bet · GP01AU6 · 2002-04-09 00:00:00 — Genom att ta upp någraav de vanligaste frågeställningarna iarbetstidsdiskussionen, på ett lite merlättillgängligt och kortfattat sätt än vad som ärbrukligt i statliga utredningar, hoppas kommitténatt skrifterna skall stimulera till en bredsamhällelig diskussion. För innehållet i skrifternasvarar författaren. Kommittén har inte tagitställning till innehållet.De utgivna skrifterna är:1. Arbetstiden lag eller avtal (SOU 2001:91) somtar upp frågan om arbetstiden bäst hanteras avstaten i lag eller av arbetsmarknadens parter iavtal.2. Arbetstiden pengarna eller livet (SOU 2002:6)som tar upp frågan om konsekvenserna av en minskningav arbetstiden för anställda, företag och samhälle.3. Arbetstiden kortare arbetstid eller mer ledigt(SOU 2002:12) som tar upp frågan om på vilket sättminskningar av arbetstiden skett i ett längreperspektiv. Med detta som utgångspunkt redovisas dehuvudalternativ som finns när det gäller attminska arbetstiden.4. Arbetstiden internationell jämförelse avarbetstid (SOU 2002:22). I den görs en jämförelse avarbetstidens längd i olika länder. För tre av deundersökta länderna görs också en fördjupadundersökning av arbetstidsförhållandena, särskiltmed avseende på genomförda arbetstidsförkortningar.Utskottets ställningstagandeDe motioner som behandlas i detta avsnitt omfattaren rad olika aspekter på arbetstider. Som framgårovan skall arbetstids- ochsemesterregler belysa och lägga fram förslag påmånga områden och också analysera konsekvenserna förolika parter. Utskottet kan liksom i ett tidigarebetänkande rörande dessa frågor (bet. 2000/01:AU9)konstatera att flera av de synpunkter som förs frami parti- och kommittémotioner och i ett antalenskilda motioner helt eller delvis sammanfaller medden inriktning av arbetstidspolitiken somutredningsdirektiven ger uttryck för. Utskottetställer sig positivt till vad som anförs idirektiven om att en arbetstidsreglering som innebärett stärkt inflytande över arbetstiden för individenkan bidra till minskad stress och bättreförutsättningar för jämställdhet. Här kan ocksånämnas att frågor om jämställdhet respektive ohälsai arbetslivet har behandlats i utskottetsbetänkanden /02:AU3 och 2001/02:AU4.Utskottet är inte berett att ta närmareställning till hur en framtida arbetstidsregleringbör utformas utan anser att det är angeläget attavvakta slutsatserna från utredningen. Detsammagäller frågan om arbetstidens längd där utskottetkan konstatera att kommittén har till uppgift attpröva olika vägar till förkortning och lägga framförslag om hur ett genomförande skulle kunna ske.När det gäller semesterfrågor har kommittén kommitmed ett delbetänkande, men då kommittén inte lagtfram det slutliga förslaget om semester som del avdag finns det enligt utskottets uppfattning skäl attavvakta utredningens slutsatser.Frågan om samordningsansvar liksom frågan omröddagskonto, som tas upp i två enskilda motioner,är båda komplicerade och kräver överväganden av vittskilda slag. Utskottet är inte berett attställa sig bakom dessa förslag.Motionerna A203 (fp), A204 yrkande 4 (kd), A211yrkande 12 (kd), A220 yrkandena 3, 6 och 7 (mp),A229 yrkande 10 (fp), A230 (s), A246 yrkande 4 (kd),A255 (s), A288 (s), A316 yrkande 18 (v), A367yrkande 20 (kd), A389 yrkande 26 (fp), A392 yrkande3 (mp), Sf392 yrkande 15 (kd), Sf393 yrkande 8 (mp),Sf395 yrkande 1 (fp), So498 yrkande 12 (v), So637yrkande 15 (fp), N261 yrkande 3 (m) avstyrks i denmån de inte kan anses vara tillgodosedda med vadutskottet anfört.Riksdagen ställde sig 1998 bakom målet om att denreguljärt sysselsatta andelen av befolkningen mellan20 och skall uppgå till under år2004. I betänkande 2001/02:AU1 uttryckte utskottetsitt fulla stöd för målet om full sysselsättning ochdelmålet om . Detta mål ligger fast. Uppgiftenatt från vissa utgångspunkter ta fram nya kalkylerför försörjningsbalansen liggerenligt utskottets mening utanför det som Kommitténför