bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Sammanfattningr>r>r>r>I detta betänkande behandlar utskottet regeringensr>förslag till anslag för under utgiftsområder>4 Rättsväsendet samt ett antal motioner som väcktsr>under den allmänna motionstiden i år.r>r>Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillr>anslag för utgiftsområdet som uppgår till totaltr>drygt 24,5 miljarder kronor. De tyngstar>anslagsposterna är polisorganisationen (), domstolsväsendet (3 667 miljonerr>kronor) och kriminalvården ().r>Moderata samlingspartiet, liberalerna,r>Kristdemokraterna och har, medr>hänvisning till sina respektive förslag tillr>medelsanvisning för utgiftsområdet, inte deltagit ir>beslutet såvitt avser tilldelningen på anslag. Ir>stället redovisar dessa partier sinar>ställningstaganden i särskilda yttranden.r>r>Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslagr>till fortsatt giltighet av lagen (2001:25) omr>försöksverksamhet med videokonferens i allmänr>förvaltningsdomstol.r>r>I ärendet behandlar utskottet också som redanr>framgått ett stort antal motionsyrkanden som väcktsr>under den allmänna motionstiden . I yrkandenar>tas i första hand upp frågor som rör mål ochr>resurser samt organisations- och prioriteringsfrågorr>för myndigheterna inom rättsväsendet. Utskottetr>avstyrker samtliga motionsyrkanden, i första handr>med hänvisning till gällande regler och pågåender>arbete.r>r>I ärendet föreligger reservationer och särskildar>yttranden från samtliga partier utomr>Socialdemokraterna och de gröna.r>Sammanlagt handlar det om 48 reservationer och 6r>särskilda yttranden.r>r>Utskottets förslag till riksdagsbeslutr>r>r>r>r>r>r>Utgiftsramen och anslagenr>r>r>r>1. Anslag under utgiftsområde 4r>Rättsväsendetr>r>r>Riksdagen anvisar anslag till verksamheten inomr>rättsväsendet för enligtr>utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifallerr>riksdagen proposition 2002/03:1 i denna del ochr>avslår de i bilaga 5 angivna motionsyrkandena.r>r>r>Polisväsendetr>r>r>r>2. av polisenr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju243.r>r>r>3. ochr>Säkerhetspolisenr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju329 yrkander>2.r>r>Reservation 1 (m)r>r>r>4. Specialiserade narkotikaenheterr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju281r>yrkandena 12 och 13 samt 2002/03:So442 yrkande 5.r>r>Reservation 2 (m, fp)r>r>r>5. Närpolisenr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju258 yrkandenar>4, 5, 14 och 15.r>r>Reservation 3 (c)r>r>r>6. Polisutbildningenr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju329 yrkandenar>3 och 6.r>r>Reservation 4 (m)r>r>r>7. Polisutbildning på distansr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju329 yrkande 4r>i denna del och motion 2002/03:Ju345.r>r>Reservation 5 (m, fp)r>r>r>8. Körkortsmedicin i polisutbildningenr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:T379 yrkande 4.r>r>r>9. Vidareutbildningen, m.m.r>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258r>yrkandena 9 och 11, 2002/03:Ju329 yrkande 4 ir>denna del och yrkande 5 samt 2002/03:Ju364r>yrkandena 4 och 5.r>r>Reservation 6 (m, fp, kd, c)r>r>r>10. Antagningen till polisutbildningenr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258r>yrkande 8 och 2002/03:r>Ju274.r>r>Reservation 7 (c)r>r>r>11. Fler poliser med invandrarbakgrundr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258r>yrkande 7 och 2002/03:r>Sf336 yrkande 32.r>r>Reservation 8 (c)r>r>r>12. Ytterligare en polishögskolar>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju201,r>2002/03:Ju203, 