bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Utredningen skall vara avslutad se-nast den 1 oktober 2002.Med det anförda får motionerna Sf3 yrkande 4, Sf216 yr-kande 2, Sf255 yrkande 6, Sf292 yrkandena 1 och 2, Sf295 yr-kande 2, Sf353 yrkandena 1 och 2, Sf394 yrkandena 16 och19, Sf398 yrkande 16 och Sf399 yrkandena 1, 13 och 14, L367yrkandena 21 och 22, U347 yrkande 2 och U349 yrkande 15anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks.Vad gäller motionsyrkanden om avvisningar eller utvis-ningar till vissa länder förutsätter utskottet att vid prövningenav uppehållstillståndsfrågor en bedömning av skyddsbehovetalltid sker individuellt varvid omständigheterna i det enskildafallet och situationen i hemlandet beaktas. Motionerna Sf5 yr-kande 6 och U270 yrkande 7 avstyrks med det anförda.Beaktande av hinder mot verkställighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- hinder mot verkställighet- säkert tredjelandJämför reservationerna 29 (v, fp, mp) och 30 (kd)Gällande ordningI artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr och annan omänskligeller förnedrande behandling anges följande.1. Ingen konventionsstat skall utvisa, återföra eller utlämnaen person till en annan stat, i vilken det finns anledning att troatt han skulle vara i fara för att utsättas för tortyr.2. För att fastställa huruvida sådan anledning föreligger,skall de behöriga myndigheterna beakta alla hänsyn av bety-delse, vari i förekommande fall även skall inbegripas före-komsten i den berörda staten av ett konsekvent handlings-mönster av grova, uppenbara eller talrika kränkningar av demänskliga rättigheterna.Enligt 4 kap. 12 § och 8 kap. 1 § UtlL får en avvisning ellerutvisning aldrig verkställas om det finns skälig anledning atttro att utlänningen riskerar dödsstraff, kroppsstraff eller tortyreller att utsättas för annan omänsklig eller förnedrande be-handling eller bestraffning.Verkställighet får inte heller ske till ett land där han ellerhon inte är skyddad mot att sändas vidare till ett land där per-sonen riskerar dödsstraff m.m.I artikel 33 anges att en flykting inte fåravvisas eller utvisas till ett land där hans liv eller frihet hotaspå grund av hans ras, religion, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller politiska åskådning.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att har ett an-tal klagomål mot anförts till iStrasbourg av utlänningar som nekats uppehållstillstånd. I kla-gomålen mot anförs ofta att utlänningen, om han ellerhon återsänds till sitt hemland, kommer att utsättas för tortyr.Sverige har inte fällts i i något ärende av-seende artikel 3 i . FN:s tortyrkommittéhar uttalat kritik mot i 8 fall av 16.I skrivelsen anges att fäster stor vikt vid rätten förenskilda att klaga hos internationella övervakningsorgan. Detgörs en noggrann analys av varje ärende där kritik har uttalatsmot , och på olika sätt förbättras rutinerna för hand-läggning och bedömning av asylärenden där tortyr kan ha fö-rekommit. rättar sig alltid efter beslut som fattas avEuropadomstolen och . Ingen avvisning harskett i de fall där har kritiserats.MotionerLotta N m.fl. (mp) begär i motion Sf394 yrkandena25 och 26 att en konventionsenlig definition av tortyr bör infö-ras i svensk lag så att det blir ett totalförbud mot att återsändanågon till ett land där denne riskerar att utsättas för tortyr. Mo-tionärerna anser att svenska myndigheter inte respekterarförbudet.I motion Sf398 av m.fl. (v) yrkandena 4 och10 anförs att i Europeiska kommissionens förslag till EG-direktiv om förfaranden för att bevilja eller återkalla flyk-tingstatus föreslås en möjlighet att avvisa en asylansökan omdet finns ett s.k. säkert tredjeland för sökanden. De garantiersom krävs för att tredjelandet skall anses vara säkert är dockenligt motionärerna otillräckliga och kommer att leda till storrisk för att asylsökande via "kedjeavvisningar" slutligen ham-nar i sitt hemland. Härigenom åsidosätts förbudet mot"refoulement" i . Rätten att stanna kvar ilandet