bet · GP01MJU24 · 2002-05-21 00:00:00 — Därmed avstyrks berördamotionsyrkanden.Kunskapsuppbyggnad och folkbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp)om att skall prioriterainventeringar av den biologiska mångfalden ilandet med hänvisning till de omfattandearbetsinsatser som ägnas åt inventering.Utskottet avstyrker därutöver ett yrkande(mp) med förslag om att regeringen årligenskall lämna en skrivelse till omtillståndet för den biologiska mångfalden. Idetta sammanhang hänvisar utskottet till vadregeringen aviserat om redovisning tillriksdagen i samband med propositionen omförslag till delmål m.m. förmiljökvalitetsmålen.SkrivelsenRegeringen bedömer att fortsatt forskning ochkunskapsuppbyggnad inom naturvårds- ochbevarandebiologin är en förutsättning för långsiktigframgång i naturvårdsarbetet. Naturvetenskapligforskning behöver kompletteras och integreras medsamhällsvetenskaplig forskning. Människor somnyttjar forskningsresultaten bör få störredelaktighet i forskningen. av data om bevarandestatus ochmiljötillståndet spelar en avgörande roll inaturvårdsarbetet. I utbildningen på universitet ochhögskolor bör natur- och kulturmiljövårdsrelateradeämnen integreras i syfte att uppnå en helhetssyn pålandskapsbilden. Kunskapsspridning och informationär väsentligt för att naturvårdsarbetet skall varaframgångsrikt. De som tar fram och besitter kunskapsom har betydelse för naturvårdsarbetet bör se tillatt denna görs tillgänglig och sprids till dem somnyttjar kunskapen. Kunskapsuppbyggnaden inommiljöövervakningen när det gäller tillståndet förbiologisk mångfald behöver förstärkas. Indikatorerför uppföljning av biologisk mångfald och andranaturvårdsaspekter bör utvecklas. Sektorerna har ettansvar för den kunskapsuppbyggnad ochkunskapsspridning som krävs för att sektorn skallklara av att genomföra de åtgärder som erfordrasinom sektorn för att nå fastlagda delmål ochmiljökvalitetsmål. Forskning kring friluftsliv börstärkas genom att ett kompetensnätverk förfriluftsforskning etableras.Regeringen bedömer vidare att förståelse ochinsikt kring natur och naturvärden, och hur dessa ärkopplade till hållbar utveckling, utgör en grund förhela naturvårdsarbetet. Det formellautbildningssystemet är viktigt för grundläggandekunskaper, liksom det fria folkbildningsarbetet,dvs. studieförbund, folkhögskolor och andraorganisationer. Förskola, grund- och gymnasieskolahar en angelägen uppgift i att lägga grunden tillkunskap om och upplevelser av naturen. Det handlarbåde om kunskapsförmedling och om att ge elevernaförutsättningar för naturupplevelser ochfriluftsliv.MotionernaMotionärerna i motion 2001/02:MJ351 (mp) anser attdet är väsentligt att prioriterarinventeringar av den biologiska mångfalden i landet.Därmed skulle enligt motionärerna uppfyllaåtagandet enligt artikel 7 a i Riokonventionen.Länsstyrelsernas miljöenheter bör ocksåuppmärksammas på det åtagande som följer avRiokonventionen för att hjälpa till medinventeringen av olika artgrupper inom vissageografiska områden.Enligt motion 2001/02:MJ463 (mp) bör regeringenårligen lämna en skrivelse till därsituationen för de hotade arterna redovisas. Detskulle i ett slag skapa en bredare och djuparediskussion om det som sker i naturen. Den biologiskamångfalden skulle bli något annat än ett begrepp ochkunskapen hos politiker, press och allmänhet skulleöka (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet i motion 2001/02:MJ351 (mp) omen inventering av landets biologiska mångfald villutskottet framhålla att fått iuppdrag att genomföra en ängs- ochbetesmarksinventering som enligt regeringen kommeratt ge ytterligare kunskap om bevarandevärden iängar och betesmarker. Regeringen påpekar att ettviktigt element för att förstärka naturvården ivattenmiljöerna är genomförandet av den nationellainventering som behandlas i avsnittet ovan.Uppdraget till Artdatabanken att genomföra är enligt regeringen därutöver ettviktigt led i en långsiktig kunskapsuppbyggnad.Uppdraget innefattar att ta fram