bet · GP01KU22 · 2002-03-12 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 16 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden rörande översyn avpersonuppgiftslagen (1998:204) och EG:sdataskyddsdirektiv, m.m, statenspersonadressregister, registrering vid uthyrning avvideofilm och begreppet potentiell handling.Samtliga motioner avstyrks med hänvisning bl.a. delstill pågående utredningsarbete, dels till attregeringens agerande står i överensstämmelse medkrav som utskottet har fört fram.I betänkandet finns tre reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Personuppgiftslagens upphävande avslår motion 2001/02:K371 yrkande21.2. Översyn av personuppgiftslagen avslår motionerna 2001/02:T409yrkande 4 och 2001/02:K405.3. Revidering av dataskyddsdirektivet avslår motionerna 2001/02:K393yrkande 3, 2001/02:Ub533 yrkande 4 och2001/02:T409 yrkande 5.4. Dataskyddsdirektivet och juridiska personer avslår motion 2000/01:K371 yrkande24.5. Utredning av förhållandet mellanförklaringssats 72 i dataskyddsdirektivetoch offentlighetsprincipen avslår motion 2001/02:K393 yrkande2.Reservation 1 (m, fp)6. Allmän översyn av integritets- och registerlagstiftningenRiksdagen avslår motion 2001/02:K393yrkandena 4, 6, 8 och 9.7. Upphävande av lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlorRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande 22.Reservation 2 (c)8. Statens personadressregister avslår motion 2001/02:K393 yrkande7.Reservation 3 (m)9. Registrering vid uthyrning av videofilm avslår motion 2001/02:K333.10. Begreppet potentiell handling avslår motion 2001/02:K393 yrkande 5.Stockholm den 12 mars 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (),(), (), Per (), (), (),(), () ochOla ().2001/02KU22Utskottets övervägandenÖversyn av personuppgiftslagen ochEG:s dataskyddsdirektiv, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet har tidigare krävt en revidering avdataskyddsdirektivet och en översyn avpersonuppgiftslagen med inriktning mot attdet är missbruk av personuppgifter som skallbeivras. Regeringen har både på EU-planet ochpå det nationella planet vidtagit olikainitiativ i syfte att uppnå detta ändamål.Dessutom har regeringen aviserat att denkommer att vidta ytterligare åtgärder isammanhanget. Med anledning härav avstyrkerutskottet motionsyrkanden av innebörden attpersonuppgiftslagen (1998:204) bör ses översamt att regeringen bör ta initiativ till enrevidering av dataskyddsdirektivet. Vidareavstyrker utskottet ett motionsyrkande om attpersonuppgiftslagen skall upphävas. Medhänvisning till tidigare ställningstagandenavstyrker utskottet ett motionsyrkande om attregeringen bör verka för en utredning omförhållandet mellan förklaringssats 72 i EG:sdataskyddsdirektiv ochoffentlighetsprincipen. Utskottet avstyrkerockså motionsyrkanden om en allmän översyn avinteg-ritets- och registerlagstiftningen,eftersom regeringen avser att vidta åtgärdersom syftar till en mera allmän översyn avsådan lagstiftning som berör den enskildesintegritet. Slutligen avstyrker utskottet ettmotionsyrkande om att lagen (1998:112) omansvar för elektroniska brevlådor skallupphävas. Jämför reservation 1 och 2.MotionerI motion 2001/02:K393 av Per m.fl. (m)ifrågasätts om personuppgiftslagen över huvud tagetstår i överensstämmelse med dataskyddsdirektivet vadgäller offentligheten. Enligt regeringen medförförklaringssats 72 i direktivets preambel att det ärmöjligt att ta hänsyn till offentlighetsprincipennär direktivets bestämmelser införs i nationellrätt. Klausulen har därför tillämpats som ettgenerellt undantag för att skall kunnatillämpa offentlighetsprincipen enligt den praxissom utvecklats och med tiden blivit alltmeromfattande. Den tolkning haremellertid ifrågasatts av bl.a. Motbakgrund härav menar motionärerna att regeringen börverka för att det görs en utredning om förhållandetmellan förklaringssats 72 i dataskyddsdirektivet ochoffentlighetsprincipen (yrkande 2).Vidare anförs i motionen att alltfler medborgarehar tillgång till