bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Företagsguiden ären Internetportal medmyndighetsinformation riktad till företagoch blivande företagare. Adressen tillföretagarguiden ärwww.foretagarguiden.gov.se. Ivårpropositionen anger regeringen ocksåatt den s.k. 24-timmarsmyndigheten är ettmål i den offentliga förvaltningen. Detinnebär i praktiken att all offentligmyndighetsservice som kan skalltillhandahållas elektroniskt, vilkett.ex. underlättar för företagare i derasverksamhet.Tillväxt och full sysselsättning i helaSverigeI motion Fi38 (c) hävdas också att detsker en regional klyvning av . påpekat tidigare är inte desenaste årens kraftiga tillväxt- ochsysselsättningsökning jämnt fördelad ilandet. I många län och kommuner brottasman med utflyttning och en svagarbetsmarknad, medan det i andra regionersnarare råder brist på arbetskraft ochinflyttningen är stor. Denna situation ärenligt utskottets mening ett allvarligthot mot en balanserad regional utvecklingi landet.Som utskottet tidigare framhållit ärett viktigt mål i den ekonomiskapolitiken att hela skall växa.Staten har ett övergripande ansvar förutvecklingen i hela landet somdet även krävs aktiva lokala insatser ialla delar av landet för att skapaförutsättningar för högre tillväxt ochökad sysselsättning. Genom det kommunalautjämningssystemet sker en långtgåendeutjämning av skatteinkomster ochstrukturellt betingade merkostnader.Därigenom ökar förutsättningarna för allakommuner och landsting i landet att kunnaerbjuda sina invånare en bra service,vård, omsorg och skola. I motion Fi36 (m)föreslås förändringar och enligtutskottets mening allvarligaförsvagningar av utjämningssystemet. Omdessa förslag genomfördes skulle deregionala obalanserna bli större än vadde är i dagsläget.Inriktningen av regionalpolitiken äratt skapa förutsättningar för hållbarekonomisk tillväxt, rättvisa ochvalfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Decentraliseringen avhögskolan, insatser för att ökaunderhåll, bärighet och rekonstruktion avvägar och järnvägar, satsningarna inominfrastrukturen, som t.ex. Botniabananoch förbättringen av , och desenaste årens stora bidragsökningar föratt säkra en god kvalitet inom skolan,vården och omsorgen är några av deåtgärder som vidtas för att skapaförbättrade möjligheter runt om i landet.För att stärka småföretagandet iutsatta områden sänks fr.om. i årföretagens socialavgifter i stödområde motsvarande av lönesumman upptill ca . Sänkningen gälleräven enskilda näringsidkare och motsvararunder 2002 en satsning på ungefär 600miljoner kronor.Som en följd av regeringens propositionom regionalpolitiken - En politik förtillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:4) - som lämnades tillriksdagen , införs och2004 ett särskilt statsbidrag förkommuner och landsting med kraftigbefolkningsminskning. Vidare inrättasunder året en särskild statlig myndighetmed uppgift att ge fortsatt stöd tillomstruktureringen av kommunalabostadsföretag. Myndigheten skallunderlätta avvecklingen av tomma bostäderoch nedskrivningen av fastighetsvärden.Preliminärt bedöms dessa åtgärder krävaresurser på ca 3 miljarder kronor.Vidare har två delegationer, Inlands-och Tillväxtdelegationerna, inrättats föratt stärka utvecklingen i två av de mestutsatta delarna av landet - norraSveriges inland och Bergslagen, Dalslandoch . Under perioden 2002-2004avsätts för att ökasamarbetet mellan universitet, högskoloroch kommuner i syfte att ökarekryteringen till högskolorna och skapatillväxt i olika regioner. Under sammaperiod inrättas ett nationellt programför utveckling av s.k. innovationssystemoch kluster. Programmet skall innehållaflera delprogram och programmen skallförutom en generell förstärkning av denregionala konkurrenskraften även stärkatillväxten inom turistnäringen,träindustrin och de mineralutvinnandebranscherna. Dessutom skapas ett särskiltprogram för att öka användningen av i stödområde A.De s.k. tillväxtavtalen, somintroducerades , vidareutvecklas ochförlängs