bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — En förklaringr>finns i direktr>anslutning till tabellen.r>r>r>---------------------------------------------------r>|År |Polisbalans|Åklagarbalans|Domstolsbalans|r>Total |r>| | | | |balans |r>---------------------------------------------------r>|1999|22 782 | 14 040 | 25 567 |62 389 |r>---------------------------------------------------r>|2000|22 523 | 7 581 | 25 273 |55 377 |r>---------------------------------------------------r>|2001|22 802 | 6 801 | 24 991 |54 594 |r>---------------------------------------------------r>Förklaring: balans delasr>traditionellt in i trer>grupper: polis-, åklagar- och domstolsbalans. Gruppernar>speglar de trer>processtegen i åklagarverksamheten:r>förundersökningsledning, beslut ir>åtalsfrågan och processföring.r>r>r>Av tabellen framgår att såväl åklagarbalansen som denr>totala balansenr>minskade.r>r>Utvecklingen avseende inkomna och avslutader>ärenden framgår avr>tabellen nedan.r>r>r>-----------------------------------------------------r>r>| År |Inkomna ärenden | Avslutader>|r>| | | ärendenr>|r>-----------------------------------------------------r>r>| 1999 | 178 865 | 187 456r>|r>-----------------------------------------------------r>r>| 2000 | 167 899 | 180 034r>|r>-----------------------------------------------------r>r>| 2001 | 166 798 | 171 923r>|r>-----------------------------------------------------r>r>Som framgår var antalet inkomna ärenden i principr>oförändrat under årr>2001 jämfört med . Både antalet och andelenr>avslutade ärendenr>minskade något.r>r>r>Utvecklingen avseende misstänkta som blivitr>lagförda framgår avr>tabellen nedan.r>r>r>----------------------------------------------------r>r>|År |Antal misstänkta som |Detsamma uttrycktr>i|r>| |blev lagförda av |procent, dvs.r>|r>| |samtliga misstänkta där |lagföringsandelenr>avr>|r>| |avslutande beslut |samtligar>misstänkta|r>| |fattats |r>|r>----------------------------------------------------r>r>|1999 |114 175 av 187 | 61 %r>|r>| | 683 |r>|r>----------------------------------------------------r>r>|2000 |115 832 av 187 | 62 %r>|r>| | 159 |r>|r>----------------------------------------------------r>r>|2001 |108 597 av 180 | 60 %r>|r>| | 445 |r>|r>----------------------------------------------------r>r>Som framgår minskade såväl antalet som andelen lagfördar>misstänkta någotr>under år 2001 jämfört med år 2000.r>r>r>Av tabellen nedan framgår den genomsnittligar>genomströmningstiden frånr>det att förundersökning blev åklagarleddr>respektive från färdigr>förundersökning till beslut i åtalsfrågan.r>r>r>----------------------------------------------------r>r>|År |Genomströmningstidr>|Genomströmningstid|r>| |avseende tid från det |avseende tid frånr>|r>| |att förundersökningen |färdigr>|r>| |blev åklagarledd till |förundersökningr>|r>| |avslutande beslut av |till beslut ir>|r>| |åklagare (exklusive |åtalsfråganr>|r>| |ekobrott) |(exklusiver>|r>| | |ekobrott)r>|r>----------------------------------------------------r>r>|1999 | | 53 dagarr>|r>----------------------------------------------------r>r>|2000 | | 48 dagarr>|r>----------------------------------------------------r>r>|2001 | | 29 dagarr>|r>----------------------------------------------------r>r>Som framgår minskade den genomsnittliga tiden förr>åklagare att fattar>beslut i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar med 40r>% jämfört med årr>2000 (från 