bet · GP01FIU25 · 2002-03-21 00:00:00 — Det är inte en helt unik situation, utan vihar haft en situation dåvi har bedömt läget som allvarsamt, men vi har varjeår klarat utgiftstaket, och det kommer vi att göra iår också.Anders L : Båda frågorna är väl lika svåra,men jag ska börja med den som jag kanske tycker ärsvårast, den första.Jag har inte läst förslaget så noggrant utifrånvarselperspektivet, utan jag har helt enkelt lästförslaget som ett förslag om att tidigareläggarekryteringar och inte gjort den här närmarekopplingen till varselbilden och konjunkturläget.Jag har sett detta mer i relation till den andrafrågan, nämligen den om att tidigareläggarekryteringar som vi ser måste ske.Den andra frågan var: Är det utbudsökande? Jag är- återigen - övertygad om att frågan om en ökning avutbudet av arbetskraft måste vara en huvudfrågaframöver. Vi ser att arbetsmarknadspolitiken har enhuvudroll. Det finns en rad andra aktörer också. Närdet gäller en utbudsökning ser jag att man måstearbeta på ett mycket mera medcykliskt sätt. Man skaalltså inte uppfatta arbetsmarknadspolitiskainsatser som någonting som man sätter in i dåligakonjunkturer i stället för arbete. Det är ettperspektiv, och det är väl så viktigt, men det jagser framför mig är att man i arbetsmarknadspolitikenmåste arbeta mycket mera medcykliskt, helt enkelt isyfte att öka arbetskraftsutbudet. Jag tycker attjag på stabil grund kan säga att vi, trots att vihar haft en fullständigt enastående högkonjunkturunder , har flera hundra tusen individersom står utanför den reguljära arbetsmarknaden ochhar gjort det i väldigt . Jag dristar migtill att säga att alldeles för många av dessaindivider inte hade kunnat komma in påarbetsmarknaden om så konjunkturen hade fortsatt ettfjärde år eftersom de inte har den yrkeserfarenhet,arbetslivserfarenhet och kompetens som tarvas för enanställning. Det är detta som jag menar att vi måstege oss på lite mer på . Det handlarnämligen om att sätta in insatser som är direktriktade mot att öka arbetskraftsutbudet. Utbildningoch kompetens är naturligtvis bara ett instrumentmen ett väldigt viktigt instrument.Utifrån det här perspektivet har jag inte hellerläst förslaget, utan - återigen - jag har lästförslaget mera direkt som ett förslag om entidigareläggning av rekryteringarna. För att jag skakunna påstå att detta direkt ska ökaarbetskraftsutbudet på arbetsmarknaden måste jag seen närmare koppling mellan de rekryteringar som dehär resursförstärkningarna genererar och dem somstår utanför, alltså arbetssökande och arbetslösa.Det återstår att se hur det här närmare kommer attutformas när det gäller t.ex. arbetsförmedlingarnasmedverkan i arbetet med att se till attarbetssökande och arbetslösa får del av de härpotentiella rekryteringsmöjligheterna. Men det är ensenare fråga i processen, någonting som jag hoppasatt vi får diskutera vidare med regeringen ochFinansdepartementet.Gunnar (): När det gällerarbetsmarknadsläget vill jag gärna understryka attdet har hävdats att grunden för den härpropositionen och det här förslaget är den vikandekonjunkturen som ställer krav på denna typ avinsats. Jag tycker att det är bara bra att vi harfått ytterligare understruket att den här insatseninte svarar upp mot kraven utifrån arbetsmarknadensutveckling.Curt hävdar att utgiftstaket har hållitstidigare år och därför kommer att hållas. är detju så att har varit år präglade avhögkonjunktur och mycket god ekonomisk utveckling.Om vi nu ser på läget är förstås en möjlighetatt formellt klara utgiftstaket att medvetet sysslamed olika bokföringsknep. Man kan ha olikasynpunkter på om detta är bra eller rätt, men ilånga loppet lurar man sig själv. Man ser inte vartutgifterna går. När vi nu