bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Begränsningsregeln med dess nyaform av sambeskattning behövs inte och kanavskaffas.Starka skäl talar enligt motionärerna föratt förmögenhetsskatten successivt börfasas ut. Sambeskattningen av förmögenhetär en kvarleva från ett gammaltpatriarkalt samhälle med familjeförsörjareoch bör slopas . Innanförmögenhetsskatten är helt avskaffad börden endast beräknas på halvataxeringsvärdet från 2003.Sparande i eget företagande underlättasgenom skattebefrielse för "starta-eget-sparande" och möjlighet att göra avdragför personligt riskkapital.Arbetsgivaravgifterna sänks för allaföretag och sänkningen utformas så att denbetyder mest för de mindre företagen.Skatternas miljöstyrande effekter börsuccessivt öka. En skattepolitik sombelönar investeringar i arbete och miljömen också styr bort från utnyttjande avändliga naturresurser och skadligautsläpp, bidrar till omställningen avSverige till ett modernt land därmiljöhänsyn är en avgörande del i den framtida tillväxten. Höjda skatter på utsläppav kväveoxid och koldioxid i industrin ochen skatt på förbränning av osorteratavfall finansierar delvis de sänktaarbetsgivaravgifterna. genomförsett pilotprojekt med biodrivmedel, vilketsubventioneras genom en skattereduktion.Den gröna sektorn ges likvärdigakonkurrensvillkor genom sänkt diesel- ochkväveskatt i jordbruket.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är skatternasfrämsta syfte är att finansiera välfärden.Skatterna skall stimulera tillarbete och investeringar, till en uthålligutveckling och till minskade ekonomiskaoch sociala klyftor. Det kan inteaccepteras att redan välbeställda isamhället får stora skattesänkningar påbekostnad av kvaliteten i vård, skola ochomsorg eller att klyftorna i samhälletökar kraftigt. Fortsatta reformer förrättvisa och tillväxt går före skattesänkningar.Enligt utskottets mening måste ettställningstagande till de olika förslagenom förändringar av inkomstbeskattningen tasin utgångspunkt i det statsfinansiellautrymmet för sådana åtgärder. Skatternassyfte är att finansiera välfärden och nyaresurser skall i första hand användas föratt öka tryggheten och rättvisan.Regeringen genomför även satsningarpå utgiftssidan. Goda villkor för dagensunga och deras familjer är enrättvisefråga och en investering . Regeringen bygger därför vidare påde betydande satsningar som gjorts förbarnen och deras familjer de senaste åren.Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genomatt allmän förskola införs för 4-5-åringar, föräldraförsäkringen förstärksytterligare och den generella välfärdenstärks genom att inkomsttaket iföräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10prisbasbelopp fr.o.m. nästa år.Studiebidraget utökas från 9 till 10månader. Det innebär att barnfamiljer meden tonåring på gymnasiet får 950 kronormer per år.Riksdagen har under den förramandatperioden genomfört tre av fyra stegi en reform som syftar till attinkomstbeskattningen successivt återställstill en profil som motsvarar det läge sområder när huvuddelen av de skattskyldigaendast betalar inkomstskatt ochen andel kring också betalar statliginkomstskatt. Den extra belastningen avden allmänna pensionsavgiften innebär enavvikelse från denna profil förskattskyldiga med arbetsinkomst ochavvikelsen är mer kännbar förskattskyldiga med låga inkomster.Avvikelsen har reducerats kraftigt genomde tre steg i reformeringen avinkomstbeskattningen som genomförts. Ilikhet med regeringen bedömer utskottetatt ett fjärde och sista steg ireformeringen av inkomstbeskattningen börgenomföras om detstatsfinansiella utrymmet tillåter det.Starka och livskraftiga företag är enligtutskottets mening av avgörande betydelseför att skall präglas av uthålligtillväxt och rättvisa. I likhet medregeringen anser utskottet att det ärangeläget att förbättra de skattemässigavillkoren för företagen.Fastighetsskatten är en del avkapitalinkomstbeskattningen och en viktiginkomstkälla för att finansiera denoffentliga välfärden. Regeringen