bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — I motion2001/02:MJ385 (c) framförs åsikter om betydelsen avoch situationen för jordbruket i norra bör enligt motionerna 2000/01:MJ235 (kd)yrkande 3 och 2001/02:N255 (kd) yrkande 2 begära attregeringen fullföljer det uppdrag idecember 1998 gav regeringen om att utforma ettsärskilt stöd till jordbruket i fjällnära områden.I motionerna 2001/02:MJ239 (m) och 2001/02:MJ258(c) anförs att det behövs ytterligare stimulanserför att tillvarata de möjligheter som jordbruket ochlivsmedelsindustrin ger. Det naturliga är enligtmotionärerna att använda sig av det utrymme somfinns i den nationella ersättningen somersättningarna och produktionen kan komma att liggaunder referensnivån i anslutningsfördraget. Enligtmotion 2001/02:MJ338 (c) behövs en översyn avsystemet med den nationella ersättningen tillNorrlandsjordbruket. Översynen bör syfta till attlåta hela ersättningsnivån komma de areellanäringarna till del (yrkande 10).I motion 2001/02:N255 (kd) tas behovet av en höjdtransportersättning för jordbruket i norra där kött och ägg ingår i underlaget (yrkande 1).Enligt motion 2000/01:MJ249 (m) behöver villkorenför bärodlare i bl.a. utvecklas. Utöverett förbättrat odlingsstöd borde enligt motionenresurser sättas in på kompetens- ochmarknadsutveckling. Odlarnas kompetens behöverutvecklas genom utbildning och erfarenhetsutbyte.Därutöver behövs enligt motionärerna forskning ochutveckling av marknadstillträdet. Också i motion2001/02:MJ477 (fp, c) behandlas villkor föryrkesmässig bärodling och annan odling i norraSverige. Små och medelstora livsmedelsföretag somtillverkar saft, sylt och bär av skogens råvarorupplever enligt motion 2001/02:MJ383 (s) ofta attJordbruksverkets regelverk för olika stöd ärbesvärligt. Detta på grund av att företagen iblandbehandlas som jordbruksföretag och i bland som icke-jordbruksföretag. Som exempel anges att dessaföretag inte är berättigade till investeringsstödför förädling och avsättning, eftersom det intefinns någon producent av råvaran.Villkoren för skärgårdslantbruket ochskärgårdslantbrukarna behöver enligt motionerna2000/01:MJ512 (c) yrkande 2 och 2001/02:MJ220 (c)yrkande 13 ses över och stärkas.Enligt motion 2000/01:MJ259 (c) är en underskattadåtgärd för att bidra till en positivlandsbygdsutveckling den möjlighet som ligger i enlokal vidareförädling av livsmedelsproduktionen(yrkande 7). I motion 2001/02:MJ220 (c) behövs enförändring av livsmedelslagstiftningen för attfrämja småskalig livsmedelsproduktion i skärgården(yrkande 14). Också i motion 2001/02:MJ518 (mp) tasfrågor om lokal produktion, regionalpolitik ochsäkerhetsaspekter upp. Motionärerna anser attvinsten med kortare avstånd mellan odlare, bonde ochproducent å ena sidan och kunderna å den andra kanräknas på många plan; Konsumenterna kan lättarekommunicera och kontrollera hur maten framställs,och varornas naturliga hållbarhet gynnas. Detta ökarsjälvförsörjningsgraden (yrkande 21). Motion2001/02:MJ456 (s) tar upp frågor om stöd tillsmåskalig produktförädling.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner om stödområdesindelning m.m. (se bl.a. bet.1999/2000:MJU2) och har därvid hänvisat till attregeringen gav iuppdrag att genomföra en samlad utvärdering ochöversyn av de regionala stöden till jordbruket. Iuppdraget ingick bl.a. att göra en genomgång avstödområdesgränserna, och förslag till eventuellaförändringar skulle rymmas inom befintligabudgetramar. redovisade resultatetav utvärderingen (Rapport 1998:2). Verketanförde att det med undantag för vissa förändringari stödområde 4 inte var motiverat att genomföranågra förändringar i stödområdesindelningen.Utskottet är med hänvisning härtill inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning av motion2000/01:MJ203 (c).När det gäller finner utskottetemellertid att det kan finnas skäl att se över dennuvarande stödområdesindelningen. ärindelat i tre stödområden: 1, det fjällnärajordbruket, 2A som utgör övriga länet med