bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Utskottets, regeringens ochriksdagspartiernas förslag till beräkningav statsbudgetens samlade inkomster för2003Belopp i *grafiskt element borttaget*Det bör noteras att redovisningen avbudgeteffekten av riksdagspartiernasskatte- och avgiftsförslag grundas på ensammanställning som finansutskottet gjortmed ledning av uppgifter i partiernasmotioner samt ytterligare informationinhämtad från partiernas riksdagskanslier.Huvudprincipen har varit att redovisaförslagens rent statsfinansiella effekter,men undantag från detta förekommer, bl.a.på grund av de redovisningsprinciper somKristdemokraterna valt att använda sig avi sin motion. Vidare påverkar vissa avpartiernas förslag till skatteförändringarfrämst kommunernas och landstingensskatteinkomster, vilka förutsätts blikompenserade för det inkomstbortfall dettager upphov till. På statsbudgeten synsdessa förändringar för Moderatasamlingspartiets, liberalernassamt del somanslagsökningar på utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner. Vissaförslag från reglerasöver utgiftsområde 25, medan övrigaförslag belastar inkomsttiteln 1111Fysiska personers inkomstskatt. Se närmareredovisning om detta i avsnitt 2.6.2.8 AnslagsbehållningarUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill beräkning av förändringar avanslagsbehållningar och avstyrkerFolkpartiet liberalernas motion medalternativa yrkanden.Övriga delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten 2.4.3,2.5, 2.6, 2.9, 2.10 och 3.Jämför reservation 9 (fp).Medel som anvisats på ettreservationsanslag kan enligt vissa reglersparas till efterföljande budgetår. I denmån ett ramanslag inte förbrukats får påmotsvarande sätt kvarstående behållningföras över till ett senare år. Myndigheterhar också möjlighet att med vissabegränsningar disponera del av nästa årsanslag som en anslagskredit.Förskjutningar i det samladeanslagssparandet påverkar statsbudgetensutgifter och redovisas på budgetensutgiftssida som en nettopost, benämndÖkning/minskning av anslagsbehållningar.BudgetpropositionenI årets budgetproposition (avsnitt 6.2 ochtabell 6.5) räknar regeringen med att desamlade anslagsbehållningarna ska minskanetto med ,dvs. att utgifter av denna omfattningväntas bli finansierade med medel somfinns tillgängliga på anslagen vid åretsbörjan. Regeringen föreslår att riksdagenska godkänna beräkningen av förändringar ianslagsbehållningarna (punkt 9).MotionenFolkpartiet liberalerna beräknar i motionFi232 att anslagsbehållningar ska öka med0,(yrkande5). Motionärerna anser att minskningen avanslagsbehållningar kan begränsas merjämfört med regeringens förslag bl.a. pågrund av att vissa verksamheter medanslagsbehållning enligt partietsbudgetalternativ föreslås utgå helt.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner för egen del inteanledning att göra någon annan bedömningav förbrukningen av anslagsbehållningarnaän regeringen. Utskottet tillstyrkersåledes punkt 9 i propositionen ochavstyrker därmed motion Fi232 (fp) yrkande5.2.9 Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoretUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill beräkning av myndigheternas in- ochutlåning i ochavstyrker motion medalternativa yrkanden.Övriga delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten 2.4.3,2.5, 2.6, 2.8, 2.9 och 3.Jämför reservation 10 (kd).I sitt förslag till statsbudget räknar regeringen med attmyndigheternas m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret ska uppgå till 12,0miljarder kronor . Saldot pådenna post har fram varitnegativt, dvs. inlåningen har överstigitRiksgäldskontorets utlåning. Sedan 1995har medel för premiepensioner tillfälligtplacerats i . För 2003beräknas de årliga inbetalningarna avpremiepensionsmedel inklusive ränta till24,. överförs21,avseendepremiepensionsmedel tillPremiepensionsmyndigheten.BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen(avsnitt 4.4.4) att ska godkännaden gjorda beräkningen av förändringar imyndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret för (punkt 5).MotionenKristdemokraterna motsätter sig i motionFi233 regeringens förslag om en låneram iRiksgäldskontoret om 3 miljarder kronorför 2003 till ett antal ospecificerade väg-och järnvägsprojekt. Dennainfrastruktursatsning bör enligtmotionärerna finansieras med anslag överstatsbudgeten, varför den i partietsbudgetalternativ lyfts ur postenMyndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret och inryms inomutgiftstaket (yrkande 11).