nya arbetstids- och semesterregler bör utredaoch lägga förslag om. Med det anförda avstyrkerutskottet motion A267 yrkande 1 (v).I motionerna A318 (m), N322 (m), A228 (m) och A248(m) förespråkas, med lite olika motiveringar, ettavskaffande av gällande arbetstidsreglering.Utskottet behandlade motsvarande förslag för ett årsedan i betänkande 2000/01:AU9 och framhöll dåbehovet av en lagreglering för att upprätthålla enrimlig balans mellan arbetsgivarens ocharbetstagarens önskemål i frågor rörande arbetstid.Detta gäller såväl arbetstidens längd somförläggning och andra frågor. Utskottet erinrade dåockså om de rättigheter i fråga om arbetstid somföljer av EG-rätten och som som nation ärskyldigt att se till att arbetstagarnatillförsäkras. Utskottet finner inte anledningtill annan bedömning, varför motionerna A228 yrkande5 (m), A248 yrkandena 13 (m), A318 yrkandena 15(m) och N322 (m) avstyrks.Ledighetslagstiftning m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som avser frågor omledighetslagstiftning m.m. Utskottetavstyrker samtliga motioner. Jämförreservationerna 36 (kd), 37 (c), 38 (kd), 39(fp) och 40 (v).MotionerKristdemokraterna hänvisar i motion A211 (yrk. 10)till det som enats om när detgäller anställdas rätt att återuppta sitt arbeteutan försämrade villkor efter föräldraledighet ochmöjligheterna att tillgodoräkna sig de förbättringarsom arbetskamraterna erhållit . Partietmenar att föräldraledigheten kan vägas in somskäl för förändring av tjänsten och att detta inteär förenligt med de nya EU-reglerna. Därför ser manfram emot en skärpning av den svenska lagen i dettaavseende. I motion Sf392 (yrk. 14) framhålls ocksåföräldrars rätt att återvända till sitt arbete.Partiet kräver en lagstadgad rätt till tre årstjänstledighet i samband med barns födelse.Kristdemokraterna förordar vidare i motion So609(yrk. 6) att det skall finnas en lagreglerad rätttill tjänstledighet på hel- eller deltid för vård avanhöriga. En sådan tjänstledighet bör ges underkortare perioder, exempelvis , eftersomdet inte går att förutse hur stort vårdbehovetkommer att vara. borde man kunna diskuteramöjligheten att minska sin arbetstid för att vårdaanhöriga.Centerpartiet anser i motion A212 (yrk. 12) att enlag borde finnas som gör det omöjligt för facken attinskränka företagens möjlighet att tecknatilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen. Deinitiativ som har tagits av större företag för attge de föräldralediga högre ersättning måste ses sompositiva och uppmuntras.I ett antal enskilda socialdemokratiska motioner,nämligen A253 av m.fl. (s),A287 av (), A301 avChristina Nenes och (), A339 av och () och A361 av JanBjörkman m.fl. (s), framförs synpunkter på deändringar i 17 § 4 semesterlagen som gjordes isamband med införandet av det nyastudiestödssystemet . Motionärernavill att en ändring görs i lagen så att frånvaro vidstudier också skall varasemesterlönegrundande.Enligt () i motion A272 bör det medtanke på behovet av frivilligaförsvarsorganisationer finnas en lagstadgad rätttill ledighet för deltagande i utbildning ochtjänstgöring inom frivilligförsvaret. Liknandesynpunkter framförs i motion Fö229 av () som föreslår att reglerna om ledighet ifrivilliga försvarsorganisationer ses över i syfteatt öka möjligheterna till sådana ledigheter.Carlinge Wisberg (v) anser i motion A216 att enanställd skall ha rätt att varatjänstledig för att kunna pröva ett annat arbete.Detta skulle främja den personliga utvecklingen ochmöjligheterna att trivas med sitt jobb och därmedöka produktiviteten.Kenneth () menar i motion A207 att rättentill tjänstledighet för att starta eget företagskall vara lika generös som rätten till ledighetenligt studieledighetslagen. Detta skulle främjanyföretagandet.Några bakgrundsuppgifterDe lagar som räknas som s.k. ledighetslagar är bl.a.föräldraledighetslagen, semesterlagen,studieledighetslagen, sia-lagen (rätt till ledighetför vissa föreningsuppdrag