bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Frågan är hur ni själva - det är väl främst ochKerstin som jag riktar min fråga till - tänker på detta, dvs. det vettiga iatt centralisera på så vis att vi får mer gemensamma regleringar, eller attå andra sidan behålla en del av den självreglering som kanske inte harfungerat fullt ut men som ändå fungerar ganska bra i dagens läge, enligtmin bedömning.Min tredje fråga rör informationen. Här finns det mycket kritik att riktamot börsbolag, både i och internationellt, när det gäller hur manredovisar sin verksamhet. Den som ger ut aktier eller andra värdepapper skaju informera om sin verksamhet så att marknaden kan värdera aktierna, obli-gationerna eller vad det nu är. har vi haft och vi har haftKirch. I sägs det i en artikel att för den som läserårsbe-rättelser från är det fullständigt omöjligt attbedöma vad bolaget egentligen håller på med. Jag delar den uppfattningen.Vi har haft IT-bolagen, och vi har haft lite grann av detta i ABB. Är deten förstärkning av aktiebolagslagens redovisningsregler vad gällerårsberättelser som behövs, eller vad är det som behövs för att få entydligare bild? Jag tror inte att det räcker med att förenkla för människorsom inte orkar läsa många sidor, vilket vi diskuterade tidigare, utan dettaär grundläggande informationsfrågor: Hur mycket döljer man internatransaktioner mellan bolag? Hur mycket är upp-blåsta värden? Hur kommer viåt allt detta?Slutligen vänder jag mig till : Jag tycker att det är väldigtviktigt med aktiva ägarpolicyer och ägarrutiner också för fondbolag. Detfinns mycket att hämta i diskussionen om corporate governance. Det mangjort är dock egentligen bara att man aktiverat sig inomineringskommittéer. Så mycket längre har man inte kommit på svenskafondbolag. Då blir det lite motsägelsefullt att säga att den här 5-procentsgränsen inte är bra. Vill man ha det ena får man köpa det andra,tycker jag. Vill man ha bort 5-procentsgränsen - vilket jag kan förstå,eftersom den ju begränsar möjlighe-terna hos många fondbolag - måste manockså kunna ta tag i den aktiva ägar-frågan på ett helt annat sätt än . De spår av detta som jag har sett är möj-ligen att man har fått in någonenstaka kvinna i någon enstaka bolagsstyrelse. Så långt har man engageratsig, men egentligen inte längre.Claes : På den första frågan är svaret ja. Den rapport du läste urär skriven av en av oss oberoende person som heter , såsjälva rapporten i den delen är hans resonerande text. Jag hoppas att jagtydliggjorde åsikter därvidlag när det gällerkonsumentfrågorna i mina öppningskommentarer.Den andra frågan handlade om vart världen rör sig när det gäller regleringoch självreglering och hur vi rör oss på det här området. Om vi börjar medatt titta på vår omedelbara närhet inom EU kan vi se att trenden som sagtär väldigt tydlig mot en ökad grad av centralisering. Varför har man dåvalt detta? Jo, därför att man har sett avarten med för mycket reglering avolika sorter. Om det finns 40 regelutgivare i som inte harmoniserarsina detaljregler kan var och en av dessa 40 vara fylld av de bästaambitioner, men det konstituerar ett ineffektivt system och kan också ledatill kontraproduktiva effekter. Det har gjort att EU inom de utarbetadedirektiven har dragit slutsat-sen att vi måste harmonisera detta i ,och enda sättet att gå är via en offentlig administrativ myndighet i varjeland.Tittar man på kan man se att där finns ett väldigt starkt inslag avreglerad självreglering. Det är intressant att jämföra det amerikanskasystemet med självreglering med det svenska. Där finns det mycket tuffarekrav från lagstiftaren och SSE på den självreglering som finns. Det trorjag att man ska fästa en viss blick på. Vi har i den rapport som nämndestidigare, där vi har försökt göra en konsekvensanalys av de kommande EU-direktiven, försökt ta ad notam en del av de här internationella standardersom kommer från andra länder än , nämligen IOSCO, som anger detväldigt klara rollspelet, hämtat