bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — Detta krav haremellertid inte alltid kunnat tillgodoses.För att stödja kommunerna i deras ansträngningar pådenna punkt bör det enligt regeringens meningföreskrivas i vallagen att en kommun som avser attsom vallokal använda en lokal som inte ärtillgänglig för fysiskt funktionshindrade, förstskall samråda med om saken. Kommunenskall därvid ange varför den gjort bedömningen attnågon annan lokal inte kan användas i stället. Förstsedan samrådet har avslutats, får kommunen besluta isaken. Om det då skulle visa sig att det inte finnsnågot annat realistiskt alternativ, är detoundvikligt att kommunen måste välja att använda denaktuella lokalen. Detta bör dock inte innebära atten väljare skall avvisas och därmed förvägras attrösta på grund av att han eller hon har ettfunktionshinder som gör det omöjligt att komma in ilokalen. Regeringen anser därför att den som av nunämnda skäl inte kan avge sin röst i vallokalen istället skall kunna göra det utanför val-lokalen till någon av valförrättarna om det kan skeunder betryggande former så att valhemlighetenbevaras.De närmare förhållanden under vilka denna form avröstmottagning kommer att ske torde variera medhänsyn till situationen i varje enskilt fall. Det ärdärför knappast möjligt att ställa upp någragenerella regler för hur röstmot-tagningen exakt skall gå till. Det kan förväntas attden centrala valmyndigheten vid allmännaval särskilt följer hur denna nya form av röstmot-tagning tillämpas i kommunerna och att myndighetentar de initiativ till t.ex. regelförändringar somgranskningen kan motivera.MotionerMotioner som väckts med anledning avpropositionenI motion 2001/02:K20 av m.fl. (s)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförs dels om etttillräckligt antal, lätt igenkännliga lokaler förpoströstning (yrkande 1), dels om öppettider ilokaler med förtids- eller poströstning (yrkande 2).Det ankommer på samhället att säkra att varjemedborgare utan svårighet kan avge sin röst. Det fåraldrig vara krångligt för medborgaren att hitta sinvallokal. Den minskning av lokaler tillgängliga förförtidsröstning eller poströstning som skett under1990-talet är enligt motionärerna allvarlig. Det ärnödvändigt att statens uppdrag till Posten ABtydligt slår fast både kravet på tillräckligt mångavallokaler och på att dessa är lätt igenkännliga ochlätt tillgängliga för medborgarna. Öppettider spelarenligt motionärerna också en viktig roll förtillgängligheten. Poströstning i andra lokaler änvanliga postkontor får inte innebära attöppettiderna begränsas. Risken är stor att en osäkerväljare som möter en stängd vallokal avstår från attrösta.I motion 2001/02:K21 av Per m.fl. (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om poströstninginför valet (yrkande 1). Moderatasamlingspartiets ståndpunkt är att röstmottagningprincipiellt bör anses vara en myndighetsuppgift sominte skall hanteras av ett enskilt bolag. Då PostenAB numera är ett enskilt bolag anser vi därför attdet kan ifrågasättas att skall vararöstmottagare. Den valtekniska utredningen föreslogatt det övergripande ansvaret för att det finnsplatser i kommunen där väljarna kan lämna sinaröster före och på valdagen skall samlas hoskommunen. Regeringen har emellertid inte föreslagiten ändring av nuvarande ordning. Regeringen anseratt det är lämpligt att göra en utvärdering avförhandsröstningen val. Lagrådet harmed anledning av ett tidigare ärende, i vilketPosten AB diskuterades som röstmottagare, haftinvändningar mot att ett enskilt företag skall varaansvarigt för en myndighetsuppgift. Motionärernadelar Lagrådets invändningar mot att Posten ABfortsättningsvis har huvudansvaret förröstmottagning för förhandsröster. Motionärernamenar att det är av största vikt attförhandsröstning även är ettlättillgängligt alternativ för röstande i deallmänna valen. En förändring i ansvarsförhållandeti enlighet med utredningens förslag bör