ett referensverk,Nationalnyckeln till flora och fauna, somtillsammans med nya vetenskapliga publikationerskall beskriva alla landets ca 50 000 arter avflercelliga växter, svampar och djur. Detta utgör satsning såväl finansiellt som vetenskapligt.Projektet beräknas enligt regeringen att ta att genomföra och resultatet kommer förlång tid framöver utgöra en solid grund förbiologisk forskning och naturvård. Bedömning avbevarandestatus och rödlistning av ännu ej bedömdaorganismgrupper är en annan viktig kategori inomnaturvårdens kunskapsuppbyggnad. Ideellaorganisationers arbete och olika projekt visar attdet finns ett stort intresse bland naturkunnigamänniskor runtom i landet att bidra till uppbyggnadav kunskap som rör vår natur. Inom naturvården börman fortsätta att utveckla kunskapsinsamling viaInternet och med hjälp av intresserade och kunnigamedborgare. Detta gäller i synnerhet kunskap omförekomst av arter och bevarandestatus hos olikaarter och områden. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att inte vidtar någraåtgärder med anledning av motion 2001/02:MJ351 (mp).Som regeringen anförde i propositionen Svenskamiljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop.2000/01:130) bör det vara en uppgift för ettsärskilt miljömålsråd att tillsammans med mål- ochmiljöansvariga myndigheter föreslå, kvalitetssäkraoch vidmakthålla driften av lämpliga indikatorer föratt följa upp miljökvalitetsmålen. Miljömålsrådetsuppföljning av miljökvalitetsmålen utgör underlagsom regeringen kan använda vid redovisningen tillriksdagen. bör även utreda om det ärlämpligt att utveckla ytterligare index för attförbättra överskådligheten vid uppföljningen avmålen. En årlig redovisning till behövsockså för att visa hur arbetet motmiljökvalitetsmålen fortskrider. En sådanredovisning kan ge underlag för beslut om att sättain åtgärder om det visar sig att förutsättningarnaför att nå de uppsatta miljökvalitetsmålen inte ärtillfredsställande. Redovisningen bör omfatta etturval av indikatorer som återkommer . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /02:MJ463 (mp) yrkande 4.Svensk inriktning på det fortsattanaturvårdsarbetet inom EUUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (v)om ståndpunkt när det gäller EU:stransport- och jordbrukspolitik m.m. medhänvisning till vad regeringen anför därom iskrivelsen. Vidare avstyrker utskottet ettmotionsförslag (v) om att inom EUskall verka för att reservat inrättas.Härvid åberopar utskottet vad regeringenanför om den gemensamma fiskeripolitiken i ennyligen presenterad skrivelse om ansvarsfulltfiske. Ett stort antal motionsyrkanden (s, m,kd, c) om åtgärder för att komma till rättamed problemet med skarvens utbredningavstyrks med hänvisning till att regeringen iskrivelsen uttrycker avsikten att verka föratt det lättare skall gå att ändra i EG:snaturvårdsdirektivs bilagor och därmedmöjliggöra en riktig prioritering ibevarandeinsatserna för olika arter.Utskottet avstyrker slutligen fyramotionsyrkanden (v, kd, mp) om den europeiskafågeljakten med hänvisning till Sve-rigesståndpunkt i dessa frågor.SkrivelsenRegeringen bedömer att naturvård ävenfortsättningsvis i huvudsak bör vara ett nationelltpolitikområde. De existerande inslagen avgemenskapspolitik utgör viktiga element i dennationella politiken. bör fortsätta att varapådrivande inom de delar av naturvårdspolitiken somär gemensamma. Det gäller framför allt genomförandetav för biologisk mångfald medtillhörande aktionsplaner för naturresurser,jordbruk, fiske samt utveckling och bistånd. Sverigebör bidra till att bevara biologisk mångfald inomEU, bl.a. genom det ekologiska . Sambandet mellan Natura 2000-områdena och detomgivande landskapet bör framhållas, liksomkopplingar mellan Natura 2000 och EU:s sektorsvisaaktionsplaner för biologisk mångfald. Den svenskaståndpunkten bör vara att finansieringen avgenomförandet av Natura 2000 även fortsättningsvis ihuvudsak är ett ansvar för respektive medlemsstat.De möjligheter till finansiering