48 ). Riksåklagarens målr>har varit att denr>genomsnittliga genomströmningstiden förr>brottsmisstankar i färdigar>förundersökningar skall vara högst 30 dagar.r>r>r>Åklagarna beslutade om av allar>brottsmisstankar i färdigar>förundersökningar mot under årr>2000.r>r>Av tabellen nedan framgår utvecklingen av antaletr>beslut som medförr>lagföring (väckt åtal, strafföreläggande ochr>åtalsunderlåtelse) ochr>beslut som medför att lagföring inte sker av det totalar>antalet beslutr>som fattas om brottsmisstankar i färdigar>förundersökningar respektiver>år. En förklaring till begreppet brottsmisstanker>finns i direktr>anslutning till tabellen.r>r>r>--------------------------------------------------r>|År |Åtal |Strafföreläggande|Åtalsunderlåtelser>| Åtal |Totalt antal |r>| |väckt | | |ej |beslut om |r>| | | | |väckt |r>brottsmisstankar |r>| | | | | |i färdiga |r>| | | | | |r>förundersökningar |r>--------------------------------------------------r>|1999|160 649 |54 842|31 328|50 834| 297 653 |r>--------------------------------------------------r>|2000|167 280 |49 340|32 492|48 601| 297 713 |r>--------------------------------------------------r>|2001|166 152 |44 037|28 276|37 261| 275 726 |r>--------------------------------------------------r>Förklaring: Ett ärende kan innehålla en eller flerar>misstänkta och enr>eller flera brottsmisstankar. En inkommenr>misstanke om enr>lagöverträdelse registreras som en brottsmisstanke. Omr>två personer ärr>misstänkta för samma lagöverträdelse registreras tvår>brottsmisstankar.r>r>r>Som framgår av tabellen ökade lagföringsandelen,r>dvs. den andel avr>alla avslutade brottsmisstankar i färdigar>förundersökningar som lettr>till beslut om åtal, strafföreläggande ellerr>åtalsunderlåtelse, tillr>drygt 86 % jämfört med underr>år 2000.r>r>Det antal brottsmisstankar som polisenr>redovisade tillr>åklagarorganisationen var i princip oförändratr>jämfört med år 2000.r>Åklagarna avslutade car>16 000 fler brottsmisstankar än vad som kom in.r>Utvecklingen har varitr>ungefärligen densamma under de senaste tre åren.r>Antalet avslutader>brottsmisstankar minskade med ca 8 000 jämfört med årr>2000. Av dessar>avsåg emellertidr>7 000 bötesbrott, vilket enligt regeringen innebär attr>förändringen inter>är lika stor när det gäller åklagarnasr>arbetsbelastning.r>r>Vad gäller våldsbrott var lagföringsandelen årr>2001 i färdigar>förundersökningar (35 069 av 43 654) jämfört med 77r>% (35 900 av 46r>828) . När det gäller våldsbrottslighetr>har andelen beslutr>om åtal ökat från (32 140 av 43 654)r>jämfört med år 2000.r>Det tog för en åklagare attr>ta ställning ir>åtalsfrågan i färdiga förundersökningar om våldsbrott.r>För åren 1999 ochr>2000 var genomsnittstiderna 52 respektive 45 dagar.r>Under år 2001 varr>andelen beslut att lägga ned förundersökningar omr>våldsbrott . Förr>åren 1999 och 2000 var den andelen respektive 37r>%. En orsak tillr>att ganska många våldsbrottsärenden skrivs av ärr>enligt Riksåklagarenr>att bevissvårigheterna i allmänhet är större i sådanar>ärenden än ir>andra.r>r>Utgångspunkten för åklagarorganisationens insatserr>för att bekämpar>våld mot kvinnor är de särskilda åtgärdsprogram somr>togs fram vid allar>åklagarmyndigheter . Insatserna harr>huvudsakligen inriktatsr>på samarbete med polisen för att utveckla effektivarer>utredningsmetoderr>samt pår>snabbare lagföring genom bl.a. särskildar>rättskedjeprojekt.r>r>Under år 2001 tog det förr>åklagare