2002/03:r>Ju204 yrkande 6, 2002/03:Ju238, 2002/03:Ju240,r>2002/03:Ju252, 2002/03:Ju258 yrkande 6,r>2002/03:Ju276, 2002/03:Ju304, 2002/03:r>Ju333, 2002/03:Ju347 och 2002/03:Ju350.r>r>Reservation 9 (m, fp, c)r>r>r>13. Resursfördelningen mellanr>myndigheternar>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju204r>yrkande 2, 2002/03:Ju209 yrkande 1, 2002/03:N305r>yrkande 8 och 2002/03:N397 yrkandena 19 och 20.r>r>r>14. Kompensation för ir>Göteborgr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju261 yrkander>1.r>r>Reservation 10 (m, fp, kd, c)r>r>r>15. Polisförsörjningen i glesbygdsområdenr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju223,r>2002/03:Ju258 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Ju319,r>2002/03:Ju324, 2002/03:Ju337, 2002/03:Ju374 ochr>2002/03:Ju383.r>r>Reservation 11 (c)r>r>r>16. Insatser mot rattfyllerir>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju386 ochr>2002/03:T378 yrkande 1.r>r>Reservation 12 (m, fp, kd, c)r>r>r>17. Bättre teknikutnyttjander>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:T466 yrkander>41.r>r>Reservation 13 (c)r>r>r>Åklagarväsendetr>r>r>r>18. Rättskedjanr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju249 yrkandenar>1, 3, 4 och 30.r>r>Reservation 14 (c)r>r>r>19. Snabbare lagföringr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju249 yrkander>29.r>r>r>20. geografiskar>ansvarsområder>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju340 yrkander>6.r>r>Reservation 15 (kd)r>r>r>21. Ekobrottsmyndighetensr>underrättelseverksamhetr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju340 yrkander>8.r>r>r>Domstolsväsendetr>r>r>r>22. ställningr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:K379r>yrkande 16, 2002/03:Ju236 yrkande 13 ochr>2002/03:Ju249 yrkande 33.r>r>Reservation 16 (m, fp, kd, c)r>r>r>23. Reformarbetets inriktningr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju209r>yrkande 3, 2002/03:Ju246 yrkande 3, 2002/03:Ju249r>yrkande 31 och 2002/03:Ju364 yrkande 2.r>r>Reservation 17 (fp)r>r>Reservation 18 (m, kd, c)r>r>r>24. Domkretsindelningenr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju249r>yrkande 32, 2002/03:Ju339 yrkande 2 ochr>2002/03:Ju358 yrkande 1.r>r>Reservation 19 (kd, c)r>r>r>25. Det fortsatta reformarbetetr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju209r>yrkande 2, 2002/03:Ju229, 2002/03:Ju246 yrkandenar>1 och 2, 2002/03:Ju275, 2002/03:Ju308,r>2002/03:Ju309, 2002/03:Ju339 yrkande 3 ochr>2002/03:Ju358 yrkande 2.r>r>Reservation 20 (fp, kd)r>r>r>26. Allmänna domstolar ochr>förvaltningsdomstolar, m.m.r>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju249r>yrkande 2, 2002/03:Ju339 yrkande 1 ochr>2002/03:Ju364 yrkande 12.r>r>Reservation 21 (m, c)r>r>Reservation 22 (fp)r>r>Reservation 23 (kd)r>r>r>27. Avskaffande av specialdomstolarnar>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju271.r>r>Reservation 24 (m, fp)r>r>r>28. Hyresnämndernar>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju336 ochr>2002/03:Bo238 yrkande 13.r>r>Reservation 25 (m, fp)r>r>r>29. Utnämning av högre domarer>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:K379r>yrkande 17, 2002/03:Ju323 och 2002/03:Ju364r>yrkande 15.r>r>Reservation 26 (m, fp)r>r>r>30. Ersättning till nämndemänr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju202,r>2002/03:Ju235 yrkande 1, 2002/03:Ju313,r>2002/03:Ju339 yrkande 4 och 2002/03:Ju359.r>r>Reservation 27 (m, fp, kd, c)r>r>r>31. Rekrytering av