medan ett överklagande prövas är fundamental i ett för-farande som gör anspråk på att vara rättssäkert, anser motionä-rerna. I direktivet tillåts emellertid medlemsstaterna att göraväsentliga begränsningar i denna rätt. Detta står enligt motio-närerna sannolikt i strid med bestämmelser i om mänskliga rättigheter.Magda m.fl. (kd) motsätter sig i motion Sf399 yrkande8 att en lista över s.k. säkra tredjeländer upprättas. Motionärer-na anser att särskilda krav bör uppställas på avvisningar till etts.k. Bland annat bör det krävas att tredjelan-det garanterar att asylansökan prövas där.Utskottets ställningstagandeFlyktingar och övriga skyddsbehövande har rätt till uppehålls-tillstånd i . Skyddsbehövande i övrigt enligt utlänning-slagen är bl.a. en utlänning som har lämnat det land som han ärmedborgare i därför att han känner välgrundad fruktan för attstraffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. I samband med prövningen av en asylansökanskall den beslutande myndigheten ta hänsyn till eventuellaverkställighetshinder. Framkommer det att beslutet inte kom-mer att kunna verkställas bör ett beslut om avlägsnande intefattas. Uppstår eller framkommer hinder mot verkställighetförst efter ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvis-ning finns dessutom regler om hinder mot verkställighet i 8kap. I 1 § anges att en avvisning eller utvisning aldrig fårverkställas till ett land om det finns skälig anledning att tro attutlänningen där skulle vara i fara att straffas med döden ellermed kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Vi-dare gäller att verkställighet inte får ske till ett land där utlän-ningen inte är skyddad mot att sändas vidare till ett land därhan skulle vara i sådan fara. Rekvisitet "skälig anledning" in-fördes i samband med en lagändring 1997 för att markera attbeviskraven inte får ställas alltför högt när det gäller påståen-den om bl.a. risk för tortyr.Utskottet kan konstatera att verkställighetshindret i 8 kap. 1§ UtlL är absolut och att svensk lag därmed till fullo överens-stämmer med och med FN:s tortyrkon-vention. Utskottet utgår från att regeringen även fortsättnings-vis noggrant granskar de fall där kritik har uttalats mot Sveri-ge.Vad gäller frågan om avvisning till s.k. säkert tredjeland villutskottet inledningsvis peka på att förslaget till EG-direktiv omförfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus inne-håller förslag till miniminormer för procedurerna och ger såle-des medlemsstaterna en möjlighet att använda sig av principenom säkert tredjeland vid prövningen av asylansökningar. Fast-ställandet av om ett land skall anses som ett säkert tredjelandskall i sådana fall ske enligt vissa principer angivna i bilaga tilldirektivet. Landet måste dessutom för den enskilde asylsökan-den betraktas som ett säkert tredjeland. Enligt principerna ibilagan kan ett land endast betraktas som ett säkert tredjelandför en enskild asylsökande om sökanden har anknytning tilleller nära förbindelser med det landet eller under en tidigarevistelse i landet har erhållit skydd av det landets myndighetereller det finns skäl att anta att sökanden kommer att få resa inpå det landets territorium på nytt och det saknas skäl att antaatt landet inte är ett säkert tredjeland med hänsyn till denasylsökandes särskilda omständigheter. Med andra ord krävsför att ett land skall anses som ett säkert tredjeland att denasylsökande där har rätt att söka asyl, att få en rättvis prövningoch inte löper risk att sändas till ett land där han riskerar att ut-sättas för förföljelse.I slutbetänkandet från Kommittén om en ny instans- ochprocessordning i utlänningsärenden (NIPU), SOU 1999:16,anges beträffande förslag om en s.k. snabbprocess att ett sådantförfarande skulle kunna komma i fråga bl.a. då utlänningenrest in från något nordiskt land eller något land anslutet tillDublinkonventionen. Förfarandet skulle även kunna tillämpasefter särskild bedömning beträffande vissa ytterligare länder.Regeringen skulle i en förordning