diskuterararbetsmarknadsläget, för att ta det exemplet,redovisas plötsligt utgiften här som en minskadinkomst som dessutom minskar utrymmet för att göraandra typer av insatser på arbetsmarknaden. Mendenna utgift syns inte och kan inte heller vägas motandra utgifter.Jag tycker att det är bra att intelängre förnekar att staten har ett underskott. Jagtycker att det är bra att han också tyst harvidimerat att det kommer en tilläggsbudget och envårproposition där det blir fullt möjligt attdiskutera de här frågorna. Men han svarar inte påmin fråga: När ni nu redovisar vissa utgifter på ettvisst sätt och andra utgifter på ett annat sätt, hurgör ni då för att kunna hålla utgiftstaket för deutgifter som ni redovisar som utgifter? Hur gör niför att väga olika utgifter mot varandra, och vilkakommer ni att minska på? Det hör i allra högsta gradsamman med den diskussion vi har här i dag.Curt : Jag kan gärna bekräfta att det kommeren vårproposition och en tilläggsbudget. Det äralldeles riktigt. Däremot har vårpropositionen, somjag var inne på, en helt annan utformning äntidigare, och det är en följd av beslut.När det gäller budgetlagen vill jag återigenpoängtera att detta är helt i enlighet medbudgetlagen och dess intentioner. Tydlighet - jagupprepar det - är grundbudskapet i budgetlagen. Närriksdagen fattar beslut måste man ha klart i alladelar vad det innebär, och detta redovisas fullt ochöppet. Det är heller inte något särskilt dramatisktatt det finns ett stöd som utgår på inkomstsidan.Riksdagen har fattat beslut tidigare och sagt attdet är okej att använda en sådan metod, t.ex.anställningsstödet som varit innepå och som är ett viktigt bidrag iarbetsmarknadspolitiken.I fråga om utgiftstaket tycker jag ändå attregeringen har en viss trovärdighet när det gällerhanteringen av detta. Vi har klarat utgiftstaketvarje år det har funnits i bruk. Situationen för ossär inte ny, dvs. att vi i inledningen av harlite problem och ligger något under. Men det harhela tiden löst sig. Ytterst är regeringen också sombekant skyldig att vidta åtgärder. Det är också endel av budgetlagen. Vi kommer att klara utgiftstaketdet här året också.Gunnar (): Vi kommer nog inte mycketlängre. har en svår sak att förklarahär. Men jag vill bara notera en sak: I budgetlagenframgår det mycket tydligt att inkomster skaredovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten, ochde ska alltid redovisas brutto och budgeterasbrutto. Det är mycket tydligt att inkomster inte skaminskas med utgifter och utgifter inte ska minskasmed inkomster. Det går inte med några ord i världenatt hävda att dessa regler fullföljs med de förslagsom här försvarar och som BosseRingholm har försvarat, egentligen inteenligt budgetlagen utan mer därför att de varangelägna i största allmänhet.Det kan hända att ni kommer att klara utgiftstaket.Det får vi se. Men ni gör det genom att läggautgifter ovanför utgiftstaket, och då blir saker ochting självfallet mycket lättare. Men då blir också igengäld vi som sysslar med budgeten lurade. Framförallt blir allmänheten det.Curt : Om vi går in i budgetlagen och blirlite tekniska kan man prata om två olika principer ibudgetlagen. Båda är principer om samordning -vertikal samordning och horisontell samordning. Denvertikala är den som är viktig, som ärgrundläggande. Den innebär att man på sista radenska kunna läsa vad lånebehovet är, vad den aktuellasituationen är. Därför är detta med tydlighet såviktigt. Den horisontella samordningen medbruttoredovisning är faktiskt en princip som ärunderordnad den vertikala. Och som jag nämnde: Detfinns undantag. Det finns avsteg som självhar fattat beslut om, t.ex. anställningsstödet. Dethär temporära stödet är inget dramatiskt nytt, ochdet