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner för egen del inteanledning att göra någon annan bedömningav myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret än regeringen. Utskottettillstyrker således punkt 5 ipropositionen och avstyrker därmed motionFi233 (kd) yrkande 11.2.10 Kassamässig korrigeringUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill beräkning av den kassamässigakorrigeringen för 2003.Övriga delar av denna förslagspunktbehandlar utskottet i avsnitten 2.4.3,2.5, 2.6, 2.8, 2.9 och 3.Beräkningsposten Kassamässig korrigeringär nödvändig för att budgetsaldot ska bliidentiskt med lånebehovet (med omvänttecken). En kassamässig korrigering uppstå om betalningen respektiveanslagsavräkningen sker olika budgetår,dels om det förekommer transaktioner överstatsverkets checkräkning som inte har sinmotsvarighet på anslag eller inkomsttitlareller vice versa. Ett exempel på detsenare är de överföringar från AP-fondensom gjordes 1999-2001.Belastningen på statsbudgeten ökar med ca60 miljarder kronor till följd avålderspensionsreformen, som detsker en motsvarande förstärkning avålderspensionssystemets sparande.Statsbudgeten har till en del kompenseratsför denna försvagning genom överföring avmedel från AP-fonden på 45 miljarderkronor vartdera och 2000. Under2001 ägde ytterligare en överföring rumbestående av stats- ochbostadsobligationer till ett marknadsvärdeav . Den del avöverföringen som bestod avstatsobligationer skrevs av direkt motstatsskulden med obligationernas nominellavärde utan någon direkt effekt pålånebehovet. Den del av överföringen somutgjordes av bostadsobligationer kommeratt påverka lånebehovet under flera årframöver, dels genom att de olikaobligationslånen genererarränteavkastning, dels genom att deförfaller till betalning. Budgetsaldotförstärks genom denna transaktion med 13,4miljarder kronor 2003.BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen(avsnitt 4.4.4) att ska godkännaden gjorda beräkningen av den kassamässigakorrigeringen (punkt 6).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder regeringensförslag till beräkning av den kassamässigakorrigeringen för 2003.2.11 Budgetens sammansättning i stortUtskottet har i de närmast föregåendeavsnitten tagit ställning till utgifternasfördelning på utgiftsområden samt tillförändringar av anslagsbehållningar,in- och utlåning tillmyndigheter m.fl. och den kassamässigakorrigeringen. I avsnitt 3.11 längre frami betänkandet redovisar utskottet sittställningstagande till beräkningen avstatsbudgetens inkomster. Utskottet hardärmed övergripande behandlat de delpostersom statsbudgeten är uppbyggd av.Skillnaden mellan å ena sidanstatsbudgetens inkomster och å andra sidansumman av samtliga utgifter påutgiftsområden inklusive förändringar avanslagsbehållningar, nettot avmyndigheternas m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret och den kassamässigakorrigeringen utgör budgetsaldot, vilketdefinitionsmässigt är liktydigt medstatens lånebehov. Lånebehovet framkommeralltså som en restpost, vars nivåriksdagen inte tar ställning till.Regeringens förslag till statsbudget framgår schematiskt avföljande förenklade budgetuppställning.Det innebär att statsbudgetens utgifteröverstiger inkomsterna och att detberäknade lånebehovet enligt propositionenuppgår till 13,5 miljarder kronor.Tabell 34. Regeringens förslag tillstatsbudget för budgetåret 2003Belopp i miljarder kronor*grafiskt element borttaget*Såsom tidigare framgått föreslår utskottetatt