kunnagenomföras inför valet . Ett nytt förslag,byggt på vad den ovan nämnda utredningen ochLagrådet framhållit bör, enligt motionärerna,föreläggas i sådan tid att ett nytt systemkan införas till valet . I valet ärmotionärerna beredda att acceptera regeringensförslag.I motion 2001/02:K23 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen bör återkomma med nytt lagförslag medbeaktande av de ståndpunkter som framförts imotionen angående tillgängligheten i vallokaler(yrkande 1). Motionärerna är mycket bekymrade överatt alltför många vallokaler riskerar att varastängda för människor med funktionshinder. I mångakommuner förläggs vallokalerna till skolor. Siffrorfrån handikappombudsmannen visar att i var fjärdeskola är det omöjligt för rullstolsburna att kommafram till huvudentrén. Regeringens lösning påproblemet är att funktionshindrade som inte kan tasig in i lokalen skall kunna avlägga sin röstomedelbart utanför vallokalen till någon avvalförrättarna om det kan ske under betryggandeformer så att valhemligheten bevaras. Det är enligtmotionärerna visserligen en förbättring jämfört medtidigare, när den möjligheten inte stod till buds,men det kan ändå inte vara meningen att vissamedborgare är hänvisade till att rösta på "trappan"till den ordinära vallokalen och därmed ha sämremöjligheter att ta valsedlar etc. Målet måste varaatt alla människor skall behandlas lika på valdagen;därför bör vallagen klart och tydligt uttrycka attvallokaler skall vara tillgängliga för personer medfunktionshinder.Motion från den allmänna motionstiden 2001I motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)föreslås att tillkännager för regeringenvad i motionen anförs om att alla skall ha sammamöjligheter att delta i allmänna val (yrkande 3).Staten har till uppgift att garantera landets allamedborgare lika möjlighet att delta i allmänna val.För många funktionshindrade innebär det svårigheterbara att ta sig in i vallokalen med rullstol. Detkan dessutom vara omöjligt för synskadade attgenomföra röstning på grund av sitt handikapp. Enperson som är behjälplig vid röstning borde därförfinnas till hands.Utskottets ställningstagandeKommunerna skall se till att det finns lämpligalokaler som kan användas som vallokaler. Enligtregeringens förslag till ändring av 9 kap. 4 §första stycket vallagen skall kommunen också se tillatt vallokalerna i fråga om lokalisering ochöppethållande ger väljarna goda möjligheter attrösta. Det är, enligt utskottet, viktigt attväljarna får bra möjligheter att rösta. I detsammanhanget är dels vallokalernas lokalisering,dels vallokalernas öppethållandetider av storbetydelse. Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Omkring en tredjedel av all röstning sker påpostkontor. Enligt utskottet är det viktigt attväljarnas möjlighet till förtidsröstning inteförsämras. Även andra möjligheter tillförtidsröstning än röstning på postkontor måsteövervägas, särskilt med hänsyn till denförändringsprocess som genomgår. Utskottetanser att poströstningen bör behållas samt att detär nödvändigt att Posten AB:s ansvar i dettaavseende på olika sätt tydliggörs. Den centralavalmyndigheten har det övergripande ansvaret för attpoströstningen genomförs på ett ändamålsenligt sätt.I den mån inte kan åta sig uppgiften medpoströstning anser utskottet liksomregeringen att den centrala valmyndigheten böranlita kommunerna för detta ändamål.Enligt utskottet är det, på samma sätt som när detgäller vallokalerna, viktigt att lokaler somtillhandahålls för förtidsröstning i fråga omlokalisering och öppethållande ger väljarna godamöjligheter att rösta. Regeringen avser att pålämpligt sätt låta följa upp och utvärdera årsval med avseende på bl.a. genomförandet avförtidsröstningen. Enligt utskottet bör etteventuellt förslag till ändrade bestämmelserföreläggas i sådan tid att ett nytt systemkan införas till valet . Motionerna K20yrkande 1 och 2 samt K21 yrkande 1 får, enligtutskottet, anses