inom skolan m.m.), sfi-ledighetslagen (rätt till ledighet försvenskundervisning för invandrare), lagen om rätttill ledighet för att bedriva näringsverksamhet ochnärståendevårdslagen. Utöver dessa finnsledighetsbestämmelser i ett stort antal lagar, bl.a.förtroendemannalagen, medbestämmandelagen,arbetsmiljölagen, lagen om anställningsskydd ochlagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. Iregeringsformen och kommunallagen finns regler somgäller ledighet för politiskt uppdrag. Isammanhanget kan också nämnas lagen omtotalförsvarsplikt, som innehåller regler med förbudmot uppsägning eller avskedande av arbetstagare somfullgör sina skyldigheter enligt lagen, ochräddningstjänstlagen som har regler om tjänsteplikt.År 1998 antogs den senaste ledighetslagen, lagenom rätt till ledighet av trängande familjeskäl.Genom en ändring i föräldraledighetslagen infördesfrån och med en regel omtvå veckors obligatorisk mammaledighet.Rätten för en arbetstagare att vara ledig frånarbete vid sjukdom är inte reglerad i lag.Vid sidan av lagregleringen finns kompletterandeledighetsregler även i kollektivavtal. Rätt tillledighet kan också följa av tjänstereglementen,enskilda avtal och sedvänja.Utskottets ställningstagandeFöräldraledighetUtskottet har vid ett flertal tillfällen ibetänkanden betonat vikten av att skapa gynnsammareförutsättningar för att arbetstagare skall kunnaförena arbete och föräldraskap. Senast i betänkande2001/02:AU3 uttryckte utskottet sin oro för en delföretags negativa inställning till föräldraledighetoch påpekade att det behövs insatser på en rad olikaområden för att underlätta kombinationen barn ochförvärvsarbete. Utskottet såg positivt på detuppdrag som JämO fått av regeringen i dessa frågor.Socialförsäkringsutskottet behandlade våren 2001proposition 2000/01:44 om föräldraförsäkring ochföräldraledighet (bet. 2000/01:SfU10).Arbetsmarknadsutskottet lämnade i ett yttrande(2000/01:AU1y) till socialförsäkringsutskottet sinasynpunkter på propositionens förslag.Riksdagen beslutade i enlighet medsocialförsäkringsutskottets förslag när det gälldevissa ändringar i lagen om allmän försäkring ochföräldraledighetslagen. Syftet med förändringarnavar att ytterligare förbättra föräldrars möjligheteratt kombinera familj och arbete. Beslutet innebaratt föräldraförsäkringen och föräldraledighetenbyggdes ut. Föräldrapenningen förlängdes ochmotsvarande rätt till ledighet infördes iföräldraledighetslagen. Ytterligare en förmånsnivåinfördes i föräldraförsäkringen, och ny förmåninfördes motsvarande pappans särskilda dagar isamband med barns födelse eller adoption. Andraförändringar gällde bl.a. rätten till tillfälligföräldrapenning och föräldrars rätt tillkontaktdagar. Beslutet innebar också att enarbetstagare ges ett större inflytande överförläggningen av delledighet. Vid förkortning avarbetstiden skall ledigheten även få förläggas eller vissa av arbetsveckans dagar. Omarbetsgivaren och arbetstagaren inte kommer överensom hur ledigheten skall tas ut , skall arbetsgivaren förlägga ledighetenpå det sätt som arbetstagaren önskar. Detta gällerunder förutsättning att verksamheten hosarbetsgivaren kan fortgå utan påtaglig störning.Arbetsgivaren får inte utan arbetstagarens samtyckeförlägga ledigheten på annat sätt än att sprida denöver arbetsveckans samtliga dagar, dela uppledigheten under arbetsdagen eller förlägga den tillnågon annan tid än arbetsdagens början eller slut.Förlängningen av föräldrapenningen och en nyförmånsnivå inom föräldraförsäkringen samtmotsvarande ändringar i föräldraledigheten trädde ikraft och de övriga ändringarnaden 1 juli 2001.Utskottet kan konstatera att de lagändringar somgjorts ytterligare underlättar föräldrarsmöjligheter att kombinera familj och arbete. En välutbyggd föräldraförsäkring ger goda förutsättningarför barnfamiljerna att utforma sin situation påbästa sätt.När det gäller förslag i motionSf392 om tre års tjänstledighet har