bet · GP01TU8 · 2002-03-19 00:00:00 — I sammanhanget kan nämnas att PTS harutrett frågan och lämnat en rad förslag om hur enväl fungerande marknad skall kunna utvecklas (Riskerför monopolisering av bredbandstjänster tillflerfamiljshus). Rapporten har remissbehandlats ochregeringen överväger i vilkenomfattning som PTS förslag kan genomföras.Utskottet vill klargöra att kommunala företag kandelta i upphandlingen om det råder fullkonkurrensneutralitet och om kommunen följer lagenom offentlig upphandling. Om en upphandling inteskulle ge några anbud alls kan kommunen välja attsjälv bygga ut och även driva bredbandsnät.Slutligen, angående de motionsförslag som väcktsom en mer geografiskt enhetlig prissättning, kankonstateras att konkurrensen och den fortsattautbyggnaden av infrastrukturen förutsätts medverkatill mer likvärdiga kommunikationsmöjligheter.Utskottet anser det vidare viktigt attanslutningsavgifter inte skapar besvärandetröskeleffekter.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet samtliga nu aktuella motionsförslag.Syftet med flertalet motionsyrkanden om att tryggaen effektiv och väl fungerande IT-infrastruktur medhög kapacitet till likvärdiga priser i hela landetförutsätts komma att tillgodoses.2 Nationell IT-samordningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att den politiska ledningenav IT-politiken måste präglas av tydlighetoch samordning. Vidare är det viktigt attarbetet kontinuerligt följs upp ochutvärderas. Med hänvisning till att detankommer på regeringen att organisera arbeteti avstyrks ettmotionsyrkande om att inrätta en nationellIT-samordnare.MotionsförslagKristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:T466 avJohnny m.fl. att, efter förebild frånStorbritannien, bör en nationell IT-samordnareinrättas. Uppgiften för samordnaren bör vara att tafram nya IT-tjänster till medborgarna, stärkademokratin genom att använda informationsteknikensfördelar, öka tilliten och tillgängligheten till ITsamt ge chans att vara en ledande IT-nationi framtiden.Utskottets ställningstagandeI inrättades en s.k.e-Envoy. Det är en form av nationell IT-samordnaremed uppgift att se till att landets medborgare ochnäringsliv kan dra maximal nytta avkunskapsekonomin.Tre mål har satts upp· att har bäst miljö i världen förelektronisk handel ,·· att se till att alla som vill har tillgång tillInternet ,·· att alla myndighetstjänster finns tillgängligaelektroniskt år 2005.·IT-samordnaren rapporterar direkt tillpremiärministern tillsammans med ansvarig IT-minister. Till IT-samordnaren är knutet ett särskiltkontor (Office of the e-Envoy) där drygt 200medarbetare är verksamma. Den brittiska regeringenhar vidare utsett e-ministrar med ansvar för olikaområden samt utvecklat en portal, UK GovernmentGateway, som låter olika myndighetssystemkommunicera så att tjänster på nätet blirtillgängliga för medborgare och företagare. För attmöjliggöra att blir världsledande idet nya informationssamhället har ett särskilthandlingsprogram tagits fram (UK Online ActionPlan). I programmet redovisas detaljeraderekommendationer på 25 prioriterade områden därresultatet dateras upp varje månad.Utskottet anser att informationstekniken är avstor betydelse för det moderna samhället. För attgenomföra IT-politiska mål om att Sverigesom första land blir ett informationssamhälle föralla krävs målmedvetna insatser inom varjepolitikområde. Dessa insatser görs inte för IT-politikens skull utan IT är ofta ett redskap som kanunderlätta uppnåendet av målen inom andrapolitikområden. gäller att flera av deprioriterade statliga uppgifterna inom IT-området ärsektorsövergripande. En framgångsrik IT-utvecklingförutsätter därför i många fall ett samfälltagerande. En väl utbyggd och säker IT-infrastrukturär exempelvis en förutsättning för ökad användning,som åtgärder för att främja olika IT-tillämpningar stimulerar nätutbyggnaden.Utskottet bedömer att den organisatoriska lösningsom valts i för ledningen av IT-utvecklingen kan vara intressant. varierarförvaltnings- och styrsystem mellan olika ländervarför internationella erfarenheter inte alltid kanöverföras. I den svenska förvaltningsmodellen ärexempelvis en liten organisationför främst övergripande ledningsfrågorinternationellt sett medan det är myndigheterna somhar tilldelats det operativa ansvaret.I ansvarar för attsamordna och främja IT-politiken. Viktiga IT-frågoringår dock även i flera andra departementsarbetsområden. På