hartillsatt en parlamentarisk kommitté somskall utreda fastighetsskatten,förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten. Uppdraget skall vara avslutatvid utgången av . Kommittén gesmöjlighet att pröva lösningar som kaninnebära avsteg från nu gällande principerför fastighetsbeskattningen.Den fortgående globaliseringen ställerenligt utskottets mening det svenskaskattesystemet inför utmaningar.Kunskaperna om hur de svenska skattebaserna påverkas av en alltmerinternationaliserad omvärld är dockofullständiga och behöver förbättras. Denav regeringen tillsatta utredningen föratt analysera globaliseringens betydelseför olika skattebaser lämnar sitt slutbetänkande under hösten.Enligt utskottets mening utgör enfortsatt grön skatteväxling en central deli omvandlingen av till ettekologiskt hållbart samhälle. Det främstasyftet med skatteväxlingen är att ökamiljörelateringen av skattesystemet. Genommiljöskatter sätts ett pris på miljön ochdet blir dyrare att släppa ut föroreningartill luft eller vatten. Härigenom fårhushållen ekonomiska motiv att välja enmer miljövänlig och resurssnål livsstilmedan företagen stimuleras att utveckla enmer miljövänlig teknik. En grönskatteväxling innebär inte en höjning avdet totala skatteuttaget då höjningar avde miljörelaterade skatterna balanseras avsänkningar av skatterna på arbete.Med det anförda ställer sig utskottetbakom den av regeringen förordadeinriktningen av skattepolitiken.I det följande går utskottet närmare inpå de skatteförslag som läggs fram i deolika budgetalternativen.Beskattning av förvärvsinkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjt grundavdrag med den ändring somföreslås i motion Fi230. Övrigamotionsförslag avstyrks.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2.1, punkt27) att grundavdraget höjs med upp till3 i inkomstskiktet 53 600-264 200kr som ett led i en grön skatteväxling.Syftet är att riktainkomstskattesänkningen till låg- ochmedelinkomsttagarna och att samtidigtförenkla grundavdragsreglerna. Förändringen innebär att upptrappningen avgrundavdraget tidigareläggs, att denhögsta nivån höjs och att nedtrappningensenareläggs.MotionerI motion Fi230 yrkande 12 delvis av BrittBohlin m.fl. (s, v, mp) föreslårmotionärerna att budgetpropositionensskatteväxling om 2,6 miljarder kronorutvidgas så att den får en totalomslutning på och attdetta sker genom att ytterligare höjningarav koldioxidskatten på bränsle och energiskatten på el får finansiera enytterligare höjning av grundavdraget.Motionärerna föreslår att grundavdragethöjs med i det lägsta skiktet ochatt den efterföljande upptrappningen höjsfrån till , så att den högstanivån breddas.I Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 1-7 och 33 av . (m) föreslår motionärerna eninkomstskattereform i fyra delar. År 2003införs ett grundavdrag på som år2004 höjs till . Grundavdragettrappas upp ochtrappas ner . Över170 uppgår grundavdraget 18 200 krrespektive . Vidare införs ettförvärvsavdrag av denpensionsgrundande inkomsten. Skiktgränsenför den statliga inkomstskatten höjs tillden övre gränsen för uttag av allmänpensionsavgift och det andra steget i denstatliga inkomstskatteskalan slopas.Kompensationen för den allmännapensionsavgiften slopas och avgiften bliravdragsgill fullt ut. Ett grundavdrag på12 per barn 2004till . Skattereduktionen förutländska experter avskaffas.I liberalernas motion Sk382yrkande 2 av m.fl. (fp)föreslår motionärerna att brytpunkten förstatlig skatt höjs till gränsen för uttagav allmän pensionsavgift för att undvikaatt personer som betalar både statligskatt och egenavgifter fårmarginaleffekter om . I ett förstasteg höjs brytpunkten till år2003. är avsikten att avde skattskyldiga skall betala statligskatt. Det andra steget i den statligainkomstskatteskalan slopas eftersom dennabeskattning enligt vad som anförs ledertill flykt av människor med goda kunskapertill andra länder. Ett förvärvsavdrag motkommunalskatten införs och uppgår till 3 %av inkomsten. En