ramar för utgiftsområdena 8,9, 14, 15, 20 och 23 ska förändras jämförtmed regeringens förslag i enlighet medSocialdemokraternas, ochMiljöpartiet de grönas förslag i motionFi230 (se även beskrivningen av respektiveutgiftsområde i avsnitt 4). Beräkningen avstatsbudgetens inkomster ska ocksåjusteras enligt utskottets förslag somföljer förslaget till riksdagsbeslut isamma motion (se även avsnitt 3.11).Utskottet föreslår dessutom en höjd ramför utgiftsområde 25 till följd av deföreslagna skatteförändringar som hareffekter på kommunernas och landstingensskatteinkomster. Nettot av justeringarnapå statsbudgetens utgiftssida påverkarbudgetomslutningen för somi utskottets förslag blir drygt 0,4miljarder högre. minskarstatsbudgetens inkomster med drygt 0,3miljarder kronor, vilket ger ett lånebehovsom är högrejämfört med regeringens beräkningar.Effekten av utskottets ställningstagandeframgår av nedanståendebudgetuppställning.Tabell 35. Utskottets förslag tillstatsbudget för budgetåret 2003Belopp i miljarder kronor*grafiskt element borttaget*2.12 Sammandrag av de olikabudgetalternativenNedan presenteras ett sammandrag aveffekter på statsbudgeten avregeringens och riksdagspartiernas olikabudgetalternativ. Även effekter avutskottets förslag med hänsyn till nyberäkning av statsbudgetens inkomster samtförändringar av ramar på ett antalutgiftsområden ingår i sammanställningen.Redovisning av budgeteffekten avriksdagspartiernas skatte- ochavgiftsförslag grundas på ensammanställning som finansutskottet gjortmed hjälp av uppgifter från partiernasmotioner samt ytterligare informationinhämtad från partiernas riksdagskanslier.Till följd av de redovisningsprinciper somKristdemokraterna valt att använda i sinmotion kan vissa poster ha brister vadgäller jämförbarheten med regeringens,utskottets respektive de övriga partiernasförslag.Tabell 36. Sammandrag avstatsbudgeteffekten 2003 av de olikabudgetalternativenBelopp i *grafiskt element borttaget*Utskottet övergår därmed till att behandlasammansättningen av statsbudgetensinkomster på mer detaljerad nivå (avsnitt3) samt olika förslag och synpunkter medanknytning till de 27 utgiftsområdenainklusive ålderspensionssystemet vid sidanav statsbudgeten (avsnitt 4).3 Skatter och övriga inkomster3.1 Utvecklingen av statsbudgetensinkomsterBudgetpropositionenStatsbudgetens inkomster består dels avskatter och avgifter, dels av övrigainkomster. Skatter och avgifter svarar somregel för av de totalainkomsterna. I skatter och avgifter ingåräven kommunernas utjämningsavgift på ca 24miljarder kronor, vilken dock heltmotsvaras av utjämningsbidraget tillkommunsektorn. Övriga inkomster utgörs ihuvudsak dels av inkomster från statensverksamhet, exempelvis statensinlevererade överskott, överskott från ABSvenska Spel och utdelningar av statensaktier, dels av inkomster från försäljningav statlig egendom, främst aktier, samt avbidrag från Europeiska unionen.Skatteinkomsterna på statsbudgetenredovisas huvudsakligen kassamässigt, dvs.budgeten visar kassaflödena. Skatter påstatsbudgeten för ett visst år kanhänföras till flera olika inkomstår,vilket försvårar analysen av inkomsternabåde vad gäller deras nivå och förändring.TABELL 37. STATSBUDGETENS INKOMSTER 2001-2004Miljarder kronor*grafiskt element borttaget*beräknasstatsbudgetens skatteinkomster öka med ca13 miljarder kronor medan övriga inkomsterberäknas minska med ca 8 miljarder kronorunder . Förändringen av övrigainkomster förklaras av att denextraordinära utdelningen från (2001 respektive2002) upphör samt av att inkomsterna avförsåld egendom beräknas öka med 15miljarder kronor 2003.TABELL 38. AVVIKELSER FRåN 2001 åRSEKONOMISKA VåRPROPOSITIONMiljarder kronor*grafiskt element borttaget*Jämfört med ekonomiskavårproposition beräknas skatteinkomsternaminska och 2004 med 32 respektive 33miljarder kronor. Detta berorhuvudsakligen på förändringen av systemetför utbetalning av moms till kommuner ochlandsting.3.1.1 Redovisning av riksdagspartiernasskatteförslagTabellerna 39-45 samt 49 