utskottet vidett flertal tillfällen och senast i betänkande2000/01:AU9 behandlat motsvarande yrkande. känner till finns det inte i dagslägetnågon utredning bl.a. om vilka effekter som enutvidgad föräldraledighet skulle kunna få t.ex. förde mindre företagen, hur vikariatsfrågan skullelösas vid upprepade långa ledigheter, vilkeninverkan föräldraledigheten skulle ha på lön m.m.Utskottet finner att avsaknaden av en sådanutredning eller analys är skäl nog att avstyrkaförslaget om en så kraftig förlängning av föräldrarsrätt till ledighet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Sf392 yrkande 14 (kd).Utskottet konstaterade i betänkande 2000/01:AU9att det förekommer att arbetsgivare försvårar förföräldrar att utnyttja rätten till ledighet enligtföräldraledighetslagen och föreslog etttillkännagivande i denna del. Regeringen fick efterbeslut i (rskr. 2000/01:179) i uppdrag attöverväga om det finns behov av att förstärka skyddetför de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätttill ledighet i samband med föräldraskap. Enligttillkännagivandet borde förändringar iföräldraledighetslagen och LAS i första handövervägas. Som framgått ovan fickArbetslivsinstitutet () enligt ettregeringsbeslut ett tilläggsuppdragtill myndighetens uppdrag att se över denarbetsrättsliga lagstiftningen i vissa avseenden.ALI:s uppdrag skall redovisas senast den 31 oktober2002. Utskottet förutsätter att gällande EU-reglerbeaktas. Här kan också nämnas att JämO initierat enkampanj barn OCH jobb: där det ingåratt finna brister i svensk lagstiftning vad gällerskydd för gravida och föräldralediga. I avvaktan påutredningens slutsatser avstyrker utskottet motionA211 yrkande 10 (kd) i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört.Vad avser förslag i motion A212 omatt lagstifta bort möjligheten för facken attinskränka företagens möjlighet att tecknatilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen villutskottet hänvisa till behandlingen av motsvarandesynpunkter i betänkande 2001/02:AU3 där utskottetnoterar att JämO gjort visst kartläggningsarbete närdet gäller förekomsten av ekonomiska incitament frånarbetsgivare för föräldraledighet. Utskottet anserliksom i nämnda betänkande att det skulle varaav intresse att ta del av ytterligare undersökningari denna fråga. Utskottet utgår från att regeringenkommer att följa dessa frågor och, om så ärerforderligt, återkomma med förslag tillförändringar. Med det ovan anförda avstyrkerutskottet motion A212 yrkande 12 (c).Ledighet för närståendevårdI den s.k. närståendevårdslagen (1988:1465) finnsregler om ersättning och ledighet förnärståendevård. Lagen innehåller bl.a. bestämmelserom rätt till ledighet för arbetstagare som vårdar ensvårt sjuk närstående person. Arbetstagaren har rätttill hel ledighet från arbetet som haneller hon uppbär ersättning enligt lagen och tillförkortning av arbetstiden till hälften eller trefjärdedelar under tid med halv eller fjärdedelsersättning. Ersättning, och därmed ledighet, medgesför sammanlagt för varje person somvårdas. Vid vård av närstående som hivsmittats inomden svenska hälso- och sjukvården har vårdaren rätttill högst 240 dagars ledighet.Som framgår av denna redogörelse finns det rätt till ledighet och ersättning vidnärståendevård. Utskottet är inte berett att ställasig bakom motion So609 yrkande 6 (kd).Ledighet för frivilligt försvarsarbeteFrågan om rätt till ledighet för frivilligtförsvarsarbete tas upp i motion Fö229 (s) och A272(fp). Utskottet har och senasti betänkande 2000/01:AU9 behandlat motsvarandefråga. Utskottet uttryckte då sitt stöd förmotionärens uppfattning om värdet avfrivilliginsatser inom totalförsvaret men ansågsamtidigt att detta inte ensamt motiverade nyaledighetsregler. Utskottet hänvisade till attgällande lagstiftning ger vissa rättigheter så kant.ex. studieledighetslagen åberopas när det gällerutbildning. Den nyssnämnda lagen innebär skydd ävenför personer