undantagför vissa församlingar i Storsjöbygden samt treförsamlingar i Ragundadalen, vilka omfattas avstödområde 2B. Stödområdesindelningen har sinfrämsta betydelse för nivån på det pristillägg somutgår ur det nationella stödet för mjölkproduktionoch potatisodling. Det har inom näringen pågåttdiskussioner om gränsdragningen mellan områdena 2Aoch 2B särskilt med tanke på de geografiskaförhållandena och de omfattande nivåskillnader sområder inom och mellan dessa områden. Som framhålls imotion 2000/01:MJ255 (s) är en positiv utveckling avjordbruket i länets centrala delar av stor vikt förden norrländska livsmedelsindustrin och därmed ävenför jordbruket i länets ytterområden. Som vidareanförs i motionen kan det ifrågasättas om detföreligger sådana skillnader mellan stödområdena 2Aoch 2B att det motiverar den nuvarandestödområdesindelningen. Områdesindelningen synesinte heller ge avsedd kompensationseffekt förvariationen i skördar. Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet att regeringen, i samband med detfortsatta arbetet med den framtidajordbrukspolitiken, bör pröva möjligheterna att fåtill stånd en mer ändamålsenlig stödområdesindelningi . Vad utskottet anfört med anledningav motion 2000/01:MJ255 (s) bör ges regeringen tillkänna.När det gäller motion 2000/01:MJ226 (c) om riktadevall- och REKO-stöd till vill utskottethänvisa till att vid behandlingen avpropositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116)ställde sig bakom regeringens förslag attmiljöersättningen för resurshushållandekonventionellt jordbruk () skulle vara etttidsbegränsat kompetensutvecklingsprogram. Utskottethar senare därutöver hänvisat till att anslutningentill miljöersättningen för resurshushållandekonventionellt jordbruk varit dålig och attmåluppfyllelsen jämfört med det uppsatta arealmåletenligt uppgift endast varit (bet.1999/200:MJU2 s. 97). Utskottet delade mot bakgrundav det anförda regeringens bedömning att de miljömålsom ersättningen avsåg att uppnå, dvs. minskadanvändning av bekämpningsmedel och mindre förlusterav växtnäring och biologisk mångfald, kan uppnås påett mer kostnadseffektivt sätt. Det kan ske bl.a.genom riktade åtgärder för att minska kväveläckagetoch genom kompetensutveckling av lantbrukare menockså genom näringens egna åtgärder. Det böremellertid i sammanhanget påpekas att Gotlandomfattas av kompensationsbidraget för mindre gynnadeområden (stödområde 4 enligt artikel 20 i förordning[EG] 1257/99). Det innebär att stöd betalas ut förbete och slåttervall på åker samt betesmark undervissa villkor. Vidare utgår ersättning förmiljövänlig odling av sockerbetor på . Syftethärmed är att minska riskerna med kemisk bekämpningsamtidigt som förlusterna av växtnäringsämnenbegränsas. Regeringens utgångspunkt är vidare attsockerbetsodlingen skall vara kvar på . Motbakgrund av det anförda anser utskottet attmotionerna 2000/01:MJ226 (c) och 2001/02:MJ365 (c)bör lämnas utan vidare åtgärd.Det anförda innebär också att utskottet avstyrkermotion 2000/01:MJ256 (m) yrkande 12.När det gäller jordbruket i norra uttaladeutskottet i samband med behandlingen av budgeten förår 2002 (bet. 2001/02:MJU2) att detta jordbruk haren särskild regionalpolitisk betydelse genom denmångfald av värden som jordbruksnäringen och dessverksamheter förknippas med. Jordbruket ochskogsbruket bidrar till att upprätthållalivsmedelsproduktion, sysselsättning, befolkning ochsamhällsstruktur i dessa delar av landet. Områdethar delats upp i två separata Mål 1-program, NorraNorrland respektive Södra skogslänsregionen. Bådaprogrammen har arbetats fram regionalt medutgångspunkt i bl.a. de länsvisa prioriteringar somlyfts fram i de regionala tillväxtavtalen ochinnehåller särskilda insatsområden för jordbruk ochlandsbygdsutveckling. Programmen omfattar ävenåtgärder riktade till fiskerinäringen, finansieradegenom Fonden för fiskets utveckling. Stöd ges ocksåi programmen till rennäringen och särskilda insatseravses att genomföras för det fjällnära