via EU som finns utgör värdefulla tillskott.Sverige bör vara pådrivande när det gäller attomförhandla fågel- respektive art- ochhabitatdirektivet så att det blir möjligt att på ettenklare och snabbare sätt kunna ändra i bilagornatill dessa direktiv. Naturen förändras och det finnsdärför behov av att kunna omprioritera insatser förolika arter. bör driva frågan om gemensammariktlinjer och en gemensam grundsyn inom EU när detgäller introduktioner av främmande arter.Inom naturvårds- och handelspolitik bör Sverigevara drivande när det gäller fortsatt långsiktigavveckling av subventioner m.m. som har eller kan hanegativa konsekvenser för natur och naturvård. Närdet gäller miljömärkning och certifiering som berörnaturvård bör den svenska ståndpunkten vara attdetta kan utgöra viktiga bidrag i miljöarbetet.Sådana styrmedel bör dock i första hand utvecklasoch drivas av konsumenter och producenter.MotionernaMotion 2001/02:MJ28 (v) behandlar bl.a. EU:stransport- och jordbrukspolitik m.m. Enligt motionenleder målet om en inre marknad med fri rörlighet förvaror och tjänster inom EU till ökad handel mellanmedlemsstaterna. Detta i sin tur leder till ökadetransporter som inte bara bidrar till ökadeluftföroreningar som är skadliga för både miljön ochhälsan, utan även ger direkta eller indirektaeffekter på naturvården. Det ständigt ökandetransportnätet leder enligt motionärerna till attartrika miljöer försvinner eller förstörs ochlandskap fragmenteras, vilket förhindrar spridningav arter (yrkande 1). För att klara den storaomställningen som östutvidgningen kommer attinnebära krävs enligt motionen att EU:sjordbrukspolitik förändras. Särskilt viktigt är attdirektstöden minskas till förmån för ökade anslagtill miljöåtgärder och landsbygdsutveckling för attde stora naturvärdena som finns i Östeuropaoch de spillror som finns kvar i de nuvarandemedlemsländerna inte skall gå förlorade (yrkande 2).Regeringen bör inom EU och internationellainstitutioner verka för att alla politikområden,samarbetsprojekt, stöd och investeringar utformas såatt den biologiska mångfalden varken inom EU eller iövriga världen minskar (yrkande 6).I motion 2001/02:MJ28 (v) föreslås dessutom attSverige inom EU bör verka för att reservatinrättas i haven inom EU. Motionärerna påpekar attansvaret för fiskbeståndet i de svenska haven ärinte enbart ett nationellt ansvar. Fiskbeståndetförvaltas oftast gemensamt mellan de länder som hartillgång till fisket, vilket ställer höga krav påatt även gemensamma mål för fiskbeståndet finns. Engemensam fiskepolitik kräver, enligt motionärerna,också en gemensam naturvårdspolitik för de marinamiljöerna (yrkande 3).Motionerna 2000/01:MJ902 (m) yrkande 2,2000/01:MJ903 (m) yrkande 1, 2000/01:MJ904 (m)yrkande 1, 2000/01:MJ908 (m) yrkande 3, 2000/01:MJ909 (m) yrkande 1, 2000/01:MJ911 (m) yrkande 6,2001/02:MJ214 (m) yrkande 2, 2001/02:MJ236 (m),2001/02:MJ238 (m) och 2001/02:MJ420 (m) yrkande 7(delvis) berör problemen med storskarvensutbredning. I motionerna anförs bl.a. att fåglarnagenom sin spillning förstör sin egen livsmiljö genomatt träden avlövas och dör. Spillningen gör attvissa grynnor och skär blir omöjliga att leva på förden övriga faunan och mycket svåra att gå i land påför människor. När ett område förstörts drarskarvflocken vidare till nästa. Motionärerna menaratt ökningen av antalet skarvar hotar den biologiskamångfalden inom många områden. Motionärerna pekarvidare på att skarvarna innebär avbräck också förfisket. Enligt motionerna talar detta för utökadskyddsjakt och möjligheter att skatta beståndetgenom prickning. Med tanke på att antalet skarvarständigt ökar förespråkar motionärerna att allmänjakt på skarv införs. Också i motion 2000/01:MJ905(kd) påpekas att stora skarvkolonier ställer tillskada både på land och i vatten genom att fågelnäter stora mängder torsk. Eftersom skarven intefinns på EU:s lista över jaktbart vilt kan Sverigeinte besluta om allmän jakttid. Enligt motionen börSverige få att ändra detta (yrkande1). Enligt