att tar>ställning i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar omr>våld mot kvinnor.r>För åren 1999 och 2000 var genomsnittstiden 40r>respektive 36 dagar.r>Lagföringsandelen när det gäller färdigar>förundersökningar omr>familjerelaterat våld mot kvinnor har ökat från årr>2000 till 80 %r>år 2001. Vid samtliga åklagarmyndigheter har det underr>år 2001 bedrivitsr>rättskedjeprojekt med inriktning på utredningar omr>kvinnovåld.r>r>Under år 2001 meddelade åklagare över 3 000 beslutr>om besöksförbud.r>För åren 1998 och 1999 var antalet ca 2 000 respektive 2r>500.r>r>Åklagarorganisationen har fortsatt sinar>ansträngningar för attr>förbättra bekämpningen av brott med rasistiska ellerr>främlingsfientligar>inslag. Brottet hets mot folkgrupp ledde tillr>lagföring i 70 fallr>jämfört med då 96 fall lagfördes. Under årr>2001 ledde ett fallr>av olaga diskriminering till lagföring jämfört 2000.r>Riksåklagaren har uttalat att anledningen till att sår>få åtal väcks förr>olaga diskriminering är att det är svårt attr>bevisa brottet.r>Åklagarmyndigheterna har vidtagitr>ytterligare åtgärder förr>att säkerställa att utredningar om rasistiskr>brottslighet prioriteras ir>verksamheten, bl.a. genom utbildningsinsatser.r>r>Vad gäller narkotikabrott ökader>lagföringsandelen i färdigar>förundersökningar till (26 680 av 29 752) under årr>2001 jämfört medr>86 % (27 915 av 32 508) under år 2000.r>Utredningar om grovr>gränsöverskridande narkotikabrottslighetr>handläggs vid der>internationella åklagarkamrarna.r>r>Alla anmälda brott mot miljön går till skillnadr>från andra brottr>direkt till åklagare för bedömning. Polisen läggerr>inte ned någrar>miljöbrottsutredningar. kom detr>in ca 4 000r>miljöbrottsärenden, och åklagarna avslutade ca 3 000r>ärenden. Detta kanr>jämföras med då det kom in ca 3 000r>ärenden somr>åklagarna avslutade ca 1 000. Vid slutet av år 2001r>fanns det drygt 3r>000 ärenden i balans jämfört med drygt 2 000r>balanserade ärenden vidr>utgången av . Andelen ärenden om brott motr>miljön som ledde tillr>lagföring var (388 av 3 045) under år 2001.r>r>Sedan januari 2000 finns det en central enhet hosr>Riksåklagaren somr>ansvarar för analys, planering,r>verksamhetsuppföljning ochr>metodutveckling inom miljöbrottsbekämpningen. Centralr>samverkan inomr>miljöbrottsbekämpningen sker inom Miljöbrottsrådet.r>I rådet ingårr>företrädare för centrala myndigheter, länsstyrelser ochr>kommuner.r>r>Riksåklagaren och övervägerr>tillsammans hur denr>polisiära utredningskapaciteten förr>miljöbrottsbekämpning kanr>förbättras. Utbildningsinsatser har ordnats på såvälr>central som lokalr>nivå.r>r>Åklagarväsendets kostnader för att bekämpar>ekonomisk brottslighetr>inklusive miljöbrott uppgick till drygt 342 miljonerr>kronor under årr>2001. svarade för ca 304 miljonerr>kronor och övrigar>åklagarmyndigheter för ca 38 miljoner kronor.r>Ekobrottsmyndighetensr>verksamhet redovisas nedan.r>r>Åklagarmyndigheterna avslutade lika många ekoärendenr>under år 2001 somr>under år 2000. Lagföringsandelen minskade till 35 %r>under år 2001,r>jämfört . Det totalar>antalet balanserader>ekoärenden minskade marginellt från 1 2000 tillr>1 2001.r>Antalet inkomna och avslutade ärenden låg på enr>oförändrad nivå ir>förhållande . Den totalar>genomströmningstiden, beräknad frånr>färdigt förundersökningsprotokoll till beslut ir>åtalsfrågan, har minskatr>från 189 dagar år 2001.r>r>Enligt budgetpropositionen har