dator och möjlighet attkommunicera i olika nätverk och därmed ocksåmöjlighet att behandla alltfler personuppgifter. Attha en lagstiftning som bygger på att reglerahanteringen av denna ständigt ökande mängdpersonuppgifter i stället för att reglera missbrukär enligt motionärerna otillfredsställande. De anseratt det är hög tid att nu göra en översyn avdataskyddsdirektivet. har tidigareuppmanat regeringen att med kraft verka för attdenna översyn kommer till stånd. I motionenanförs att regeringen fortsatt bör verka för attdetta arbete inleds (yrkande3). Även i motion 2001/02:Ub533 av . (m) återfinns ett yrkande av samma innebörd(yrkande 4).I motion 2001/02:K393 av Per m.fl. (m)anförs vidare att det föreligger ett stort behov aven omfattande analys av grunderna förintegritetsskyddets framtida utformning i syfte attta fram en allmän, teknikoberoendeintegritetslagstiftning. En central frågeställning idetta sammanhang är hur skyddet för den personligaintegriteten skall utformas utan att begränsamedborgarnas yttrandefrihet och insyn imyndigheternas verksamhet och gebetryggande vägledning för det framtida bruket avpersonuppgifter. En annan frågeställning är att denpersonliga integriteten inte alltid kan lämnasorubbad, men att intrång, antingen det skerfrivilligt eller av tvång, bör utgöra undantaget ochatt skyddet för integriteten därmed alltid ärhuvudregel. Ytterligare en frågeställning som måstebeaktas är hur och av vem dylika avvägningar skallgöras. I anslutning till detta bör även deprocessuella och skadeståndsrättsliga frågorna itryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen ses över med syftet attstärka ställningen för den person som kränkts. Detsagda utesluter enligt motionärerna inte att ensådan lagstiftning kan behöva kompletteras med enförstärkning av det nuvarande grundlagsskyddet ochsäkerhetsmässiga och praktiska åtgärder som på vissaområden kanske till och med kan ersättalagstiftningen. De anser att en utredning med dennabreda inriktning bör komma till stånd(yrkandena 8 och 9).I samma motion anförs också att det är viktigt attförutsättningarna för samkörning av myndighetersregister samt möjligheterna att få tillgång tillmyndigheters register i elektronisk form ses överoch regleras. Vidare anser motionärerna att det ärrimligt att samma regler gäller för alla. I motionenuttalas att myndigheterna med nu gällandelagstiftning har stor handlingsfrihet medan företagoch enskilda inte har motsvarande behörighet. Enligtmotionärerna skulle samkörning mellan register kunnaregleras på så sätt att man inför ett informeratsamtycke. När enskilda ansöker om olika former avvälfärdstjänster informeras de om att deför att t.ex. kunna få ta del avarbetslöshetsförsäkringen också måste acceptera atta-kassorna samkör sina register med t.ex.försäkringskassan och arbetsförmedlingarna.Motionärerna pekar även på vikten av regler somskyddar mot andra former av integritetskränkandeförslag. De anser också att det finns så mångaregister att det är svårt för personer som lever medskyddad identitet att verkligen få skyddet utsträckttill alla de register i vilka den personensuppgifter finns med eftersom det är svårt förmyndigheterna att känna till alla register i vilkauppgifter skall skyddas. Mot bakgrund av det anfördaföreslår motionärerna att begär attregeringen dels verkar för en översyn avregisterlagstiftningen, dels lägger fram förslag omreglering av myndigheternas möjligheter att samköraregister, allt i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkandena 4 och 6).I motion 2001/02:K341 av m.fl. (c)anförs att upprepade gånger har krävtlångtgående förändringar av personuppgiftslagen ochett intensifierat arbete för att värna det friaordet. Då detta uppenbarligen förefaller vara enoframkomlig väg menar motionärerna att börbesluta att personuppgiftslagen skall upphöra attgälla (yrkande 21).Vidare yrkas i samma motion att lagen om ansvarför elektroniska anslagstavlor skall upphöra attgälla (yrkande 22).Därutöver anför motionärerna att regeringen måsteintensifiera det arbete som görs inom ramen för EUför att förändra dataskyddsdirektivet och som syftartill att stärka yttrandefriheten i hela unionen.Särskilt angeläget är det nu att förhindra enutvidgning av dataskyddet till att omfatta juridiskapersoner. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande24).I motion 2001/02:T409 av m.fl. (fp)anförs att det är uppenbart att personuppgiftslagenär betydligt skarpare än vad dataskyddsdirektivetföreskriver. Enligt motionärernas uppfattning måsteregeringen skyndsamt göra en översyn avpersonuppgiftslagen i syfte att noga analysera omlagen har fått en mer långtgående begränsning än vaddirektivet anger. I detta arbete bör andra ländersgenomförande av direktivet noga studeras. Detta börges regeringen till känna (yrkande 4).Vidare erinras i motionen om att Folkpartiettidigare har velat ge regeringen i uppdrag att tainitiativ till en ändring av EG:s dataskyddsdirektivså att inga tveksamheter skulle kvarstå när detgäller direktivets förenlighet med den svenskaoffentlighetsprincipen. Motionärerna påpekar attännu så länge har inte någon revidering gjorts.Enligt motionärerna bör begära avregeringen att omgående inom EU ta initiativ tillatt arbete på ett direktiv som bättre uppmärksammarbehovet av balans mellan offentlighet och integritetsnarast kommer till stånd (yrkande 5).I motion 2001/02:K405 av . (v) konstateras att det finnsreklamfinansierade företag och programföretag somsänder TV-program i krypterad form. Tittaren måstedå ha ett särskilt programkort för att kunna sesändningarna. Den tittare som äger programkortet fårtillgång till en viss TV-kanal men riskerarsamtidigt att få sitt TV-tittande registrerat avprogramleverantören. Ett annat problem är enligtmotionen att TV-tittaren via sitt programkort kankomma in på kanaler som säljer varor. När hon ellerhan köper dessa varor sker en återkoppling viamodem. Det innebär i förlängningen att säljaren kanse exakt vad köparen köper och sedan sälja dessauppgifter vidare till andra aktörer. Motionärernaanser att det är fel att det är tillåtet att viaprogramkort registrera uppgifter om kortinnehavarnasom kanalinnehavaren kan sälja vidare till andraaktörer. Därför föreslår motionärerna enlagstiftning som förhindrar försäljning av registeröver kundens/tittarens val av program eller köp avvaror som tillhandahålls via krypterade TV-sändningar.BakgrundDataskyddsdirektivetDen antogs ochrådets direktiv /46/EG om skydd för enskildapersoner med avseende på behandlingen avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter (dataskyddsdirektivet). I hardirektivet genomförts genom personuppgiftslagen(1998:204) som trädde i kraft den 24 oktober 1998.EG-direktivets syfte är att skapa en gemensam, högnivå på integritetsskyddet för att därigenommöjliggöra ett fritt flöde av personuppgifter mellanmedlemsstaterna. Medlemsstaterna får inom den ramsom ges i EG-direktivet närmare precisera villkorenför när personuppgifter får behandlas. Dessapreciseringar får dock inte hindra det fria flödetav personuppgifter inom Europeiska unionen.Bestämmelserna i direktivet innebär att det ärsjälva hanteringen av personuppgifter som regleras.Direktivet bygger således på en vittomfattandehanteringsmodell. Vid direktivets genomförandeanförde regeringen att en lagstiftning som reglerari princip all hantering av personuppgifter måsteinföras på grund av direktivet. I sitt förslag tillpersonuppgiftslag valde regeringen därför att ihuvudsak låta lagen följa direktivets text ochstruktur. Enligt regeringen fanns det dock starkaskäl för att verka för att det blir möjligt att gåifrån en lagstiftning efter en vittomfattandehanteringsmodell. Regeringen avsåg att på lämpligtsätt utnyttja inflytande i EU för attpåverka i en sådan riktning (prop. 1997/98:44 s. ).Enligt artikel 33 i dataskyddsdirektivet skallkommissionen senast den24 avge en rapport om genomförandet avdirektivet, eventuellt försedd med lämpligaändringsförslag.PersonuppgifterMed personuppgifter avses enligt 