föra upp länderna på en sär-skild förteckning. NIPU:s förslag bereds inom Regeringskans-liet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf394 yr-kandena 25 och 26, Sf398 yrkandena 4 och 10 samt Sf399 yr-kande 8.Säkra ursprungsländerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- säkra ursprungsländer- asylprotokolletJämför reservationerna 31 (v, kd, fp, mp) och 32 (kd)SkrivelsenEtt direktivförslag om miniminormer för medlemsstaternasförfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus presen-terades av kommissionen , KOM(2000) 578.Direktivet föreslås tillämpas på dem som ansöker om asyl vidmedlemsstaternas gränser och på deras territorium och före-skriver ett antal miniminormer för prövningsförfarandet, bl.a.den asylsökandes rätt till en individuell asylansökan, rätt till ettmotiverat beslut i ärendet och rätt att överklaga. Vidare be-handlas frågan om proceduren för prövning av asylansökningari sak och i en s.k. snabbprocedur. I förslaget finns det bl.a. be-stämmelser om s.k. säkra ursprungsländer (art. 31 samt bilagaII).MotionerI motion Sf398 av m.fl. (v) yrkande 9 anförsatt kommissionens förslag till EG-direktiv om miniminormerför medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkallaflyktingstatus är behäftat med allvarliga brister. Bland annatanvänds i artikel 28 begreppet "säkert ursprungsland" som enav flera grunder att avslå en asylansökan som uppenbartogrundad. Användning av detta begrepp är ägnat att undergrä-va rättssäkerheten för asylsökande från vissa länder. Motionä-rerna anser att begreppet "säkert ursprungsland" bör utmönst-ras ur direktivet.Lars m.fl. (fp) anför i motion Sf216 yrkande 1 attasylansökningar skall prövas individuellt för den enskilde påhans eller hennes egna meriter. I motionen påpekas att allastater kan kränka mänskliga rättigheter, och inget land kan perautomatik betraktas som säkert. Motionärerna anser att det ärviktigt att man inom EU inte inför begreppet säkra ursprungs-länder.Alf m.fl. (kd) anför i motion K426 yrkande 36 att idet s.k. Aznarprotokollet (asylprotokollet) har unionens rege-ringar kommit överens om att EU-medborgare inte skall kunnasöka asyl i andra medlemsländer. Motionärerna anser att över-enskommelsen innebär en oacceptabel inskränkning i rätten attsöka asyl och att regeringen bör klargöra om denkommer att verka för en ändring på denna punkt.Utskottets ställningstagandeI samband med Amsterdamfördraget påtalades behovet av ge-mensamma regler för asylprocedurer. Europeiska kommissio-nen presenterade därefter ett förslag till direktiv om minimi-normer för förfaranden för att bevilja eller återkalla flyk-tingstatus. I förslaget anges bl.a. att alla skall ha rätt att få in-formation om rätten till individuell asylansökan och att beslut iasylärenden skall vara individuella och motiverade. Två typerav förfaranden regleras, ett ordinarie och ett s.k. påskyndat för-farande. Medlemsstaterna får ha ett påskyndat förfarande omen ansökan är uppenbart ogrundad. En ansökan kan anses somuppenbart ogrundad bl.a. om sökanden kommer från ett säkertursprungsland, enligt vissa i direktivet angivna principer. I för-slagets bilaga II anges bl.a. som krav på ett s.k. säkert ur-sprungsland att det skall iaktta internationell lagstiftning om demänskliga rättigheterna och tillåta organisationer som överva-kar respekten härför, ha demokratiska institutioner, styras avrättsstatsprincipen och föreskriva ordinära effektiva rättsmedel.I regeringens faktapromemoria över direktivförslaget angesatt regeringen har för avsikt att ta hänsyn till förhandlingarnarörande förslaget i samband med sitt ställningstagande i fråganom en ny instans- och processordning i utlänningsärenden.Utskottet har i yttrande 1997/98:SfU4y till utrikesutskottetöver proposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget, beträffandedet s.k. asylprotokollet, framhållit att alltid i interna-tionella sammanhang lagt stor vikt vid att verka för en solida-risk ansvarsfördelning och för att stärka flyktingars rättsligaskydd. I yttrandet angavs att utskottet inte kunde godta någonsom helst inskränkning av och desstilläggsprotokoll och andra internationella åtaganden avseendeasyl. Utskottet delade också regeringens uppfattning att proto-kollet inte inskränker medlemsstaternas skyldigheter enligtkonventionen. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottetnoterar i detta sammanhang att i Europeiska unionens stadgaom de grundläggande rättigheterna, vilken kungjordes vid i , anges i artikel 18 atträtten till asyl skall garanteras med iakttagande av reglerna iGenèvekonventionen och i enlighet med EG-fördraget. I för-klaringen till stadgan anges att artikeln överensstämmer meddet protokoll om asyl som fogats till EG-fördraget.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf216 yr-kande 1, Sf398 yrkande 9, Sf399 yrkande 8 och K426 yrkande36.Uppehållstillstånd av humanitära skälUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om humanitära skälJämför reservation 33 (v, kd, fp)Gällande ordningEnligt 2 kap. 4 § 5 UtlL får uppehållstillstånd ges till en utlän-ning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i Sverige.MotionerMagda m.fl. (kd) anför i motion Sf399 yrkande 12 attpraxis har blivit alltför restriktiv när det gäller tillämpningenav 2 kap. 4 § 5 UtlL om uppehållstillstånd av humanitära skäl.I motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkandena 3-5efterfrågas en förändring av utlänningslagstiftningen för attmöjliggöra en tolkning av begreppet humanitära skäl enligtnormalt språkbruk. Motionärerna anser att vid bedömning avom humanitära skäl för uppehållstillstånd föreligger skall, för-utom klara medicinska vårdbehov, även vistelsetid samt integ-ration beaktas. Är barn berörda bör också integration och vis-telsetid tillmätas särskild betydelse.Per m.fl. (m) påtalar i motion Sf333 yrkande 6 att praxisför vad som är humanitära skäl för uppehållstillstånd succes-sivt blivit hårdare och hårdare.Utskottets ställningstagandeMöjligheten att få uppehållstillstånd på grund av humanitäraskäl fanns års utlänningslag. En genomgångav gällande praxis gjordes av ,SOU 1983:29. Där angavs att uppehållstillstånd undantagsvisskall kunna ges åt utlänningar som kan anföra mycket starkahumanitära skäl för att få stanna i landet. I förarbetena till 1989års utlänningslag anges i fråga om vilka personer som kan om-fattas bl.a. personer som på grund av sjukdom eller andra per-sonliga förhållanden inte bör nekas uppehållstillstånd här ellerpersoner som inte omfattas av asylreglerna men där det ter siginhumant att tvinga personen att återvända på grund av förhål-landena i det andra landet, t.ex. ett pågående krig. I utskottetsbetänkande /97:SfU5 Svensk migrationspolitik i globaltperspektiv angavs att något förslag till ändrad lagstiftning vadavser uppehållstillstånd av humanitära skäl inte lagts fram iproposition 1996/97:25. Enligt propositionen kommer, genomde nya skyddsregler som föreslås för andra skyddsbehövandeän flyktingar, humanitära skäl i fortsättningen främst att avsedem som har renodlat humanitära skäl. Utskottet kunde intefinna att uttalandet utesluter att det även i fortsättningen kanförekomma någon situation där uppehållstillstånd av politisk-humanitära skäl kan ges med stöd av 2 kap. 4 § UtlL. I ettvägledande regeringsavgörande anges att behovet av vård skallavse en livshotande sjukdom för vilken vård inte kan beredas ihemlandet eller ett handikapp av synnerligen allvarlig art. Isamband med att portalparagrafen om barnets bästa infördes1997 betonade regeringen att de humanitära skälen bör kunnavara av något mindre allvar och tyngd när ett barn berörs.Bland annat lång vistelsetid i , barnens anknytning hitoch föräldrarnas hälsa bör vägas in. Enligt ett regeringsavgö-rande kan även släktskap i kombination med skäl av humanitärart motivera ett uppehållstillstånd.