bet · GP01MJU22 · 2002-05-28 00:00:00 — revisorers förslag angående statensstyrning av livsmedelstillsynen SammanfattningI betänkandet behandlas revisorersförslag (2001/02:RR19) om statens styrning avlivsmedelstillsynen jämte två följdmotioner medsammanlagt fem yrkanden. Utskottet instämmer i vadrevisorerna anfört och förordar med anledning avrevisorernas förslag och överväganden attLivsmedelsverket i sin årsredovisning redovisar delsEuropeiska kommissionens synpunkter pålivsmedelstillsynen i , dels de åtgärder somverket har vidtagit med anledning av kommissionenskritik. Vidare tillstyrker utskottet förslagen om enöversyn av finansierings- och avgiftssystemet och omredovisning av kostnaderna för livsmedelstillsynen.Utskottet ansluter sig till revisorernas förslag omavskaffande av kravet att tillsynsmyndigheternaskall fastställa företagens egenkontrollprogram, omen översyn av uppgifter och omavskaffande av länsstyrelsernas uppgifter enligtlivsmedelslagen (1971:511). Utskottet tillstyrkerockså revisorernas förslag om sådan ändring ilivsmedelslagen att kommunernas möjligheter attsamverka underlättas liksom att tillsynsansvaret ien kommun kan överföras till . Ävende förslag som syftar till förbättrad rapporteringtillstyrks liksom ett uppdrag till Livsmedelsverketatt utarbeta vägledningar om sanktioner,offentliggöra resultat från inspektioner och spridainformation om rättsfall. I likhet med revisorernaanser utskottet att det inte finns tillräckligamotiv för att överväga en radikalt förändradansvarsfördelning mellan stat och kommun när detgäller livsmedelstillsynen. Slutligen tillstyrkerutskottet att lämpligheten av att representanter förvissa branschorganisationer ingår iLivsmedelsverkets styrelse bör övervägas i sambandmed en översyn av verkets uppgifter.Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endasten bordläggning.I betänkandet finns en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Europeiska kommissionens utvärderingarRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om utvärderingar. bifallerdärmed revisorers förslag punkt 1.2. Finansierings- och avgiftssystemetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om finansierings- ochavgiftssystemet. bifaller därmedRiksdagens revisorers förslag punkt 2 och avslårmotion 2001/02:MJ41 yrkande 3.3. Redovisning av kostnadernaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om redovisning avkostnaderna. bifaller därmed Riksdagensrevisorers förslag punkt 3.4. Tydliggörande av företagens ansvarRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om tydliggörande avföretagens ansvar. bifaller därmedRiksdagens revisorers förslag punkt 4.5. styrning ochuppföljningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om Livsmedelsverketsstyrning och uppföljning. bifallerdärmed revisorers förslag punkt 5.6. Länsstyrelsernas uppgifterRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om länsstyrelsernasuppgifter. bifaller därmed Riksdagensrevisorers förslag punkt 6.7. Kommunernas resurserRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om kommunernasresurser. bifaller därmed Riksdagensrevisorers förslag punkt 7 och avslår motion2001/02:MJ41 yrkande 2.8. Förbättrad rapporteringRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om förbättradrapportering. bifaller därmedRiksdagens revisorers förslag punkt 8.9. SanktionerRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om sanktioner.Riksdagen bifaller därmed revisorersförslag punkt 9.10. Ansvarsfördelningen mellan stat ochkommunRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ41yrkande 1 och 2001/02: MJ42.Reservation 1 (fp)11. Övriga frågorRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om Livsmedelsverketsstyrelse. bifaller därmed Riksdagensrevisorers förslag punkt 10.Stockholm den 28 maj 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (),(), (), MariaWetterstrand (mp), (), (), () och ().2001/02MJU22Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningLivsmedelslagstiftningens syfte är att skyddakonsumenternas hälsa genom säkra livsmedel ochredlighet i handeln med livsmedel. I lagstiftningenär företagens ansvar tydligt. Företagen ansvarar föratt de produkter som tillverkas och saluhållsuppfyller angivna krav så att människor inte blirsjuka av den mat de konsumerar. Det är förenat medsanktioner att bryta mot reglerna. Offentlig tillsyninnebär att se till att företagen följerlivsmedelslagstiftningens bestämmelser. Ansvaret förlivsmedelstillsynen i är delat mellanstat och kommun. Senast fattade ett mergenomgripande beslut om livsmedelstillsynen var år1989 (prop. 1988/89:68, bet. 1988/89: JoU14).Ansvaret för tillsynen ankommer påLivsmedelsverket, länsstyrelserna och kommunerna.Livsmedelsverket är central tillsynsmyndighet medansvar för ledning och samordning avlivsmedelstillsynen. Verket har också ansvar förtillsynen över ca 600 större livsmedelsanläggningar,inklusive slakterier. Länsstyrelserna skall svaraför den närmare tillsynen inom länet, främst genomatt följa och stödja kommunernas arbete. Kommunernaansvarar för tillsynen av ca 52 000 objekt, dvs.närmare 99 % av anläggningarna.Livsmedelstillsynen karakteriseras av ettomfattande regelverk och ett kompliceratfinansierings- och avgiftssystem och har under desenaste åren varit föremål för ett omfattandeutredningsarbete som bl.a. har innefattat hurtillsynen skall finansieras och organiseras. Någrabeslut har dock inte fattats med anledning av deförslag som har lämnats av olika utredningar. Defrågor som framför allt har diskuterats är hurtillsynen skall finansieras och organiseras.Efter förslag från finansutskottet (prot. 1999/2000:27.9) inledde revisoreren granskning av statens styrning av verksamhetersom bedrivs i kommunerna. Granskningen omfattar tredelar, nämligen livsmedelstillsynen, skolan ochäldreomsorgen. (2001/02:7), sompublicerades , behandlas denoffentliga livsmedelstillsynen med särskildinriktning på statens styrning av den kommunalatillsynen. Rapporten innehåller en samladredovisning och analys av resultatet av den statligastyrningen och är en uppföljning avrevisorernas tidigare granskning /95(förslag 1994/94:RR8). Syftet med revisorernasgranskning var att belysa hur statligastyrinstrument har använts för att säkerställaönskvärda resultat vad gäller den kommunalalivsmedelstillsynen. Häri ingår frågan om vilkamöjligheter staten har att vidta åtgärder medanledning av rapporterade brister inom den kommunalalivsmedelstillsynen. Remissinstanserna har i alltväsentligt tillstyrkt revisorernas förslag. Detfinns dock delade meningar om revisorernas förslagom avgiftssystemet, den nuvarandeansvarsfördelningen mellan stat och kommun samtLivsmedelsverkets möjligheter att påverka och följaupp den kommunala verksamheten.I den nu aktuella rapporten, Statens styrning avlivsmedelstillsynen (2001/02:RR19), har Riksdagensrevisorer utformat sina slutgiltigaställningstaganden i förslag till bl.a.vad gäller finansierings- och avgiftssystemet,styrning och uppföljning samtkommunernas resurser. Revisorernas förslag återfinnsi bilagan.Med anledning av rapporten har två motioner medsammanlagt fem yrkanden väckts. Förslagen imotionerna återges i bilagan.I ärendet har utskottet inhämtat information avrepresentanter för Statens livsmedelsverk.Förslagets huvudsakliga innehållDen svenska lagstiftningen på livsmedelsområdet är ihög grad harmoniserad med EU:slivsmedelslagstiftning. Däremot råder en betydandefrihet för medlemsländerna vad gäller finansieringoch organisation. I granskningen av statens styrningav livsmedelstillsynen konstaterar att staten inte styr eller påverkarverksamheten i önskvärd utsträckning. hardelegerat till regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att utfärda närmarebestämmelser om lagens tillämpning. Regeringen har isin tur lämnat långtgående befogenheter tillLivsmedelsverket att