3 §personuppgiftslagen all slags information som direkteller indirekt kan hänföras till en fysisk personsom är i livet. Varje information som kan hänförastill en fysisk person är en personuppgift, även ominformationen bara avser personen i egenskap avyrkesutövare eller näringsidkare (se ochHans-Olof , Personuppgiftslagen, 1998, s.2630).Som exempel på personuppgifter kan nämnas namn påpersoner, personnummer, kundnummer osv. Även bild-och ljuduppgifter om fysiska personer omfattas (sepunkt 14 i ingressen till EG-direktivet). Enligtuttalanden i förarbetena till personuppgiftslagenkrävs det bara att en fysisk person kan identifierasmed hjälp av informationen, inte att denpersonuppgiftsansvarige själv skall förfoga översamtliga uppgifter som gör identifieringen möjlig(SOU 1997:39 s. 338). Enligt punkt 26 i ingressentill dataskyddsdirektivet skall man för att avgöraom en person är identifierbar beakta alla hjälpmedelsom i syfte att identifiera vederbörande rimligenkan komma att användas antingen av denpersonuppgiftsansvarige eller av någon annan person.Krypterade uppgifter omfattas således av lagen sålänge någon kan göra uppgifterna läsbara och därmedidentifiera individer. Det är alltså intetillräckligt att den personuppgiftsansvarigetillfälligt eller definitivt avhänder sigkrypteringsnyckeln. Också sådana i sig anonymauppgifter som gör det möjligt med s.k.bakvägsidentifikation av en fysisk person omfattas.Det räcker att informationen indirekt kan hänförastill en individ. Det sagda innebär attpersonuppgiftslagen är tillämplig på exempelvis s.k.nätnodsadresser och liknande elektroniskaidentiteter som den som driver en elektronisktjänst på t.ex. Internet samlar in. Sådana uppgifterom användarna kan nämligen ofta hänföras till enindivid med hjälp av uppgifter som användarensInternetleverantör har tillgång till. Det bör ävenpåpekas att i vissa fall kan uppgifter direkthänföras till en så begränsad grupp personer, t.ex.en handfull personer med tillgång till en och sammadator eller nätanslutning, att en enskild individmed hjälp av andra uppgifter enkelt kan identifierasoch att uppgifterna då får betraktas sompersonuppgifter.Inom den juridiska doktrinen har förmodats attkostnaden eller tidsåtgången för att identifieraindivider med hjälp av de registrerade uppgifternasaknar betydelse för bedömningen av om uppgifternaär att betrakta som personuppgifter.Så snart personuppgifter på något sätt hanteras ärdet fråga om en behandling som faller underpersonuppgiftslagens tillämpningsområde, ombehandlingen är helt eller delvis automatiseradeller avser ett manuellt register. Detta följer av 3och 5 §§ personuppgiftslagen. Begreppet behandlingär således inte särskiljande i den meningen att detkan användas för att skilja ut vissahanteringsformer som inte omfattas av lagen. Allaformer av hantering omfattas.När det gäller automatiserad behandling krävs det till skillnad från vad som var fallet enligt 1973års datalag inte att de hanteradepersonuppgifterna finns i något som kankarakteriseras som ett register eller att de annarsär ordnade på visst sätt. Även behandling av enstakapersonuppgifter, t.ex. namn, i löpande text omfattassåledes.När det gäller den i motion 2001/02:KU405 (v)väckta frågan om förbud mot försäljning av registeröver programval m.m. följer av den nu lämnaderedogörelsen att sådan försäljning regelmässigttorde innefatta behandling av personuppgifter ipersonuppgiftslagens mening. I lagen slås i 9 § fastvissa grundläggande krav som gäller för allbehandling av personuppgifter. De grundläggandekraven är bl.a. att personuppgifter skall behandlaspå ett korrekt sätt och i enlighet med god sed samtatt personuppgifter bara får samlas in försärskilda, uttryckligt angivna och berättigadeändamål och att de inte får behandlas för någotändamål som är oförenligt med det för vilketuppgifterna samlades in. Personuppgiftslagen angervidare under vilka förutsättningar behandling avpersonuppgifter är tillåten. Huvudregeln är enligt10 § att personuppgifter