motionen bör regeringen överväga attlägga fram förslag om allmän jakt på skarv (yrkande2). Även i motionerna 2000/01:MJ919 (c),2000/01:MJ920 (c) yrkande 3 och 2001/02:MJ228 (c)föreslås att allmän jakt på skarv införs. Enligtmotion 2000/01:MJ912 (s) har antalet skarvar blivitså många att allmän jakt och prickning av ägg är denenda lösningen. För att åstadkomma detta måsteenligt motionen en ändring av fågelskyddsdirektivenför mellanskarv inom EU ske.Enligt motion 2001/02:MJ505 (c) är det nödvändigtatt det, vid beslut som påverkas av EG-regler ochsom rör den svenska jakten och viltförvaltningen,tas större hänsyn till svenska behov och särdrag änvad som skett. Motionärerna anför att iartikel 2 i art- och habitatdirektivet anges atthänsyn skall tas till ekonomiska, sociala ochkulturella behov samt till regionala och lokalasärdrag samt att motsvarande anges ifågeldirektivet. Motionärerna påpekar att detsåledes ges ett utrymme för beaktande av nationellabehov och särdrag. Det är enligt motionärernaangeläget att dessa behov och särdrag beaktas äntydligare än vad som skett. Motionärernaöverväger vidare om inte möjligheterna härför tordeha ökat i och med att subsidiaritetsprincipenstärkts genom Maastrichtavtalet.Enligt motion 2001/02:MJ245 (v) bör på EU-nivå driva frågan om att en ökad kontroll avfågeldirektivets tillämpning inom EU:s medlemsländersåväl som i kandidatländerna kommer till stånd.Motionärerna påpekar att fågeljakten i mångasydeuropeiska länder är en gammal tradition. Enligtmotionärerna har detta även hävdats underförhandlingarna med bl.a. och inför denkommande utvidgningen av EU, där önskningarframförts om undantag från det nuvarandefågeldirektivet för att jakten skall kunna fortgå.Motionärerna anför att det emellertid tycks råda enrelativ samstämmighet bland EU-nationerna om attinte tillåta en urholkning av direktivet.Motionärerna anser det dock vara viktigt att svenskaförhandlare och politiker fortsätter att driva denlinjen utan kompromisser. Frågor om fågeljakt ochfågelskydd måste ta sin utgångspunkt från biologiskaförutsättningar anförs det i motion 2001/02:MJ295(kd). Den omfattanden fågeljakten som pågår iflera av länder riskerar att utarma denbiologiska mångfalden. bör därför, enligtmotionärerna, ta initiativ till att den illegaladelen av denna jakt stoppas. Enligtmotion 2001/02:MJ465 (mp) har skäl att ageramot jägarna i södra . Motionärerna anför attjakten inte är jägarnas ensak, eftersom de skjuterde fåglar som är på väg till norra för atthäcka. Många av de arter som jagas är hotade ochännu fler minskar starkt eftersom de även utsättsför förändringar i miljön. Det gäller t.ex. fåglarnai jordbrukslandskapet (yrkande 1). bör ocksåagera för att ansökarländerna ovillkorligen skallupphöra med jakten på flyttfågel innan medlemskapkan bli aktuellt. Jakten strider inte bara mot EU:sfågeldirektiv, den är också grym och hänsynslös.Eftersom både och ligger mitt i varsitt flyttstråk är det viktigt att jakten just idessa länder stoppas (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning attSverige bör fortsätta att vara pådrivande inom dedelar av naturvårdspolitiken som är gemensamma förEU. Det gäller framför allt genomförandet av EU:sstrategi för biologisk mångfald med tillhörandeaktionsplaner för naturresurser, jordbruk, fiskesamt utveckling och bistånd. Det är enligtutskottets mening viktigt att påpeka att också dengemensamma regional- och transportpolitiken harkopplingar till naturvård. , bör somregeringen också anser, driva en fortsattsektorsintegrering, dvs. integrera naturvården irelevanta politikområden så att fastlagda mål, såvälpå EU-nivå som nationellt, uppnås. Viktigautmaningar är reformeringen av fiske- ochjordbrukspolitik i hållbar riktning. En närliggandefråga är utveckling och samordning av olikapolitikområden så att dessa inte motverkar utanbidrar till att fastlagda miljö- och naturvårdsmåluppnås. Regeringen påpekar att den nya integreradejordbruks- och landsbygdspolitik som håller