jordbruket.Miljö- och landsbygdsprogrammets åtgärder för etthållbart jordbruk, såsom kompensationsbidrag imindre gynnade områden och olika miljöersättningar,särskilt bevarandet av ett öppet och varieratodlingslandskap, är betydelsefulla i norra antal stödformer som i genomförsinom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet ingåri norra i stället i Mål 1-programmen. Detgäller stöd till investeringar i jordbruksföretag,kompetensutveckling, startstöd till ungajordbrukare, stöd till förbättrad bearbetning ochsaluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder föratt främja anpassning och utveckling av landsbygden.Sverige får enligt anslutningsfördraget lämna ettnationellt stöd för att upprätthålla produktionen inorra (stödområdena 13). Detta stöd kanlämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis,bär och grönsaker samt som pristillägg ochtransportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrånförutsättningen att den totala stödnivån före EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas. Ibetänkandet konstaterar utskottet att de samladeprogramdokumenten för Mål 1 är ägnade att stärkakonkurrenskraften för jordbruket i inland.Åtgärder möjliggörs som både underlättar ennödvändig fortsatt strukturutveckling inomjordbruket och främjar ökad sysselsättning pålandsbygden, bl.a. genom en snabbare diversifieringav de jordbruksföretag som saknar förutsättningaratt utveckla sin jordbruksproduktion. Utskottetförutsätter att regeringen fortsättningsvis följerutvecklingen och effekterna av de åtgärder somhittills vidtagits.Enligt uppgift från harproduktionen av mjölk hållits uppe i stödområde 2,där produktionen är störst. Däremot har en minskningskett i stödområde 1 . Regeringen harenligt förslaget i budgetpropositionen för avsiktatt höja stödet med per liter mjölk i dettaområde. Höjningen måste godkännas av EU innan denkan genomföras. För att motverka minskningen ismågrisproduktionen planeras också en höjning avsuggstödet. Den stödberättigade äggproduktionenvarierar kraftigt mellan åren. Referensnivånöverskreds varför begärdeen sänkning av stödet per höna. Preliminärauppgifter för tyder på att denstödberättigade produktionen åter har överskriditreferensnivån. Regeringen följer noga utvecklingenmen planerar ingen ändring av stödetper höna. har ännu inte godkänt deändringar som regeringen föreslagit. Att generelltsett de ursprungligen anslagna medlen inte förbrukasfullt utgör enligt regeringen inte ett tillräckligtskäl för en höjning av stödnivåerna. I enhelhetsbedömning måste även vägas in de förändringarsom skett i andra stödformer, inkomstutveckling,etc. Inom ramen för de två mål 1-programmen har förprogramperioden 20002006 anvisats ökade ekonomiskamedel för utveckling av jordbruketskonkurrensförmåga genom investeringsstöd ochåtgärder för att främja diversifiering och nyproduktion i jordbruksföretagen. Utskottet harerfarit att regeringen noga följer utvecklingen inorra genom det underlag som Jordbruksverketlämnar för regeringens årliga rapport till EG-kommissionen.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inteatt bör vidta några åtgärder med anledningav motionerna 2000/01:MJ256 (m) yrkande 14,2000/01:MJ258 (m) yrkande 1, 2000/01:MJ259 (c)yrkande 1, 2001/02:MJ240 (m), 2001/02:MJ379 (kd), 2001/02:MJ385 (c)samt 2001/02:MJ421 (m) yrkande 1.Riksdagen gjorde i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för ett tillkännagivandeatt regeringen i samband med förändringsarbetet avmiljöprogrammet skulle beakta behovet av ettsärskilt stöd till det fjällnära jordbruket (sevidare bet. 1997/98:JoU1). I regeringens skrivelse1999/2000:14, En hållbar utveckling av landsbygden, m.m.,konstaterade regeringen att den jordbruksmark somförekommer i fjälltrakterna, liksom all annanjordbruksmark, omfattas av möjligheten att erhållaersättning för särskilda miljötjänster, t.ex. förmiljövänlig vallodling eller betesdrift underförutsättning att uppsatta villkor uppfylls. Däremotgjorde regeringen