bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Antalet deltagare iaktivitetsgarantin uppgick i mars i årtill drygt 37 500 personer.Arbetsmarknadsutskottet anför i sittbetänkande om arbetsmarknadspolitiskafrågor (2001/02:AU5) att det inom ramenför aktivitetsgarantin bör vidtasytterligare insatser för de personer sombefinner sig långt från den reguljäraarbetsmarknaden. Regeringen anger också ivårpropositionen att den avser återkommatill i dessa frågor.Riksdagen beslutade också omen relativt omfattande reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Reformeringeninnebar bl.a. att försäkringens roll somomställningsförsäkring förtydligades.Kraven på den arbetslöse tydliggjordessamtidigt som rättssäkerheten för denenskilde förstärktes.I förra årets vårproposition och ibudgetpropositionen föreslogregeringen ett antal nya åtgärder för atthöja arbetsutbudet, öka sysselsättningenoch förbättra tillväxtmöjligheterna ialla delar av landet. Bland annatpermanentas fr.o.m. de extra 700miljoner kronor som Arbetsmarknadsverketde använt för tillfälligpersonal vid arbetsförmedlingarna.Förstärkningen skall bl.a. användas föratt förbättra kvaliteten iaktivitetsgarantin, kontakterna medarbetsgivarna och de individuellahandlingsplanerna. För att minskadeltidsarbetslösheten har 100 miljonerkronor avsatts under perioden 2002-2004.Från och med i år inrättas ytterligaremotsvarande 1 000 lönebidragsplatser såatt fler arbetshandikappade får möjlighetkomma ut på arbetsmarknaden. minska tendenserna till flaskhalsaroch arbetskraftsbrist istorstadsregionerna har ett tidsbegränsatinvesteringsbidrag införts för att ökaproduktionen av främst små och medelstorahyreslägenheter. I februari i årpåbörjades en försöksverksamhet med etts.k. Friåret innebär att anställdpersonal skall få möjlighet att ta ledigtupp till under förutsättning attarbetsgivaren anställer enperson som varit arbetslös som vikarie.Försöket skall hålla på till december2004 och omfattar tolv kommuner -, , , ,, , , ,, , och Åmål.Satsningarna på utbildning och kompetenshöjer arbetskraftsutbudetTill insatserna för att ökaarbetskraftsutbudet och minska riskernaför inflationsdrivande flaskhalsar skallenligt utskottets mening också läggas dereformer och de medel som satsas på atteffektivisera och öka utbildningen ochkompetensutvecklingen. I anslutning tilldetta vill utskottet erinra om attregeringen presenterade ettförslag om system för individuellkompetensutveckling. Systemet skallenligt planerna träda i kraft den 1 juli2003 och bygger på att den enskildeindividen skall kunna göra avdragsgillainsättningar på ett kompetenskonto.Dessutom genomförs under perioden2001-2003 ett program för att ökainvandrarnas deltagande påarbetsmarknaden. Bland annat förstärksden kompletterande utbildningen förarbetslösa invandrare med utländskutbildning inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Vidare genomförs enkompletterande utbildning för personermed utländsk utbildning inom lärarområdetoch inom teknik och naturvetenskap. valideringen av utländskyrkeskompetens har utökats, och enförsöksverksamhet med alternativplatsförmedling för invandrare prövas.Ytterligare åtgärder är attHögskoleverket fått i uppdrag attanalysera hur högskolans utbildningsutbudbättre skall kunna anpassas tillarbetsmarknadens behov. Enligt utskottetsmening bidrar också maxtaxan ibarnomsorgen och de skattesänkningar försärskilt låg- och medelinkomsttagare somgenomförts tillatt öka utbudet av arbetskraft. Vidarekan också den införda möjligheten attfortsätta att arbeta ålderbidra till stigande sysselsättning.I anslutning till diskussionen omarbetsmarknaden vill utskottet kommenteradet påstående som görs i bl.a. motionernaFi36 (m) och Fi37 (kd) om att denkraftiga sysselsättningsökningen sedan1997 är en bubbla eftersom sjukfrånvaronökat starkt . Enligtmotionärerna i Fi36 (m) svarar ökningenav sjukfrånvaron för tre fjärdedelar avsysselsättningstillväxten.Enligt utskottets mening är de senasteårens dramatiska ökning av