skattereduktiongaranterar att alla får del av enskattesänkning och uppgår till perperson och stiger till år2004.I motioner Fi256yrkandena 8-11 och 33 av . (kd) och Fi255 yrkandena 2-5 och 8av Per m.fl. (kd) föreslås engenerell inkomstskattesänkning i fyrasteg. införs ett rakt grundavdragpå vid beräkningen av kommunalinkomstskatt. En skattereduktion på 4 000kr utgår upp till en inkomst på 276 000 kroch avtrappas sedan för att upphöra vid436 . Den nuvarande skattereduktionen för allmän pensionsavgift ersättsmed ett förvärvsavdrag på av inkomstav anställning och näringsverksamhet. Detandra steget i den statligainkomstskatteskalan halveras ochslopas helt år 2005.I motion Fi286 yrkandena2-4 av m.fl. (c) föreslåsatt grundavdraget ersätts med enrak skatterabatt på . För den sombara betalar inkomstskattmotsvarar detta ett grundavdrag på ca30 . Vidare införs en förvärvsrabattsom fasas in av inkomsten upptill och som fasas ut avinkomsten över 180 000 kr.Förvärvsrabatten skall enbart ges påinkomster från förvärvsarbete ellerföretagande. Skattereduktionen för denallmänna pensionsavgiften slopas ochavgiften blir avdragsgill fullt ut.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är grunden förden gröna skatteväxlingen att höjdaskatter på energi- och miljöområdet växlasmot sänkta skatter på arbete. Som en del idenna strategi har skatten på arbetesänkts genom höjdagrundavdrag i inkomstbeskattningen ochsänkta socialavgifter.För år 2003 innebär det förslag som läggsfram i budgetpropositionen och motionFi230 att ett tredje steg tas iskatteväxlingen och att det utrymme på 3miljarder kronor för skattesänkningar påarbete som därigenom skapas utnyttjas tillatt höja grundavdraget för låg- ochmedelinkomsttagare.Förslaget innebär att grundavdraget höjsför personer med inkomster upp till264 . Vid de lägsta inkomsterna ärhöjningen och i inkomstskiktetmellan och 264 200 är störrehöjningar möjliga. Den maximala höjningenuppgår till . Eftersom pensionärerföljer samma skatteregler som löntagarefr.o.m. berör de föreslagnajusteringarna i grundavdraget ävenpensionärer.Utskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot den utformning avgrundavdraget som föreslås ibudgetpropositionen och motion Fi230 ochtillstyrker att förslaget genomförs.Eftersom grundavdragets nivå är koppladtill gränsen för uttag av allmänpensionsavgift, statligålderspensionsavgift och gränsen förpensionsgrundande inkomst bör även dessaregler ändras. Vidare bör gränsen fördeklarationsplikt höjas.I övrigt avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Det fasta beloppet vid beskattning avförvärvsinkomstUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom att det fasta beloppet på skallanses utgöra en inkomstskatt ävenvid taxering.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2.3, punkt31) att det fasta belopp på somutgår vid statliga beskattningen avförvärvsinkomster skall utgöra en kommunalinkomstskatt även vid taxering.Regeringen anför att den statliga skattenom harbeslutats utgöra en inkomstskattoch att detta har motiverats medkommunernas och landstingens behov avmedelsförstärkning. Regeringen konstateraratt kommunerna har ett visst behov avmedelsförstärkning även ochföreslår därför att den fasta skatten om200 kr skall utgöra en kommunalinkomstkatt också vid 2004 årsinkomsttaxering.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker propositionen i denna del.Beskattning av sjömän i vissinternationell trafikUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en förlängning av den tillfälligaskattefriheten för svenska sjömän vidarbete i viss inter-nationell trafik till2004 års taxering.