från , mellan självreglerare ochoffentliga reglerare. Till exempel finns det i den här typen av standardsom IOSCO har gett ut kravet på att om man ska ge ut regler ochrekommendationer så ska man ha en styrelse som inte bara består av personersom har att göra med den branschorganisation man representerar utanrepresenterar allmänintresset. Man ska ta fram den här typen avrekommendationer med hjälp av oberoende personal från den bran-schorganisation inom vilken man verkar.Det här är alltså ett exempel på hur man kan organisera självreglering i re-lation till reglering i . Tittar man på EU och här tror jag ändåatt man har sett de intressanta utvecklingstendenser och institutionellaförebilder som är närmast till hands.Den tredje punkten handlade om redovisningsregler och svårigheten att få enöverblick över bokslut om den ekonomiska ställningen. Jag tror att det härär någonting som vi kommer att debattera och diskutera i ljuset av bl.a.Enron. Tydligt är att en hel del finansiella instrument och tekniker därman skapar s.k. special purpose vehicles och interntransaktioner kanavsevärt försvåra överblicken över ett bolags finansiella ställning. Jagtror att det är en oerhört viktig fråga att ta tag i.Kerstin Hessius: Den första frågan rörde EU-lagstiftningen och centralise-ringen. Jag tycker att det finns en god tanke bakom den gemensamma euro-peiska finansmarknaden. Den ska vi inte motarbeta. Vi ska inte primärt kon-kurrera med regleringar. Det är inte en bra utveckling. Då skulle nog aktie-marknaden hamna i det land som ligger längst framme på det här området,som kanske har störst tyngd. Det är möjligt att väldigt mycket av aktiemark-naden skulle hamna i , och det strävar vi inte efter. Vi strävarefter att försöka ha en mångsidig aktiemarknad och kunna konkurrera på likavillkor, och därför är det viktigt att lagar och regler är så lika sommöjligt inom hela Europa.Däremot strävar Stockholmsbörsen efter att behålla, precis som sä-ger,det som fungerar bra. Det bör vi kunna behålla även . Vi anseratt det fungerar bra att Stockholmsbörsen har övervakning av bolag och deföretag som får handla på börsen. Vi ser, precis som jag sade tidigare,betyd-ligt mer än vad många andra gör eftersom vi sitter närmare. Vi harockså fört den diskussionen med företrädare för lagstiftaren att det börges goda möjlig-heter att decentralisera inom ramen för de nya reglerna -decentralisera utöv-andet och tillämpningen av reglerna - så att vi kan haövervakningen så nära marknaden som möjligt. Hur bra vi lyckas får vi se,men vi försöker i alla fall få fram en konstruktiv och bra lösning förSveriges vidkommande. Jag har intrycket att vi har ganska lika åsikter omdet här, jag och från . Vi skiljer oss intesärskilt mycket. Vi strävar efter samma mål: att ha en väl fungerandeaktiemarknad.När det gäller kritiken mot redovisningen i årsredovisningar och liknandeförsöker vi verka på olika sätt för att få fram bra redovisningar. Vigranskar alla årsredovisningar och påpekar de fel som finns i dem. Vi ärockså med och sponsrar utmärkelsen årsredovisningen. Vi vill alltsåjobba positivt med årsredovisningar och visa vad som är en riktigt braårsredovisning. Det är inte alltid så att regler och lagar är det bästasättet att få fram riktigt bra produkter. kan det också vara att detger ett gott varumärke, att det är stimulerande generellt sett förföretaget att kunna visa upp att man gjort ett bra jobb. utser vialltså den bästa årsredovisningen, och det har fak-tiskt lett till, som viser det i alla fall, att kvaliteten på årsredovisningar över-lag har blivitbetydligt bättre - just därför att man granskar dem och är med ochkonkurrerar om att ha den bästa årsredovisningen.Pia : Det gällde kommentaren kring aktivt ägande i fondbolagen. Minuppfattning är att oavsett om det blir en förändring av 5-procentsregelneller ej är det mycket viktigt med ägarfrågorna från fondbolagens sida. Jagvill också påminna om att det är relativt nytt att man diskuterar