antaletsjukskrivna ett mycket allvarligtproblem. Utskottet tar i kommande avsnittupp olika åtgärder för öka hälsan och ökaandelen människor i arbete. Däremot ärbeskrivningen i Moderata samlingspartietsmotion missvisande. Enligt SCB:s AKU-undersökning, vilken är den officiellasvenska arbetsmarknadsstatistiken, stegsysselsättningen förstakvartalet till fjärde kvartalet 2001med eller ca 360 000 personer.Under samma period ökade antalet personeri arbete (dvs. sysselsatta exklusive desom varit frånvarande )eller ca 239 000 personer.Skillnaden på eller123 000 personer förklaras av ökadfrånvaro av olika slag, däribland framförallt sjukfrånvaro.Innan utskottet övergår till attdiskutera lönebildningen vill utskottetbestämt avvisa förslaget i Folkpartietliberalernas motion Fi39 och motion Fi36(m) om att skära ned AMS verksamhet föratt i stället bl.a. lägga utjobbförmedlingsverksamhet på t.ex.privata vinstdrivande bemanningsföretag.Utskottet vill också starkt avvisa deomfattande nedskärningar av AMS olikaprogram som t.ex. föreslåri motion Fi38. Om motionernas förslaggenomfördes skulle situationen för mångaarbetslösa försämras på ett mycketallvarligt sätt.Lönebildningen spelar stor roll förtillväxten och sysselsättningenOm sysselsättningsmålet skall kunna nåsoch tillväxten fortsätta att stiga i nivåmed utvecklingen i slutet av 1990-taletoch är det enligtutskottets mening av avgörande betydelseatt den svenska lönebildningen fungerarväl och att löneökningarna i allasektorer av ekonomin ligger på en rimlignivå. Om de totala lönekostnaderna ökarsnabbare än produktiviteten riskerar densvenska ekonomin att hamna i enöverhettningssituation med stigandeinflation, räntehöjningar, svagaretillväxt och ökad arbetslöshet som följd.I ett sådant läge äventyras ocksåutrymmet för framtida reformer ochskattesänkningar, vilket framgår tydligtav regeringens olikautvecklingsalternativ -högtillväxtalternativet ochlågtillväxtalternativet - ivårpropositionen.Enligt utskottets mening är degrundläggande förutsättningarna för enbra fungerande svensk lönebildning goda.Förtroendet för låginflationspolitikenbland ekonomins olika aktörer är hög,vilket innebär att risken minskat för attavtalade löneökningar skall gröpas ur aven kraftig och okontrollerad inflation.Löntagarna har också under de senasteåren fått historiskt högareallöneökningar trots att de nominellalönepåslagen varit måttfulla. Sedanmitten av har reallönernastigit med i genomsnitt perår. Det kan jämföras med utvecklingenunder då reallönerna var istort sett oförändrade som denominella löneökningarna ökade dubbelt såmycket som . Tilldet kommer att företagen ocharbetsgivarna är medvetna omsvårigheterna att vältra över stigandelönekostnader på konsumenterna. Utskottetkan i det här sammanhanget ävenkonstatera att lönebildningensinstitutionella omgivning har förändratspåtagligt . Inom t.ex.industrin och inom delar av handeln harnya samarbetsavtal tecknats. Avtalenutgör den ram inom vilkenavtalsförhandlingarna bedrivs. inrättats, varsuppgift är att understödja avtalsparternai deras strävan att uppnå både en stabilreallöneutveckling och en snabb ochuthållig uppgång i sysselsättningen.En stor del av arbetsmarknaden omfattasav de avtal som slöts under förra året.Merparten av avtalen är fleråriga. Deslutliga resultaten av dessa avtal kommeratt få en avgörande betydelse förutvecklingen på den svenskaarbetsmarknaden. Det framgår inte minstav den årliga rapport om desamhällsekonomiska förutsättningarna förlönebildningen i () publicerade islutet av . Rapporten tas frampå uppdrag av regeringen, och KIkonstaterar att under de närmasteåren skulle behöva komma ned i enlöneökningstakt på runt 3-3,per årför att uppnå en fortsatt gynnsamutveckling, med fortsatt stigandesysselsättning och minskad arbetslöshet.Trots den svagare tillväxten steg dockde nominella lönerna merän i slutet på 1990-taletsamtidigt som inflationen började stiga.Lönerna steg , enligtMedlingsinstitutets preliminäraberäkningar, bl.a. till följd av en