i detta kapitelvisar regeringens skatteförslag samtriksdagspartiernas alternativaskatteförslag, presenterade perinkomsttitel på statsbudgeten. Det finnsdock vissa skillnader mellanriksdagspartiernas sätt att redovisa sinaskatteförslag. Inkomsterna redovisas somregel kassamässigt men i något fallperiodiserat. Skillnaderna mellan dessaredovisningar kan vara betydande i sådanafall där skatterna betalas ett annat år ändet då den föreslagna förändringen träderi kraft. Även då beräkningsprincipen ärdensamma förekommer det att effekterna aven och samma åtgärd bedöms olika av olikapartier. Riksdagspartiernas redovisningaravser som regel staten men i några falläven den offentliga sektorn. Eftersom del av skatteförslagen även påverkarden kommunala inkomstskatten kaneffekterna för statsbudgeten av sammaförslag avvika väsentligt från effektenför den samlade offentliga sektorn. Dessaskillnader i redovisning gör attjämförelser såväl mellan riksdagspartiernasom gentemot regeringen bör tolkas medviss försiktighet.3.2 Skattepolitikens inriktningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker Moderatasamlingspartiets, liberalernas, ochCenterpartiets förslag om inriktning avskattepolitiken.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BudgetpropositionenI propositionen anförs (avsnitt 1.7) attskatternas främsta syfte är att finansieravälfärden och att de skastimulera till arbete och investeringar,till en uthållig utveckling och tillminskade ekonomiska och sociala klyftor.Fortsatta reformer för rättvisa ochtillväxt går före skattesänkningar. Om detfinns utrymme för skattesänkningar kommerförbättringar för löntagare och småföretagatt prioriteras.Regeringen kommer att föreslå att detfjärde och sista steget i den pågåendereformeringen av inkomstbeskattningengenomförs om detstatsfinansiella läget tillåter detta.Reformen har en god fördelningsprofileftersom den är inriktad på låg- ochmedelinkomsttagarna.Det är vidare angeläget att förbättra deskattemässiga villkoren för företagen.Regeringen vill under mandatperiodengenomföra en förändring av reglerna omtjänste- och kapitalbeskattningen avsmåföretagsägares inkomster (de s.k. 3:12-reglerna) i syfte att öka avkastningen förden som tar risken att starta ett egetföretag och/eller expanderar sinverksamhet. Regeringen avser även attändra reglerna så att fler företag fårlägre skatt vid generationsskiften.Beskattningen av kapitalvinster pånäringsbetingade andelar bör avskaffas,och arbetet med denna förändring fortgår.En parlamentarisk kommitté utrederfastighetsskatten, förmögenhetsskattensamt arvs- och gåvoskatten. En viktigutgångspunkt för arbetet är attbeskattningen av olika typer av tillgångarska vara likformig. Frågan ombeskattningen av arv mellan makar ska tasupp med förtur.Den fortgående globaliseringen ställerdet svenska skattesystemet införutmaningar. Kunskaperna om hur de svenskaskattebaserna påverkas av en alltmerinternationaliserad omvärld är dockofullständiga och behöver förbättras. Denav regeringen tillsatta utredningen föratt analysera globaliseringens betydelseför olika skattebaser lämnar sittslutbetänkande under hösten.En grön skatteväxling utgör en centraldel i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskthållbart samhälle, och föreslås ibudgetpropositionen en grön skatteväxlingpå . Det totalautrymmet för en grön skatteväxling framtill 2010 bedöms fortfarande uppgå till 30miljarder kronor. En fortsatt grönskatteväxling måste enligt vad som anförsgenomföras stegvis och varsamt, och deolika stegen bör löpande följas upp vadgäller effekterna för miljön, förindivider och inkomstfördelning och fördet svenska näringslivets konkurrenskraft.En ökad miljörelatering av skattesystemetförutsätter också en rationellenergiskattestruktur, baserad pålättförståeliga och brett accepteradeprinciper som skattesystemetmåste vara förenligt med Sverigesmedlemskap i . Som en integrerad del iden gröna skatteväxlingen arbetar ett parutredningar, om nedsättning av energi- ochkoldioxidskatten