deinstitutionella ägarnas roller sett i ett globalt perspektiv. kom medsina principles först , och det är ett utvecklingsarbete som behövsframöver. Med den rekommendation som vår förening har antagit vill vi bidratill en sådan ut-veckling. Vi välkomnar en debatt kring de olikainstitutionella ägarnas, i vårt fall fondbolagens, ägarroll. Den ärnaturligtvis inte densamma som de gamla stora privatägarnas roll. Detkommer att vara en annan roll, och den behöver vi diskutera. Jag tycker attvi bara är i början på den diskussionen.Jag hade hoppats att du hade lagt märke till att några fondbolag redan hadegjort lite mer. Men är det ju så att mycket mer behöver göras.När vi har gått ut med rekommendationer internt har vi också påpekat attdet faktiskt handlar om resursfrågor. De större fondbolagen har ocksåavsatt mer resurser, och kommit lite längre, . Men det är klartatt de mindre fondbola-gen med mindre fondförmögenhet har en annan ägarrollatt spela än de större. Även om 5-procentsgränsen är kvar representerar jufondbolagen och fonder-na tillsammans en viktig ägarandel i företagen, ochdet finns all anledning att peka på goda exempel och lyfta fram hur man tarsitt ägaransvar på ett an-svarsfullt sätt. Det finns mer att göra.Lars : Jag vet inte om vi är inspirerade av var vi befinner oss, mendet finns klara paralleller mellan de riktigt stora företagen och stater idagens läge - och inte bara i det att några företag är större än de mindrestaterna. Kan man lära sig någonting av statsrätten i sammanhanget när detgäller övervakning? Jag skulle vilja säga att vi kan det. Maktdelningsläraär ingenting som så väldigt många ifrågasätter i dagens läge när det gällerstatsrätten. När det däremot gäller företagen har man inte kommit såväldigt mycket längre än till att tala om det hela. Vi behöver alltså folksom övervakar, folk som dömer, folk som hjälper till i sammanhanget. Enroll har nämnts här, och det är den viktiga rollen somrevisorn spelar --- som hjälpmedel för ägaren, att vara den som inte ärutsedd av företagsledningen eller ekonomichefen i bolaget vars arbete hanprimärt har att övervaka. Vi måste alltså lyfta fram revisorns roll somövervakare och ge honom de möjligheter som han behöver.Nomineringskommittéer och allt det andra som engelsmännen kom mellan 80- och 90-tal, när de hade sett härdsmältor av olikaslag, är också viktigt. Ägarna vill jag också lyfta fram igen. Det vorekanske lika obegåvat som att i det här huset bortse från väljarna attbortse från ägarnas möjligheter att titta på företaget och utöva inflytande. Det kan t.ex. gälla sociala frågor - gillar vi att vårt företag beställervaror från länder där barnarbetskraft florerar? Jag tror att ägarna har ettoerhört inflytande på hur företagen kommer att skötas framöver, inte barakonsumenterna.Vi måste helt enkelt ge företagen möjligheter att utöva en maktdelningsläraoch ge de olika bolagsorganen möjligheter att kraftfullt parera enstakaorgans tillväxt i styrka emellanåt. Nomineringskommittéer har vi pratat om,och vi vet också att flertalet - åtminstone bland dem jag stött på - avfonderna inte vill ta del i nomineringskommittéarbete. De tycker att de skavara så flyfotade att de ska kunna sälja på stuberten. De vill inte ha detansvar som det innebär att sitta och föreslå dugliga människor till ennomineringskommitté. Nomine-ringskommittéer har vi pratat om sedan våren1993. Många höjde på ögon-brynen då. Också det kom från England.Londonbörsen och i tillsatte , ochdär fanns ett behov av att reglera de här frågorna. Det finns det nu också.Men det måste finnas ägare som vill ta ansvaret att breddarekryteringsbasen så att vi får in bra människor i våra styrelser. Det härgäller inte bara man-kvinna, som ju brukar vara det vanli-gaste sättet attskilja människor åt. Men om vi är 9 miljoner människor och på en gångreducerar med 4 ½ miljon, och sedan reducerar med alla , då deär oerfarna, och alla , ja, då har vi faktiskt en rekryteringsbasi som är så oerhört liten att