nämndemänr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju364r>yrkande 16, 2002/03:Ju392 och 2002/03:A242r>yrkande 31.r>r>Reservation 28 (fp)r>r>r>32. Kompetensfrågor inom rättsväsendetr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju224r>yrkandena 1 och 2, 2002/03:Ju226, 2002/03:Ju232,r>2002/03:Ju331, 2002/03:Ju339 yrkandena 5 och 6,r>2002/03:Ju361 yrkande 4, 2002/03:Ju364 yrkander>26, 2002/03:L277 yrkande 2, 2002/03:Sf214 yrkander>10 samt 2002/03:Sf336 yrkandena 29-31 och 33.r>r>Reservation 29 (kd)r>r>r>33. Vittnenr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju297,r>2002/03:Ju363 yrkandena 19-21, 2002/03:Ju364r>yrkande 13 och 2002/03:Ju369 yrkande 4.r>r>Reservation 30 (m)r>r>Reservation 31 ( fp, kd)r>r>r>34. ir>förvaltningsdomstolarnar>r>r>Riksdagen antar regeringens förslag till lag omr>fortsatt giltighet av lagen (2001:25) omr>försöksverksamhet med videokonferens i allmänr>förvaltningsdomstol. Därmed bifaller riksdagenr>proposition 2002/03:1 i denna del.r>r>r>Kriminalvårdenr>r>r>r>35. Kontroll av droger på anstalter ochr>häktenr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258r>yrkande 24, 2002/03:Ju315, 2002/03:Ju349r>yrkandena 15-17, 2002/03:Ju353 yrkande 4,r>2002/03:r>Ju377 samt 2002/03:So442 yrkande 4.r>r>Reservation 32 (m, fp, kd, c)r>r>r>36. Missbruksbehandling inomr>kriminalvårdenr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju264r>yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:Ju349 yrkandena 10r>och 11.r>r>Reservation 33 (kd)r>r>r>37. Behov av ökad anstalts- ochr>häkteskapacitetr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju349r>yrkande 28, 2002/03:Ju353 yrkande 3 ochr>2002/03:Ju357 yrkande 4.r>r>Reservation 34 (m, fp, kd, c)r>r>r>38. Lokalisering av ny kriminalvårdsanstaltr>m.m. r>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju286,r>2002/03:Ju327, 2002/03:r>r>Ju343, 2002/03:Ju344 och 2002/03:N308 yrkande 2.r>r>r>39. Personalfrågorr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju258r>yrkande 19 och 2002/03:r>r>Ju349 yrkandena 7-9.r>r>Reservation 35 (m, fp, kd, c)r>r>r>40. Ersättning till lekmannaövervakarer>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju349 yrkander>12.r>r>Reservation 36 (kd)r>r>r>Brottsförebyggande rådetr>r>r>r>41. Lokalt brottsförebyggande arbeter>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju236r>yrkande 4, 2002/03:Ju249 yrkande 26 ochr>2002/03:Ju366 yrkande 2.r>r>Reservation 37 (m, fp)r>r>Reservation 38 (kd)r>r>Reservation 39 (c)r>r>r>42. Boendesegregation m.m.r>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju249 yrkandenar>18 och 23.r>r>Reservation 40 (c)r>r>r>43. Forskning om ekonomisk brottslighetr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju362 yrkander>2.r>r>Reservation 41 (kd)r>r>r>44. Lokal brottsstatistikr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju366 yrkander>3.r>r>Reservation 42 (kd)r>r>r>Brottsoffermyndighetenr>r>r>r>45. Tillskott till Brottsofferfonden genomr>avdrag på ersättningen till intagna ir>kriminalvårdsanstaltr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju280r>yrkande 1 och 2002/03:r>r>Ju369 yrkande 7.r>r>Reservation 43 (m, fp, kd, c)r>r>r>46. Handläggning av ärenden omr>brottsskadeersättningr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju272 ochr>2002/03:Ju363 yrkande 14.r>r>Reservation 44 (m)r>r>Reservation 45 (fp, kd, c)r>r>r>47. Prioritering av brottsofferr>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju222,r>2002/03:Ju322, 2002/03:Ju363 yrkande 15 ochr>2002/03:Ju369 yrkande 2.r>r>Reservation 46 (m, fp, kd, c)r>r>r>Rättshjälpskostnaderr>r>r>r>48. Utvärdering av nya rättshjälpslagen,r>m.m.r>r>r>Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju278r>yrkandena 5 och 6 samt 2002/03:Ju391.r>r>Reservation 47 (v)r>r>r>49. Ersättning till målsägandebiträdenr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:Ju234 yrkander>15.r>r>Reservation 48 (fp)r>r>r>50. Rättshjälp vid pisksnärtsskadorr>r>r>Riksdagen avslår motion 2002/03:T233 yrkande 3.r>r>r>r>r>r>r>r>r>r>r>r>Stockholm den 5 december 2002r>r>r>r>r>På justitieutskottets vägnarr>r>r>r>r>r>Johan Pehrsonr>r>r>r>Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Johanr>Pehrson[1]1 (fp), (), Alicer>Åström (v), (), [2]1r>(m), (), (),r>Ragnwi Marcelind[3]1 (kd), Elisebeht (),r>Jeppe [4]1 (m), (), Torkildr>Strandberg[5]1 (fp), [6]1 (c), Göranr>Norlander (s), (), () ochr>Anita [7]1 (m).r>r>r>**FOOTNOTES**r>r>[1]:1 Dock ej i beslutet under punkt 1r>r>r>2002/03r>r>r>JuU1r>r>r>r>r>r>Utskottets övervägandenr>r>r>r>r>Inledningr>r>r>r>Allmäntr>r>r>r>Utgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag tillr>bl.a. polisväsendet, åklag-arväsendet,r>domstolsväsendet, kriminalvården, , , ,r>Brottsoffermyndigheten och rätts-hjälpskostnader.r>För år 2002 anslogs inklusive tillskott pår>tilläggsbudget, som berörde flertalet anslag,r>knappt 24 miljarder kronor medan utgifterna beräknasr>uppgå till drygt det anslagna beloppet.r>Mellanskillnaden täcks av anslagssparande. Der>tyngsta anslagsposterna är polisen med 13r>miljarder kronor, kriminalvården med 4,3 miljarderr>kronor och domstolsväsendet med 3,6 miljarderr>kronor.r>r>r>För år 2003 har bestämt utgiftsramen förr>rättsväsendet till 24 584 790 000 kr.r>r>Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas tvår>huvudsakliga områden. Det ena området rörr>kriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor omr>brott och straff och, inte minst, frågor som rörr>brottsförebyggande verksamhet. Det andra området rörr>rättskipningen och organisationen av rättsväsendet.r>r>Den centrala uppgiften för rättsväsendetsr>myndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhetr>och rättstrygghet. Uppgiften fullgörs bl.a. genomr>att myndigheterna inom rättsväsendet förebygger ochr>beivrar brott och sörjer för verkställighet avr>utdömda straff. Inom rättsväsendet löses ocksår>tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskildar>och det allmänna.r>r>Verksamheten inom rättsväsendet är - och börr>självklart förbli - en statlig angelägenhet. Dettar>ställer särskilda krav på verksamheten. Sådana kravr>är t.ex. att polisen har resurser att förebygga ochr>bekämpa brott och att verkställigheten av straffr>präglas av säkerhet och humanitet samt att enskildar>som vänder sig till domstolarna kan få sin sakr>prövad på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid.r>r>Inom rättsväsendet pågår ettr>omfattande moderniseringsarbete i syfte att ökar>rättstryggheten och rättssäkerheten samt för att ökar>rationaliteten och effektiviteten i rättsväsendetsr>arbete. Detta ger också bättre förutsättningar förr>att förebygga och bekämpa brottslighet och för attr>öka tryggheten. Viktiga utgångspunkter ir>förändringsarbetet är medborgarperspektivet och enr>helhetssyn som ställer krav på en långtgåender>samverkan mellan rättsväsendets myndigheter,r>givetvis med respekt för den grundläggander>rollfördelningen mellan rättsväsendets olika delar.r>r>Medborgarperspektivet skall vara en ledstjärna ir>reformarbetet. På det sättet kan medborgarnasr>berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och högr>kvalitet