åklagarorganisationenr>under år 2001 pår>ett aktivt sätt deltagit i det europeiskar>rättsliga nätverket förr>åklagare. Även under innevarande år har Riksåklagarenr>varit engagerad ir>riksåklagarsamarbetet i och har haftr>fortsatt ansvar förr>uppdateringen av Östersjömanualen.r>r>Vid varje internationell åklagarkammare finnsr>kontaktpunkter i detr>europeiska rättsliga nätverket. Åklagarna vid dessar>kamrar samarbetarr>också med Europol och Eurojust.r>r>Såvitt angår Riksåklagarens roll förr>rättsutvecklingen ochr>rättsbildningen framgår av budgetpropositionen attr>myndigheten varje årr>upprättar en rättsutvecklingsplan över de frågor somr>bedöms ha betydelser>för en enhetlig rättsutveckling. Rättsutvecklingsplanenr>tas fram för attr>förstärka Riksåklagarens verksamhet i Högsta domstolen.r>Under år 2001r>överklagade 10 domar till Högstar>domstolen. gränsdragningen mellan mord och dråp samtr>bestämmande av påföljdr>för grovt våldsbrott.r>r>Riksåklagaren avser att presentera ett förslag omr>att införa krav pår>prövningstillstånd i även förr>Riksåklagaren. Syftet medr>detta är bl.a. att förtydliga Riksåklagarensr>åklagarroll.r>r>Riksåklagaren påbörjade ett chefsutvecklingsprogram ir>september 2000.r>Målet med chefsutbildningen är att ytterligarer>stärka alla chefersr>kompetens att leda, styra samt fördjupa chefernasr>ledarroll ochr>möjligheter att utveckla verksamheten vidr>myndigheter ellerr>åklagarkammare. Cheferna skall också kunna behållar>och stärka sinr>åklagarkompetens. Målgruppen för chefsutvecklingen ärr>överåklagare, vicer>överåklagare, de åklagare som är kammarchefer,r>personalchefer samtr>enhetschefer vid Riksåklagarens kansli.r>r>Riksåklagaren beslutade om en revideradr>utvecklingsplanr>för åklagarorganisationen avseende åren 2002-2006.r>Utvecklingsplanenr>innehåller program för åklagarnas bekämpningr>av organiseradr>gränsöverskridande brottslighet, grov och kompliceradr>brottslighet samtr>övrig brottslighet innefattande s.k.r>mängdbrottslighet. Dessutomr>innehåller utvecklingsplanen program för stöd tillr>samt ledning ochr>styrning av åklagarverksamheten samt program förr>utveckling avr>Riksåklagarens rättsliga och kriminalpolitiskar>verksamhet. Detr>övergripande syftet med utvecklingsplanen är attr>åstadkomma bättrer>förutsättningar för det operativa åklagararbetetr>och därmed ökar>lagföringen, förstärka åklagarrollen i samhälletr>samt förbättra der>anställdas arbetssituation.r>r>Ekobrottsmyndigheten avslutade 2 791r>ärenden, vilket ärr>en ökning jämfört med . Det totalar>antalet balanserader>ärenden ökade med . Antalet inkomnar>ärenden ökade frånr>2 440 tillr>3 019, eller . Fördelningen av inkomna ochr>avslutade ärenden pår>ärendekategorier har inte förändrats nämnvärt jämförtr>med föregående år.r>r>Av tabellen nedan framgår utvecklingen av inkomnar>och avslutader>ärenden samt myndighetens totala balans.r>r>r>---------------------------------------------------r>|År | Inkomna | Avslutade |Total balans|r>| | ärenden | ärenden | |r>---------------------------------------------------r>|1999 | 2 544 | 2 336 | 3 826 |r>---------------------------------------------------r>|2000 | 2 440 | 2 744 | 3 442 |r>---------------------------------------------------r>|2001 | 3 019 | 2 791 | 3 702 |r>---------------------------------------------------r>Vid minskade lagföringsandelen tillr>drygt 26 % (738r>av 2 791 avslutade ärenden) jämförtr>med 35 % år 2000.r>Lagföringsandelen