vi inte kommer att få någraspjutspetsar. Parallellerna med golfspel och tennisspel finns där. Vi måstealltså bredda rekryteringsbasen och se till att nomineringskommittéernafungerar för att ta fram bra folk - män, kvinnor och andra typer avmänniskor.Lena Ek (c): Jag ska inte ställa någon följdfråga eftersom också har frågor att ställa. Låt mig bara konstatera att den härutfrågningen visar på ett väldigt stort ansvar för branschen, förmyndigheterna och också för politikerna. Den situation vi befinner oss imed den nya regleringen inom EU gör ju att det behöver tillsättas enparlamentarisk utredning väldigt snabbt för att se till att vi ligger liteföre och inte i får de färdiga besluten att bara expediera,vilket annars händer alldeles för ofta.Karin (): Det har som sagt ställts väldigt många frågor redan,och mycket av det man funderar på går in och ut i vartannat. Jag tänkteställa en rätt principiell fråga kring regelverken på utlandsnivå kontrasvensk nivå. Ni har allihop på olika sätt varit inne på det här, men jagskulle vilja att ni var och en kunde föra en lite mer principielldiskussion kring värdet av gemen-samma regelverk i förhållande till värdetav att få reglerna precis som man själv vill ha dem. Speciellt skulle jagvilja ställa frågan till Finansinspektio-nen: Finns det några specifikasakfrågor som du ser som ett problem eller som något som t.o.m. kan bli enförsämring jämfört med nuvarande i alla de här olika regelverken som är pårull i olika skeden? Vi har också frågeställningen om övervakningen. Vi harju trätt lite hit och dit om avgiftsfinansiering och utgiftstak, men om vilägger det åt sidan skulle jag vilja höra något om just själva principernaför finansiering av övervakningsmyndigheten i de olika länderna medavgifter kontra anslag, och även hur man dömer ut sanktioner och hur de ärkonstruerade i förhållande till myndighetens oberoende. Det är minviktigaste frågeställning.Sedan är det väldigt svårt att hålla isär detta med övervakningen för sigoch andra marknadsförbättrande åtgärder. Att kunna rösta med fötterna kanvara väl så viktigt, och det som vi inte alls har varit inne på här ärskattefrågorna. Jag vill höra om ni har någon kommentar till hur man medskattereglerna skulle kunna uppmuntra konsumentmakten på det här området.Det är alltid bra med regler, men det är också bra med konsumenter som kanagera.Claes : Jag börjar med frågan om regelverket i kontra EU.Jag uppfattade frågan som: Hur ska man se på vikten och värdet av att haett harmoniserat regelverk? Jag tror att det kan gestalta sig på olika sättinom olika delar av samhällslivet. Jag tror att aktiemarknaden är ettväldigt tydligt särexempel som belyser vikten av att harmonisera reglerna.Varför? Jo, därför att vi har en rörlighet av kapitalet och sparandet övergränserna, och vi har skapat en inre marknad i där placeringarna kanflytta väldigt snabbt. Jag tror, med en kanske lite sliten klyscha, att detär lite som luftföroreningar-na: När man har ett område av samhällslivetdär det finns aktiviteter och verksamheter som väldigt snabbt går övergränserna är det där det största behovet av en harmonisering finns. Därförtycker jag att det har ett väldigt stort egenvärde att vi harmoniseraderegler för värdepappersmarknaden. Bak-grunden, själva uppspelet till dedirektiv vi nu sitter och diskuterar, är just den analys man gjorde av hurpass väl den europeiska inre marknaden fungerade, där man såg ett antalklara förbättringsmöjligheter. Aktiemarknaden tycker jag är ett sådantområde där behovet av harmonisering är särskilt tydligt.Det är någonting annat som händer som man kan fundera på när det gällerregelgivningen i EU och i , och det är det faktum att antaletfinansiella instrument på finansmarknaden tenderar att öka,komplexitetsgraden i olika placeringar ökar, och det gör attgränsdragningen mellan vad som är övervak-ning, tillsyn och regler i någonmån suddas ut. Man ser det i den utveckling mot att skapa det vi har haft iSverige, dvs. ramlagstiftning