tillgodoses. Centrala beståndsdelar ir>arbetet bör även i fortsättningen vara frågor omr>verksamhetsutveckling hos myndigheterna,r>kontinuerlig fortbildning av personalen, främjander>av jämställdhet och etnisk och kulturell mångfald,r>en fortsatt utveckling av organisationsstrukturernar>och en ständigt pågående översyn och anpassning avr>lagstiftningen.r>r>Ett väsentligt inslag i förändringsarbetet somr>berör rättsväsendets alla olika delar är detr>internationella samarbetet. Detta har under senarer>år ökat i betydelse, inte minst genom den snabbar>utvecklingen inom Europeiska unionens tredje pelare.r>Utmaningen nu är att använda sig av och att utvecklar>de fördelar som ligger i ett internationelltr>samarbete där länder och folk tillsammans arbetarr>för att minska brottsligheten och för att får>samhällets rättsliga funktioner att fungera väl överr>gränserna. Det internationella samarbetet ir>lagstiftningsfrågor behöver vidareutvecklas så attr>nationella och internationella regelverk anpassasr>till dagens och morgondagens krav.r>r>Ett välfungerande rättsväsende är en grundläggander>förutsättning för det demokratiska samhället, förr>ett fungerande samhällsliv, för näringslivetsr>utveckling och för ekonomisk tillväxt.r>r>r>r>Kriminalpolitikens inriktningr>r>r>r>r>Målet för kriminalpolitiken är att minskar>brottsligheten och öka människors trygghet. Denr>kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftarr>framför allt till att upprätthålla allmän ordningr>och säkerhet, att förebygga brott och lagföra demr>som begår brott, att verkställa påföljder och ger>stöd till dem som drabbas av brott. Arbetet skallr>bygga på en helhetssyn och utgå från principen omr>alla människors lika värde och respekt för denr>enskildes integritet och värdighet.r>r>r>Enligt utskottets mening kan en framgångsrikr>kriminalpolitik bara drivas inom ramen för en allmänr>välfärdspolitik som innefattar mål om socialr>trygghet, rättvis fördelning och stärkt solidaritetr>mellan människor. Hänsynen till brottsoffren är enr>del av den helhetssyn som utskottet här gör sig tillr>tolk för.r>r>Utskottet vill också understryka betydelsen av detr>brottsförebyggande arbetet som en hörnsten i der>kriminalpolitiska strävandena. Brottsligheten måster>angripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Här ärr>vissa delar av samhällspolitiken särskiltr>betydelsefulla. Åtgärder som rör barn och ungdomar,r>alkohol och droger, arbets- och bostadsmarknaden ochr>utbildning har särskilt stor potential när detr>gäller att förebygga brottslighet. Detsamma gällerr>andra åtgärder som syftar till att motverkar>utanförskap och segregation. Det råder också allmänr>enighet om vikten av att det brottsförebyggander>arbetet koncentreras på breda åtgärder som riktarr>sig till barn och ungdom och att föräldrar, skolar>och föreningsliv engageras i det arbetet. Vidarer>måste de brott som begås leda till adekvatar>reaktioner från samhällets sida. I det ingårr>naturligtvis att ta till vara brottsoffrensr>intressen men också att det finns en human och säkerr>kriminalvård vars verksamhet inriktas på attr>motverka återfall i brott.r>r>Ett självklart krav på rättsväsendet är att brottr>utreds och att lagföring sker inom rimlig tid.r>r>Ett centralt inslag är att medborgarperspektivetr>präglar kriminalpolitiken. I det brottsförebyggander>arbetet är detta perspektiv och kravet på samverkanr>mellan myndigheter och andra berörda tydligare än pår>många andra områden. Det lokala brottsförebyggander>arbetet måste stödjas och utvecklas för att skapar>ökad trygghet