottet.Vissa ändringar i lagen om transport avfarligt godsUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag att definitionen avbegreppet avsändare utgår ur lagen(1982:821) om transport av farligt godsoch flyttas till förordningen(1982:923) om transport av farligtgods, där den anpassas till gällande EG-direktiv på området.RegeringenRegeringen föreslår att definitionen avbegreppet avsändare utgår ur lagen(1982:821) om transport av farligt godsoch flyttas till förordningen (1982:923)om transport av farligt gods, där denanpassas till gällande EG-direktiv påområdet. Till följd av avsändarbegreppetsförändring justeras lagens bestämmelserom vem som är skyldig att hasäkerhetsrådgivare.I propositionen lämnas enförfattningskommentar som säger attparagrafen har ändrats på så sätt attbegreppet avsändare har fått utgå. Istället anges att den som till någonannan lämnar farligt gods för transporteller som för egen räkning transporterarsådant gods skall ha säkerhetsrådgivare.Ändringen är en konsekvens av den nyadefinitionen av avsändare vidlandtransporter som följer av EG-direktiven på området. Någon ändring ijämförelse med vad som gäller ärinte avsedd. Även om avsändarbegreppetändras skall således någon förändringbeträffande vem som är skyldig att hasäkerhetsrådgivare inte ske.Som skäl för regeringens förslag anförsbl.a. följande.Den som är avsändare av farligt gods ären mycket viktig länk i transportkedjan,bl.a. eftersom avsändaren skall lämnauppgifter om det farliga godset. Isamband med att bestämmelserna omsäkerhetsrådgivare fördes in ilagen om transport av farligt gods,flyttades definitionen av begreppetavsändare över från förordningen omtransport av farligt gods till lagen.Skälen för överflyttningen var, såsom deutvecklades i prop. 1998/99:49, bl.a. attlagen i vissa sammanhang kritiserats föratt avsändarens ansvar inte betonatstillräckligt och att termen nu skulleanvändas i lagen i samband medskyldigheten att ha säkerhetsrådgivare.Enligt lagens 3 a § skall med avsändare ilagen förstås den som till någon annanlämnar farligt gods för transport ellersom för egen räkning transporterar sådantgods. Med att vara avsändare följer vissaförpliktelser. I lagen ställs krav på attavsändaren skall ha säkerhetsrådgivareoch enligt förordningen har avsändarent.ex. att tillhandahållatransporthandlingar och skriftligainstruktioner om inte annat är särskiltföreskrivet. Ytterligare skyldigheter föravsändaren beskrivs i föreskrifter.Lagens definition av avsändare stämmernu, sedan tillkomsten av de nyainternationella bestämmelser somregeringen redovisar i propositionen,endast delvis överens med den definitionsom finns i RID- och ADR-direktiven.Enligt direktiven gäller nämligen numerasärskilda regler när en transport utförsi enlighet med ett transportavtal.