när det gäller de särskilt krävander>ärendena ökader>däremot från under 2001.r>r>r>Av tabellen nedan framgår utvecklingen avr>lagföringen (åtal,r>strafföreläggande och åtalsunderlåtelse) samt beslutr>som innebär attr>lagföring inte sker av det totala antalet beslut somr>fattas rörander>brottsmisstankar hos . Enr>förklaring av begreppetr>brottsmisstanke finns i direkt anslutning tillr>tabellen.r>r>r>--------------------------------------------------r>|År |Åtal |Strafföreläggande|Åtalsunderlåtelse|r>Beslut som |Totalt antalr>|r>| | | | |innebär att|beslut om |r>| | | | |lagföring |brottsmiss-|r>| | | | |inte sker |tankar underr>|r>| | | | | |året |r>--------------------------------------------------r>|1999|1 529|166 | 49 | 6 004 | 7 748 |r>--------------------------------------------------r>|2000|1 604|480 | 60 | 6 765 | 8 909 |r>--------------------------------------------------r>|2001|1 168|307 | 21 | 6 401 | 7 897 |r>--------------------------------------------------r>Förklaring: Ett ärende kan innehålla en eller flerar>misstänkta och enr>eller flera brottsmisstankar. En inkommenr>misstanke om enr>lagöverträdelse registreras som en brottsmisstanke. Omr>två personer ärr>misstänkta för samma lagöverträdelse registreras tvår>brottsmisstankar.r>r>r>Lagföringsandelen avseende samtliga fattade beslut omr>brottsmisstankarr>uppgick till . Motsvarander>siffra för år 2000r>var . I kategorin beslut som innebär attr>lagföring inte skerr>utgjorde de två största grupperna beslut som innebär attr>förundersökningr>inte inleddes respektive lades ned, detsamma gällder>under år 2000. Dessar>beslut uppgick till 2 171 och 2 2001 respektiver>1 566 och 2 896r>under år 2000.r>r>Det genomsnittliga medelvärdet förr>genomströmningstiden frånr>brottsanmälan till beslut i åtalsfråganr>avseende helar>Ekobrottsmyndigheten ökade marginellt från 528 tillr>533 dagar. Omr>mediantiden i stället beräknas minskader>genomströmningstiden från 405r>dagar , dvs. Det börr>påpekas att dessar>siffror inte är jämförbara med de för övrigar>åklagarväsendet som mäterr>genomströmningstid från färdigtr>förundersökningsprotokoll och inte frånr>brottsanmälan.r>r>I tabellen nedan framgår utvecklingen förr>medelvärdet förr>genomströmningstiden för tiden från anmälan tillr>beslut och för tidenr>från färdigt förundersökningsprotokoll tillr>beslut avseender>brottsmisstankar.r>r>r>---------------------------------------------------r>| År |Från anmälan till |Från färdigt|r>| |beslut rörande |r>förundersökningsprotokoll |r>| |brottsmisstanke |till beslut |r>---------------------------------------------------r>|1999 | | |r>---------------------------------------------------r>|2000 | | |r>---------------------------------------------------r>|2001 | | |r>---------------------------------------------------r>Under det gångna året har samverkan mellanr>Ekobrottsmyndigheten ochr>polismyndigheterna fortsatt att utvecklas positivt.r>Samverkan har tillr>stor del bestått i att myndigheterna har biträttr>varandra i operativar>ärenden. Samverkan sker också när det gällerr>kompetensutveckling.r>r>r>Det vanligaste konkret förekommander>brottsförebyggande arbetet harr>bedrivits genom PEK-verksamhet (preventiv ekonomiskr>kontroll). Under årr>2001 besöktes cirka 470 näringsidkare av lokala PEK-r>grupper. I samarbeter>med andra berörda aktörer genomförder>Ekobrottsmyndigheten ett flertalr>brottsförebyggande projekt av pilotkaraktär