i skrivelsen bedömningen att detfaktum att jordbruket är fjällnära inte är entillräcklig grund för att jordbruket skall kunnaersättas som någon miljövänlig produktionsform omkriterierna för att berättiga till miljöersättninginte är uppfyllda. Jordbruksministern anförde i ettfrågesvar (Svar på fråga 2000/01:463) att ettviktigt mål för regeringen är att hela skallleva och utvecklas. Jordbruket har en viktig roll inorra och bidrar, förutom med grundläggandelivsmedelsproduktion, till att upprätthållasysselsättning, befolkning och samhällsstrukturer idessa delar av landet. Jordbruksministern redogjordeför de olika stöden för norra ochkonstaterade att åtgärderna i mål 1-programmen, detnationella stödet, miljöersättningarna ochkompensationsbidraget i mindre gynnade områdenbidragit till att upprätthålla ett öppetodlingslandskap och ett livskraftigt jordbruk iNorrlands inland. Utskottet konstaterar i likhet medjordbruksministern att de redovisade åtgärdernainnebär att tillkännagivande får ansestillgodosett. Motionerna 2000/01:MJ235 (kd) yrkande3 och 2001/02:N255 (kd) yrkande 2 bör därför inteföranleda några ytterligare åtgärder från riksdagenssida.Sverige får enligt anslutningsfördraget lämnanationellt stöd för att upprätthålla produktionen inorra (stödområdena 13). Stöd kan bl.a.lämnas för getter, suggor samt som pristillägg ochtransportstöd för mjölk. Enligt vad som framgår avJordbruksverkets årsredovisning för räkenskapsåret2001 har storleken på den stödberättigademjölkproduktionen minskat och kommerallt längre ifrån referenskvantiteten, dvs. denbasvolym som fastställdes i samband med att Sverigeblev medlem i EU. Nedgången är en konsekvens avstrukturförändringen i norra . En förklaringtill utvecklingen kan enligt varaden fria handel med mjölkkvoter som /01. Mjölkkvoter som var reserveradeför kan fr.o.m. detta år fritt säljas tillandra delar av landet. Den stödberättigadeäggproduktionen har däremot enligt Jordbruksverketökat efter en kraftig nedgång men äralltjämt långt under referenskvantiteten. Den totalaslaktsvinsproduktionen var under åren 1998 och 1999i nivå med referenskvantiteten men har enligtJordbruksverket därefter sjunkit, vilket även ärfallet med den stödberättigadeslaktsvinsproduktionen. Regeringen anför ibudgetförslaget får (prop. 2001/02:1utg.omr. 23) att regeringen inom ramen för anslagetavser att genomföra två justeringar av stödnivåerna.Den ena mindre ändringen innebär att stödnivån istödområde 1 höjs från kr perkilogram komjölk och med per stödberättigadget. Den andra ändringen innebär en uppräkning avstödet per stödberättigad sugga med i genomsnitt 200kr i stödområdena 13. Förändringarna måstegodkännas av genom en ändring avbeslut nr 96/228/EG av den 28 februari 1996.Utskottet har erfarit att anledningen till det höjdamjölkstödet just är tillbakagången imjölkproduktionen och ett allmänt önskemål attjustera stödet. Anledningen till det ökadesuggstödet är huvudsakligen att komma till rätta medden minskade smågrisproduktionen och det därmedökade transportbehovet. Ett godkännande av dessaförslag av EU är att vänta senare i vår. anfört ovan utgör det förhållandet att deursprungligen anslagna medlen inte förbrukas fulltinte ett tillräckligt skäl för en höjning avstödnivåerna. I en helhetsbedömning måste även vägasin de förändringar som skett i andra stödformer,inkomstutveckling, etc. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna 2001/02:MJ239(m), 2001/02:MJ258 (c) och 2001/02:MJ338 (c) yrkande10.När det gäller kravet i motion 2001/02:N255 (kd)yrkande 1 vill utskottet anföra följande. Utskottetanförde i betänkande 1998/99:MJU7 om det s.k.intransportstödet att ett höjt intransportstödsannolikt skulle leda till en ökad stabilitet ochdärmed förmodligen en ökad investeringsvilja blandbrukarna i område 1. Utskottet hänvisade emellertidtill den pågående översynen införstrukturfondsperioden som började löpa fr.o.m. år2000 och att regeringen gör en översyn av helastödsystemet till det svenska