för att säkerställaden kompetens och kreativitet som finnspå det lokala och regionala planet. Efter2003 skall tillväxtavtalen ändra namntill Regionala tillväxtprogram och en nyperiod genomföras 2004-2007.Tillväxtavtal har under de senaste årenutarbetats i samtliga län, därföreträdare för statliga myndigheter,kommuner, landsting, regionalasjälvstyrelseorgan, företag,arbetsmarknadens parter,utbildningsväsendet och många andraarbetat fram gemensamma förslag om hurlänets tillväxt och sysselsättning skallkunna öka. presenteradeNäringsdepartementet en utvärdering avtillväxtavtalens utveckling hittillsunder rubriken (Ds2001:15). De viktigaste slutsatserna irapporten är bl.a. att avtalen ökatmedvetenheten om den regionala och lokalanäringslivsmiljöns betydelse förföretagens konkurrenskraft. Vidareframgår att de regionala nätverken avoffentliga aktörer,näringslivsrepresentanter ochkommunaltjänstemän stärkts under avtalensutarbetande. Enligt utskottets mening ärtillväxtavtalen en viktig process somdriver på den lokala och regionalamobiliseringen för en bättre ekonomiskutveckling.Kraftig satsning på infrastrukturenAv avgörande betydelse för tillväxten ochnäringslivets utveckling i olika delar avlandet är att det finns en väl fungerandeinfrastruktur av bl.a. vägar ochjärnvägar. I den proposition ominfrastrukturen som regeringen i höstaslade på bord föreslås ensatsning på svenska vägar och järnvägarunder på sammanlagt364 miljarder kronor. Av detta beloppskall omkring 150 miljarder kronoranvändas för att bevara och säkerställabefintligt väg- och järnvägsnät, omkring100 miljarder kronor användas för nyajärnvägsinvesteringar och ytterligare 69miljarder kronor för utbyggnad avvägnätet. Resterande ca 30 miljarderkronor föreslås avsättas för t.ex.kollektivtrafik, kommunala flygplatseroch kajanläggningar och vägar som inte ärs.k. Utskottet villi detta sammanhang peka på denregionalpolitiska betydelsen avinfrastruktursatsningarna genom att bl.a.17 miljarder kronor avsätts förtjälsäkring och bärighet av de mindrevägarna.För att starta ytterst angelägnainfrastrukturprojekt påbörjas dentidigareläggning av vissa investeringarsom presenterades i propositionen. Detinnebär att ytterligare ungefär 12miljarder kronor iinfrastrukturinvesteringar tillkommerfram t.o.m. 2004.En annan viktig satsning för att gehela utvecklingsmöjligheter ärden pågående utbyggnaden av IT-infrastrukturen. I motion Fi38 påstårmotionärerna att utbyggnaden skapar endigital klyfta genom att den inte kommeralla till del. Enligt utskottetsuppfattning stämmer inte denbeskrivningen överens med verkligheten.Ett mycket viktigt inslag i IT-satsningenär nämligen att även hushåll och företagi glesbygd skall få tillgång till snabbdataöverföring till en rimlig kostnad.Sammantaget innebär utbyggnaden ensatsning på omkring 17 miljarder kronorunder en fyraårsperiod, inklusivesatsningar som görs av marknadens olikaaktörer. Enligt utskottets mening ärutbyggnaden av infrastrukturen inom IT-området en mycket viktig del i ambitionenatt ytterligare stärka ställningsom en av världens ledande IT-nationer.Dessutom är utbyggnaden viktig för attöka utvecklingskraften i alla delar avvårt avlånga land. Utskottet vill härerinra om att regeringen ivårpropositionen anger att ett stöd tillkommuner införts för att stimulera enutbyggnad av IT-infrastruktur med högöverföringshastighet i icke kommersielltintressanta områden.För utvecklingen inom olika regionerär det också viktigt att länen fullt ututnyttjar de resurser från EU:sstrukturfonder som ställs till Sverigesförfogande. vill utskottetockså peka på de s.k. lokalautvecklingsavtalen som tecknats mellanstaten och vissa storstadskommuner föratt öka tillväxten i storstadsregionernaoch minska segregationen. Merparten av de2 miljarder kronorna som tidigare avsattsför detta ändamål har fördelats ut påolika kommuner.Sänkta inkomstskatterNär det gäller skatterna vill utskottetframhålla att regeringen under perioden2000-2002 tagit de tre första stegen i