leda och samordnalivsmedelstillsynen i . rätt att återta tillsynsansvaret föranläggningar från kommunerna och att genomföranormerande inspektioner i kommunerna.Revisorerna har konstaterat att iringa utsträckning använder de befogenheter somregeringen har delegerat till verket.Livsmedelsverket har i stället riktat skarp kritikmot de kommunala tillsynsmyndigheterna för bristandetillsyn och har föreslagit att livsmedelstillsynenskall förstatligas.Revisorerna konstaterar i sin rapport attfinansierings- och avgiftssystemet har betydandebrister, vilka motverkar att tillsynen kan utövasutifrån det behov som finns. Det saknas ocksåincitament för företag att följa gällande regelverk.Enligt granskningen har regeringen ett underlagsom tydligt visar på behovet av ändring avfinansierings- och avgiftssystemet. Revisorernaanser att en grundläggande förändring av systemetbehövs.Utskottets övervägandenEuropeiska kommissionensutvärderingarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker revisorernas förslagatt regeringen bör uppdra åt Livsmedelsverketatt i sin årsredovisning redovisa delskommissionens synpunkter pålivsmedelstillsynen i , dels deåtgärder som verket har vidtagit medanledning av kommissionens kritik.Revisorernas förslagEuropeiska kommissionen övervakar genomutvärderingar medlemsländernas efterlevnad av detgemensamma regelverket. Kommissionens utvärderingarav den svenska livsmedelstillsynen visar att såvälLivsmedelsverkets som kommunernas tillsyn harbrister vad gäller tillsynsfrekvens,tillvägagångssätt och resurser. Enligt kommissionenär orsaken till variationen i kommunernastillsynsverksamhet bl.a. bristande styrning frånLivsmedelsverket, och kommissionen anser attLivsmedelsverkets styrning kan förbättras.Livsmedelsverket kritiseras också för styrningen avbesiktningsveterinärsorganisationen som ligger inomverkets egen organisation.Riksdagens revisorer delar inte Livsmedelsverketsuppfattning att kommissionens kritik generelltredovisas på ett teknisk och detaljerat sätt. Enligtrevisorernas mening hindrar inte heller förordningenom årsredovisning och budgetunderlagLivsmedelsverket från att redovisa kommissionenskritik i verkets årsredovisning (2000:605). Iredovisningen bör verket även redogöra för deåtgärder som vidtas med anledning av kritiken.Revisorerna anser att kommissionens utvärderingarav livsmedelstillsynen i har stortinformationsvärde. En utomstående granskning avlivsmedelstillsynen i bör vara av betydelseför regeringens uppföljning och prövning avverksamheten.Revisorerna föreslår att regeringen uppdrar åtLivsmedelsverket att i sin årsredovisning redovisadels kommissionens synpunkter på livsmedelstillsyneni , dels de åtgärder som verket har vidtagitmed anledning av kommissionens kritik.Utskottets ställningstagandeInledningsvis kan utskottet konstatera att EU:slagstiftning inom livsmedelstillsynen är mycketomfattande, och endast inom området livsmedel hadefram ett sjuttiotal olika direktivutfärdats. Därutöver förekommer förordningar ochbeslut inom andra områden som påverkarlivsmedelstillsynen. Lagstiftningen är dessutom svåratt överblicka och stadd i ständig förändring.Härtill kan läggas att lagstiftningen anseskomplicerad och inte i alla delar konsekvent. Dessaproblem har också uppmärksammats av kommissionen somår 1999 presenterade en s.k. vitbok med förslag sombl.a. syftar till att lösa problemen inomlivsmedelslagstiftningen. I vitboken aviserarkommissionen att den kommer att lägga fram förslagom ny livsmedelslagstiftning.När det gäller kommissionens utvärderingar av densvenska livsmedelstillsynen delar utskottetrevisorerna uppfattning att utvärderingarna harstort informationsvärde och bör kunna vara avbetydelse för regeringens uppföljning och prövningav verksamheten. Som revisorerna anför börregeringen uppdra åt att i sinårsredovisning redovisa dels kommissionenssynpunkter på livsmedelstillsynen i , dels deåtgärder som verket har