tillgodosedda och avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att bl.a.den som är intagen i häkte skall ha en generell rättatt rösta genom bud samt förslaget att kravet påvaraktighet i relationen vårdgivare-vårdtagare närdet gäller bud som yrkesmässigt eller på ett därmedlikartat sätt ger väljaren vård skall tas bort.Kommunen skall se till att det finns lämpligalokaler som kan användas som vallokaler. Vid dennabedömning skall bl.a. beaktas om lokalen i fråga ärtillgänglig för den som har fysiskt funktionshinder.I dag är en person som inte får tillgång tillvallokalen på grund av fysiskt funktionshinderhänvisad till att utöva sin rösträtt genompoströstning eller budröstning. Utskottet delarregeringens bedömning att detta kan upplevas somdiskriminerande. Utskottet anser att målet måstevara att alla vallokaler skall vara tillgängliga förpersoner med fysiska funktionshinder. Regeringenföreslår i 9 kap. 4 § andra stycket vallagen att enkommun får använda en vallokal som inte ärtillgänglig för fysiskt funktionshindrade väljareendast om kommunen inte kan använda en lokal som ärtillgänglig för dem och att kommunen i så fall förstmåste samråda med innan den beslutar isaken. Kommunen skall då ange varför den gjortbedömningen att någon annan lokal inte kan användasi stället. Utskottet anser att bestämmelsen geruttryck för målsättningen att endast lokaler som ärtillgängliga för fysiskt funktionshindrade skallanvändas som vallokaler. Om verkligheten emellertidär sådan att det inte finns någon lokal att tillgåsom är anpassad för fysiskt funktionshindrade fårväljaren genom regeringens förslag till ändring i 10kap. 8 § vallagen möjlighet att lämna sitt valkuvertutanför vallokalen. Detta är enligt utskottet enförbättring mot vad som gäller . Utskottettillstyrker regeringens förslag med den ändringenatt i 10 kap. 8 § andra stycket vallagen ordettryggande byts mot betryggande. Utskottet avstyrkermotionerna K23 yrkande 1 och K371 yrkande 3.UtlandsröstningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att generell rätt attbrevrösta införs för de väljare som befinnersig utomlands. bör därför antautskottets förslag till lag om ändring ilagen (1997:159) om brevröstning i vissafall. Utskottet tillstyrker härmed motionernaK21 yrkande 2, K22 yrkande 1 och K23 yrkande2.PropositionenDet vanligaste sättet att anordna röstning förväljare som vistas utomlands är röstning hos svenskautlandsmyndigheter. Röstningen kan också ske genombud. Ett annat sätt att rösta för den som befinnersig utomlands är att brevrösta. Brevröstning kan skefrån och samt från svenskt fartyg iutrikes fart. I 13 kap. vallagen finns bestämmelserom röstning hos utlandsmyndighet. I lagen (1997:159)om brevröstning i vissa finns bestämmelser ombrevröstning.Vid ordinarie val till och tilllandstings- och kommunfullmäktige samt val tillEuropaparlamentet börjar röstmottagningen hos enutlandsmyndighet tidigast före valdagen.Röstmottagningen pågår så länge att de valkuvert sommyndigheten har tagit emot kan vara hos den centralavalmyndigheten senast klockan 12 dagen förevaldagen.Brevröstning från eller får sketidigast före valdagen och senast dagenföre valdagen. Brevröstning från ett fartyg får sketidigast före valdagen och senast dagenföre valdagen. En brevröst skall skickas med post iså god tid att den kan beräknas vara den centralavalmyndigheten till handa senast dagen eftervaldagen.Den centrala valmyndigheten bestämmer efter samrådmed hos vilka svenskautlandsmyndigheter som röstmottagning skallanordnas. chef bestämmer när ochvar röstmot-tagningen skall anordnas. Röstmottagare ärutlandsmyndighetens chef, eller den person som haneller hon utser.Den centrala valmyndigheten ansvarar för att deväljare som befinner sig i eller Tysklandskall kunna brevrösta. Myndigheten skickarbrevröstningsmaterial - kuvert och partimarkeradevalsedlar för vart och ett av de partier som ha rätttill gratisutläggning av valsedlar - till de väljaresom i röstlängden har adress i ellerTyskland. Den som tillfälligt vistas i något avdessa länder kan beställa motsvarandebrevröstningsmaterial från den centralavalmyndigheten eller från något avröstmottagningsställena i dessa länder.BrevröstningEnligt regeringen finns det vissa skäl som talar föratt brevröstningen skulle kunna utvidgas. Samtidigtmåste beaktas att brevröstningen har påtagliganackdelar. Dessa har också påpekats av fleraremissinstanser.Vid den nuvarande vallagens tillkomst anförderegeringen följande (prop. 1996/97:70 s. 148):En fråga är om utlandsröstningen bör underlättasgenom att brevröstningen utvidgas till attomfatta all utlandsröstning. Mot en sådanutvidgning talar det faktum att brevröstningstrider mot vårt valförfarandes grundläggandeprinciper när det gäller möjligheten attgarantera väljarens valhemlighet men också närdet gäller valförfarandets tillförlitlighet ochsäkerhet. När det gäller tillförlitligheten kanbrevröstningen ifrågasättas framför allt på grundav att en hög andel brevröster underkänns, ochnär det gäller säkerheten så måste man räkna medatt en generell möjlighet att brevrösta skulleinnebära en ökad risk för att röster försvinner ipostgången.Enligt regeringens mening bör man inte göranågot avsteg från det normalaröstningsförfarandet för att kunna tillgodose ettrelativt litet antal röstande utan att mycketstarka skäl talar för det. Sådana skäl kan t.ex.vara att väljaren inte annars kan rösta eller attdet medför mycket stora praktiska, ekonomiskaeller administrativa resurser. Regeringen villdärför i princip inte ställa sig bakom enutvidgning av möjligheterna att brevrösta tillländer där ordinär röstning är möjlig.Regeringen finner inte att det finns anledning attnu göra någon annan bedömning. Brevröstningensomfattning bör därför inte ändras.Rådet har föreslagit en justering av 7 och 9 §§brevröstningslagen. Bakgrunden är attRiksskatteverket framfört att den bestämmelse i 7 §som stadgar att en brevröst får göras i ordningsenast dagen före valdagen borde tas bort eftersomdet inte finns någon garanti för att en brevröst somgörs i ordning så sent hinner fram till den centralavalmyndigheten och att bestämmelsen därför ärvilseledande. Av 9 § samma lag framgår attbrevrösterna skall postas i så god tid att de kanberäknas vara framme hos den centrala valmyndighetensenast dagen efter valdagen. Enligt Riksskatteverketborde bestämmelsen ändras så att det i stället angesatt brevrösten skall postas i så god tid att denberäknas vara den centrala valmyndigheten till handasenast lördagen före valdagen. Regeringen anslutersig till denna bedömning.Tioårsgränsen för rösträttDen infördes det nya röstlängdsreglerför utlandssvenskar. Den särskilda röstlängden togsdå bort. I stället skall utlandssvenskarna tas upp isamma röstlängd som övriga väljare, i de valdistriktsom de tillhörde när de utvandrade. Bestämmelsernaom röstlängdsregler för utlandssvenskar finns i 7kap. vallagen och i övergångsbestämmelserna tillvallagen. Utlandssvenskar tas automatiskt upp iröstlängd på grundval av de uppgifter som finns ifolkbokföringen. Detta gäller efterutflyttningen. För dem som pånytt anmäler att de vill finnas i röstlängden börjaren ny tioårsperiod att löpa. Med en sådan anmälanjämställs också två andra handlingar, dels enskriftlig anmälan om adress från en utlandssvensktill en skattemyndighet, dels en avgiven röst frånen utlandssvensk som inte tagits upp i en röstlängdmen som i övrigt uppfyller kraven för rösträtt. Skerdetta senare än före valdagen, dvs. efterkvalifikationsdagen, är personen i fråga inteberättigad att rösta i det aktuella valet men denavgivna rösten innebär att väljaren för de kommandetio åren kommer att tas upp i röstlängd.Motivet till tioårsregeln är att uppgifterna iröstlängden skall kunna hållas aktuella så att inteden som avlidit eller den som förlorat sitt svenskamedborgarskap står kvar i längden (prop. 1996/97:70 s. 137 