ökadlöneglidning i bygg- ochtjänstesektorerna. Det är omkring 1procentenhet högre än de sammantagnalöneökningarna i euroområdet under förraåret. En sådan utveckling kan i sinförlängning dämpa både ekonomins ochsysselsättningens tillväxtkraft.Avmattningen i konjunkturen innebär attriskerna för flaskhalsar och överhettningpå vissa delar av arbetsmarknadenminskat. Men som utskottet redovisattidigare finns fortfarande en omfattandebrist på arbetskraft inom vissayrkeskategorier, och när konjunkturenåter vänder upp ökar risken för ett tryckuppåt på lönerna för de mesteftertraktade grupperna påarbetsmarknaden och i de snabbast växandedelarna av landet. Detta kan få tilleffekt att löneglidningen ökar mer än vadsom ingår i de olika avtalen påarbetsmarknaden.Enligt utskottets mening hararbetsmarknadens parter ett särskiltansvar för att löneökningarna inteöverskrider vad som är samhällsekonomisktförsvarbart.ArbetsrättenNär det gäller arbetsrätten är detutskottets principiella uppfattning attdet i många fall finns en felaktigföreställning om att en försvagning avarbetsrättslagstiftningen skulle ge storapositiva effekter på tillväxten ochsysselsättningen. Enligt en studie avarbetsrätten i olika som OECDpublicerade i Employment Outlook sommaren1999 har arbetsrättens utformning ingastörre effekter på den totalasysselsättningen eller den totalaarbetslösheten i ett land. Möjligtvis kanutformningen av arbetsrätten i viss månpåverka den demografiska sammansättningenav arbetslösheten och sysselsättningen,t.ex. att en viss grupp av människor ihögre grad än andra drabbas avarbetslöshet om t.ex. arbetsrätten ärkraftigt reglerande. Enligt är dockden effekten statistiskt sett osäker.Företagen och globaliseringenInnan utskottet går in på frågorna kringkonkurrens och företagsklimat villutskottet kort kommentera diskussionen ibl.a. motionerna Fi36 (m) och Fi37 (kd)om försäljningar av företag till utlandetoch ökat utlandsägande. Statistiskauppgifter från olika centralbanker ochandra finansiella organisationer visaratt det pågår en omfattande globaliseringav ägandet och produktionen och eninternationell omstrukturering inäringslivets olika branscher. Bådeingående och utgående direktinvesteringaroch s.k. portföljinvesteringar har ökatmycket kraftigt ,även om en viss avmattning noterats under2001 och till följdav den svaga konjunkturen och nedgången iIKT-sektorn.Enligt utskottets mening är detutomordentligt viktigt attglobaliseringens och det ökadeutlandsägandets effekter på ekonomin,näringslivet och sysselsättningen nogaföljs och analyseras. Frågan äremellertid inte unik för . Runt omi både och övriga industrivärldenpågår en intensiv debatt om utländskaförvärv, företagsutflyttningar,sammanslagningar och företagsklimat.Debatten är emellertid ofta osaklig ochonyanserad och ibland rent av behäftadmed undergångstoner. Enligt utskottetsmening finns det mycket som tyder på attutländska investeringar i kanspela en viktig roll för utvecklingen isvensk ekonomi. I många fall tillför nyainternationella ägare nytt kapital, nykompetens och nya förutsättningar för enökad expansion.Bilden av en ödesmättad utförsäljningav svenska företag måste kompletteras medatt även svenska företag i storutsträckning köper utländska företag föratt stärka sin ställning och kompetens.Enligt Riksbankensbetalningsbalansstatistik har svenskaföretag under perioden 1995-2001direktinvesterat i utlandet för omkring129 miljarder kronor mer än vad utländskaföretag direktinvesterat i (idessa siffror har den jämbördigafusionen mellan rensatsbort eftersom Astras innehav i Zeneca ärbokfört som ett portföljinnehav ochdärmed inte registrerat idirektinvesteringsstatistiken medanZenecas innehav i är registreratsom en direktinvestering).För att ytterligare nyansera debattenvill utskottet även referera enenkätundersökning som () gjortbland de större medlemsklubbarna medanledning av debatten om utflyttning avsvensk industriproduktion. Enligt enkätenvar det likamånga företag som flyttade in verksamhettill