som inte omfattas av lagen omtotalförsvarsplikt och innebär i praktiken även enrätt till ledighet vid viss utbildning. Utskottetgör liksom tidigare bedömningen att arbetsgivarenormalt har en välvillig inställning tillframställningar om ledighet för frivilligförsvarsverksamhet. Som sägs i proposition2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inomtotalförsvaret bör frågan om ledighet från ordinariearbetsplats då en frivillig tas i anspråk för andrainsatser i fred än räddningstjänst ofta kunna lösasgenom avtal eller överenskommelser mellan denfrivillige och arbetsgivaren. Utskottet vidhållersin uppfattning att avsaknaden av regler inte hellerkan anses vara till påtaglig nackdel för defrivilliga försvarsorganisationernas verksamhet ochavstyrker därmed motionerna Fö229 (s) och A272 (fp).Ledighet för att pröva annat arbeteNär det gäller förslaget i motion A216 (v) om rätttill ledighet för att pröva annat arbete behandladeutskottet motsvarande yrkande i betänkande2000/01:AU9. Utskottet anslöt sig då tillmotionärernas positiva syn på behovet av ökadrörlighet på arbetsmarknaden och konstaterade attdet för detta ändamål finns särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser. Möjligheterna fören anställd att vara ledig från arbetet för olikaändamål är ganska omfattande. Utskottet framhöll attarbetstagaren och arbetsgivaren i det praktiskalivet ofta lyckas träffa överenskommelse om önskadledighet. En hänvisning gjordes också till att det idirektiven för arbetstids- ochsemesterregler ingår att i förenklingssyfte slåsamman eller samordna utformningen avarbetstidslagen, semesterlagen och övrigaledighetslagar. I den mån kommittén finnersammanslagning eller samordning lämplig skallkommittén föreslå hur lagstiftningen bör utformas.Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrkerdärmed motion A216 (v).Ledighet för att bedriva näringsverksamhetI motion A207 föreslås att rätten tilltjänstledighet för att bedriva näringsverksamhetskall vara lika generös som rätten till ledighetenligt studieledighetslagen. Lagen (1997:1293) omrätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhetinnebär att den som varit anställd hos enarbetsgivare antingen ellersammanlagt de senaste två årenhar rätt att ta ledigt för att starta ettföretag. I det betänkande (1997/98:AU4) därlagförslaget behandlades tog utskottet ställningtill yrkanden om längre ledighet för att bedrivanäringsverksamhet. Utskottet höll då med om att etthalvår kan vara för att pröva bärkraftenhos en affärsidé men att en längre ledighet skullekunna skapa problem för arbetsgivaren. Detta skulleockså kunna bli följden av en så omfattandetjänstledighet som motionären förespråkar. Utskottetavstyrker med det anförda motion A207 (c).Semesterlönegrundande frånvaro vid studierDen ändring av semesterlagens regler omsemesterlönegrundande frånvaro som trädde i kraftden genomfördes som en konsekvens av dennya studiestödslag som trädde i kraft vid sammadatum. Studiestödsformerna korttidsstudiestöd ochvuxenstudiestöd enligt studiestödslag haravskaffats. Därför togs de också bort isemesterlagens förteckning översemesterlönegrundande frånvaro. Ingen förändringgenomfördes när det gäller särskiltutbildningsbidrag som därför fortfarande ärsemesterlönegrundande eftersom detta studiestöd inteomfattades av studiestödsreformen. I det reformeradestudiestödssystemet har personer som tidigare skulleha haft vuxenstudiestöd i stället möjlighet att fåstudiemedel med högre bidragsdel. Studiemedel ärinte semesterlönegrundande men heller inteskattepliktiga. Korttidsstuderande kan få bidragenligt förordningen (2001:362) om bidrag tillkorttidsstudier. Inte heller dessa bidrag ärskattepliktiga.Studiestödsreformen innebar alltså att destudiestöd som varit skattepliktiga ochkopplade till inkomst slopades, och i ställetinfördes ett samordnat studiemedel som ärskattefritt och pensionsgrundande för alla. Rätttill