bet · GP01FIU19 · 2002-05-30 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.2001/02:102) SammanfattningI betänkandet behandlar finansutskottet regeringensskrivelse /02:102 Utvecklingen inom denkommunala sektorn. I skrivelsen lämnar regeringen enöversiktlig redovisning av verksamheterna ochekonomin i kommuner och landsting.Utskottet vill nu liksom tidigare framhålla attden årliga skrivelsen om utvecklingen inom denkommunala sektorn är ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation tillriksdagen.I betänkandet behandlar utskottet 4kommittémotioner med 33 yrkanden som väckts medanledning av skrivelsen samt 1 yrkande som väcktsmed anledning av ekonomiska vårproposition.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Utskottet föreslår att lägger skrivelsentill handlingarna.I betänkandet finns 9 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder rubriken överväganden föreslårutskottet att fattar följande beslut:1. Skrivelsen om utvecklingen inom denkommunala sektornRiksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:102 till handlingarna.2. Förändringar av utjämningssystemet2002Riksdagen avslår motionerna2001/02:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 16samt2001/02:Fi45 av m.fl. (m) yrkande4.Reservation 1 (m)3. Kommunala bolagRiksdagen avslår motion2001/02:Fi48 av m.fl. (fp) yrkande6.Reservation 2 (m, fp)4. Statistik om sjukvårdens produktivitetRiksdagen avslår motion2001/02:Fi48 av m.fl. (fp) yrkande7.Reservation 3 (m, kd, fp)5. Kommunernas miljöarbeteRiksdagen avslår motion2001/02:Fi48 av m.fl. (fp) yrkande11.Reservation 4 (fp)6. behandlade motionsyrkanden vadavser skolanRiksdagen avslår motion2001/02:Fi48 av m.fl. (fp) yrkande3.Reservation 5 (fp)7. behandlade motionsyrkanden iövrigtRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi45 av m.fl. (m)yrkandena 1-3 och 5-12,2001/02:Fi46 av Per m.fl. (kd),2001/02:Fi47 av m.fl. (c) samt2001/02:Fi48 av m.fl. (fp)yrkandena 1, 2, 4, 5 samt 8-10.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)Reservation 9 (fp)den 30 maj 2002På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), LennartHedquist (m), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () ochHans Hoff ().2001/02FiU19Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels skrivelse 2001/02:102 Utvecklingen inom denkommunala sektorn,dels de motioner som väckts med anledning av ärendetenligt förteckningen i bilaga 1 ochdels ett motionsyrkande om utjämningssystemet somväckts med anledning av proposition 2001/02:100 2002års ekonomiska vårproposition enligt bila-ga 1.Yttranden från andra utskottYttranden över skrivelsen samt motioner i de delarsom berör respektive utskotts beredningsområde harinkommit från- (protokoll 2001/02:42, 14§)- socialförsäkringsutskottet (protokoll 2001/02:38,4 §)- socialutskottet (2001/02:SoU6y),- utbildningsutskottet (2001/02:UbU3y).Yttrandena återfinns i bilagorna 2-5.Bostadsutskottet har avstått från att yttra sig.Utskottets övervägandenI betänkandet behandlas 4 motioner som väckts medanledning av skrivelsen. I avsnitt 1 behandlas ihuvudsak sådana yrkanden som tar upp frågor somdiskuteras i skrivelsen eller inte har behandlats avriksdagen under innevarande riksdagsår. Andramotionsyrkanden är identiska eller överensstämmertill stor del med yrkanden som behandlats underdetta riksdagsår. Dessa yrkanden behandlas gemensamtunder en och samma beslutspunkt i avsnitt 2.1 Yrkanden som behandlas ianslutning till skrivelsen1.1 Skrivelsen om utvecklingen inomden kommunala sektornSkrivelsenRiksdagen har uttalat sig ombetydelsen av en väl fungerande uppföljning av denkommunala sektorn. Regeringens årliga skrivelse,Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör medsin övergripande redovisning av läget ikommunsektorn ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation tillriksdagen.Kommunernas ekonomiska resultat uppgårenligt