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionernaSf216 yrkandena 3-5, Sf333 yrkande 6 och Sf399 yrkande 12.Uppehållstillstånd i andra fallUppehållstillstånd efter viss tidUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- uppehållstillstånd efter viss tid- uppehållstillstånd vid verkställighetshinder- gömda personerJämför reservationerna 34 (v), 35 (kd) och 36 (fp, mp)MotionerGudrun m.fl. (v) begär i motion Sf296 yrkande 2 be-slut om sådan ändring av utlänningslagen att den som väntatmer än 18 månader på ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslutskall beviljas permanent uppehållstillstånd om det inte finnssynnerliga skäl som talar däremot.Per m.fl. (m) kräver i motion Sf333 yrkande 9 kortarehandläggningstider med en maximal gräns på sex månader.Motionärerna anser att därefter bör asylsökande som samarbe-tat med myndigheterna beviljas uppehållstillstånd.Också i motion Sf357 av m.fl. (m) yrkande 2anförs att alla som väntat på att få sin asy-lansökan behandlad bör få uppehållstillstånd.I motion Sf399 av m.fl. (kd) yrkande 21 begärsförslag till tidsgräns avseende verkställighetshinder för utvis-ningsbeslut. Motionärerna anser att om ursprungslandet inte taremot sin medborgare skall uppehållstillstånd ges.Hans Stenberg och () anser i motion Sf318att det bör finnas en tidsgräns för verkställighet av avvisnings-beslut. Kan inte beslutet om avvisning verkställas inom viss tidskall, om tidsutdräkten beror på skäl som den asylsökande intekan påverka, uppehållstillstånd beviljas automatiskt.Lars m.fl. (fp) anser i motion Sf216 yrkande 25 attflyktingar som är gömda bör beviljas uppe-hållstillstånd i Sverige.I motion Sf394 av m.fl. (mp) yrkande 6 an-förs att alla gömda barn och deras familjer bör ges amnesti.Anna m.fl. (m) Sf357 begär i yrkande 1 ett tillkänna-givande om en generell flyktingamnesti. Amnesti bör kunnages alla, utom de som är misstänkta för grova brott, under enbegränsad tidsperiod.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skall varje ansökan om uppehållstill-stånd prövas individuellt. Det måste vara en rättssäker processdär samtliga omständigheter och skäl för beslutet utreds. I be-greppet rättssäker lägger då utskottet även frågan om tidsut-dräkten. Självklart får handläggningstiden inte vara orimligtlång. Utskottet har vid ett flertal tillfällen påtalat problemetmed långa handläggningstider. I sitt av godkändabetänkande /02:SfU2 föreslog utskottet enhälligt ett till-kännagivande om att regeringen bör återkomma medett förslag till ny instans- och processordning i utlänningsären-den. I betänkandet angavs att utskottet utgår från att det om-fattande beredningsarbete som har genomförts möjliggör att enproposition kan föreläggas , för riks-dagsbeslut . Utskottet kan däremot inteställa sig bakom yrkanden om att ett uppehållstillstånd skallges enbart på den grund att förflutit. MotionernaSf296 yrkande 2, Sf357 yrkande 2 och Sf333 yrkande 9 av-styrks.Ett beslut om avvisning eller utvisning upphör att gälla omdet inte har verkställts från det att beslutet vunnitlaga kraft. Om det finns hinder mot verkställighet på grund avatt utlänningen bl.a. riskerar dödsstraff, tortyr eller förföljelseav t.ex. politiska skäl eller på grund av kön eller sexuell lägg-ning innebär det regelmässigt att utlänning har rätt till uppe-hållstillstånd som flykting eller som skyddsbehövande i övrigt.Finns praktiska hinder mot verkställigheten, exempelvis då detland dit verkställighet skulle ske vägrar att ta emot utlänningenoch svårigheterna inte till någon del beror på den enskildesvägran att medverka, kan det anses strida mot humanitetenskrav att verkställa beslutet om avvisning eller utvisning. Detkan i dessa fall föreligga grund för uppehållstillstånd.Riksdagens revisorer, som har behandlat frågan om hand-läggningstider och hinder för verkställighet, har i ett förslag tillriksdagen angående uppehållstillstånd för asylsökande,2001/02:RR16, anfört att snabbare verkställighet i vissa fall ären förutsättning för att asylprocessen skall kunna avslutasinom rimlig tid som hinder för verkställighet kan va-ra en grund för uppehållstillstånd. Enligt revisorerna