i människors närmiljö. Brottslighetenr>måste angripas i samverkan med dem som berörs avr>den. Denna utgångspunkt gör sig naturligtvisr>särskilt starkt gällande i fråga omr>mängdbrottsligheten, som utgör merparten av antaletr>anmälda brott. Här har närpolisverksamheten ochr>närpolisens samarbete med t.ex. näringslivet,r>skolan, brottsofferjourer, föreningslivet och andrar>frivilligorganisationer en särskild betydelse. Detr>är således viktigt att utvecklingen av detr>problemorienterade polisarbetet inomr>närpolisområdena fortsätter och att arbetetr>kontinuerligt utvärderas och information häromr>sprids så att goda erfarenheter kommer hela landetr>till godo. Brottsförebyggande insatser ir>storstadsområdena är en mycket angelägen uppgiftr>samtidigt som det brottsförebyggande arbetet därr>ofta är mer komplicerat än i andra delar av landet.r>r>Den grova, i många fall organiserade ochr>gränsöverskridande brottsligheten måste emellertidr>angripas med andra metoder. Utskottet tänker härr>bl.a. på tvångsmedelsregleringen och på möjlighetenr>att använda modern teknik ir>kriminalunderrättelsearbetet. Också samarbetet inomr>den öppna polisen och mellan den öppna polisen ochr>Säkerhetspolisen har betydelse. Det internationellar>samarbetet har här en särskilt framskjuten roll. Avr>stort värde för insatserna mot den internationellar>brottsligheten i är samarbetet inom EU. Därr>pågår ett omfattande arbete med att förbättra såvälr>det polisiära samarbetet inom ramen för Europol somr>samarbetet på den internationellar>straffprocessrättens område, och ett samarbete pår>åklagarnivå pågår . Åklagarsamarbetetr>permanentades genom tillskapandet avr>Eurojust. , där blevr>operativ medlem , har också stärkt detr>polisiära och rättsliga samarbetet. Inom EUr>fortsätter också uppgiften med att förverkligar>åtgärdsprogrammet om genomförandet av principen omr>ömsesidigt erkännande av varandras domar och beslutr>genom nya initiativ från medlemsstaterna. Inom detr>polisiära och straffrättsliga området har samarbetetr>avseende terrorism och gränskontroll intensifieratsr>efter terrordåden i den 11 september 2001.r>r>Inom ramen för Aktionsgruppen mot organiseradr>brottslighet i genomförs ett konkretr>och praktiskt brottsbekämpande samarbete mellanr>berörda länder. Också inom ramen för FN:sr>narkotikaprogram och FN:s brottsförebyggande ochr>straffrättsliga kommission pågår ett viktigtr>utvecklingsarbete. koncentreras detr>svenska lagstiftningsarbetet på de åtgärder somr>behövs för att uppfylla 1373 (2001) - Hot mot internationellr>fred och säkerhet orsakad av terroristhandlingar somr>antogs med anledning av terroristdåden i ir>september förra året. Också inom EU pågår ettr>liknande arbete och regeringen räknar med att läggar>fram en proposition om lagstiftning underr>innevarande riksdagsår. I sammanhanget kan ocksår>nämnas att ratificerade stadgan för FN:sr>internationella brottmålsdomstol ochr>att stadgan numera trätt i kraft. Genom stadganr>inrättas en permanent internationell domstol förr>utredning och lagföring av folkmord, brott motr>mänskligheten och krigsförbrytelser.r>r>Samarbetet på internationell nivå leder alltsår>till ständigt förbättrade möjligheter att effektivtr>ingripa mot den grova brottsligheten medr>internationell anknytning. kommer svenskr>polis med fredsfrämjande uppdrag i ökad utsträckningr>att ingå som en del i humanitärt stöd ochr>utvecklingsbistånd i samband med återskapande ellerr>uppbyggnad av rättsväsendet i ett konfliktområde.r>r>I budgetpropositionen anlägger regeringen just ettr>sådant