på attväxa fram, har stor potential när det gäller attskapa goda förutsättningar för naturvården. I storadrag handlar det, som regeringen också påpekar, omatt nu gemensamt genomföra de ambitiösamålsättningar som finns med sjättemiljöhandlingsprogrammet som grund. Den storautmaningen för det fortsatta arbetet inom EU liggeri att förändra och utveckla andra politikområden ien hållbar riktning så att de bidrar till att demiljömål som lagts inom EU uppnås.Sammanfattningsvis gör utskottet samma bedömning idessa frågor som regeringen. Det anförda innebärenligt utskottets bedömning att motion 2001/02:MJ28(v) yrkandena 1, 2 och 6 inte bör föranleda någraytterligare åtgärder.Utskottet vill framhålla att flera av de avriksdagen fastställda miljökvalitetsmålen, däriblandHav i balans och Levande kust och skärgård, berördet ekosystemet och fisket inom ramen för dengemensamma fiskeripolitiken (GFP). För dettamiljökvalitetsmål har ett antal delmål lagts fast.Delmålen rör ett långsiktigt skydd av skyddsvärdamarina miljöer och skärgårdsområden med höga natur-och kulturvärden, åtgärdsprogram för hotade marinaarter och fiskstammar, minimering av bifångster avmarina däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskartersamt minimering av bifångster av ungfisk. Ävenåtgärdsplaner för bevarandet av den biologiskamångfalden finns utarbetade på såväl nationell nivåsom gemenskapsnivå. Regeringen framhåller iskrivelse 2001/02:152 Ansvarsfullt fiske - svenskaprioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik attdet i gemenskapens åtgärdsplan för biologiskmångfald i fiskeripolitiken lyfts fram ett antalåtgärder som ligger i linje med de nationelladelmålen. De syftar bl.a. till att förhindraförlusten av arter och ekosy-stem genom utvecklingav selektiva fiskeredskap och fiskemetoder samt attskydda värdefulla miljöer genom inrättandet avmarina skyddsområden. Försiktighetsprincipen skalläven tillämpas för icke målarter, och förändringarskall följas och åtgärdas genom utveckling avmiljöindikatorer och användning avmiljökonsekvensbeskrivningar. Den vetenskapligaforskningen och datainsamlingen skall förbättras. Islutsatserna lyfts även fram att långsiktigaförvaltningsplaner för viktiga gemenskapsbeståndskall utvecklas. Det anförda innebär att riksdageninte bör vidta några åtgärder med anledning avmotion 2001/02:MJ28 (v) yrkande 3. Motionsyrkandetavstyrks.Regeringen redogör i skrivelsen för uppfattningenatt bör verka för möjligheten att på ettenklare och snabbare sätt kunna ändra i EG:snaturvårdsdirektivs bilagor. I dessa bilagor angesde arter och naturtyper som medlemsländerna harsärskilda skyldigheter att vidta bevarandeåtgärderför. Som regeringen påpekar förändras förhållanden inaturen, vilket medför behov av att kunnaomprioritera, t.ex. när det gäller bevarandeinsatserför olika arter. Detta är viktigt och motiverat föratt inom landet få acceptans för de krav ochregleringar som den gemensamma naturvårdspolitikenibland medför. Förståelse för de gemensamma reglernaär en grundförutsättning för att en gemensamnaturvårdspolitik skall respekteras inom varjemedlemsland. I likhet med regeringen anser utskottetatt det därför måste bli enklare att modifiera deolika bilagorna till fågel- respektive art- ochhabitatdirektivet. Gemensamma regler innebär alltidkompromisser eftersom förhållandena och behoven ärolika inom olika delar av EU. Arter kan minska ochöka i antal och utbredning relativt snabbt - skarvenär ett exempel - och det kan medföra behov av attsåväl flytta arter mellan olika bilagor som attlägga till eller ta bort arter från bilagorna; allti syfte att prioritera rätt utifrån ett EU-perspektiv. Det bör vara enklare att ändrainnehållet i bilagorna än att ändra artiklarna idirektivens huvudtext. Utskottet delar såledesregeringens bedömning, vilken innebär att problem avdet slag som tas upp i ett stort antalmotionsyrkanden med anknytning till skarvensutbredning härigenom kan hanteras på ett enklare ocheffektivare sätt. Utskottet vill