preliminära uppgifter till 11,5 miljarderkronor, vilket är en förbättring med 2,8 miljarderkronor . Räknas de extraordinäraposterna bort uppgår resultatet till 3,8 miljarderkronor. Detta är mindre än året innan och innebäratt den positiva resultatutvecklingen som pågåttsedan 1996 bröts . De kraftigakostnadsökningarna medförde att resultatet förkommunerna försämrades trots en gynnsamintäktsutveckling. Nettokostnaderna ökade med ca 15miljarder kronor menmed hela 2001. Det är framförallt inom utbildningsområdet och inom äldre- ochhandikappomsorgen som kostnaderna ökat.En analys av skillnaderna mellan olikakommungrupper visar att de större kommunernasammantaget har bättre resultat och att de mindrekommunerna, framför allt i glesbygden, har sämreresultat. Det tycks inte finnas något tydligtsamband mellan befolkningsförändring och resultat,även om kommuner med befolkningsökning visar ettnågot bättre resultat än de med minskandebefolkning. Enligt Svenska Kommunförbundets rapportfrån , Växa och krympa, är sambandet svagtmellan befolkningsförändring och ekonomiskt resultattrots att både minskande och ökande befolkning ledertill högre kostnader.Landstingen uppvisade ett underskott efterextraordinära poster på 2001,vilket är ett något mindre underskott än året innan.Antalet landsting med underskott har minskat, men ide landsting som uppvisar underskott har dessa ökatmätt i kronor per invånare. Underskotten i Stockholmoch motsvarar tillsammans nästan helalandstingssektorns underskott 2001. Kostnaderna harökat kraftigast inom primärvården, men ävenkostnaderna för läkemedel har ökat betydligt.Nettokostnaderna för tandvård har dock legat i detnärmaste stilla sedan 1995.Antalet anställda i kommuner och landstinginklusive timavlönade var drygt 1 miljonpersoner, varav tre fjärdedelar i kommunerna.Omräknat till årsarbetare är antalet anställda822 000.Sedan 2001 redovisar SCB statistik om sjukfrånvaroinom den offentliga sektorn. Av statistiken framgåratt kommunerna har den högsta sjukfrånvaron, följdaav landstingen. Staten har den lägsta sjukfrånvaron,också lägre än den privata sektorn. En del av denhögre sjukfrånvaron i kommuner och landsting kansannolikt förklaras av att köns- ochåldersstrukturen skiljer sig från övriga sektorer.I skrivelsen görs en analys av utjämningssystemetseffekter fördelade på län. Regeringen konstateraratt om man ser till summan av generella statsbidrag,inkomstutjämning, kostnadsutjämning ochinförandetillägg är alla län mottagare av bidragfrån staten. är det enda som har enskattekraft över riksgenomsnittet och är därförbidragsgivare till inkomstutjämningen. Övriga läntar emot bidrag från inkomstutjämningen även om detfinns kommuner med en skattekraft överriksgenomsnittet även i dessa län. De sammantagnainkomsterna för kommuner och landsting, dvs. summanav skatteintäkter, statsbidrag och utjämningvarierar per invånare.Dessa skillnader förklaras främst av skillnader iutdebitering eftersom skillnader i skattekraft i höggrad jämnas ut av den mycket långtgåendeinkomstutjämningen. Vid samma utdebitering i allalän skulle skillnaderna i skatteinkomster efterutjämning ligga i intervallet avgenomsnittet. Utjämningssystemet är ett av deviktigaste verktygen som staten har för att kommuneroch landsting i hela landet skall ges likvärdigaförutsättningar att bedriva sin verksamhet,oberoende av invånarnas inkomster och strukturellaförhållanden.Skrivelsen innehåller vid sidan av presentationenav kommunsektorns ekonomi också en genomgång av deolika kommunala verksamheterna. Regeringen skriveratt förhållandena inom hälso- och sjukvården bl.a.kännetecknas av en god medicinsk kvalitet, men attdet finns upplevda brister vad gäller tillgänglighetoch svårigheter att rekrytera och behålla personal.Vad gäller äldreomsorgen skriver regeringen att deökade resurser som tillkommit främsthar gått till äldre med omfattande vårdbehov.Andelen äldre