vidtagit med anledning avkommissionens kritik. Detta bör ges regeringen tillkänna.Finansierings- och avgiftssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker revisorernas förslagatt regeringen bör vidta sådana åtgärder attfinansierings- och avgiftssystemet kan skapaincitament för verksamhetsutövare att följagällande regelverk och getillsynsmyndigheterna förutsättningar attanpassa sina resurser efter behovet avtillsyn. Regeringen bör även utarbeta ettförslag som innebär att överföringen av medelfrån kommunerna till upphör.Därmed finner utskottet motion MJ41 (c)yrkande 3 tillgodosedd.Revisorernas förslagRevisorerna framhåller som angeläget attfinansierings- och avgiftssystemet reformeras frångrunden. Avgiftssystemet bör skapa incitament förverksamhetsutövare att följa gällande regler och getillsynsmyndigheterna förutsättningar attkontrollera att företagen följer dessa regler.Enligt revisorerna bör regeringen även behandlamöjligheterna att förenkla nuvarande system.Dessutom bör regeringen utarbeta ett förslag sominnebär att överföringen av medel från kommunernatill upphör.Revisorerna anser att motiven för en reformeradavgiftsfinansiering har stärkts efterremissbehandlingen av revisorernas rapport /02:7Hur styr staten livsmedelstillsynen? Bland annatLivsmedelsverket har i sitt remissvar framhållit attlivsmedelstillsynen behöver få utökade resurser.Även kommissionen har i sina utvärderingar avlivsmedelstillsynen i påtalat bristanderesurser för tillsynen. Regeringen bör därförutarbeta ett förslag för som grundas påförslagen i betänkandet Livsmedelstillsynen iSverige (SOU 1998:61). En reformeradavgiftsfinansiering bör enligt revisorerna syftatill att säkerställa de resurser somlivsmedelstillsynen behöver. Iakttagelser om bristeri hygien och redlighet bör leda till ökad tillsynvars kostnader betalas av dem som förorsakartillsynen. Därigenom har försumliga företaganledning att förbättra sin livsmedelshanteringsamtidigt som myndigheterna får intäkter för attförstärka livsmedelstillsynen efter behov.Det förslag om anslagsfinansiering som harframförts av uppfyller enligtrevisorerna inte behovet av en flexibel anpassningav tillsynsresurserna till varierandeförutsättnignar. Vid en avgiftsfinansiering drabbasförsumliga företag direkt av ökadetillsynskostnader. När tillsynen anslagsfinansierasmåste denna direkta påverkan på företag ersättas medtungrodda och ofta ineffektiva administrativaåtgärder.MotionenI motion MJ41 (c) framförs krav på reformering avfinansierings- och avgiftssystemet. Nuvarandeöverföring av av de årliga tillsynsavgifternafrån kommunerna till bör upphöra,och kommunernas livsmedelstillsyn bör finansieras aven grundavgift som t.ex. sätts i relation tillföretagets omsättning eller antalet anställda. Deverksamheter som vid tillsyn visar brister i hygien,i hantering av livsmedel m.m. bör ta ansvar för demerkostnader som uppstår vid uppföljning och därmedökad tillsyn (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeSom revisorerna anför är nuvarande avgiftssystemkomplicerat. Totalt finns 14 olika avgifter, varavvissa avser prövning av tillstånd medan andra utgårför olika verksamheter med varierande avgiftsuttagoch utifrån olika principer. I vissa falleftersträvas full kostnadstäckning medan tillsynen iandra fall avgiftsfinansieras, och det är iblandoklart på vilka grunder avgiftsuttaget skall ske.Betydande negativa effekter för såväl myndighetersom företag av avgiftssystemet har redovisats.Företagen får inte tillräckliga incitament att följagällande regelverk, och systemet anses inte rättvisteftersom de verksamhetsutövare som har en fungerandeegenkontroll och följer gällande regelverk betalarsamma avgift som de verksamhetsutövare i sammabransch och storleksklass som inte följer reglerna.För myndigheterna saknas garantier för tillräckligaresurser för tillsynen, och det finns risk för attavgiftssystemet kan påverka prioriteringen avtillsynsinsatserna. Av de årliga avgifterna överförkommunerna till men, somrevisorerna har konstaterat, harinte fullt ut använt dessa medel för samordning ochstöd till kommunerna.Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet medrevisorerna att regeringen bör vidta sådana åtgärderatt finansierings- och avgiftssystemet kan skapaincitament för verksamhetsutövare att följa gällanderegelverk och ge tillsynsmyndigheternaförutsättningar att anpassa sina resurser efterbehovet av tillsyn. Regeringen bör även utarbeta ettförslag som innebär att överföringen av medel frånkommunerna till upphör. Detta börges regeringen till känna. Därmed finner utskottetmotion MJ41 (c) yrkande 3 tillgodosedd.Redovisning av kostnadernaUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker revisorernas förslagatt regeringen bör ta initiativ till entillförlitlig redovisning av kostnaderna förlivsmedelstillsynen. De uppgifter som skallingå i redovisningen bör specificeras.Revisorernas förslagRevisorerna konstaterar att det saknastillförlitliga uppgifter om kommunernas kostnaderför livsmedelstillsynen. I det nyarapporteringssystemet, där kommunerna lämnaruppgifter till om tillsynen, finnsinte några uppgifter om kommunernas kostnader förverksamheten. Därmed föreligger inget krav påkommunerna att rapportera kostnaderna förverksamheten.Revisorerna anser att en tillförlitligkostnadsredovisning är väsentlig för allaverksamheter, och livsmedelstillsynen utgör intenågot undantag. Revisorerna föreslår därför attregeringen tar initiativ till en tillförlitligredovisning av kostnaderna för livsmedelstillsynen.För att erhålla ett jämförbart underlag bör deuppgifter som skall ingå i kostnadsredovisningenspecificeras.Utskottets ställningstagandeKostnaderna för livsmedelstillsynen i har avrevisorerna beräknats uppgå till drygt 400 miljonerkronor och intäkterna till ca 210 miljoner kronor.Som framgår av revisorernas rapport saknastillförlitliga uppgifter om kommunernas kostnaderför livsmedelstillsynen, och i betänkandetLivsmedelstillsynen i (SOU 1998:61)konstaterades att kommunernas uppgifter omkostnaderna är så osäkra att de i praktiken äroanvändbara. I det nya rapporteringssystem somLivsmedelsverket har utformat i samarbete medSvenska har frågan om kommunernaskostnader för livsmedelstillsynen utgått varför detnumera inte finns något krav på kommunerna attrapportera sina kostnader för denna verksamhet.Detta förhållande finner utskottet givetvisotillfredsställande. Regeringen bör därför tainitiativ till en tillförlitlig redovisning där deuppgifter som skall ingå i kostnadsredovisningen börspecificeras. Utskottet tillstyrker därmedrevisorernas förslag i denna del.Tydliggörande av företagens ansvarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker revisorernas förslag omavskaffande av kravet atttillsynsmyndigheterna skall fastställaföretagens egenkontrollprogram.Revisorernas förslagFöretagens ansvar är enligt revisorerna myckettydligt i lagstiftningen. Grundläggande krav måsteuppfyllas för att livsmedel skall få produceras ochhanteras för försäljning och i storhushåll. Detfinns bl.a. krav på att företagen skall utförakontroller och utarbeta s.k. egenkontrollprogram somskall fastställas av tillsynsmyndigheten. Detta kravhar kritiserats bl.a. för att det kan leda tillotydlighet om företagens ansvar.I betänkandet Livsmedelstillsynen i (SOU1998:61) presenterades en utvärdering av systemetmed egenkontroll. Utredningen föreslog att kravet påatt tillsynsmyndigheterna skall fastställaföretagens egenkontrollprogram skulle avskaffas.Revisorerna anser det önskvärt att krav ställs påutbildning för verksamhetsutövare och de personersom skall arbeta med livsmedel. Frågan är dockkomplicerad. Det behövs sannolikt olika typer avutbildning för olika branscher och verksamheter, ochutbildningarna behöver genomföras kontinuerligt.Vilka krav som skall uppfyllas kan också varieraöver tiden. Revisorerna anser