f.).Antalet röstberättigade utlandssvenskar uppgårtill omkring 90 000 personer. För ca 50 000 av demfinns adressuppgifter. Omkring 5 000 av adressernaär inaktuella och utsänd information och röstkortkommer i retur.När det nya röstlängdssystemet för utlandssvenskarinfördes framhöll regeringen, med hänvisning tillatt avsikten var att så många utlandssvenskar sommöjligt skall kunna rösta, att det är angeläget attreglerna utformas på ett sådant sätt atträttsförluster för denna grupp av väljare undviks.Det bedömdes inte som möjligt att kunna nå allaväljare med information om de nya reglerna. Detansågs därför angeläget att de nya reglerna fick enutformning som fångade upp så många som möjligt avdessa väljare.I dag går det på sin höjd att nå hälften av demsom nu riskerar att inte tas med i röstlängd meddirektadresserad information om vad de behöver göraom de vill finnas kvar i röstlängden och därmedbehålla sin rösträtt.Med hänsyn till vad som sagts skulle det kunnaövervägas att ta bort tioårsgränsen förutlandssvenskarnas rösträtt. En sådan åtgärd skulleytterligare förbättra möjligheterna förutlandssvenskarna att utnyttja sin rösträtt iSverige. Mot en sådan åtgärd talar att gallrings-regeln motverkar att den som avlidit eller den somhar förlorat sitt svenska medborgarskap står kvar iröstlängden . Det finns med ettautomatiserat system för röstlängder förutlandssvenskarna en viss risk för att röstning kanske i den avlidnes ställe eller att den som harförlorat sin rösträtt ändå röstar. Även omgallringsregeln inte förhindrar alltröstmissbruk, stoppar den dock definitivt alltmissbruk när perioden löpt ut. Detta resonemangligger också till grund för att gallringsregelninfördes för utlandssvenskarnas rösträtt.Enligt regeringens mening fyller tioårsgränsen förutlandssvenskarnas rösträtt en praktisk funktion närdet gäller att hindra missbruk av rösträtten. Denbör därför behållas.Motioner som väckts med anledning avpropositionenI motion 2001/02:K21 av Per m.fl. (m)föreslås att beslutar att brevröstningskall göras generell för utlandsröstning i enlighetmed vad som anförs i motionen (yrkande 2). I denvaltekniska utredningen framfördes förslag om attgöra möjligheten att brevrösta generell förutlandssvenskar. Regeringen har dock valt att inteföreslå en utvidgning av möjligheten att brevrösta.Anledningen till att möjligheten att brevrösta försvenskar som befinner sig i och Schweizinfördes var att det tidigare inte var möjligt attgenomföra någon röstmottagning på de svenskakonsulaten och beskickningarna i dessa länder.Motionärerna anser att det inte ärbesvärligare för väljare som befinner sig i Tysklandeller att ta sig till en utlandsmyndighet änför väljare som befinner sig i andra länder. vara svårare för väljare som befinner sig iandra länder att ta sig till röstmottagningsställen.USA och är två exempel. Även om det kanfinnas vissa invändningar mot brevröstning delar viutredningens ståndpunkt och menar att det skallinföras en generell möjlighet för utlandssvenskaratt brevrösta.I motion 2001/02:K22 av m.fl. (kd)föreslås att beslutar genom förändring avvallagen att brevröstning för utlandssvenskar skallvara generell i enlighet med det lagförslag somValtekniska utredningen (SOU 2000:15)angivit i sitt betänkande (yrkande 1). Väljare somvistas i och eller ombord på ettsvenskt fartyg i utrikes fart får brevrösta.Brevröstning har införts för väljare som vistas idessa länder till följd av att det tidigare i dessabåda länder inte har kunnat genomföras någonröstmottagning på de svenska konsulaten ochbeskickningarna. Båda dessa länder har numeraförklarat sig kunna tillåta att röstmottagning skervid svenska utlandsmyndigheter. Brevröstningen harändå behållits som ett alternativ parallellt medröstmottagning på utlandsmyndigheten. De svårighetersom kan föreligga för väljare i och Tysklandatt ta sig till en utlandsmyndighet för att rösta ärinte större än de svårigheter som väljare har