för näringslivet och omvägtrafikbeskattningen, med att ta framunderlag för en reformering av energi- ochmiljöskattestrukturen. När dessautredningar är klara med sitt arbeteåterkommer regeringen med förnyadebedömningar och nya förslag om hur dengröna skatteväxlingen ska utformas efterår 2003.En strategi för skattenedsättning föralternativa drivmedel lades fast i budgetpropositionen . Regeringenanser det angeläget att skattenedsättningen - när godkännande har erhållitsfrån rådet och - kan börjatillämpas möjligt.Konkurrenskraftiga och konkurrensneutralavillkor för de alternativa drivmedlenunder kommer att beaktas isärskild ordning i avvaktan på EG-besluten.En utredning med uppdrag att se övertillämpningsområdet för bl.a. dereducerade mervärdesskattesatsernatillsätts med anledning av riksdagenstillkännagivande om behovet av en sådanöversyn (rskr. 2001/02:199, bet.2001/02:SkU18). Översynen syftar till attkartlägga och begränsa nuvarandeavgränsningsproblem. I uppdraget ska äveningå att analysera mervärdesskattesatsernas struktur utifrånrättsliga, administrativa, ekonomiska, fördelningsmässiga och statsfinansiellaaspekter.En sänkning av momskostnaden bör prövasför produktionen av studentbostäder ochäldrebostäder. För att tillgodosehuvudsakligen ungdomarnas bostadsbehovvill regeringen även prövaförutsättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minska boendekostnadernagenom en sänkning av momskostnaderna förproduktion av mindre hyreslägenheter.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi231yrkandena 9 och 11 av m.fl.(m) förelås att skatterna sänks för attmöjliggöra en ökad tillväxt och ettentreprenörskap som ger alla en bättrevälståndsutveckling och ökar medborgarnasinflytande över sina liv. Målet är attalla ska kunna leva på sin lön. I dagensvärld, då både människor och kapital ärlättrörliga, kan höga skattesatser ledatill urholkade skattebaser. Det är därförviktigt att skattesänkningarna även gällerlättrörliga skattebaser.En inkomstskattereform med tyngdpunktenhos låg- och medelinkomsttagarna genomförsför att öka den sociala tryggheten ochmotverka fattigdomsfällor. För attmänniskor ska kunna klara av sina egnagrundläggande behov innan de börjar betalaskatt höjs grundavdraget. är måletatt de första ska varabefriade från inkomstskatt.Barnfamiljernas försörjningsbörda beaktasgenom ett extra grundavdrag på 15 000 krper barn . För att fler skamotiveras att arbeta ersätts dagens skattereduktion för allmän pensionsavgift medett förvärvsavdrag för pensionsgrundandeinkomster. Den statliga inkomstskattenavskaffas på sikt.För tjänster utförda i hemmen införs enskattereduktion på av arbetskostnadenpå maximalt per hushåll. Syftetär att vanliga människor ska få enmöjlighet att köpa tjänster.Fastighetsskatten sänks successivt ochavskaffas . För att minskaproblemen i attraktiva områden föreslåsatt halva markvärdet används som grund förbeskattningen.Förmögenhetsskatten avskaffas liksomskatten på aktieutdelningar. Utdelningartill aktiva ägare i fåmansbolag beskattassom inkomst av kapital om ägaren tar utskälig lön. Arvs- och gåvoskattenförsvårar generationsskiften ifamiljeföretag och avskaffas därförsuccessivt. Optionsprogrammens beskattningutreds och beskattningen av royalty skerunder inkomst av kapital. Ett uppskov vidkapitalvinstbeskattningen i samband medomplacering mellan fonder ellervärdepapper utreds.Jordbrukets skatt på diesel ochväxtnäring sänks till samma nivå som i defrämsta konkurrentländerna.Energiskatter bör enligt vad som anförstas ut i konsumentledet om det inte ärfråga om miljöskatter. Energiskatten på elsom produceras i kärnkraftverk bryter motdenna princip och slopas därför på sikt.Skatten på bensin och diesel höjerkostnaden för resor till och från arbete,barnomsorg och vid socialt umgänge och börenligt motionärernas mening sänkas.Skatten bör inte vara högre ängenomsnittet i . Reseavdraget höjstill per mil.Pensionssparande underlättas genom attavdraget för sådant sparande höjs till ettprisbasbelopp. Alkoholskatterna