som det var företag somflyttade ut verksamhet till andra länder.Utskottet vill i anslutning till fråganom globaliseringen också erinra om attregeringen tillsatt en utredning ominternationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtidaskattestruktur. Enligt planen skallutredningen presentera sittslutbetänkande i november 2002.Sverige - en av världens främsta IT-nationerUtlandets kraftigt stigande intresse förSverige, svenska företag och svensktnäringsliv beror till en del på Sverigesframgångar inom IT-sektorn. Vid sidan avdirektinvesteringar i svenska IT-företagsker ett betydande inflöde av utländskainvesteringar och kapital när det gällerforskning och utveckling inom IT. Även omden s.k. IKT-sektorn (sektorn förinformations- och kommunikationsteknik)för tillfället karakteriseras av kraftigavmattning och omstrukturering kommer IT-sektorn att få stor betydelse för Sverigeoch den svenska tillväxten framöver. Etttydligt bevis på sektorns betydelse förden svenska ekonomin är den oro ochosäkerhet som det senaste årets problem iföretaget skapat.Helt avgörande för , den svenskatillväxten och sysselsättningen är attSveriges konkurrenskraft är hög ochföretagsklimatet gott. Till skillnad motvad som hävdas i motionerna Fi36 (m),Fi37 (kd), Fi38 (c) och Fi39 (fp) anserutskottet att det grundläggande klimatetför företagande, expansion och högresysselsättning är gott.De offentliga finanserna har sanerats,vilket har gett en stabil och hållbarmakroekonomisk situation. Räntorna harsjunkit kraftigt både i förhållande tilltidigare och tillräntenivåerna under 1970- och 1980-talen.Under det senaste åren har också desvenska obligationsräntorna legat påungefär samma nivå eller enbart någoneller några tiondelar över de tyskaobligationsräntorna. Under det senasteårets turbulens på valuta- ochräntemarknaderna med bl.a. sjunkandevärde på den svenska kronan har dockskillnaden mot de tyska räntorna stigittill . Det kanjämföras med ett räntegap mot Tysklandsommaren 1994 på mellan 4 och 5procentenheter. Innebörden av dennautveckling är att svenska företag ochhushåll kan finansiera sig till ungefärsamma kostnad som de tyska kan. Detstimulerar både företagens investeringaroch den inhemska efterfrågan.En annan mycket viktig del i tillväxts-och företagsklimatet är att inflationensjunkit kraftigt, till en nivå som tidvisunderstigit den i våra viktigastekonkurrentländer. Om man bortser frånutvecklingen har löneökningarnaunder varit relativtmåttliga, trots en hög tillväxttakt ochatt sysselsättningen stigitmed omkring 360 000 personer. Bland annatsom en följd av denna utveckling har desvenska företagen markant ökat sina andelar påvärldsmarknaden som ickekonjunkturkänsliga kunskapsintensivabranscher ökat sina andelar av svenskexport. På grund av den svagainternationella efterfrågan förloradeemellertid den svenska industrin andelarunder , speciellt inom IKT-området.Som utskottet redovisat tidigare är detav avgörande vikt att pris- ochlöneökningarna i den svenska ekonominförblir måttliga och i nivå med vårakonkurrentländer för attkonkurrenskraften skall kunna bevaras ochsysselsättningen stiga ytterligare.Konkurrensklimatet förbättrasUtskottet konstaterar vidare attkonkurrensen och ekonominstillväxtvillkor har förbättrats under detsenaste decenniet.Regeringen presenterade ibudgetpropositionen ytterligareåtgärder för att öka konkurrensen ochpressa ned den svenska prisnivån.Regeringens strävan är att de svenskakonsumentpriserna skall sjunka till dengenomsnittliga prisnivån i EU. en proposition på bordom en skärpning av konkurrenslagen föratt skapa effektivare regler förbekämpning av karteller. Vidare skallgasmarknaden öppnas för konkurrens 2003och ytterligare åtgärder vidtas för attöka konkurrensen på elmarknaden, inomfjärrvärmeområdet samt inominrikesflyget. Regeringen har dessutomgett i uppdrag attdjupare analysera konkurrensen inom t.ex.bygg- och bostadssektorn,livsmedelsbranschen och påfinansmarknaden. Vidare har en kommissiontillsatts om