och mer detaljera-de tekniska regler, som nufinns i de kommande direktiven med samma typ av teknik.Sedan gällde det de här direktivens specifika sakfrågor och huruvida detblir förbättringar eller försämringar. På många områden tycker jag att deinnehål-ler ett antal väldigt klara förbättringar. Ett område där jagtycker att det är viktigt att fundera på utförandet är prospektreglerna,där detaljeringsgraden i kraven ökar väldigt kraftigt. Jag är inte heltövertygad om hur man på bästa sätt designar en samverkan mellan oss,revisorer, marknadsplatser och andra intressenter. Klart är dock att deprospektregler vi har i inte är bra och behöver förbättras.Men det här är ett område som jag tycker förtjänar att övervägas.Kerstin Hessius: Den första frågan ställde handlade om värdet av ge-mensamma regler. Jag tror att det har ett stort värde, och det har jagredan sagt. Vi som är ett litet land kan också se att regelverk ärnågonting som kan utgöra ett handelshinder, men de kan också utgöra enmöjlighet. Men framför allt är det så att de flesta investerare, var de änbefinner sig i eller i världen, vill veta att bolagen jobbar underungefär samma regler. som ansluter sig till en börs, omde är anslutna till fem eller tio börser, vill känna sig trygga med attreglerna är någorlunda likartade. Det utgör en risk att man har komplexaregelverk och komplexitet i det här. De finansiella företagen som är aktivapå marknaden tar väldigt stora risker ge-nom att de har väldigt mångakontakter, väldigt många börser och väldigt många regelverk. De riskeraratt inte ha förstått en regel, och det är en risk som de inte vill ta.Generellt sett tror jag att harmonierande regelverk är till fördel för enväl fungerande marknad och bra konkurrens.Inom Norex har vi verkligen strävat efter det här. Vårt bevis på att vitror på ett gemensamt regelverk och ser konkurrensfördelarna med det är attvi också jobbar ihop kring sanktioner, dvs. hur vi ska se på olika frågor,hur vi ska betrakta ett regelbrott, hur vi helt enkelt ska tolka våra egnaregler. Vi tror att vi är bättre på att tolka om vi är flera från olikaländer som ser lite olika på de här frågorna som sätter oss och försöker fåihop en samsyn. Sannolikt leder det till att vi får in fler kompetenser ochdärmed också en bättre tillämpning.Det jag tycker är viktigt i det här sammanhanget - du nämnde lite kring fi-nansiering av , de gemensamma regelverken och denkompetenta myndigheten - är att jag tror att vi ska verka fördelegeringsmöj-ligheter. Jag tror att vi då skapar den störstaflexibiliteten när det gäller över-vakning och vissa tillämpningsområden,och också den största möjligheten till finansiering inom vissa områden.Stockholmsbörsen har större möjlighet att snabbt ta in resurser på ettområde. Ansökningar från bolag är ett exempel på ett område därtillströmningen från tid till annan kan skilja sig dramatiskt. har vi kanske ett bolag , och under vissa perioderhar vi ett bolag . Det är klart att man måste ha någon form avflexibel finansiering för att kunna hantera den här typen av ärenden.Vidare tror jag också, som jag har nämnt tidigare, att vi har godamöjligheter att utöva en god övervakning eftersom vi sitter närmaremarknaden. Jag väl-komnar alltså diskussion kring att man bör tittapå det här, kanske parlamentariskt, och verkligen se allvaret i den härfrågan, försöka se till det bästa från synvinkel men också se påden fördelning vi haft hitintills - på vilka punkter har den varit bra ochpå vilka har den varit mindre bra? Sedan gör vi en konstruktiv svensklösning som passar i ett europeiskt per-spektiv.Lars : Harmoniserade regler är bra, men än mer viktigt är attreglerna är bra, att det finns ett förtroende för de regler som finns påden marknads-platsen. Jag vill säga att historien ger mig rätt i det här.Vi kan se det var som helst i geografin i dagens läge. Marknadsplatseruppstår inte där man har likadana regler som andra runtomkring utan där manhar bättre regler, där köpare