för attr>få ny eller ökadr>kunskap om problem och förutsättningar inom specifikar>branscher.r>r>Ekobrottsmyndigheten utvecklade under år 2001r>ytterligare kontakternar>med de ekobrottsbekämpande myndigheterna i övrigar>nordiska länder.r>Myndigheten har besökts av delegationer från samtligar>baltstater. Underr>år 2001 har verksamheten vid myndighetensr>internationella funktionr>utvecklats och fördjupats i enlighet med regeringensr>beslut den 3 majr>2001, i vilket vissa av rättsväsendets myndigheterr>fick i uppdrag attr>stärka rättsväsendet i andra länder, i första hand har detr>nationella ansvaretr>för att samordna åtgärderna i motr>bedrägerier, andrar>oegentligheter och ineffektiv hantering av EU-r>relaterade medel ir>Sverige. inrättades ett EU-r>bedrägeriråd vidr>Ekobrottsmyndigheten. Rådet har under höstenr>2001 hållit tvår>sammanträden.r>r>Tillsammans med de myndigheter i som ansvararr>för hanteringenr>av EU-medel tog fram enr>årsrapport för år 2000.r>Ekobrottsmyndigheten ålades också uppgiften att varar>kontaktmyndighetr>för bedrägeribekämpningsbyrår>(). Samarbetetr>startade och har utvecklatsr>under år 2001. Underr>året har också det nordiska samarbetet avseender>skyddet 2001 deltog myndighetens personal ir>kompetenshöjande åtgärderr>under per individ. Ekobrottsmyndighetenr>introducerade underr>året en ny ekoutbildning. Utbildningen riktar sigr>främst till dem somr>hand-lägger ekomål. Utöver denna utbildning har flerar>yrkesspecifikar>kurser tagits fram med inriktning på respektiver>yrkesgrupps särskildar>behov av kompetensutveckling.r>r>Regeringen beslutade att uppdra åtr>Brottsförebyggande rådetr>att i nära samverkan med ,r>Rikspolisstyrelsen,r>Riksåklagaren och analyserar>behovet avr>ekobrottsförebyggande arbete.r>r>Vad gäller stabsverksamheten vid Ekobrottsmyndighetenr>har myndighetenr>utarbetat en sammanfattande redogörelse omr>ekobrottsbekämpningen underr>år 2000. Myndigheten har även överlämnat en lägesrapportr>till regeringenr>om den ekonomiska brottsligheten och dess bekämpning.r>Myndigheten har pår>regeringens uppdrag utvärderat de regionalar>samverkansorganen.r>Samarbetet med andra myndigheter och organisationer harr>under år 2001r>fortsatt och utvecklats. harr>lämnat synpunkter pår>lagstiftningen främst genom besvarande av remisser.r>Myndigheten harr>därutöver i en skrivelse till Finansdepartementetr>redovisat förslag tillr>ändring av insiderstrafflagen.r>r>Regeringen har med anledning av verksamhetsmålenr>anfört bl.a.r>följande.r>r>Regeringen bedömer, liksom Riksåklagaren, att detr>inte längre ärr>ändamålsenligt att kräva att åklagarna skallr>förkorta sinar>genomströmningstider ytterligare. De stora satsningarr>som Riksåklagarenr>och åklagarmyndigheterna har gjort under år 2001r>för att förkortar>åklagarnas genomströmningstider har varit lyckosamma.r>Däremot finns detr>fortfarande mycket att göra för att i enskildar>brottmålsärenden minskar>den totala genomströmningstiden från brottsanmälanr>till åtal och dom.r>Det är enligt regeringens uppfattning rimligt att krävar>att åklagare ochr>polis tillsammans skall ha kapacitet att genomföra ettr>stort antal avr>alla brottsutredningar i nära anslutning tillr>brottet. För attr>åstadkomma sådana förbättringar avr>brottsutredningsverksamheten är detr>nödvändigt att polisen och åklagarorganisationen vidtarr>kraftfulla ochr>fortsatt konkreta åtgärder på såväl central som lokalr>nivå. börr>sådana