som får hjälp i ordinärt och särskiltboende har varit i stort sett oförändrat de senasteåren. Det råder fortsatt brist på platser inomsärskilda boendeformer vilket, leder till attpersoner som bedöms ha behov av särskilt boende ändåfår avslag på ansökningar om sådant boende. Detfinns ett fortsatt stort behov av att rekryterapersonal till äldreomsorgen. Det pågår också ettomfattande utvecklingsarbete inom den kommunalaäldreomsorgen. Bland annat arbetar många kommunermed att utveckla system för kvalitetssäkring ochkvalitetsutveckling och för att förbättra stödettill anhöriga.Regeringen konstaterar att det finns brister inomhandikappomsorgen. Hälften av kommunerna saknarfortfarande ett handikappolitiskt program trots attregeringen i den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken anser att arbetet med att skapaett tillgängligt samhälle bör prioriteras.Länsstyrelsernas tillsyn visar vidare att det finnsstora brister i kommunernas sätt att skötahandläggningen och dokumentationen av utredningaroch beslut som rör enskilda personer.Kostnaderna för socialbidrag liksom antalethushåll som får socialbidrag fortsätter att minska,vilket förklaras av det förbättrade läget påarbetsmarknaden. Antalet biståndshushåll ochbiståndsmottagare var nästan nere på sammanivå som 1991.Behovstäckningen inom förskolan var god även 2001.Skolverket presenterar i rapporten utanoskäligt dröjsmål att av kommunerna i maj 2001kunde erbjuda plats i förskola eller familjedaghemtill september utan oskäliga väntetider.Beredskapen att tillhandahålla plats vardock inte lika god.Andelen elever som gick ut våren 2001med behörighet att läsa ett nationellt program pågymnasiet var densamma som , . Andelenelever som nått godkänt i alla ämnen sjönk år 2001till , från och . Av deelever som lämnade år 3 i gymnasieskolanhade slutbetyg, vilket var 3,5 procentenhetermindre än åren innan. Av dem som hade slutbetyg hadedock behörighet för universitets- ochhögskolestudier, vilket var merän år 2000.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att den årliga skrivelsenom utvecklingen inom den kommunala sektorn är ettviktigt inslag i återrapporteringen avresultatinformation till . Skrivelsen gerenligt utskottets uppfattning en bred och fylligbeskrivning av utvecklingen i kommunsektorn ochpekar såväl på områden med goda förhållanden i denkommunala verksamheten och ekonomin, som på områdensom kräver förbättringar.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse 2001/02:102 Utvecklingen inomden kommunala sektorn till handlingarna.1.2 Förändringar avutjämningssystemet 2002MotionernaI motion Fi42 av m.fl. (m) yrkande 16och motion Fi45 av m.fl. (m) yrkande4 föreslås förändringar av utjämningssystemet medverkan . Motionärerna anser att effekten avalla positiva, relativa förändringar i skattekraftskall få behållas till . Kommuner som förlorarskattekraft skall få behålla sin nuvarandebidragsnivå trots bortfallet av skattekraft.Motionärerna föreslår också särskilda regler förlandsting i syfte att förhindra att skenandeavgifter till utjämningssystemet slår motlandstingens möjligheter att erbjuda god sjukvård.Ett landsting skall erlägga högst avsin relativa skattekraft i inkomstutjämningsavgiftoch, , högst . Motionärerna anser attregeringen bör få i uppdrag att lägga fram förslagom detta i tilläggsbudget under hösten 2002.