bara får behandlas om denregistrerade har lämnat sitt samtycke tillbehandlingen. Även om inget samtycke har getts fårpersonuppgifter behandlas om behandlingen ärnödvändig för olika i lagen uppställda syften, t.ex.om det rör sig om ett ändamål som rör ett berättigatintresse hos den personuppgiftsansvarige, om dettaintresse väger tyngre än den registrerades intresseav skydd mot kränkning av den personligaintegriteten. Denna bestämmelse i 10 § f, sommotsvarar artikel 7 f i det bakomliggandedataskyddsdirektivet, innebär alltså att behandlingav personuppgifter även utan den registreradessamtycke kan vara tillåten efter enintresseavvägning. Inom ramarna för dennaintresseavvägning är det tillåtet förmedlemsstaterna att närmare precisera villkoren förnär personuppgifter får behandlas. Detta följer avartikel 5 i direktivet.Förhållandet mellan personuppgiftslagen ochandra registerförfattningarPersonuppgiftslagen riktar sig till alla,myndigheter och enskilda, som behandlarpersonuppgifter på det sätt som omfattas av lagen(på helt eller delvis automatiserad väg eller imanuellt register). Eftersom personuppgiftslagen ärgenerellt tillämplig på behandling avpersonuppgifter, kommer den att gälla i den mån inteavvikande bestämmelser finns i annan lag ellerförordning. Nyare registerförfattningar får därföruppfattas vara uppbyggda så att de harpersonuppgiftslagen som bas, vilket ibland angesuttryckligen i författningen (t.ex. ipolisdatalagen, SFS 1998:622). Sådana författningarinnehåller således regler som syftar till att iförhållande till personuppgiftslagens bestämmelserantingen begränsa eller utöka myndighetensbefogenhet att behandla personuppgifter i vissutsträckning. Av dataskyddsdirektivet följer attavvikelser från direktivens bestämmelser endast kanförekomma inom rättsområden som inte omfattas av EG-rätten (se prop. 1997/98:44 s. 40). Inom EG-rättensområde måste särskilda registerförfattningar alltsåvara i överensstämmelse med reglerna i direktivet.Lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlorLagen (1998:112) om ansvar för elektroniskaanslagstavlor, som trädde i kraft ,innebär att den som tillhandahåller en elektroniskanslagstavla, dvs. en tjänst för elektroniskförmedling av meddelanden, skall ha uppsikt övertjänsten (4 §). Tillhandahållaren skall vidare varaskyldig att lämna användare av tjänsten vissinformation (3 §) och att ta bort vissa slag avstraffbara meddelanden (5 §). Om tillhandahållareninte lämnar föreskriven information eller om hanförsummar sin skyldighet att ta bort vissameddelanden, kan han straffas (67 §§). Datorer ochannan utrustning som använts vid brott mot lagenskall under vissa förutsättningar kunna förverkas (8§).Pågående arbete inom RegeringskanslietRegeringen avvaktar den rapport om genomförande avEG:s dataskyddsdirektiv, eventuellt försedd medlämpliga ändringsförslag, som kommissionen skalllämna enligt artikel 33 i direktivet. Rapporten harenligt uppgift från kommissionen blivit försenad medett år och kommer sannolikt att lämnas under hösten2002. Det är regeringens föresats att använda tidenfram till dess för att främja att ett förslag tillrevidering läggs fram och för att öka förståelsenför de förändringar som enligt svensk uppfattning ärönskvärda. Som ett led i detta arbete har det inomJustitiedepartementet bl.a. utarbetats ett förslagtill s.k. missbruksinriktad regleringsmodell. Isamarbete med en samrådsgrupp med representanter församtliga riksdagspartier har Justitiedepartementetutarbetat en enkät om EG-direktivet som allaintresserade inbjudits att svara på bl.a. viaInternet. Enkätsvaren har sammanställts ipromemorian EG-direktivet om personuppgifter Enoffentlig utvärdering (Ds 2001:27). Dessaerfarenheter skall ligga till grund för enutvärdering av såväl EG-direktivet sompersonuppgiftslagen. Från Justitiedepartementetssida har man för avsikt att geföreträdare för en närmarepresentation av dels utkastet till missbruksinriktadregleringsmodell, dels utfallet av utvärderingen iden tidigare nämnda promemorian.UtredningarNär det gäller integritetsfrågor har regeringentidigare aviserat att en parlamentarisk utredningmed uppgift att kartlägga, analysera och utvärderasådan lagstiftning som berör den enskildesintegritet skall tillsättas. Tillsättningen avutredningen har av olika skäl fördröjts men ettregeringsbeslut i saken är att vänta (seSkr. 