insatser leda till en välr>fungerade operativr>brottsutredningsverksamhet med kortare totalar>genomströmningstider ochr>bättre lagföringskapacitet. Detta är avgörander>för att kunnar>upprätthålla enskilda människors förtroende förr>rättsväsendet.r>r>Det är enligt regeringen positivt attr>lagföringen i färdigar>förundersökningar om våldsbrott har ökat med trer>procentenheter sedan årr>1999. Däremot kan det inte anses godtagbartr>att avr>våldsbrottsutredningarna läggs ned. Det är positivtr>att Riksåklagarenr>och åklagarmyndigheterna målmedvetetr>fortsatt att vidtar>åtgärder för att förbättra bekämpningen av våldsbrottr>mot kvinnor ochr>brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga,r>antisemitiska ellerr>homofobiska inslag samt olaga diskriminering. Det ärr>angeläget att detr>arbetet fortsätter med oförminskad kraft.r>r>Enligt regeringen är det en positiv utveckling attr>lagföringsandelen ir>färdiga förundersökningar om narkotikabrott har ökatr>till en hög nivå.r>Riksåklagarens beslut om att inrätta särskildar>åklagarkamrar förr>bekämpning av grov gränsöverskridande brottslighet ärr>enligt regeringensr>uppfattning viktigt för att skapa ännu bättrer>förutsättningar för enr>mera effektiv bekämpning av internationellr>narkotikabrottslighet.r>r>Det är enligt regeringens bedömning tydligtr>att den skärptar>anmälningsplikten i miljölagstiftningen ochr>åklagarnas och polisensr>utvecklingsinsatser inom miljöbrottsbekämpningenr>medfört att antaletr>anmälda brott mot miljön har ökat kraftigt på senare år.r>Mot bakgrund avr>det kraftigt ökade ärendeinflödet är det angelägetr>att åklagarnas ochr>polisens gemensamma utvecklingsarbete fortsätter medr>oförminskad kraft.r>Det bör finnas utrymme för att öka lagföringsandelen ir>fråga om anmäldar>brott mot miljön.r>r>Enligt regeringens bedömning synes det finnasr>utrymme för att ökar>antalet överklagade domar till Högsta domstolen.r>r>Regeringen påpekar att är enr>förhållandevis nyr>myndighet. Det är positivt att myndigheten i ettr>tidigt skede varitr>föremål för flera granskningar. De iakttagelser somr>har gjorts underr>granskningsarbetet utgör ett värdefullt underlagr>för myndighetensr>fortsatta utveckling. Regeringen konstaterar att detr>ännu är för tidigtr>att utvärdera . Genom detr>utvecklingsarbete somr>myndigheten själv har påbörjat kommerr>förutsättningarna att bedrivar>verksamheten ändamålsenligt och effektivt attr>förbättras ytterligare.r>Detta sammantaget med den satsning somr>regeringen gjort pår>Ekobrottsmyndigheten i stort, ger anledning attr>räkna med bättrer>verksamhetsresultat framöver.r>r>Genom det arbete som nur>genomför i närar>samverkan med berörda myndigheter kommer konkretar>verktyg för detr>ekobrottsförebyggande arbetet att tydliggöras.r>Regeringen gör denr>bedömningen att detta sammantaget med resultatet av detr>arbete som pågårr>inom med att ta fram enr>strategi för detr>ekobrottsförebyggande arbetet ger godar>förutsättningar för ettr>framgångsrikt sådant arbete.r>r>Målet att lagföringen skall öka har uppfyllts vadr>gäller de särskiltr>krävande ärendena. Målet har dock inte uppfyllts när detr>gäller övrigar>ärendekategorier. Enligt myndigheten kan de underr>året utarbetader>riktlinjerna och rutinerna för i vilkenr>prioritetsordning ärendena skallr>handläggas ha påverkat lagföringsandelen positivtr>för de särskiltr>krävande ärendena. En intern omfördelning avr>ärenden har skett inomr>myndigheten.