jordbruket. Dessutomanförde utskottet att det bör uppmärksammas attintransportstöd utbetalas inom ramen för detundantag för nationellt stöd till jordbruket i norraSverige som erhöll i samband med EU-inträdet. Ett kommissionsbeslut begränsar storlekenav det intransportstöd som får betalas ut påårsbasis. En utvidgning av tillämpningsområdet förintransportstödet är därmed avhängigt av godkännandefrån . Mot bakgrund härav varutskottet inte berett att föreslå något uttalandefrån sida med anledning av motionerna.Utskottet är inte heller nu berett att föreslå ensådan förändring som efterlyses i motion2001/02:N255 (kd) och avstyrker densamma i berörddel.Bärodlare som ägnar sig åt yrkesmässig odling hartillgång till samma stödsystem som den övrigasvenska och europeiska trädgårdsnäringen. Detta stödär utformat som ett stöd till erkändaproducentorganisationer och är reglerat i rådetsförordning (EG) 2200/96. Inom ramen för stödet tilljordbruket i norra lämnas nationellt stödtill bär- och grönsaksproduktion. lämnadesstöd till ca bär och grönsaksodling tillett totalt belopp av 1,2 miljoner kronor.Miljöstödet till ekologisk produktion inom ramen förlandsbygdsprogrammet omfattar också bär- ochgrönsaksodling liksom investerings-,kompetensutvecklings- och projektstöden inom ramenför mål 1-programmen i norra . Utskottetavstyrker motionerna 2000/01:MJ249 (m),2001/02:MJ383 (s) och 2001/02:MJ477 (fp, c) i denmån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda.Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammetlämnas stöd till skärgårdsjordbruket. Det finnsmöjlighet att utforma t.ex. utvecklingsprojekt föratt främja diversifiering av jordbruksföretag ochturism med anknytning till jordbruket efter deförhållanden som råder inom olika skärgårdsområden.Utskottet anser att inte bör göra någotsådant uttalande som föreslås i motionerna2000/01:MJ512 (c) yrkande 2 och 2001/02:MJ220 (c)yrkande 13.När det gäller frågor med anknytning tillsmåskalig livsmedelsproduktion vill utskottetinledningsvis framhålla att regeringen under år 2001gav i uppdrag att kartlägga ochanalysera förutsättningarna för lokal och regionallivsmedelsproduktion (regeringsbeslut ).Livsmedelsverket redovisade sitt uppdrag i septemberår 2001 (SLV rapport 17-2001). I de sammanfattandeslutsatserna anför att majoritetenav de små företagen tycks bekymra sig relativt liteom livsmedelslagstiftningens regelkrav och attlivsmedelslagstiftningen i sig inte tycks vara ensärskilt betungande börda på regional och lokalproduktion. kommer attremissbehandla rapporten dels viahearingar på olika platser i landet, dels via enbegränsad skriftlig remissomgång. I sammanhanget bördock påpekas att utskottet genom Regeringskanslieterfarit att det inom EU pågår arbete med ett förslagtill uppdatering och i vissa fall ändring av degemensamma hygienreglerna för livsmedelsproduktion.Förslaget lades fram under det franskaordförandeskapet och syftar till attsamordna, uppdatera och förenkla det nu gällanderegelverket. För livsmedel av icke-animalisktursprung föreslås inga större förändringar. Förprimärproduktionen blir det dock en skärpning, dådetta område inte tidigare generellt reglerats.Beträffande livsmedel av animaliskt ursprung ärsyftet att minska detaljregleringen och antaleträttsakter. De nya förslagen skall innehålla de målman vill uppnå och inte i onödan detaljreglera exaktvilken teknisk lösning som skall användas för attuppnå målet. Krav på företagen att tillämpakvalitetssystemet HACCP (Hazard Analysis andCritical Control Point system) enligt rådetsdirektiv /43/EEG om livsmedelshygien samt på attha egentillsyn skall vidare garantera att säkralivsmedel levereras till konsumenten. Större ansvarläggs på den som producerar eller hanterar råvaraneller livsmedlet. Intentionen i förslaget är inteatt lätta på reglerna. Förslaget innehåller istället för småföretagare intressanta komponentersåsom att dagens system med två nivåer avgodkännande, varav en nivå innebär att producentengodkänns för