eninkomstskattereform för att sänkaskatterna för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Bland annat har enskattereduktion införts som kompenserarför av de egenavgifter som tas utför att finansiera det nyaålderspensionssystemet. harskiktgränsen för statlig inkomstskatthöjts. Gränsen höjs automatiskt med 2procentenheter utöver inflationen.För att minska andelen skattebetalare sombetalar statsskatt har gränsen höjtsutöver den automatiska uppräkningen. I årligger gränsen för statlig skatt vid eninkomst på ca . År1999 var gränsen i månaden.Skattesänkningarna bidrar till att minskade marginaleffekter som är särskiltkännbara för låg- och medelinkomsttagare.Det kan i sin tur leda till attarbetskraftsutbudet stiger, vilket är ennödvändig utveckling om vi skall kunnabibehålla och förstärka uppgången i densvenska ekonomin. Regeringen anger ivårpropositionen att den avser att i höstgöra en bedömning av om det finns ettsamhällsekonomiskt utrymme för att under2003 ta det fjärde och sista steget iinkomstskattereformen.För att kompensera pensionärerna för debesparingar som genomfördes införs fr.o.m. en särskildskattesänkning för pensionärer (se vidareavsnitt nedan om pensionärerna ochpensionerna). infördes ävenen skattereduktion för en del avfackföreningsavgiften. Detta är enligtutskottet en viktig reform sett ur etträttviseperspektiv. Avdragsrätten förfackföreningsavgifter slopades 1993. Detfick till följd att löntagarnas bidragtill den fackliga verksamhetenmissgynnades jämfört med arbetsgivarnasbidrag till sina intresseorganisationer.Som framgår ovan under avsnittet omregelverken för företagen har även en delskattesänkningar riktade mot företageninförts.Nivån på de skatter som staten ochkommunerna tar ut bestäms bl.a. av vilkavälfärds- och fördelningspolitiskaambitioner man har. Enligt utskottetsmening riskerar de mycket omfattandeskattesänkningar som föreslås i bl.a.Moderata samlingspartiets motion Fi36 attleda till stora nedskärningar av viktigoffentlig verksamhet. Dessutom ökarrisken för instabila statsfinanser. Ensådan utveckling kommer att få starktnegativa konsekvenser för den svenskavälfärden.FastighetsskattenFastighetsskatten är enligt utskottetsmening ett exempel på en viktiginkomstkälla för staten. Den ger ungefär20 miljarder kronor , pengar sombidrar till att finansiera den gemensammavälfärden.Förra året släpptes den frystataxeringen, och taxeringsvärdena stegkraftigt i de områden därfastighetspriserna ökat mest. För attminska effekterna av denna utveckling harskattesatserna sänkts i flera stegsamtidigt som det s.k. fribeloppet iförmögenhetsskatten höjts. Skattesatsenför småhus och hyreshus ligger nu på 1 %respektive , en nedgång med 0,5procentenheter respektive 1 procentenhetunder innevarande mandatperiod.Fribeloppet i förmögenhetsskatten harhöjts från till 1,5miljoner kronor för ensamstående och 2miljoner kronor för sambeskattade par.Dessutom har en begränsningsregel ifastighetsbeskattningen införts.Begränsningsregeln innebär att hushåll inormala inkomst- och förmögenhetslägenmaximalt skall betala av sin inkomsti fastighetsskatt.Utskottet vill i anslutning tilldiskussionen om fastighetsskatten erinraom att regeringen i vårpropositionenanger att omräkningsförfarandet vidtaxeringen skall ersättas med enförenklad fastighetstaxering mellan deallmänna fastighetstaxeringarna. Dessutomskall regler införas som gör att höjdataxeringsvärden inte fårgenomslag på fastighetsskatteuttaget.Vidare skall en ny utredning omfastighetsskatt tillsättas och ensärskild utredare skall se överutformningen av förmögenhetsbeskattningeni ett längre perspektiv. En översyn avarvs- och gåvobeskattningen skall ocksågenomföras.Grön skatteväxling och ett ekologiskthållbart SverigeEn god miljö och en ekologiskt hållbarutveckling är enligt utskottets meningett av den ekonomiska politikensviktigaste mål. skall vara ettföregångsland för en ekologiskt hållbarutveckling.De 15 nationella miljökvalitetsmål somriksdagen ställt upp visar tydligt