i sammanhanget ävenhänvisa till vad utskottet anfört om skyddsjakt påskarv i betänkande 2001/02:MJU18. Med hänvisningtill det anförda anser utskottet att syftet medmotionerna 2000/01:MJ902 (m) yrkande 2,2000/01:MJ903 (m) yrkande 1, 2000/01:MJ904 (m)yrkande 1, 2000/01:MJ905 (kd) yrkandena 1 och 2,2000/01:MJ908 (m) yrkande 3, 2000/01:MJ909 (m)yrkande 1, 2000/01: MJ911 (m) yrkande 6,2000/01:MJ912 (s), 2000/01:MJ919 (c), 2000/01: MJ920(c) yrkande 3, 2001/02:MJ214 (m) yrkande 2,2001/02:MJ228 (c), 2001/02:MJ236 (m), 2001/02:MJ238(m) samt 2001/02:MJ420 (m) yrkande 7 (delvis) ärtillgodosett. Berörda motionsyrkanden avstyrksdärmed.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetjämväl motion 2001/02:MJ505 (c).Naturvårdsverket representerar i och verkar där för att fågeljakten imedlemsländerna och kandidatländerna helt sker ilinje med fågeldirektivets bestämmelser. Den svenskalinjen är, enligt vad utskottet erfarit, att Sverigepå EU-nivå skall arbeta för att fågeljakten såväl imedlemsländerna som i kandidatländerna skallbedrivas i linje med fågeldirektivets bestämmelser.Läget i förhållande till kandidatländerna är enligtNaturvårdsverket att det i flera sydeuropeiskaländer finns stora brister i tillämpningen av bl.a.fågeldirektivet. och är exempel pådetta, även om det finns olika uppfattningar omantalet fåglar som olovligen fångas med nät,limstickor m.m. Enligt vad utskottet erfarit harCypern och i sina medlemsförhandlingar försöktatt få gehör för önskemålen om att delvis fortsättaden traditionella småfågeljakten, men att har ställt sig avvisande härtill.Enligt uppgift diskuterades frågan i Fågelkommitténsenast , och kommissionen redovisade dåsin inställning till de begärda undantagen frånkandidatländerna. hade EU:smedlemsländer var för sig redovisat sin ståndpunktom de begärda undantagen från fågeldirektivet.Utskottet har erfarit att , som har enrestriktiv hållning i dessa frågor, avstyrkte bl.a.att och skulle ges rätt att nyttjafångstmetoder som t.ex. slagnät och att fångasmåfåglar som inte fångats inom EU.Utskottet ställer sig bakom den restriktivaståndpunkt den givit uttryck föri sammanhanget och anser därmed att motionerna2001/02:MJ245 (v), 2001/02:MJ295 (kd) samt2001/02:MJ465 (mp) yrkandena 1 och 2 inte börföranleda några vidare åtgärder.Motionsyrkandena avstyrks.Sveriges fortsatta arbete inom ramenför internationell naturvårdUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett förslag (v) om attregeringen skall verka för att konventionenom biologisk mångfald skall överordnas WTO:sregler samt ett förslag (v) om att förändras i förhållande tillkonventionen om biologisk mångfald. Utskottethänvisar i båda fallen till vad riksdagentidigare anfört i dessa frågor. Utskottetanser sig inte berett att föreslå någraåtgärder med anledning av ett motionsförslag(v) om att regeringen skall verka för attWorld Commission on Dams riktlinjer skallantas i EU och internationellt. Härutöveravstyrker utskottet ett yrkande (v) om attregeringen bör utreda omfattningen av handelnmed utrotningshotade djur och växter medhänvisning till det samarbete som sker mellanmyndigheter och organisationer samt tillNaturvårdsverkets uppdrag att se överartskyddsförordningen. En motion (m) omsvensk valjakt avstyrks som fullt uttillgodosedd genom det arbete regeringen ochmyndigheter ägnar åt frågan. Avslutningsvisavstyrker utskottet en motion (s) i vilkendet efterlyses åtgärder för att förhindra attädelträ avverkas i regnskogar. Utskottethänvisar bl.a. till pågående arbete inom EU.SkrivelsenSverige bör enligt regeringen verka för ökadsamordning av naturvårdsrelaterade konventioner.Sverige bör dessutom verka för att åtaganden iinternationella forum genomförs, såväl nationelltsom i andra länder, bl.a. genomutvecklingssamarbete. Regeringen anser dessutom attSverige bör driva att ekosystemansatsen, dvs.helhetssynen på förvaltning av ekosystem i enlighetmed konventionen om biologisk mångfald, skall utgöragrunden för bevarande och hållbart nyttjande.