sänks tilldansk nivå allteftersominförselrestriktionerna försvinner.Skatten på reklam är intekonkurrensneutral och avskaffas redan den1 januari 2003.I liberalernas motion Sk382yrkandena 1, 3, 4 och 26 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) anförs attskattepolitiken bör vara inriktad på attförbättra förutsättningarna för tillväxtoch sysselsättning. Skattesänkningarna börinriktas på att det ska löna sig attarbeta, spara och ta risker, och att göradet i Sverige.Motionärerna föreslår att en nyskattereform genomförs med principerna för1990-91 års skattereform som grund.Skiktgränsen för den statligainkomstskatten höjs så att av deskattskyldiga betalar statliginkomstskatt, och det andra steget i denstatliga inkomstskatteskalan avskaffas.Nedtrappningen av det nuvarandegrundavdraget tas successivt bort. Härigenom uppnås en marginalskatt på för deflesta och en marginalskatt på för dehögsta inkomstdelarna. Ett förvärvsavdraginförs som gör det mer lönsamt att arbetaäven vid lägre inkomster. Avdraget uppgårinledningsvis till av inkomsten. Enallmän skattereduktion införs för att allaska få del av en skattesänkning och uppgårtill att börja med till per personoch år. Barnfamiljernas extraförsörjningsbörda beaktas genom enskattereduktion som motsvarar enbarnbidragshöjning med mellan 900 och1 per barn och år. Detta kombinerasmed en nedtrappning av den inkomstprövadedelen av bostadsbidraget. Härigenomminskar marginaleffekten med 20 %.En omläggning genomförs med höjdaavgifter till arbetslöshetskassan och ettstörre ansvar för trafikförsäkringen somkompenseras med sänkta skatter.Avgiftshöjningarna medför att det blirtydligt för alla vad som betalas tillförsäkringen.Hushållen får möjlighet att köpa tjänstergenom att en skattereduktion för halvaarbetskostnaden införs. Människor fårstörre möjlighet att välja mellan attarbeta mer och köpa tjänster till hemmet,eller att arbeta mindre och i stället göramer av hemarbetet själva. tilldagis räknas med när avdrag medges förbilresor till och från arbetet.Av principiella skäl avvisar motionärernaavdragsrätten för fackliga avgifter. Deavskaffar också skattereduktionen förbredbandsanslutningar.Pensionssparandet utvidgas till ettbasbelopp och öppnas för finansiering avkompetensutveckling. På detta sätt kommermakten och inflytandet överkompetenssparandet att ligga hos enskildamänniskor.Fastighetsbeskattningen sänks stegvis ochbör avskaffas. Taxeringsvärdenafryses nivå medskattesatserna för småhus och 0,5 %för flerfamiljshus. På detta sätt kanbegränsningsregeln avvecklas. Som enfinansiering höjs kapitalvinstskatten vidbostadsrätts- och fastighetsförsäljningarfrån . Sambeskattningen avmakars förmögenhet är en restprodukt iskattesystemet och bör avskaffas år 2003.Fribeloppet höjs till 2,1 miljoner kronormed sikte på ett fullständigt avskaffandeav förmögenhetsskatten.För att människor ska uppmuntras att delamed sig av sitt välstånd införs enavdragsrätt för gåvor till internationelltbistånd.Motionärerna konstaterar attmiljöskatterna minskat som andel av detotala skatterna och stöder förslaget omen grön skatteväxling med höjd el- ochkoldioxidskatt och sänkt inkomstskatt.Motionärerna anser dock att inkomstskattesänkningen bör läggas ut mer generellt, såatt den kommer alla till del.I motioner Fi233yrkande 7 i denna del av . (kd), Fi256 yrkandena 2-7 och 23 avAlf m.fl. (kd), Fi255 yrkandena 1och 7 av Per m.fl. (kd) samtMJ432 av m.fl. (kd) yrkande23 anförs att syftet med skatter är attsolidariskt finansiera den gemensammavälfärden samt att styra den ekonomiskautvecklingen i en socialt och ekologiskthållbar riktning. Strävan måste vara attutforma skattepolitiken så att denstimulerar arbete, sparande, hederlighetoch företagande. En marknadsekonomibaserad på etiska principer och styrd avekologiska och sociala hänsyn är enligtvad som anförs i motionen den bästagrunden för ett gott samhälle.Ett viktigt mål är att skatterna utformasså att så många som möjligt, enskilda ochfamiljer, ska kunna leva på sin lön.