semesterersättning upphörde därför.I proposition 2001/02:161 Rekryteringsbidrag vidvuxenstudier föreslår regeringen att det särskildautbildningsbidraget från och med den 1 januari 2003ersätts med ett rekryteringsbidrag och attsemesterlagen ändras i enlighet med detta. Utskottetär inte berett att verka för en ändring av 17 §semesterlagen på det sätt som motionärerna föreslår.Utskottet vill dock påminna om att och semesterregler har i uppdrag att iförenklingssyfte se över semesterlagens regler omsemesterlönegrundande frånvaro med bevarande avarbetstagarnas materiella förmåner. Med det ovananförda avstyrker utskottet motionerna A253 (s),A287 (s), A301 (s), A339 (s) och A361 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Avslag på proposition 2001/02:97 (punkt 1)(kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår proposition 2001/02:97 med denmotivering som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motionerna2001/02:A3 yrkande 1 och 2001/02:A5 yrkande 1.StällningstagandeVi Kristdemokrater vänder oss mot synen på 40timmars arbetsvecka som en naturlag. Vi har engrundläggande positiv syn på deltidsarbete när denanställningsformen är självvald och passar denenskilda individen. Arbetstagaren skall ha godamöjligheter att påverka förläggningen avarbetstiden, och arbetsvillkoren skall varalikvärdiga dem som gäller för heltidsanställda.Genom barnomsorgskonto ökar valfriheten så attsmåbarnsföräldrar kan välja att arbeta deltid.Möjligheten att gå ned i arbetstid efter bör lagstadgas. Mot denna bakgrund ser vi detsom positivt att stärka det lagstadgade skyddet fördeltidsarbetandes löne- och anställningsvillkor.Det finns dock anledning att kritisera det avregeringen framlagda lagförslaget. Vi anser attLagrådets kritik om att begreppet diskrimineringanvänds i sammanhanget är berättigad. Som Lagrådetpåpekat finns en risk att begreppet diskrimineringurvattnas. I stället bör begreppet särbehandlingeller liknande användas. Vi anser därför att fråganbör hänskjutas till den pågående utredningen om ettvidgat skydd för diskriminering i arbetslivet så atten mer samlad bedömning kan göras och lagarna kansamordnas.Det finns även andra skäl till att ställa sigkritisk till lagförslaget. Som det nu ser ut lederdet till ökade kostnader för de kommunala ochlandstingskommunala arbetsgivarna. I propositionenfinns inga överväganden om detta.Av dessa skäl anser vi att propositionen böravslås, vilket innebär att motion 2001/02:A3 yrkande1 (kd) bör bifallas av . Vårtställningstagande innebär att även förslaget imotion 2001/02:A5 yrkande 1 (fp) blir tillgodosett.2. Avslag på proposition 2001/02:97(punkt 1) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår proposition 2001/02:97 med denmotivering som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motionerna2001/02:A3 yrkande 1 och 2001/02:A5 yrkande 1.StällningstagandeEnligt utgångspunkt är det ensjälvklarhet att var och en har rätt att bli bemöttmed respekt för den hon är. Alla former av fördomaroch diskriminering bör bekämpas. harockså varit drivande i kampen motdiskriminering. Exempelvis infördesjämställdhetslagen efter ett liberalt initiativ år1980. De tre lagar mot diskriminering som infördesår hade också partiets stöd.Folkpartiet har dock svårt att stödja det nuframlagda lagförslaget. Genom propositionen införsen ny princip. Som framhållits av Lagrådet skulledenna lag vara av annat slag än de tidigarediskrimineringslagarna då det inte är fråga om denanställdes person eller personliga egenskaper. Fleraremissinstanser har dessutom avstyrkt lagstiftning.Frågorna om de deltidsarbetandes ochvisstidsanställdas situation på arbetsmarknaden ärinte ointressant utan måste uppmärksammas mer, mendiskrimineringslagstiftning är inte den rättametoden.Därför bör den nu framlagda propositionen avslåsav . Detta innebär att motion A5 yrkande 1(fp) bör bifallas, vilket också innebär att motionA3 yrkande 1 (kd) tillgodoses.3.