och säljare vågar träffas och där det, om detuppstår någon konflikt, finns regler som gör att man kan slita frågan påett civiliserat sätt. Det kan gälla hur växte upp. Det kan varakreatursmarknader på landet. Det kan gälla handelskammaresregler för att skiljemannamässigt lösa konflikter mellan stater och störreföretag.Det är alltså reglernas godhet det handlar om, inte att de primärt ska varalikadana som omvärldens. Det måste vi hålla i minnet.Jag uppfattar dessutom fråga att hon pratade lite grann omskatter, vilket fick mig att spetsa öronen. Det är naturligtvis viktigt medhar-monisering på en punkt, nämligen skatter. När det gälleraktiebeskattning är individuella aktieägare i strykklass. De beskattashårdare än institutioner. De beskattas definitivt hårdare än omvärldensaktieägare. Vi har gjort en undersökning, och den visarmed tydlighet att en svensk privat aktieägare har mer än dubbelt så högbeskattning som genomsnittet i och EU. Det är ett hinder som måsteöverkommas. Vi måste få konkurrens-neutrala regler på skatteområdet.Vi kan sitta här och tycka synd om oss själva, men det gör vi inte. Vaddetta visar är att om vi jämför en utlänning och en svensk placerare somhar samma avkastningskrav efter skatt kan den utländske placeraren betalamer för en svensk aktie. Det är ingen slump att ägandet förskjuts utomlandsför de svenska bolagen. Det är en viktig fråga. Men det är inte därför viprimärt är här, men när jag fick frågan hade jag svårt att undvika attsvara på den.Pia : Jag fattar mig kort när det gäller värdet av gemensamma inter-nationella regler och vill säga följande: Det är nödvändigt på en merinterna-tionell marknad. Det är ur både en konkurrens- och enkonsumentaspekt.Jag vill direkt gå över till det du sade om att rösta med fötterna när detgäller skatteregler. Vi måste få ändrade skatteregler när det gällerkapitalbe-skattning. Vi fick ett nytt skattesystem . Dethar hänt så myck-et när det gäller internationalisering sompåverkar just kapital. Vi behöver se över kapitalbeskattningen så att denstimulerar tillväxt och ger mer inkomster till vårt land att beskatta, dvs.att vi får hem de 500 miljarderna som uppskattade finnsutomlands.Sett ur det perspektivet handlar det mer om dessa ändringar än att förändraskattereglerna när det gäller fondsparandet med t.ex. uppskov för att manska ha möjlighet att rösta med fötterna i ägarfrågorna.Ägarfrågorna är viktiga, men när det gäller förändrad kapitalbeskattningfinns det andra aspekter som också är viktiga.Karin (): Jag har en kort följdfråga, som kan låta lite retorisk.Jag funderar på statens roll i sammanhanget. Det är ganska uppenbart attdet finns önskemål om förstärkning av övervakning och tillsyn. Dendiskussion som förs politiskt är statens roll som ägare både av börsen ochav börsnotera-de företag. Det skulle vara intressant att höra en kortreflexion över om inte förtroendet och övervakningen av aktiemarknadenskulle förstärkas av om staten koncentrerade sig mer på den roll somhandlar om regelverk och över-vakning snarare än som aktör.Claes : Jag tänkte börja med att svara på den fråga jag inte svaradepå sist, nämligen frågan om olika finansieringssystem avtillsynsmyndigheter.Jag uppfattade att man frågade om det finns en gemensam utveckling ellerlikformighet av hur övervakning och tillsyn finansieras i . Svaret ärväl att det finns ganska skiftande modeller därvidlag. Det uppenbaraexemplet vid sidan av är . Där finns en helt annanmodell där mot-svarigheten till förhandlar medfinansbranschen en gång om sin budget. Jag har aldrig riktigtblivit klok på hur det går till. Jag vill inte säga att jag riktigt harsett alla detaljer , men modellen är att finnas utanför statsbudgeten ochha ett bidrags- och avgiftssystem med en förhand-lad lösning. Jag tyckerinte att det är en särskilt lyckad lösning, men den ger naturligtvis storflexibilitet. Sedan finns olika former av finansiering. Många är, som iSverige, mer eller mindre avgiftsfinansierade över budgeten.