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2.4, punkt32) att den skattefrihet som enligt densärskilda övergångsbestämmelsen i artikel31.3 i det nordiska skatteavtalet gällerför i obegränsat skattskyldigasjömän som uppbär ersättning för arbeteombord på danskt, färöiskt, finskt,isländskt eller norskt skepp iinternationell trafik skall gälla ocksåvid taxering.Regeringen anför att frågan ombeskattningen av sjömän i det nordiskaskatteavtalet är en fråga som lämpligenbör lösas gemensamt inom Norden.Regeringen påbörjade enöversyn av lastsjöfartens ochfärjenäringens villkor. Syftet är attutreda möjligheterna till en gemensamnordisk uppfattning när det gäller denframtida utformningen av Europeiskagemenskapernas riktlinjer för statligtstöd till sjötransport. Detta uppdragskall redovisas senast . Iavvaktan på en gemensam nordisk lösningoch resultatet av den översyn som inlettsföreslås att skattefriheten förombordanställda på nordiska skepp skallgälla även vid taxering.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot detta förslagoch tillstyrker propositionen i denna del.Förmånsbeskattning av miljövänliga bilarUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker motionsförslaget omen ettårig förlängning av dentidsbegränsade jämkningsregeln förmiljövänliga bilar.BakgrundDe nuvarande reglerna om justering avvärdet av bilförmån för s.k. miljöbilartillämpades första gången vid 2000 årstaxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som är utrustad medteknik för drift med elektricitet ellermed mer miljöanpassade drivmedel än bensineller dieselolja och som därför har ettnybilspris som är högre än nybilsprisetför närmast jämförbara bil utan sådanteknik, skall justeras ned till en nivåsom motsvarar förmånsvärdet för denjämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a.för att underlätta introduktionen avmiljöbilar på bilmarknaden och på så sättskapa bättre förutsättningar för attmiljöprestandan hos beståndet avförmånsbilar skulle öka (prop.1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7).Den 1 januari 2002 infördes entidsbegränsad möjlighet till ytterligarenedsättning av förmånsvärdet för vissatyper av miljöanpassade förmånsbilar. Fören elbil eller elhybridbil blev detmöjligt att justera ner förmånsvärdet till60 % av förmånsvärdet för närmastjämförbara bil utan sådan miljöanpassadteknik. Nedsättningen gäller ochfår inte överstiga . Förbilar som drivs med alkohol eller medannan gas än gasol medges justering till80 % av förmånsvärdet för den jämförbarabilen. Nedsättningen gäller under ochfår inte överstiga . Enutvärdering av regelförändringen skallgenomföras och vara klar före respektivetillämpningsperiods utgång (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, prop.2001/02:45, bet. 2001/02: SkU12).MotionI motion Fi230 yrkande 17 av . (s, v, mp) föreslås att försöksperioderna med sänkt förmånsvärde förmiljöanpassade bilar förlängs med ett år.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot motionärernas förslag ochtillstyrker att fattar beslut omen sådan förlängning.Skattereduktion för fackföreningsavgiftUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omslopade skattereduktioner förfackföreningsavgift och avgift tillarbetslöshetskassa.Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4(c).BakgrundRiksdagen har fattatbeslut om en skattereduktion på förmedlemsavgiften till enarbetstagarorganisation och om enskattereduktion på för avgiften arbetslöshetskassa. Samtidigtavskaffades avdragsrätten för avgiftentill arbetslöshetskassa. De nyabestämmelserna har trätt i kraft den 1januari 2002 (prop. 2001/02:35, bet.2001/02:SkU6).MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 37 och 38 av . (m) föreslås att fattarbeslut om en återgång till tidigareregler. Skattereduktionen förfackföreningsavgift avskaffas ochskattereduktionen för avgift tillarbetslöshetskassa ersätts med enavdragsrätt vid inkomstbeskattningen.I motion Fi286 yrkande 5av m.fl. (c) föreslås ocksåatt skattereduktionen förfackföreningsavgifter slopas. Problemenmed höga skatter för dem med lågainkomster bör enligt vad motionärernaanför inte lösas genom kompensation förolika slags kostnader.