denekologiska dimensionen i begreppethållbar utveckling. Målen är formuleradeutifrån den miljöpåverkan som naturen tåloch definierar det tillstånd för densvenska miljön som skall nås inom engeneration. beslutaderiksdagen om nya mätbara delmål ochåtgärdsstrategier för att uppnå 14 av deuppsatta 15 målen. harriksdagen också antagit regeringensförslag till strategi och delmål för detfemtonde miljökvalitetsmålet: Begränsadklimatpåverkan. Miljökvalitetsmålen ochdelmålen skall vara styrande för statensmiljöpolitik och miljöstyrning och andrasamhällsaktörers åtgärder på området.Under mandatperioden har en rad stegtagits i en grön skatteväxling, samtidigtsom en strategi för den fortsatta grönaskatteväxlingen har presenterats.Under 2000 omfattade den grönaskatteväxlingen omkring 1,7 miljarderkronor - dieselskatten höjdes med ,elskatten med och kärnkraftsskatten0,. Skatteintäkterna användes tillreducerad skatt i samband med det systemför individuell kompetensutveckling somutskottet redovisat tidigare och för attskattemässigt likställa jordbruket medindustrin. gjordes en grönskatteväxling om drygt 3 miljarderkronor. Koldioxidskatten gavs en ökadtyngd i förhållande till energiskattengenom att koldioxidskatten höjdes medan skatten på el och bränslensänktes . höjdeskoldioxidskatten med ochenergiskatten på el höjdes med 1,8öre/kWh. För bensin, diesel och industrinneutraliserades dessa skatteförändringar.Därutöver höjdes skatten på dieseloljamed per liter. Intäkterna användesför en sänkning av arbetsgivaravgifternamed samt en höjning avgrundavdraget med 1 200 kr.I år omfattar den gröna skatteväxlingenca - energiskatten påel höjdes med per kWh,koldioxidskatten höjdes (industrin undantogs från höjningar medaneffekter för bensin och dieselneutraliserades genom lika storasänkningar av energiskatten) ochavfallsskatten höjdes med 15 %.Skatteintäkterna utnyttjades för attfinansiera höjningen av grundavdragen iinkomstskatten med 900 kr.Vidare har en mängd andra åtgärder ochresursförstärkningar vidtagits för attöka den ekologiskt hållbara utvecklingen.Stora satsningar om ca 7,3 miljarderkronor har gjorts pålokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet (LIP) och klimatåtgärder(KLIMP).Dessutom har stora resurser avsatts förbl.a. bevarandet av biologisk mångfald,sanering av förorenade områden,miljöforskning, information omklimatfrågor och miljöövervakning.Sammantaget har utgiftsområdet miljö- ochnaturvård ökat från 1,2 miljarder kronor1998 till 2002.Regeringen anger i vårpropositionen attsatsningarna kommer att fortsätta, ochanslagen inom området beräknas uppgå till4,2004.Ovanpå detta kommer att ca 11 miljarderkronor avsättstill jordbruket i svensk medfinansieringtill miljöåtgärder inom EU:s miljö- ochlandsbygdsprogram. Dessutom görsytterligare satsningar på myndigheternasmiljömålsarbete, forskning kringbiologisk mångfald och ekologiskuthållighet och biotopskydd iskogspolitiken.Utskottet vill också erinra om attregeringen aviserat att ett kvotbaseratelcertifikatssystem bör införas för attfrämja elproduktion från förnyelsebaraenergikällor. Vidare behålls den s.k.miljöbonusen för vindkraft under sju årsamtidigt som en successiv avtrappningsker.Utskottet vill i anslutning till dettaockså hänvisa till de gröna nyckeltal somsedan 1999 redovisas i budget- ochvårpropositionerna. Nyckeltalen är ettkomplement till de ekonomiskanyckeltalen, och de är ett viktigtinstrument för att nå det övergripandemiljömålet om att till nästa generationlämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen är lösta.Reformering av barn- och familjepolitikenUnder har en omfattandesatsning på barnen och barnfamiljernavidtagits. Den stegvisa reformeringen avfamiljepolitiken framfördes första gångeni vårpropositionen och fortsattei budgetpropositionen , trots densvagare konjunkturen. Situationen för deunga och barnfamiljerna har storbetydelse för det framtida Sverige.Utgångspunkten för politiken är attSverige skall vara ett land där alla barnoch ungdomar