vilkabefinner sig i andra länder. Enligt är förhållandena på många platser sådanaatt det inte går att rösta eller att avstånden är såstora att det i praktiken blir omöjligt att delta ivalet utan mycket stora uppoffringar från denenskilde väljaren. Utredningen föreslår attbrevröstning utvidgas till att omfatta allutlandsröstning. Möjligheten att rösta hosutlandsmyndighet skall finnas kvar. Regeringen haravvisat förslaget av byråkratiska skäl. De skälen ärenligt motionärerna inte hållbara ur etträttviseperspektiv. Vallagen bör ändras enligtValtekniska utredningens förslag.I motion 2001/02:K23 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ombrevröstning (yrkande 2). Motionärerna anser attfördelarna med att kunna brevrösta uppväger deeventuella nackdelar som finns, t.ex. att rösterförsvinner i postgången. Motionärerna anser inteheller att bestämmelserna skall ändras så attbrevrösterna skall postats i så god tid att deberäknas vara den centrala valmyndigheten till handasenast lördagen före valdagen. Motionärerna villbehålla nuvarande bestämmelse om att brevröstenskall vara den centrala myndigheten till handasenast dagen efter valdagen.Valmyndigheten har i yttrande ,på utskottets begäran, uttalat sig om de eventuellaproblem som myndigheten anser föreligga om rätt tillgenerell brevröstning för alla väljare utomlandsinförs till valet . har anförtbl.a.Ett brevröstningsmaterial skickas tillutlandssvenskarna enligt folkbokföringsregistretsinnehåll /juni. Materialet skulle bestå averforderliga kuvert, en "blank" valsedel,instruktion för hur brevrösten ska göras iordning samt ett adresskort som är förtryckt medpreliminära röstlängdsuppgifter. Deröstlängdsuppgifter som är av intresse ärutlandssvenskens personnummer samt uppgift omtill vilket valdistrikt vederbörande kommer attföras i röstlängden. Med ett sådant adresskortblir brevrösten lätt att sortera hosValmyndigheten. Brevrösten behöver heller inteinnehålla ett röstkort. Genom samarbete medRiksskatteverket och skattemyndigheterna skullede som utvandrar maj/junikunna få brevröstningsmaterial tillgängligt påambassader och konsulat. De som vistas i utlandetutan att ha utvandrat bl.a. studerande kanValmyndigheten försöka nå med information genomstudentkårer, studenttidningar o. dyl.Servicen till utlandssvenskarna är endastbegränsad på det sättet att det bara sänds med enblank valsedel som de kan skriva sitt partis namnpå. Att plocka samman partivalsedlar för t.ex.alla partier med mer än en % av rösterna iriksdagsvalet anser vara enalltför kostsam och tidsödande åtgärd.Valmyndigheten kommer att lägga ut alla beställdavalsedlar på hemsidan och det finns därmedmöjlighet att skriva av rätt partibeteckning.Valnämnden skall granska brevrösterna vid sinpreliminära granskning av rösterna på onsdagenefter valdagen. Det kan antas att antaletbrevröster kommer att öka. För de flesta kommunerär ökningen säkerligen marginell. Förstorstäderna med många utvandrade kan det dockbli nödvändigt att förstärka organisationen såatt i sin tur hinner räkna"onsdagens" riksdagsröster samma dag.Valmyndigheten kommer i så fall att göra dekommuner där en förstärkning bedöms nödvändiguppmärksamma på detta.Om detta är en godtagbar lösning anserValmyndigheten att det inte finns hinder mot attinföra utvidgad brevröstning redan vid årets val.Utskottets ställningstagandeDet vanligaste sättet att ordna möjlighet förväljare som vistas utomlands att rösta är attanordna röstmottagning hos svenskautlandsmyndigheter. Det andra sättet är attbrevrösta. Även om det kan finnas vissa invändningarmot brevröstning anser utskottet att det skallinföras en generell möjlighet för väljare attbrevrösta utomlands. Möjligheten att rösta hosutlandsmyndighet skall självklart finnas kvar.Riksdagen bör därför bifalla motionerna K21 yrkande2, K22 yrkande 1 och K23 yrkande 2.Enligt regeringen bör det göras en justering av 7och 9 §§ lagen (1997:159) om brevröstning i vissafall.