konkurrensen, kvaliteten ochkostnaderna i byggsektorn. Enligtplanerna skall kommissionen avlämna ettslutbetänkande . Till dettakommer det arbete som pågår inom EU föratt öka konkurrensen på den inremarknaden för att EU i enlighet med dens.k. Lissabonstrategin skall bli världensmest dynamiska och konkurrenskraftigaekonomi . Bland annat kannämnas att det inom EU pågår en processmed att öppna el- och gasmarknaderna samtatt öka konkurrensen på transport- ochpostområdena.Sverige - en framstående kunskapsnationEnligt utskottets mening är den svenskaföretagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv. Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften ärhög och ökar ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetens somregeringen vidtar i alla delar avutbildningssystemet. skallkonkurrera med kompetens och välutbildadarbetskraft. Enligt är detland i världen som investerar mestresurser i kunskap som andel av BNP, ochutgångspunkten är att även ifortsättningen skall vara världensfrämsta kunskapsnation. I samband medbudgetpropositionen beslutadedärför om kraftigt utökaderesurser till skolan. ökarresurserna med jämförtmed , och därefter ökartilldelningen med per årfram tills nivån nås.Denna resursförstärkning gör att dett.ex. kan anställas ytterligare 15 000lärare eller annan personal i skolaneller fritids. Expansionen inom högskolanfortsätter och antalet utbildningsplatserstiger med omkring 100 000 mellan 1997och 2003. Utbyggnaden har varitkoncentrerad till naturvetenskapliga ochtekniska ämnen, men sker successivt enbreddning. Universitet och högskolor gest.ex. möjlighet att omfördela resurserför att möta det ökade behovet avvälutbildad personal inom vården. Vidaretillförs resurser för att höja kvalitetenpå grundutbildningen inom humaniora,teologi, juridik och samhällsvetenskap.Det långsiktiga målet är att av enårskull skall ha börjat på högskolan vid25 års ålder. För att bl.a. ökamångfalden och minska snedrekryteringenbyggs distansutbildningen ut, ett s.k.nätuniversitet införs och enrekryteringsdelegation inrättas. nämnt har regeringenockså presenterat ett förslagtill ett system för kompetensutveckling.Vidare har studiestödet reformerats ochbidragets andel av studiemedlen höjdesvid från 27,8 %till av totalbeloppet. Dessutomhöjdes fribeloppet och bidragsdelengjordes pensionsgrundande. Från och med2003 införs även ett nyttvuxenstudiestöd. Det stödet skall bl.a.riktas mot personer som är eller riskeraratt bli arbetslösa.De senaste tio åren har antaletutexaminerade forskare fördubblats ochden tidigare aviserade satsningen påforskning fortsätter. Under perioden2001-2003 tillförs olika lärosäten 214miljoner kronor för 14 nya forskarskolor.Totalt ökar de statliga anslagen tillgrundforskning och forskarutbildning med1,till 2004. Dessutomskall ett arbete påbörjas för att ökainsatserna för att se till att olikaforskningsresultat får praktiskatillämpningar.Enligt utskottets mening finns detockså anledning att påpeka att en viktigdel i näringsklimatet är det faktum attSveriges inhemska efterfrågan vuxitstarkt efter ensvag utveckling under en stor del av . Enligt regeringens bedömningkommer också den inhemska efterfrågan attfortsätta att vara en stark drivkraft iden svenska ekonomin, även omtillväxttakten avtog markant underkonjunkturnedgången ochutvecklingen varit förhållandevis svagunder inledningen av 2002. Det gynnarspeciellt de mindre företagen som tillstor del är inriktade på hemmamarknaden.Regelverket för företagenI bl.a. motion Fi38 (c) anförs attarbetet med att förenkla regelverket somstyr företagen måste ta fart på allvaroch att den s.k. Simplexenheten påNäringsdepartementet misslyckats med sittarbete.Utskottet vill med anledning av dettaframhålla att företagande ochsmåföretagande spelar en avgörande roll iden offensiv för uthållig tillväxt ochökad sysselsättning som regeringen förstagången presenterade i vårpropositionen1998 och som löpande följts upp i de vår-och budgetpropositioner som presenteratssedan dess. Därför