får en bra uppväxt.Därför har barnbidraget under periodenhöjts med till i månaden.På motsvarande sätt harflerbarnstilläggen och studiebidragenhöjts. utökasstudiebidraget ytterligare genom attbidraget utgår istället för som under nio månader.I fjol fick barn till arbetssökanderätt till förskoleverksamhet samtidigtsom de s.k. kontaktdagarna i dentillfälliga föräldrapenningen infördes.Maxtaxan i barnomsorgen infördes och kommunerna tillfördessamtidigt för attsäkra kvaliteten inom barnomsorgen.Maxtaxan innebär att familjerna betalarhögst för det förstabarnet i omsorgen, för det andrabarnet och för det tredje barnet.Utskottet vill också erinra om att detsamtidigt med maxtaxan infördes enspärregel med inbörden att ingen skallbetala av sin inkomst ibarnomsorgsavgift för det första barnet,för det andra barnet och för dettredje barnet. har samtligakommuner utom två infört maxtaxan ochenligt regeringen skall en förstautvärdering av reformen göras redanhösten 2002. Det sista steget imaxtaxereformen tas då en allmänförskola för fyra- och femåringar införs.Från och med i år förlängsföräldraförsäkringen med en månad tilltotalt 13 månader, och den s.k. pappa-och mammamånaden utökas med en månad.Samtidigt fördubblades den lägstadagpenningen, dvs. den s.k. garantinivåni försäkringen, till per dag.Garantinivån höjs ytterligare, till 150kr per dag 2003 och per dag 2004.I vårpropositionen anger också regeringenatt inkomsttaket i föräldraförsäkringenskall höjas från 7,5 till 10 basbeloppfr.o.m. , om detstatsfinansiella läget så tillåter.Vid sidan av dessa åtgärder har detockså ett införts ett stöd om 100miljoner kronor för att hjälpa barn tillmissbrukare eller barn i familjer där detförekommer våld och övergrepp.Sammantaget innebär dessa satsningaratt tillskotten till barnfamiljerna år2004 uppgår till omkring 13 miljarderkronor.Den generella välfärden skall bevaras ochutvecklasDen generella välfärdspolitiken är enligtutskottets mening en avgörande del ipolitiken för tillväxt, rättvisa ochjämställdhet. En generellt upplagdvälfärdspolitik minskar klyftorna mellanolika grupper i samhället. Social- ocharbetsförsäkringarna ger trygghet när enperson drabbats av t.ex. sjukdom ellerarbetsskada som försäkringarnaskoppling till förvärvsarbete uppmuntrartill ett högt arbetskraftsdeltagande ocharbetskraftsutbud.Till följd av de kraftigareallönehöjningarna under de senaste årenhar antalet personer som får ersättningmed av inkomsten vid sjukdom ellerföräldraledighet minskat. hade ca36 % av alla heltidsarbetande en inkomstpå över 7,5 basbelopp, vilket är den övregränsen för ersättningsberättigadinkomst. Enligt utskottets uppfattning ärdet angeläget att se överersättningsnivåerna i försäkringssystemenför att bevara och utveckla den generellavälfärden. Regeringen anger också ivårpropositionen att taken isocialförsäkringarna skall höjas ,dock under förutsättning att detstatsfinansiella läget tillåter en sådanjustering.Vid halvårsskiftet höjdesersättningen i arbetslöshetskassan. Denhögsta dagpenningen höjdes med 100 krunder de första hundra dagarna, samtidigtsom golvet, dvs. den lägstaersättningsnivån, höjdes från 240 till270 kr. I både budgetproposition för 2002och i vårpropositionen 2002 angerregeringen att ersättningen kommer attfortsätta att höjas om detstatsfinansiella läget så medger. Den 25april 2002 meddelade regeringen attersättningsnivåerna höjs ytterligarefr.o.m. Golvet iarbetslöshetskassan höjs med till320 kr. Taket i försäkringen under de 100första ersättningsdagarna höjs till 730kr per dag, taket från dag 101 höjs till680 kr.Ohälsan i arbetslivet måste åtgärdasI samtliga partimotioner presenterasolika typer av åtgärder för att hejda denstigande sjukfrånvaron.De senaste åren har antaletsjukskrivningar och utgifterna försjukpenning stigit dramatiskt. Specielltstor är ökningen av sjukskrivningar förkvinnor som arbetar i den offentligasektorn. Som utskottet framhållittidigare är den stigande ohälsan ett hotmot både tillväxten och välfärden.Utvecklingen