brett perspektiv på brottsbekämpningen somr>utskottet förordar. Här beskrivs också föränd-r>ringsarbetet som inte bara omfattar sådana faktorerr>som utskottet nu nämnt utan också t.ex. enr>beskrivning av myndigheternas åtgärder mot denr>särskilt allvarliga brottsligheten. En utveckling avr>verkställighetsinnehållet i det straffrättsligar>påföljdssystemet är en annan väsentlig del därr>siktet är inställt på åtgärder som skall förhindrar>återfall i brott. Ytterligare ett viktigt uppdragr>för kriminalvården är att inom ramen för en humanr>kriminalvård öka säkerheten inom anstalterna ochr>förhindra att intagna missbrukar permissioner ellerr>avviker.r>r>Utskottet vill för sin del understryka vikten avr>att bakomliggande orsaker till kriminalitetr>undanröjs och att tidiga åtgärder sätts in. Enr>huvuduppgift för kriminalpolitiken är att förhindrar>att barn och unga rekryteras till en kriminellr>livstil. Missbruk, arbetslöshet och andrar>omständigheter av social karaktär har även i övrigtr>stor betydelse för brottslighetens utveckling. Ir>sammanhanget noterar utskottet medr>tillfredsställelse att storstadssatsningenr>fortsätter. Det långsiktiga målet är att allar>stadsdelar i storstäderna skall uppfattas somr>attraktiva och trygga av sina invånare och utgörar>goda och hälsosamma livsmiljöer.r>r>Vad utskottet nu anfört hindrar naturligtvis inter>att också brottsbekämpningen har stor betydelse.r>Brottsligheten innebär ett angrepp på människorsr>liv, hälsa, integritet eller egendom och förorsakarr>lidande och otrygghet. Den medför också betydander>kostnader för enskilda och samhället och kan i sinar>grövsta uttrycksformer och i sin förlängning utgörar>ett hot mot den demokratiska rättsstaten ochr>grunderna för vår samhällsgemenskap.r>r>Utskottet delar regeringens uppfattning att enr>förhållandevis stor del av rättsväsendets resurserr>inom det kriminalpolitiska området bör inriktas pår>att förebygga och bekämpa den allvarligaster>brottsligheten som våldsbrott, narkotikabrott ochr>ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott samtr>brottslighet som drabbar särskilt utsatta personerr>eller grupper. Också grov organiserad brottslighet ir>övrigt bör enligt utskottets mening räknas hit.r>Samtidigt vill utskottet dock understryka attr>merparten av de brott som kommer till polisensr>kännedom inte har denna allvarliga karaktär. Frånr>trygghetssynpunkt är det också viktigt attr>mängdbrottsligheten förhindras och, när den ändår>förekommer, beivras. Det stora flertalet brottr>tillhör den kategorin, och de medför betydander>skador för enskilda och för samhället somr>de, också för dem som inte direkt drabbas, skapar enr>allmän känsla av olust och otrygghet.r>r>r>r>Utgiftsramen och anslagenr>r>r>r>r>Utskottets förslag i korthetr>r>r>Utskottet tillstyrker regeringens förslagr>till anslag inom utgiftsområde 4r>Rättsväsendet och avstyrker därmed ett stortr>antal motions-yrkanden om utökade resurserr>och därmed sammanhängande frågor.r>r>r>Inledningr>r>r>r>I detta avsnitt behandlar utskottet regeringensr>budgetförslag och de motioner som väckts medr>anledning av budgetpropositionen och som avserr>fördelningen på anslag inom rättsväsendet. Yrkandenar>framgår av tabell, se bilaga 3. Vidare behandlarr>utskottet en del motionsyrkanden som mer allmänt rörr>resursfrågor eller verksamhet och prioriteringarr>m.m. och som utskottet ansett bör behandlas i dettar>sammanhang.r>r>r>r>r>Utgiftsramen 2003-2004r>r>r>r>r>Regeringen föreslår i budgetpropositionen enr>utgiftsram för rättsväsendet för på 24 584r>790 000 kr.