är framför allt inget bokföringstrick.Mats (): Det sista som sadefår mig att vilja upprepa min tidigare fråga. Detviktigaste är alltså den vertikala samordningen,dvs. att man längst ned kan se hur stort lånebehovetär. Skulle då kunna svara på frågan:Hur stort blir statens lånebehov under detta år ochunder ? Vad det handlar om här är ju, precissom det ofta upprepas, den offentliga sektornsekonomi. Den offentliga sektorn består delvis avstaten. Sedan består den av kommunsektorn, varsekonomi vi just har fått redovisad och som här skafå ett resurstillskott. Även om staten både ger ochtar är det man tar inte oväsentligt.Då återstår pensionssystemet. talarom saldomål osv., och här är det ju pensionssystemetsom sist och slutligen står till buds. Men såvittjag vet har vi en fempartiöverenskommelse om att detinte är tal om att ta några ytterligare pengar urpensionssystemet. Då handlar det om att man behöverlåna mer pengar till staten. Det framgår också avbudgetpropositionen, så det finns egentligen ingenanledning att fortsätta tala om det. Men det voreändå intressant att få en liten kommentar från CurtMalmborg om detta.Det som jag tycker har varit oerhört intressant , vid sidan av att vi har fått våra farhågor omhur det ligger till bekräftade, är det som talade om, nämligen det stora behovet aven utbudspolitik. Det låter väldigt trevligt ochgulligt med en utbudspolitik, men det är ju ganskabeska piller. Då är det inte tal om att ta bortkarensdagar. Då är det inte tal om att förbättra,som vi normalt skulle kalla det, de här systemen förden enskilde individen utan snarare om att göra detmindre lönsamt att finnas kvar i dessa system. Dethandlar om att få fram en ordentligrehabiliteringsförsäkring så att den sociala, denmedicinska och den arbetsinriktade rehabiliteringenkan börja fungera. Det är en massa väldigt svårasaker som ligger utanför både detta utskottsberedningsområde och den här utfrågningens område,men här har vi de verkligt stora utmaningarna införframtiden; det håller jag med om. Utbudspolitikenoch strukturpolitiken kan icke sköta såatt prisstabiliteten hålls, utan då kommer vi om etttag att ha räntor som får förödande effekter försvensk ekonomi och för hur vi ska kunna skötavälfärden framöver. Detta är ett stort område som viförhoppningsvis snart kan gripa oss an när vi harlämnat teknikaliteterna runt budgetlagen, både iutskottet och på de olika myndigheter som ärrepresenterade här.Slutligen har jag en fråga till Per . Omnu entreprenörer ska kunna få del av det somföreslås i propositionen, finns det då någonmöjlighet inom ramen för gällande konkurrenslag attkommunen omprövar ersättningen, exempelvis höjerden, till en entreprenör som har en entreprenad inomt.ex. äldrevården, eller kan det här bara gälla viden nyupphandling? Är det möjligt att ge ett stöd föratt också entreprenörerna ska kunna öka kvalitetenoch också kunna öka sysselsättningsgraden, dvs. dentid man har upp till heltid, eller är de heltuteslutna från detta av lagtekniska skäl?Curt : Staten har betalat avpå statsskulden. nämnde en siffra,300-400 miljarder, . Ett raktsvar på en rak fråga: Vi har räknat med 15 miljarderi positivt saldo för statsbudgeten , somfrågan gällde. är det, som vi räknar ,ett minus på 13 miljarder. Om det blir minus 13miljarder måste man naturligtvis låna upp det. Menjag vill poängtera att när vi tittar på statsskuldenhandlar det ju inte bara om nominella termer utanäven om andel av BNP, och statsskulden kommer attfalla även som andel av BNP.Per : Jag har förstått förslaget så, ochjag tror att det är korrekt, att genom att mananvisar ett sådant här beräkningssätt får kommunernamer pengar för att antingen driva verksamheten iegen regi och anställa