måste brytas. Regeringenföreslog därför i budgetpropositionen för2002 ett program om elva punkter för attförbättra arbetsvillkoren och minskaohälsan i arbetslivet. Arbetet med attfölja upp och implementera programmetpågår, och regeringen anger ivårpropositionen att förslag kommer attlämnas till i höst.I elvapunktsprogrammet anges bl.a. attett mål för ökad hälsa i arbetslivet börinföras. Dessutom skall samtal mellanregeringen och arbetsmarknadens partergenomföras för att skapa en samsyn ochsamordning av insatserna. Samtaleninleddes och enförsta avstämning skall göras i slutet avjuni . Ekonomiska drivkrafter förarbetsgivare att förebygga ohälsa skallinföras, och har gettsi uppdrag att utreda hur enarbetsmiljöcertifiering av både privataoch offentliga arbetsgivare kanutvecklas. Utskottet noterar därvid attregeringen redovisar som sin uppfattningatt arbetsgivaransvaret i en situationmed förändrat finansieringsansvar skallutformas med särskilt beaktande av demindre företagens villkor ochförutsättningar. För att ökauppmärksamheten mot de enskildaarbetsplatserna skall förslag tillhälsobokslut läggas fram senast i sambandmed budgetpropositionen för 2003.Särskilda försök pågår hos storaoffentliga arbetsgivare för att förebyggaoch minska sjukfrånvaron. För att förnyarehabiliteringen fickRiksförsäkringsverket ochArbetsmarknadsstyrelsen i slutet av förraåret i uppdrag att inleda ett arbete medatt förnya den arbetslivsinriktaderehabiliteringen. Vidare har riksdagenbeslutat att försäkringskassorna skallkoncentrera rehabiliteringsarbetet på merkomplicerade ärenden. Kunskaperna omsjukskrivningsprocessen skall förbättras,och har fått iuppdrag att i samråd med Socialstyrelsenutreda orsakerna till t.ex. den storageografiska variationen isjukskrivningarna.En särskild utredare har tillsatts föratt lägga fram förslag om hur statistikenoch forskningen på området skallförbättras för att öka kunskaperna omsjukskrivningarnas orsaker, samband ochkonsekvenser. För att minska ohälsankrävs också ökade resurser och förbättradtillgänglighet inom hälso- ochsjukvården. Utskottet diskuterar fråganytterligare under avsnittet Ökaderesurser till vården, skolan och omsorgennedan.Privatisering och avregleringNär det gäller frågor om förändringar avde svenska socialförsäkringarna ochprivatiseringar av t.ex. vård- ochomsorgssektorerna vill utskottet erinraom att principerna om en solidarisktfinansierad och rättvist fördeladsjukvård är några av de mest centralainslagen i den generellavälfärdspolitiken. I motion Fi36 (m)föreslås att en obligatorisk nationellhälsoförsäkring införs. Enligt utskottetsmening finns det inga belägg för attSverige skulle vinna på att övergå försäkringslösning. Internationellaerfarenheter tyder tvärtom på att deskattefinansierade hälso- ochsjukvårdssystemen fungerar bättre i t.ex.jämställdhets- och fördelningspolitisktavseende än försäkringsfinansieradesystem. Erfarenheterna tyder också på atten försäkringsfinansierad sjukvård påolika sätt begränsar patienternasvalfrihet.I t.ex. motion Fi36 (m) framförs ocksåförslag om omfattande avregleringar ochprivatiseringar i den statliga ochkommunala sektorn. Skulle dessa förslaggenomföras skulle det enligt utskottetsmening leda till en dramatisk förändringav de offentliga verksamheterna. Följdenskulle sannolikt bli en mycket instabilsituation till skada för medborgarna.Effektiviteten och produktiviteten inomt.ex. vården, omsorgen och skolan skulledrabbas hårt. I motionen föreslås ocksåmycket stora skattesänkningar. Det ärutskottets övertygelse attskattesänkningar av denna art leder tillnedskärningar av viktig och angelägenoffentlig verksamhet. Dessutom får storaskattesänkningar av den här typen heltoacceptabla fördelningspolitiskakonsekvenser. Skadorna på den svenskagenerella välfärden skulle bli betydande.Utskottets uppfattning är vidare attskattesänkningar av detta slag kan ledatill instabila statsfinanser med negativaeffekter på både företagsklimatet och denekonomiska tillväxten.