har under desenaste åren beslutat om en radförbättringar för företagen och dåframför allt för de mindre företagen.Exempelvis har enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag fått regler somär mer likvärdiga dem som gäller föraktiebolag. För nystartad enskildnäringsverksamhet har möjlighet införtsatt kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster.Dessutom har lättnader iägarbeskattningen för ägare tillonoterade aktiebolag genomförts.Arbetsgivaravgifterna har reducerats föratt särskilt gynna de mindre företagen.Reglerna för skattetillägg vidperiodiseringsfel i momsredovisningen harlindrats. Vidare harreserveringsmöjligheterna för enskildanäringsidkare och handelsbolag förstärktsytterligare. Avdragsreglerna förpensionskostnader, beskattningen avpersonaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskildanäringsidkare har förenklats.Informationen kring nyföretagande ochstödet till kooperativ utveckling harutökats. Villkoren för avsättningar tillperiodiseringsfonder har förbättrats.Beskattningen av utländska experter harlättats. Dröjsmålsavgiften vid betalningav tull har sänkts, och kupongskatten förutdelning på näringsbetingade aktier tillutländska ägare har avskaffats. Flertaletav de s.k. stoppreglerna förfåmansföretag har tagits bort, och des.k. 3:12-reglerna som reglerarbeskattning av utdelning och reavinst påaktier i fåmansföretag är föremål föröversyn. är det ocksåtillåtet för företag att under vissaförutsättningar köpa tillbaka egnaaktier. Fullständig kvittningsrätt harinförts för reavinster på onoteradeaktier mot förluster på noterade aktier.Kvittningsbegränsningen för vinster ochförluster på marknadsnoterade blandfonderhar slopats som reglerna omschablonavdrag för ökadelevnadsomkostnader har förenklats ochförbättrats. infördesett nytt sjöfartsstöd. Ytterligareåtgärder vidtas för att främjakooperativt företagande somökade resurser ges för att understödjakvinnors, invandrares och ungasföretagande. Skatten på investmentbolaghar sänkts och beskattningen av s.k.näringsbetingade andelar i bolagssektornhar avskaffats. Vidare har momsen påböcker, tidskrifter och persontransportersänkts och socialavgifterna för vissaföretag i stödområde A reducerats.Dessutom har medel avsatts under tre årför ett nationellt program förentreprenörskap.Förenkling av regelverketNär det gäller Småföretagsdelegationensförslag till åtgärder för att förbättraför småföretagen vill utskottet erinra omden andra redogörelsen till omförenklingsarbetet med särskildinriktning på småföretagen (skr.2000/01:143) som regeringen avlämnadesommaren . I likhet med tidigareanges i skrivelsen att det övergripandemålet är att förbättra småföretagensarbetsförutsättningar, konkurrensförmågaoch villkor i övrigt för att ökasysselsättningen och tillväxten. Ettviktigt delmål, som regeringen sätterupp, är att tydligtminska regelverkens administrativa bördaför småföretagen. Målet skall löpandeföljas upp och resultaten redovisas förriksdagen. Förutom detta redovisas iskrivelsen bl.a. hur myndigheterna under2000 tillämpat förordningen om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter försmåföretagens villkor samt resultaten avolika förenklingsinsatser iRegeringskansliet och i EU.Arbetet med regelförenklingar drivsbl.a. inom den s.k. Simplexenheten påNäringsdepartementet. Prioriteradeuppgifter är utbildning ombl.a. Simplexförordningen för tjänstemäni och på myndigheteroch i utredningsväsendet. Vidare skalldet befintliga regelverket ses över inomframför allt skatteområdet ocharbetsrätts- och miljölagstiftningen.Dessutom har bl.a. ett utökat samråd medföreträdare för små och medelstoraföretag vid regelförändringar införts. INäringsdepartement pågår dessutom ettprojekt avseende nya företagsformer ochnya anställningsformer. Syftet medprojektet är bl.a. att studera de hindersom finns när människor går från ettanställningsförhållande till att bliföretagare.Utskottet vill i detta sammanhang ävennämna Företagsguiden som regeringenlanserade .