personal i egen regi ellerköpa verksamheten på entreprenad i konkurrens, oftamellan det privata och kommunens utförare. Att underpågående avtalsperiod med en entreprenör plussa påhans intäktssida för att öka hans anställning utgårjag från är uteslutet, bl.a. med hänsyn tillreglerna i lagen om offentlig upphandling. Då måstedet vara fråga om en tilläggsbeställning där det,utifrån de flesta fall som jag utgår ifrån och harsett, måste bli ett nytt anbudsförfarande. Den endasnedvridning som kan komma i ett sådant läge äralltså om den här procentdelen, dvs.lönekostnadsandelen , är för snålt tilltagen. Dåkan man missgynna köp på extern entreprenad kontraatt kommunen driver verksamheten i egen regi. Föratt stanna där ett litet ögonblick skulle man kunnasäga att åtminstone, om jag får uttrycka mig pådet sättet, inte är tilltaget i överkant när detgäller hela vård- och omsorgsområdet.Mats (): Jag förstår svaret så, att oavsettvilken siffra man haft, om man haft eller ,går det ändå inte för alla de entreprenader somlöper och som inte omprövas att få del avens en enda krona av detta stöd. Är det ditt svar?Per : Mitt principiella svar måste bliatt svaret är nej, med hänsyn till nuvarande reglerom offentlig upphandling. Det är klart att man kangöra marginella tilläggsbeställningar under enlöpande entreprenad för att på det sättet getilläggsbetalningar. Men måste det sägasatt det skulle vara kolossalt svårt för kommuner ochlandsting att följa entreprenaderna utifrån dettamed hänsyn till antalet anställda osv. Kommunen harfrån början preciserat det vårdutbud man vill ha medhänsyn till kvalitet osv., och man räknar normaltinte antalet anställda på det sättet. Man räknarhelt enkelt på vilket tjänsteutbud man får för enviss summa pengar.Mats (): Med detta svar tycker jag att mankullkastar hela propositionen i den del som handlarom att ge någonting till de verksamheter som är igång och som inte bedrivs i egen regi.Sonia (): Att någonting som är tänkt attvara positivt, ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting, av en del kan beskrivasså problematiskt tycker jag faktiskt ärbekymmersamt. Jag tycker att flera hellre serproblemen än möjligheterna.Jag vill ställa en fråga till ochAnders L , och då tänker jag ta ettexempel. I min hemkommun såg vi möjligheternamed anställningsstödet. Vi har många som bara hardeltidsarbeten och som vi önskar ska få heltider,men vi har inte helt kunnat klara in det i budgeten.Vi ser nu en stor möjlighet att med hjälp avanställningsstödet under innevarande år öka på dennaandel. sade att glädjande nog hardeltidsarbetslösheten börjat minska. I Östergötlandhar ökat heltiderna, men i många avkommunerna i länet ser vi fortfarande mångadeltidsarbeten. Det här skulle alltså kunna varatill god hjälp. I det här fallet kan man heller intesäga att det är brist på personal, utan det handlarom outnyttjad arbetskraft. Jag förmodar att de härmöjligheterna borde finnas även i många andrakommuner. Jag vill höra om ni inte tror att detborde finnas sådana möjligheter.Maj Lis : Helt naturligt finns demöjligheterna. I äldreomsorgen ärgenomsnittssysselsättningsgraden , och det finnsmånga som önskar utökad tid. Så den möjlighetenfinns i många kommuner.Anders L : Här tycker jag att man ser enklar möjlighet. Vi har 45 000 deltidsarbetslösa därhuvuddelen fyllnadsmarkerar och går på a-kassa - gårpå utgiftssidan, med dagens terminologi. Här ser jagatt detta kommer att påskynda och stimuleraövergångar från deltid till heltid. Sedan återståratt avgöra detta mer administrativt och tekniskt såatt det verkligen är de som är ofrivilligtdeltidsarbetslösa som erbjuds de här möjligheterna.Det sker ju inte med automatik. På samma sätt måstevi se till att