kan änd-ringar vara befogade för de asylsökande som inte kan återvän-da hem därför att hemlandet inte tar emot sina egna medborga-re. Revisorerna föreslår att regeringen utreder frågan om hurhinder för verkställighet av avvisningsbeslut hanteras av de be-rörda myndigheterna i syfte att klarlägga om och hur dennahantering kan förenklas och infogas i asylprocessen på ett bätt-re sätt än . Utskottet kommer att behandla revisorernasförslag senare under våren.Utskottet kan konstatera att Kommittén om ny instans- ochprocessordning i utlänningsärenden i sitt slutbetänkande SOU1999:16 behandlar möjligheten till omprövning av beslut somvunnit laga kraft samt frågan om verkställighetshinder. Betän-kandet är under beredning i . Utskottet anseratt beredningen bör avvaktas och avstyrker motionerna Sf318och Sf399 yrkande 21.Utskottet kan inte tillstyrka en ordning där personer somfått avslag på en asylansökan och som håller sig gömda för attundgå verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslutenbart på den grunden beviljas uppehållstillstånd. Prövningenav en ansökan om uppehållstillstånd skall ske individuellt iförhållande till gällande lag. Med detta avstyrker utskottet mo-tionerna Sf216 yrkande 25, Sf357 yrkande 1 och Sf394 yrkan-de 6.Uppehållstillstånd vid människohandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om offer för människo-handelJämför reservation 37 (v)MotionerI motion Ju267 av () yrkande 1påtalas vikten av att kvinnor som utsatts för trafficking bör fåtillfälliga uppehållstillstånd. Härigenom kan man enligt motio-nären säkerställa att offren kan vittna om smugglarnas brottsli-ga handlingar.Också i motionerna Ju236 av och Marga-reta () yrkandena 4 och 6 samt U349 av MargaretaViklund m.fl. (kd) yrkande 3 anförs att "traffickingoffer" börfå tillfälliga uppehållstillstånd. Vidare bör de aldrig sändas till-baka till hemlandet utan uppföljning, skydd och stöd.Gudrun m.fl. (v) anser i motion Fi219 yrkande 3 attde kvinnor som transporterats hit för sexuell exploatering skallges flyktingstatus.Utskottets ställningstagandeMed begreppet människohandel avses handel med människormed inslag av otillbörliga påtryckningar eller utnyttjanden somsyftar till någon form av exploatering av dem. I människohan-del kan ingå moment av människosmuggling, varmed avsesorganisation av illegal transport av människor över nationellagränser.Anhörigkommittén har enligt sina direktiv (dir. 2000:81) iuppgift att bl.a. utreda om möjligheterna till lagföring kan un-derlättas samt ta ställning till vilka möjligheter som finns att geoffren för människohandel rättsligt och annat stöd så att deskall kunna bistå i utredningar om brott. Kommittén skall ävenutreda på vilka grunder dessa personer kan eller framöver bor-de kunna vistas i under brottsutredningar och rätte-gångar. Kommittén skall redovisa uppdraget senast den 1 juli2002.I Europeiska kommissionens meddelande om en gemensampolitik om olaglig invandring, KOM(2001) 672, påtalas att detär viktigt att i samband med lagstiftande åtgärder mot män-niskohandel understryka att offren måste stå i centrum. Kom-missionen anger att rambeslutet om brottsoffrets ställning istraffrättsliga förfaranden som antagits säkerställeroffrets rätt till information och skydd i samband med detstraffrättsliga förfarandet. Det är emellertid också enligt kom-missionen viktigt att klargöra ställningen för offer för män-niskohandel vad gäller deras rätt till bosättning. Kommissionenhar presenterat ett förslag till direktiv om tillfälligt up-pehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandringoch människohandel som samarbetar med myndigheterna,KOM(2002) 71.Den som är offer för människohandel har utsatts för enmycket allvarlig brottslighet. Det är därför enligt utskottetsmening ytterst angeläget att offrets rätt till information, skyddoch vistelse i samband med det straffrättsliga förfarandet sä-kerställs. Utskottet anser att det pågående arbetet i och behandlingen av kommissionens förslag böravvaktas.