2001/02:52).Regeringen beslutade (dir.2002:31) att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över personuppgiftslagen i syfteatt, inom ramen för dataskyddsdirektivet, åstadkommaett regelverk som mera tar sikte på missbruk avpersonuppgifter. Enligt direktiven skall utredarennärmare analysera förutsättningarna inom ramen fördataskyddsdirektivet för en reglering som tarsikte på missbruk av personuppgifter snarare änvarje slags hantering av sådana uppgifter. Syftet äri första hand att underlätta vardaglig hantering avpersonuppgifter och opinionsbildning samtkommunikation som enskilda ges etteffektivt skydd mot missbruk av uppgifterna ochandra obefogade intrång i den personligaintegriteten. Regleringen skall liksom varateknikoberoende. I den utsträckning det med hänsyntill EG-direktivet är möjligt med lättnader ihanteringsreglerna skall utredaren föreslå debestämmelser som är nödvändiga för att förhindramissbruk av personuppgifter och andra obefogadeintrång i den personliga integriteten. Utredarenskall i sitt arbete beakta resultatet av denoffentliga utvärdering av EG-direktivet somJustitiedepartementet låtit genomföra. Härutöverskall utredaren beakta erfarenheterna frångenomförandet av EG-direktivet i andra länder ochutvecklingen i rättstillämpningen. Utredaren skallockså bl.a. överväga behovet av en ändring i 7 kap.16 § sekretesslagen, som hänvisar tillpersonuppgiftslagen. Härutöver skall utredaren hastor frihet att ta upp de ytterligare frågor som kanbehöva övervägas inom ramen för utredningsuppdraget.Utredaren skall vidare analysera eventuellaekonomiska konsekvenser med anledning av förslagen.Beträffande samråd uttalas i direktiven attutredaren på lämpligt sätt skall informerariksdagspartierna om sitt arbete och även inhämtapartiernas synpunkter. I frågor som har anknytningtill sekretess skall utredaren även samråda medOffentlighets- och sekretesskommittén (dir.1998:32). Utredaren skall vidare samråda med denkommitté som får i uppdrag att göra en bredkartläggning avseende skyddet för den personligaintegriteten i det moderna samhället. Utredarenskall också hålla sig underrättad omDatainspektionens arbete med att utforma konkretvägledning för tillämpningen av vissa bestämmelser ipersonuppgiftslagen.Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06)skall bl.a. göra en allmän översyn av sekretesslagen(1980:100). I denna översyn ingår att undersöka ivilken utsträckning lagen kan förbättras, t.ex.genom att onödiga bestämmelser upphävs och att lagengörs mer överskådlig, med bibehållen balans mellanintresset av offentlighet och insyn å ena sidan ochintegritetsskyddsintressen och andrasekretesskyddsintressen å andra sidan (dir.1998:32).Tidigare riksdagsbehandlingBeträffande dataskyddsdirektivets förhållande tilloffentlighetsprincipen framhöllkonstitutionsutskottet vid behandlingen avproposition 1997/98:44 med förslag om enpersonuppgiftslag bl.a. att offentlighetsprincipenmed sin avgörande betydelse för den friaåsiktsbildningen utgör en omistlig del av vårtkonstitutionella system. Utskottet anförde attoffentlighetsreglerna är vår nationella angelägenhetoch att gemenskapsinstitutionerna inte har någonbefogenhet att harmonisera reglerna på detta område.Vidare hänvisade utskottet till sitt tidigareuttalande om att, om det skulle uppkomma en konfliktinom det område där EU-institutionerna harbefogenhet att fatta beslut, det borde vara möjligtatt med framgång hävda den centrala ställning somoffentlighetsprincipen (och meddelarfriheten) har ivårt konstitutionella system. Enligt utskottetsmening hade vad som förevarit i det aktuella ärendetinte gett anledning till någon annan bedömning.