också arbetssökande och arbetslösaerbjuds möjligheter i det här sammanhanget. Det skerinte heller med någon automatik. Det är väl som sagtfrågor som vi får återkomma till. Men när det gällerdeltidsarbetslösa ser jag definitivt möjligheter.Sonia (): Jag hoppas verkligen att bådekommuner och landsting uppmärksammar detta.Kommunförbundets representant såg ju också det här.Vad jag vet finns det också många som är timvikarieri kommunerna, och även för dem kunde detta vara tillstor hjälp. Det finns en resurs som vi inteutnyttjar, och det finns ett stort behov av derasarbetskraft. Här ger vi också möjligheter.Carin (): säger att vi rör ossinom ett stort område och tar upp många frågor sominte direkt hör till propositionen. Därför tänktejag också fortsätta så med en lite allmän fråga tillAlmegas representant . Han kom i sininledning med den lite allmänna slutsatsen att om vifår sänkta arbetsgivaravgifter kan vi få ökadsysselsättning. har också varitinne på detta och talat om arbetskraftsbristsamtidigt som en stor del står utanförarbetsmarknaden och att vi behöver en utbudsökning.Då handlar det om arbetslösa och deltidsarbetslösa,som pratade om, samt förtidspensionerade ochsjukskrivna.Därför tänkte jag ställa en allmän fråga till UlfLindberg: Är berett att arbeta för att ökasysselsättningen genom att undvika flaskhalsar förde grupper som jag räknade upp - arbetslösa,förtidspensionerade och sjukskrivna - om man skullefå sänkta arbetsgivaravgifter?Ulf : Som jag sade i min föredragning försdet i propositionen ett sådant resonemang. Självaandemeningen är faktiskt att man sänkerarbetsgivaravgiften och därigenom, förmodar man, fårfler anställningar. Den linjen instämmer vi i. Vitror det. Skatten på arbete drabbar naturligtvis iförsta hand de arbetsintensiva branscherna. Sedankan man kanske inte säga rakt av att detta skulleleda till fler anställningar bland de grupper som duräknar upp. Det är fler hinder som inverkar där,bl.a. hur lagen om anställningsskydd är konstruerad.Men generellt sett tror jag definitivt att omutrymmet ökar skulle fler anställas. Det är jagövertygad om.Carin (): Om lagen om anställningsskyddär ett hinder kan vi ju peka på gruppen som ärsjukskrivna. De är ju anställda. Om man sänkerarbetsgivaravgifterna, innebär det då att Almegaskulle jobba mer för att ta ett störrearbetsgivaransvar och på så sätt hållaarbetskraftsutbudet på en högre nivå?Ulf : Den grupp som är sjukskrivna ärnaturligtvis ett problem i sig. Det finns rättomfattande förslag om hur man ska kunna komma tillrätta med det och få fler människor tillbaka iarbete. Det jag talar om är naturligtvis inte demsom är sjukskrivna och anställda utan dem som stårutanför arbetsmarknaden . Där får jag välinstämma i vad m.fl. säger, dvs.att det är ett mycket stort problem att så mångastår utanför arbetsmarknaden trots att vi har haften extrem högkonjunktur. Det är olika typer avbrister i systemet som gör att det är så. Jag troratt det kanske för alltför långt att gå in på dentypen av frågor med tanke på den här propositionen.Jag kan i alla fall säga så mycket att intresset föratt anställa verkligen inte saknas, framför alltinte inom de här sektorerna. Arbetskraftsbristeninom vården, skolan och omsorgen är omfattande, ävenför de privata aktörerna. De vill inget hellre änatt kunna hitta den arbetskraften.Carin (): Då ser jag fram emot attAlmega kommer att arbeta för fler anställningar ioch med att man får sänkt arbetsgivaravgift istödområde 2.Ulf : Jag har inte uppfattat att våraföretag kommer att få sänkt arbetsgivaravgift.Ordföranden: Då ber jag att få tacka er som harkommit hit och försett oss med information ochkunskaper i detta ämne. Tack ska ni ha! Därmed ärutfrågningen avslutad.