dessutom att frågan omfinansiering behöver lösas.Enligt revisorerna måste en utgångspunkt även varaatt det är företagens och branschorganisationernasansvar att se till att de anställda har de kunskapersom livsmedelshanteringen kräver. Av revisorernasrapport /02:7 framgår att utbildningar i hygienhar anordnats i samarbete med inomrestaurang-, storhushålls-, butiks- ochbageribranscherna. Revisorerna bedömer att dessainsatser skulle kunna utvecklas ytterligare.Revisorerna anser även att kravet på atttillsynsmyndigheterna skall fastställa företagensegenkontrollprogram bör avskaffas.Utskottets ställningstagandeRiksdagens livsmedelspolitiska beslut våren 1989innebar bl.a. att företagens egentillsyn skall liggatill grund för den löpande tillsynen och bidra tillökad hygien och redlighet i livsmedelshanteringen(prop. 1988/89:68, bet. 1988/89:JoU14). Somrevisorerna anför är företagens ansvar myckettydligt i lagstiftningen och omfattar bl.a.märkning, hantering, personalhygien ochlivsmedelslokaler. Grundläggande bestämmelser måsteuppfyllas för att livsmedel skall få produceras ochhanteras för försäljning och i storhushåll.Företagen skall bl.a. utföra kontroller och på egenbekostnad utarbeta s.k. egenkontrollprogram somskall fastställas av tillsynsmyndigheten. Mot dettaförfarande har framförts viss kritik bl.a. för attdet kan leda till osäkerhet om företagens egentligaansvar, och revisorerna anför i sin rapport attstatsmakternas intentioner med den obligatoriskaegentillsynen för företagen inte förefaller hauppnåtts. Enligt revisorerna finns ett relativtomfattande underlag som visar att det fortfarandeförekommer problem, framför allt inom mindreföretag, med information, utbildning och svagaincitament till egenkontroll. Enligt revisorerna hartillsynsmyndigheternas arbete med att fastställaegenkontrollprogram varit omfattande men förefalleratt inte ha givit önskvärda resultat. Mot denbakgrunden anser utskottet i likhet med revisorernaatt kravet på att tillsynsmyndigheterna skallfastställa företagens egenkontrollprogram böravskaffas.Utskottet delar även revisorernas synpunkter omvikten av utbildning för verksamhetsutövare ochövriga som arbetar med livsmedel liksom ombetydelsen av finansiering av utbildningen. Enutgångspunkt måste emellertid vara att det ankommerpå företagen och branschorganisationerna att taansvar för att de anställda har erforderligakunskaper. Utskottet tillstyrker därmed revisorernasförslag i denna del.Livsmedelsverkets styrning ochuppföljningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker revisorernas förslagatt regeringen bör ta initiativ till enöversyn av uppgifter sombör syfta till att tydliggöra och renodlaverkets myndighetsuppgifter. Verkets samtligauppgifter bör bli föremål för en utomståendegranskning som bl.a. bör omfatta ledning ochsamordning av kommunernas livsmedelstillsynoch den operativa tillsyn som verket utför.Revisorernas förslagRegeringen har givit långtgåendebefogenheter att leda och samordna den kommunalatillsynen, och verket kan återta tillsynsansvaretför anläggningar som står under tillsyn.Verket har dock aldrig använt denna möjlighet vidkonstaterade brister i den kommunala tillsynen.Tillsynsansvaret kan också överföras i motsattriktning, från till kommunerna,vilket är relativt vanligt. Exempelvis harLivsmedelsverket överfört tillsynsansvaret föranläggningar till och har också rätt att utföra s.k.normerande inspektioner i kommunerna. Dennaverksamhet har minskat betydligt ,trots att regeringen har beviljat extra medel förbl.a. Livsmedelsverketsinspektioner i kommunerna kan innebära att verketbegär yttrande från den berörda kommunen medanledning av uppmärksammade brister. Tillgängligauppgifter om hur ofta verket begärt yttrande avserår 1999, då yttrande begärdes från endast åttakommuner.I revisorernas förslag understryks vikten av attLivsmedelsverkets styrning och uppföljning av denkommunala tillsynen förbättras.