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening syftarskattereduktionen förfackföreningsavgifter till att likställavillkoren för medlemskap i enarbetstagarorganisation med de villkor somgäller för medlemskap i enarbetsgivarorganisation. på arbetsgivarsidan har efterhand fört över den övervägande delen avsin verksamhet till särskilt bildadeservicebolag och på det sättet gjort detmöjligt för medlemsföretagen att dra avserviceavgifterna som driftskostnader iden bedrivna rörelsen.Mervärdesskattebestämmelsernas utformninghar också medfört att arbetsgivarsidan irealiteten haft fördelar jämfört medarbetstagarsidan. Med en skattereduktionpå för de medlemsavgifter somenskilda medlemmar betalar till sinaarbetstagarorganisationer uppnås enfaktisk skattemässig behandling sommotsvarar den som gäller för avgifterna påarbetsgivarsidan. Rättviseskäl talarsåledes för att skattereduktionen förfackföreningsavgifter bibehålls.När det gäller skattereduktionen föravgift till arbetslöshetskassa har intentionen varit att avgiften skallvara avdragsgill, eftersom detta uppmuntrar den enskilde att skaffa sig ettförsäkringsskydd mot följderna avarbetslöshet. Beloppsbegränsningen avavdraget för övriga kostnader underinkomst av tjänst har emellertid försämratförutsättningarna för denna avdragsrätt,allteftersom den grupp som kommer överbeloppsgränsen blivit mindre. Härigenomhar det uppkommit en olikformighet vidbeskattningen av arbetstagarsidan iförhållande till vad som gäller vidbeskattningen av arbetsgivare, och det ärav bl.a. detta skäl som fattatbeslut om att ersätta avdragsrätten med enskattereduktion i dessa fall. Utskottetanser att både rättvise- ochhanteringsmässiga skäl talar för att dennuvarande ordningen bibehålls.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi287 yrkandena 37 och 38 ochFi286 yrkande 5.ReseavdragUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omhöjda reseavdrag, sänkt gräns föravdragsgilla resekostnader och om attresor till dagis skall ingå.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd)och 4 (c).BakgrundRiksdagen höjde det avdragsgilla beloppetför kostnad för resor med egen bil mellanbostad och arbetsplats och i tjänsten från13 kr till fr.o.m. inkomståret 1998.Samtidigt höjdes gränsen för avdragsgillakostnader för resor mellan bostaden ocharbetsplatsen från till 7 000 krper år (prop. 1997/98:1, bet.1997/98:FiU1).Det avdragsgilla beloppet för kostnaderför resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats och för resor i tjänsten ochnäringsverksamhet höjdes från 15 till 16kr per mil . Avdraget för resor medförmånsbilar är härefter (fördieseldrivna förmånsbilar) (prop.2000/01:1, bet. 2000/01: FiU1).MotionerI flera motioner från Moderatasamlingspartiet framställs yrkanden om enhöjning av reseavdraget till per milmed motsvarande höjningar av reseavdragetvid användning av förmånsbil. Sådanayrkanden framställs i motionerna Fi287yrkandena 8 och 9 av . (m) och N304 yrkande 4 delvis avMikael m.fl. (m).I motioner Fi256yrkande 12 av m.fl. (kd) ochFi255 yrkande 6 av Per m.fl. (kd)föreslås i stället att gränsen förreseavdraget sänks från till5 000 kr.Centerpartiets förslag i motion Fi286yrkandena 6 och 8 av m.fl.(c) innebär dels att reseavdraget höjstill per mil, dels att resor tilloch från barnomsorg skall beaktas.Utskottets ställningstagandeReseavdraget fastställdes så sent som 1998till per mil, och avsikten var dåatt tillskapa en viss marginal för attbeloppet skulle kunna kvarstå under ettantal år. Härefter har avdragsbeloppethöjts med en krona till per mil år2001. Syftet med denna höjning har varitatt stimulera rörligheten på arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening finnsdet inte nu någon anledning att genomföraytterligare justeringar av detta belopp.När det gäller förslagen om en sänkningav gränsen för reseavdraget är dettaenligt utskottets mening mindre lämpligt.Avdragsgränsen har en praktisk betydelsegenom att den bidrar till att förenklataxeringsarbetet. Utskottet anser inte attdet finns skäl att nu sänka denna gräns.När det gäller förslagen om en möjlighetatt räkna in den extra tiden för att lämnabarn på dagis finns det enligt utskottetsmening skäl att hålla