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka den stora betydelseutjämningssystemet har för att skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för landets kommuner ochlandsting. De förändringar som motionärerna föreslårskulle innebära ökade klyftor mellan landstingen,vilket utskottet inte anser vara acceptabelt.Förslagen innebär också ett brott motgrundprinciperna i utjämningssystemet, och utskottetslog fast (bet. 2001/02:FiU3, s. 34) attnågon omprövning av systemets grundprinciper inte äraktuell.Därmed avstyrker utskottet motionerna Fi42 (m)yrkande 16 och Fi45 (m) yrkande 4.1.3 Kommunala bolagMotionenI motion Fi48 av m.fl. (fp) framhållsatt användandet av bolagsformen inom kommunalförvaltning skapar flera problem, t.ex. attmedborgarnas demokratiska insyn försvåras och attdet kan uppstå intressekonflikter mellan bolagetsoch kommuninnevånarnas bästa. Bolagen kan ocksåkomma att gå med förlust, vilket kan få negativaåterverkningar på hela kommunens ekonomi och därmeddrabba den övriga kommunala servicen. Bolagenanvänds dessutom för skatteplanering genom attbolagsvinster som normalt skulle beskattas kan förasöver till andra ändamål. Mot denna bakgrund begärmotionärerna en utredning om möjligheterna förkommunerna att klara sina uppgifter utan att användakommunala bolag (yrkande 6).Finansutskottets ställningstagandeI betänkande 2001/02:FiU3 (s. 36-39) behandladesyrkanden om att kommuner i princip inte skallbedriva verksamhet i bolagsform. Utskottet hänvisadedå till behandling avyrkanden med samma innebörd (bet. 2000/01:KU6),vilka avstyrktes av konstitutionsutskottet.Finansutskottet ställer sig nu liksom bakomkonstitutionsutskottets bedömningar och anserdärutöver inte att det finns anledning att begära ensådan utredning som motionärerna förespråkar.Därmed avstyrker utskottet motion Fi48 (fp)yrkande 6.1.4 Statistik om sjukvårdensproduktivitetMotionenI motion Fi48 av m.fl. (fp) anförsatt svårigheterna att göra korrekta jämförelser avproduktiviteten inom vården har ökat. Detta får dockinte leda till, framhåller motionärerna, attproduktivitetsmätningarna upphör eller att riksdagenoch andra ansvariga får ett bristfälligt underlagför de politiska bedömningarna. Regeringen bördärför tillsammans med verka föratt produktivitetsutvecklingen i vården ,dvs. det år då de officiellaproduktivitetsmätningarna upphörde, blir bättrebelyst (yrkande 7).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet har inhämtat frånLandstingsförbundet att det statistiska underlagetför mätningar av produktiviteten inom hälso- ochsjukvården har brister. haremellertid, tillsammans med landstingen, undersenare år genomfört ett omfattande utvecklingsarbeteför att komma till rätta med bristerna istatistiken. räknar med attkunna göra produktivitetsmätningar med acceptabelkvalitet . anser motdenna bakgrund att inte behöver ta någrainitiativ i frågan.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att det är angeläget attstatistiken inom hälso- och sjukvårdsområdet ärsådan att den ger goda möjligheter att utvärderaverksamheten och ta fram bra beslutsunderlag förriksdagen och övriga ansvariga. Mot bakgrund av detomfattande utvecklingsarbete som pågår anserutskottet emellertid, i likhet med socialutskottet,att inte har någon anledning att tainitiativ i frågan.Därmed avstyrker utskottet motion Fi48 (fp)yrkande 7.1.5 Kommunernas miljöarbeteMotionenKarin m.fl. (fp) skriver i motion Fi48 atterfarenheten av de lokala investeringsprogrammeninte är god. På många håll har bidragen använts tillprojekt av mycket tveksamt värde för miljö- ochnaturvården och är exempel på metoder som inte germedborgarna valuta för sina skattepengar. Regeringentänker sig nu att de lokala investeringsprogrammenskall upphävas, men de skall i stället ersättas avnågot som kallas klimatinvesteringsprogram. Dettanya program utgör enligt motionärerna, liksom detidigare lokala investeringsprogrammen, till stordel bara en ny form av maskerade byggsubventioner.Detta bör tillkännages för regeringen.Finansutskottets ställningstagandeI motsvarande skrivelse (skr.2000/01:102) redogjorde regeringen för kommunernasmiljöarbete och framhöll då att kommunernas insatserverksamt bidrar till att förbättra miljötillståndeti landet och att detta sker dels genom lokaltmiljöarbete, dels genom tillsyn och kontroll medstöd av bl.a. . För en utförligbeskrivning av arbetet med de lokalainvesteringsprogrammen hänvisade regeringen tillskrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling.Utskottet anser att det miljöarbete som kommunernabedriver, bl.a. med stöd av de lokalainvesteringsprogrammen, är mycket värdefullt ochbidrar till att förbättra miljötillståndet i landet.Utskottet delar således inte motionärernas syn på delokala investeringsprogrammen och de föreslagnaklimatinvesteringsprogrammen , ochser ingen anledning att göra något tillkännagivandei frågan. Därmed avstyrker utskottet motion Fi48(fp) yrkande 11.2 behandlademotionsyrkandenInledningTill skrivelse 2001/02:102 har det väckts ett antalmotioner med yrkanden som är identiska eller i höggrad överensstämmer med yrkanden som riksdagenavstyrkt minst en gång under innevarande riksdagsår.Det har heller inte tillkommit nya omständighetersom enligt utskottets bedömning ger anledning attändra tidigare beslut. Dessa yrkandenåterfinns i nedanstående tabell. Flera av yrkandenakommenteras i de yttranden som finansutskottet fåttfrån ,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet ochutbildningsutskottet. Yttrandena återges i bilagorna2-5.Finansutskottets ställningstagandeSamtliga yrkanden som tas upp i nedanstående tabellavstyrks av finansutskottet med hänvisning till attlikalydande eller i hög grad överensstämmandeyrkanden har avslagits av minst en gångunder innevarande riksdagsår. Motiven till avslagenanges i den tidigare behandlingen av respektiveyrkande och upprepas därför inte i detta betänkande.Utskottet anser att inte bör omprövatidigare beslut.Därmed avstyrker utskottet nedanståendemotionsyrkanden:-----------------------------------------------------|Motions- |Yrkandetext |Behandlades|Reservation ||yrkande | | | || | |senast | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:KU14|res. 5||(m) |tillkännager för | |(m, kd,||yrkande 1 |regeringen som sin | |c, fp)|| |mening vad i motionen| | || |anförs om förstärkt | | || || | || |självstyrelse. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2000/01:FiU29,|res.14 ||(m) |tillkännager för |avsnitt |(m) ||yrkande 2 |regeringen som sin |1.10 | || |mening vad i motionen| | || |anförs om kommuners | | || |avancerade | | || |skatteplanering. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:FiU3,|res.3 ||(m) |tillkännager för |avsnitt 4 |(m) ||yrkande 3 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om det | | || |inomkommunala | | || |utjämningssystemets | | || |negativa konsekvenser| | || |för tillväxt var den | | || |än förekommer i | | || |. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:FiU3,|res.3 ||(m) |tillkännager för |avsnitt 4 |(m) ||yrkande 5 |regeringen som sin | | || |mening behovet av ett| | || |nytt statligt | | || |finansierat | | || |utjämningssystem i | | || |enlighet med vad som | | || |anförs i motionen. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:SoU13,|res.14 ||(m) |tillkännager för |s. 16-28, |(m, kd,||yrkande 6 |regeringen som sin |40-41 |c, fp)|| |mening vad i motionen| | || |anförs om | | || |tillgängligheten till| | || |sjukvård och behovet | | || |av en nationell | | || |vårdgaranti. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:SoU14,|res.2 ||(m) |tillkännager för |s. 8-11 |(m) ||yrkande 7 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om tandvården.| | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|Motions- |Yrkandetext |Behandlades|Reservation ||yrkande | | | || | |senast | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:SoU12,|res.2 ||(m) |tillkännager för |s. 7-17 |och 8,||yrkande 8 |regeringen som sin | |båda || |mening vad i motionen| |(m) || |anförs om | | || |äldreomsorgens | | || |kvalitet och behovet | | || |av valfrihet och av | | || |en nationell | | || |äldrepeng. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:SoU7,|res.10 ||(m) |tillkännager för |s. 13-16 |(m, kd,||yrkande 9 |regeringen som sin |2001/02:SoU1,|c,fp) || |mening vad i motionen|s. 56-62, |Sy1 (m)|| |anförs om |83-84, 86 | || |handikappomsorgen. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:UbU10,|res.4 ||(m) |tillkännager för |s. 16 |(m, kd)||yrkande 10|regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om maxtaxan. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:UbU1,|Sy1(m) ||(m) |tillkännager för |s. 25 | ||yrkande 11|regeringen som sin |2001/02:UbU6,|res.1 || |mening vad i motionen|s. 7-9 |(m) || |anförs om kvaliteten |2001/02:UbU7,| || |i skolan. 13 |res. 1|| | | |(m, kd)|-----------------------------------------------------|Mot. Fi45 ||2001/02:UbU10,|res.7 ||(m) |tillkännager för |s. 57 |(m, fp)||yrkande 12|regeringen som sin | | || |mening vad i motionen|2001/02:SfU15|res.1 || |anförs om åtgärder | |(m) || |för att motverka | | || |negativ segregation i| | || |invandrartäta | | || |områden. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi46 |begär att |2001/02:SkU16|res.2 ||(kd) |regeringen lägger |s. 7-12 |(kd) ||yrkande 1 |fram förslag | | || |beträffande | | || |avveckling av den | | || |statliga | | || |fastighetsskatten och| | || |förslag för | | || |kommunerna att ta ut | | || |en fastighetsanknuten| | || |serviceavgift. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi46 ||2001/02:BoU4|res. 1||(kd) |tillkännager för | |(m, kd,||yrkande 2 |regeringen som sin | |c, fp)|| |mening vad i motionen| | || |anförs om kommunala | | || |försäljningar av | | || |bostadsbolag och att | | || |de inte skall | | || |motverkas av staten. | | |-----------------------------------------------------|Motions- |Yrkandetext |Behandlades|Reservation ||yrkande | | | || | |senast | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi46 ||2001/02:FiU3,|res.9 ||(kd) |tillkännager för |avsnitt 7 |(kd) ||yrkande 3 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om att | | || |precisera, lagfästa | | || |och | | || |institutionalisera | | || |finansieringsprincipen.| | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi46 ||2001/02:FiU3,|res.4 ||(kd) |tillkännager för |avsnitt 4 |(kd) ||yrkande 4 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om | | || |tilläggsdirektiv till| | || |utredningen om det | | || |kommunala | | || |utjämningssystemet | | || |eller tillsättning av| | || |en parlamentarisk | | || |utredning för att se | | || |över | | || |utjämningssystemet. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi46 ||2001/02:FiU3,|res.10 ||(kd) |tillkännager för |avsnitt 10 |(m, kd)||yrkande 5 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om | | || |upphandling och eget | | || |val. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi46 ||2001/02:FiU3,|res.9 ||(kd) |tillkännager för |avsnitt 7 |(kd) ||yrkande 6 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om riktade | | || |bidrag. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi47 ||2001/02:FiU26|res.5 ||(c) |tillkännager för | |(c) ||yrkande 1 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om att | | || |förstärka den | | || |kommunala | | || |skattebasen. | | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi47 ||2001/02:FiU3,| ||(c) |tillkännager för |avsnitt 4 | ||yrkande 2 |regeringen som sin | | || |mening vad i motionen| | || |anförs om principerna| | || |för en översyn av det| | || |kommunala | | || |skatteutjämningssystemet.| | |-----------------------------------------------------|Mot. Fi47 ||2001/02:FiU3,| ||(c) |tillkännager för |avsnitt 7 | ||yrkande 3 |regeringen som sin |2000/01:FiU3,|res.5 || |mening vad i motionen|s. 39 |(c) || |anförs om att | | || |statsbidrag till | | || |kommunerna skall ges | | || |som fria medel och | | || |inte | | || |specialdestineras. | | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|Motions- |Yrkandetext |Behandlades|Reservation ||yrkande | | | || | |senast | |-----------------------------------------------------|Mot.