att sälja produkten enbart på denlokala marknaden, försvinner. Krav kommer attinföras om att samtliga anläggningar skall uppfyllakraven i regelverket och därmed få sälja sinaprodukter inom hela den inre marknaden. Det finnsett antal av EU medfinansierade åtgärder som skallmedverka till att stärka den ekonomiskt och socialthållbara utvecklingen av landsbygden. Syftet är attåtgärderna skall underlätta och främja endiversifiering av näringslivet på landsbygden genomen ny och konkurrenskraftig användning av deresurser och den kompetens somlivsmedelsproduktionen och skogsbruket och därtillknutna verksamheter inte längre behöver utnyttja.Det övergripande målet är att främja fortsattsysselsättning, tillväxt och bosättning pålandsbygden. I denna satsning ingår att stärka lokaloch småskalig livsmedelsproduktion samt satsningarinom exempelvis landsbygdsturism. De stöd inommiljö- och landsbygdsprogrammet som direkt kan bidratill lokal och småskalig livsmedelsproduktion ärinvesteringsstöd, vidareförädlingsstöd,kompetensutveckling och projektstöd. Programmetingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och styrsav EU:s förordningar. För programperioden åren20002006 fokuserar mer på målen medstöden vid prioriteringen bland ansökningar istället för att fördela stöden till så många sommöjligt inom en bransch. Stödet är inriktat påinnovation och småskalig livsmedelsförädling. Utövermiljö- och landsbygdsprogrammet görs andrasatsningar på småskalig och lokallivsmedelsproduktion genom program ochgemenskapsinitiativ inom ramen för strukturfonderna,såsom Leader plus och mål 1. Utskottet har vid fleratidigare tillfällen behandlat motioner med liknandeförslag (se bl.a. bet. 2001/02:MJU5). Utskottet hardärvid påpekat att , med anledning avmotionsförslag, gav regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag som kan förbättraförutsättningarna för den småskaligalivsmedelsproduktionen. Förslagen skall bl.a. syftatill en förenkling av regelverket och skapa bättreförutsättningar för lokal och småskaliglivsmedelsproduktion och främja etablering av nyaföretag inom området (bet. 2000/01:MJU12, rskr.2000/01:159). Utskottet erinrar om uppdraget ochförutsätter att frågorna tas upp i samband medöversynen av landsbygdspolitiken under våren 2002.Motionerna 2000/01:MJ259 (c) yrkande 7,2001/02:MJ220 (c) yrkande 14, 2001/02:MJ456 (s) och2001/02:MJ518 (mp) yrkande 21 bör lämnas utanriksdagens vidare åtgärd i den mån de inte kan ansestillgodosedda med det anförda.Miljövänligt jordbrukUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag (v, c) ommiljöstödens inriktning med hänvisning tillpågående beredning inom . Påsamma grund avstyrker utskottet ett antalmotionsförslag (m, kd, c) om fäbodkulturenm.m. och (v) om att regeringen bör se överreglerna för miljöstöd för biologiskmångfald. Vidare avstyrker utskottet tvåmotionsförslag (v, mp) om bevarande av ängs-och hagmarker såsom i huvudsak redantillgodosedda. Härutöver avstyrker utskottetett flertal motionsyrkanden (s, m, v, kd, mp)med olika förslag om ekologisk odling medhänvisning till att utskottet står bakom denav regeringen förda politiken. Utskottetavstyrker vidare tre motionsyrkanden (v, mp)om bekämpningsmedel på grund av det arbete påområdet som pågår. Ett motionsförslag (kd)med anknytning till skyddszoner avstyrks medhänvisning till att dess syfte får ansestillgodosett genom beslut omdelmål för miljökvalitetsmålet Ingenövergödning. Motionsförslag (mp) om styrmedelför konstgödsel avstyrks, eftersom frågan ärföremål för en särskild utredning. Slutligenavstyrker utskottet två motionsförslag, dels(c) om vissa regler för genmodifieradegrödor, dels (s, c) om beteskraven ochstödreglerna, alla på den grunden attregelverket är föremål för översyn.MotionernaMiljöstödens inriktningEnligt motion 2001/02:MJ256 (v) behöver ytterligareåtgärder vidtas för att nå miljömålen. Dessaåtgärder bör ligga till grund för förändringar avjordbrukets miljöstöd under nuvarande programperiod(yrkande 1).