gränsdragningenkring dagens avdragsrätt för resor tilloch från arbetet så enkel och lättillämpadsom möjligt. Att låta skattemyndigheternabeakta resan för att lämna och hämta barnpå dagis när tidsvinsten beräknas skullekomplicera de bedömningar som måste görasi dessa fall. Härtill kommer attfördelningspolitiska invändningar kanriktas mot åtgärder som innebär att endastvissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrättför en del av sina levnadskostnader. Omsyftet är att förbättra barnfamiljernasekonomiska situation bör andra lösningaranvändas, t.ex. förbättringar av de olikastöd som går direkt tillbarnfamiljerna.Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna Fi287 yrkandena 8 och 9, N304yrkande 4 delvis, Fi256 yrkande 12, Fi255yrkande 6 och Fi286 yrkandena 6 och 8.HushållstjänsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om enskattereduktion för hushållstjänster.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler förtjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattadsysselsättning (SOU 1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningens betänkandeSkatter, tjänster och sysselsättning (SOU1997:17).En skattereduktion för byggnadsarbetenhar tillämpats den 15februari 1993-den 31 december 1994 (prop.1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) ochunder perioden den 15 april 1996-den 31mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet.1995/96:SkU32). Syftet har varit attåstadkomma en stimulans av verksamheteninom byggsektorn och på så sätt motverkaden då aktuella arbetslösheten.MotionerModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna har i en gemensammotion (Sk402) lagt fram ett förslag om enskattereduktion för hushållstjänster.Förslaget innebär att en skattereduktionpå införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden inklusivemoms för hushållstjänster som utförs i detegna hemmet per år.Motionärerna anför att förslaget innebäratt det vita priset halveras direkt vidköpet jämfört med dagens regler. Motionenhar remitterats till skatteutskottet ochbehandlas inte i detta ärende.I Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 29 av m.fl. (m)lägger motionärerna fram förslag om att enskattereduktion för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden påhushållsnära tjänster skall införas år2003.Även liberalerna föreslår atten skattereduktion 2003.Centerpartiet föreslår i motion Fi286yrkande 7 av m.fl. (c) enskattereduktion på för ROT-arbetenoch hushållstjänster år2004.Även föreslår i sittalternativ att en skattereduktion förhushållstjänster införs år 2004.Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen tar regeringen uppfrågan om den fortsatta behandlingen av deutredningsförslag som lagts fram påområdet. Regeringen anför att den stigandearbetslösheten förstahälft aktualiserade frågan om huruvida enstimulans av den privata tjänstesektornskulle kunna öka den aggregeradesysselsättningen och bidra till att minskaarbetslösheten. Regeringen tillkalladedärför en utredning meduppdrag att analysera desamhällsekonomiska effekterna av åtgärdersom syftar till att stimulera utbud ochefterfrågan på privat tillhandahållnatjänster, Tjänstebeskattningsutredningen.Fokus skulle särskilt riktas motförväntade effekter på arbetslöshet ochsysselsättning i privat och offentligsektor. Utredningen överlämnade i mars1997 betänkandet "Skatter, tjänster ochsysselsättning" (SOU 1997:17). Utredningenlämnade förslag om skattelättnader som,förutom att minska arbetslösheten, syftadetill att motverka svartarbete.Regeringen anför vidare att senareanalyser har visat att åtgärder av dettaslag för att begränsa svartarbetetsomfattning tenderar att blioffentligtfinansiellt kostsamma ochineffektiva och att läget påarbetsmarknaden dessutom förändratsavsevärt sedan utredningen lämnat sittbetänkande. Den öppna arbetslösheten harhalverats och i flera sektorer, bl.a. inomdelar av tjänstesektorn, är det snararetendenser till arbetskraftsbrist sombehöver uppmärksammas.