myndighetssidan har Post- ochtelestyrelsen tilldelats viktiga uppgifter för attde elektroniska kommunikationerna skall fungera medhög säkerhet. PTS följer även tillgängligheten tillIT-infrastruktur med hög överföringskapacitet.Statskontoret har en samordnande uppgift vad gällerIT-frågor hos myndigheter genom att samordna bl.a.utvecklingsprojekt och tillhandahålla ramavtal.Statskontoret bidrar även aktivt till attvidareutveckla den svenska förvaltningspolitiken ochtill att den elektroniska infrastrukturen inomoffentlig sektor blir öppen och säker. En annanmyndighet med viktiga uppgifter inom området ärVerket för innovationsforskning (). Isammanhanget kan också nämnas somtillsatts av regeringen med uppdrag att vararådgivare i IT-frågor och sprida information om deproblem och möjligheter som utveckling ochanvändning av informationsteknik innebär.Sverige är ett av världens ledande ländernär det gäller användning av informationsteknik ochtelekommunikationer. Det är angeläget att dennaframskjutna position kan behållas ochvidareutvecklas. Utskottet delar motionärernasgrundsyn om att det är angeläget med ett tydligtpolitiskt ledarskap för IT-politiken. För enframgångsrik utveckling krävs ofta ett samfälltagerande inom många områden. Utskottet vill dessutomunderstryka betydelsen av krav på ensamordnad och kontinuerlig uppföljning av det arbetesom pågår för att uppnå det IT-politiska målet. Detförutsätter en helhetssyn på genomförandet av IT-politiken.Det ankommer på regeringen att själv bestämmaformerna för sitt arbete, vilket även innefattarRegeringskansliets organisation och uppgifter.Utskottet förutsätter att regeringen hanterar IT-frågorna på ett ändamålsenligt sätt genom att tatillvara de utvecklingsmöjligheter som en samordnadIT-politik innebär. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund motion 2001/02:T466 (kd) i nu behandladdel. Syftet med motionsyrkandet om ett tydligtpolitiskt ledarskap för IT-politiken förutsättskomma att tillgodoses.3 Säkerhets- och sårbarhetsfrågorUtskottets förslag i korthetSamhällets ökade IT-beroende kräver attstörre uppmärksamhet riktas mot säkerhets-och sårbarhetsfrågor. Utskottet avstyrkermotionsförslag om olika säkerhetsfrågor medhänvisning till gällande riktlinjer och detutvecklingsarbete som förutsätts fortsätta.MotionsförslagAmanda Agestav (kd) efterlyser i motion 2000/01:T702skyndsamma åtgärder för att öka IT-säkerheten. Medanständiga utredningar pågår görs dataintrång, angreppav datahackers och datavirus sprids. Storasäkerhetsmässiga och ekonomiska värden står på speloch riskerar att gå förlorade. har i fleraår väntat på att regeringen skall visa att Sverigeär en ansvarsfull och modern som tarsäkerhetsfrågorna på allvar. Det nationella ansvaretför säkerhetsfrågorna måste därför lösas.Även tar upp IT-säkerheten imotionerna 2000/01:T713 av m.fl. och2001/02:T465 av m.fl. Enligtmotionärerna får det inte förekomma att offentligsektor använder programvara med kryptering därväsentliga delar av nyckeln deponeras hosamerikanska myndigheter. måste därför varavaksamt på försök att reglera företags och enskildamänniskors möjligheter att kryptera data genomändringar i internationella avtal. För att skyddainformation och enskilda människors integritet ärdet mycket viktigt att det finns möjlighet attkryptera data också . Vidare bör åtgärdervidtas så att kryptering av kommunikation inom ochmellan myndigheter blir rutin i större utsträckning.Myndigheterna bör även utveckla virtuella privatanätverk för kommunikationen med utlokaliseradeenheter och med distansanställda.Eva Flyborg m.fl. (fp) konstaterar i motion2001/02:T409 att en stor del av den information somlagras på eller förmedlas av datorer är av sådan artatt stor skada skulle vållas om informationen kom pådrift. Medborgarna har därför rätt att kräva attoffentliga instanser hanterar integritetskänsliginformation på ett sådant sätt att riskerna förpersonlig och affärsmässig integritet minimeras. Motdenna bakgrund föreslås att samtliga myndigheter somhanterar känslig information åläggs krav påsäkerhetsrevision.Gudrun m.fl. (v) framhåller i motion2001/02:Ju388 att de flesta av dagens dataprogram äravlyssningsbara och möjliga att manipulera. Bristenpå kunskap och kostnaden för att vidtaskyddsåtgärder i form av brandväggar ochkrypteringsprogram är enligt motionen ett problem.Lagstiftningen på området är dessutom bristfälligoch möjligheterna att beivra brott är små.Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund enöversyn av lagstiftningen på området.Inger m.fl. (s) behandlar i motion2001/02:T242 lokaliseringen av den nya enhet somföreslagits bli inrättad inom Post- och telestyrel-sen för rapportering av IT-incidenter. Motionärernabedömer att mycket väl uppfyller de kravsom den nya enheten har på kvalificerad arbetskraftmed hög IT-kompetens.Utskottets ställningstagandeÖvergången till informationssamhället har lett tillatt de tekniska systemen blivit allt mer komplexaoch sårbara. Utvecklingen av öppnakommunikationsstandarder har exempelvis inneburit enhögre grad av informationsutbyte inom och framförallt mellan organisationer. Nya tjänster växer ocksåsnabbt fram genom Internet som ökar exponeringen ochden mängd information som hanteras. Utbyggnaden avIT-infrastruktur med hög kapacitet innebär vidareatt allt fler användare ständigt är uppkopplade påInternet med ökad risk för obehöriga intrång.Sammantaget medför detta att samhällets totalasårbarhet ökar som oönskade ingrepp i ettenskilt IT-system kan få återverkningar på storadelar av samhället.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrundviktigt att man vid den fortsatta övergången tillinformationssamhället noga beaktarsäkerhetsfrågorna. Utredningar inom området, somt.ex. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (SOU2001:41) och Försvarsberedningen (Ds 2001:44), harockså tidigare framfört uppfattningen att ansvars-och rollfördelningen inom området måste fastställas.Med anledning av propositionen Fortsatt förnyelseav totalförsvaret (prop. 2001/02:10) har riksdagennyligen behandlat ett förslag om en övergripandestrategi för samhällets hantering avinformationssäkerhet och skydd motinformationsoperationer (bet. 2001/02:FöU2, rskr.2001/02:91). Enligt propositionen skall ettsammanhållande myndighetsansvar för samhällets IT-säkerhet och övergripande omvärldsanalyser införas.Av propositionen framgår att en funktion för IT-incidenthantering skall inrättas med syfte attomedelbart, eller i ett mycket tidigt skede, kunnaspåra ursprunget till ett dataintrång, se till attattacker mot datasystem avstyrs och upphör samtstödja återställande av systemen vid störreattacker. Denna funktion skall även ha översikt ochkunskaper om IT-hot och IT-säkerhet i etthelhetsperspektiv. Kvalificerad rådgivning irealtid, s.k. helpdesk, bör också kunna lämnas vidfel eller större avvikelser, vid återstart av systemoch vid reaktion på angrepp. Regeringen avser attåterkomma till medförslag om införande av en funktion förincidenthantering på IT-området.För kryptering kan hänvisas till att det förnärvarande inte finns några begränsningar avanvändningen av kryptoteknik i utan var ochen har rätt att själv välja sådan teknik. Riksdagenhar vidare lagt fast att bör verka för enliberal tillämpning av rådande exportreglering ochatt internationellt arbeta för att förändra gällanderegler i riktning mot en ytterligare liberalisering.Enligt vad utskottet erfarit arbetar regeringenaktivt med dessa frågor i linje med det synsätt somutrikesutskottet gav uttryck för i sitt betänkande1999/2000:UU7 Kryptografi.Som framhålls i motion 2000/01:T713 (c) ställerkommunikation mellan myndigheter ofta höga krav påsäkerhet. Vid övergången från pappersbundenhantering till kontakter över Internet med andramyndigheter, företag och medborgare krävstillfredsställande skyddsåtgärder. Utskottet vill idetta sammanhang särskilt hänvisa tillStatskontorets arbete med att utvecklamyndigheternas IT-användning på ett effektivt ochsäkert sätt. Statskontoret har i rapportenInfrastruktur för säker elektronisk överföring frånoch inom statsförvaltningen närmare redovisat bl.a.vilka olika typer av certifikat och övriga tjänsterrörande kryptonycklar som behövs i myndigheternasverksamhet (Statskontoret 2000:7).Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motion 2001/02:T409 (fp) attsäkerhetsfrågorna måste beaktas särskilt vidutveckling av samhällsviktiga system och funktionersom innehåller integritetskänslig information.Utskottet bedömer att revisioner av IT-säkerhet kanvara ett verksamt medel för att finnasäkerhetsbrister och andra svaga punkter i IT-system. Regeringen har i propositionen Fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10)framhållit att Sårbarhets- och säkerhetsutredningensförslag om uppbyggnad av ett system för evalueringoch certifiering bör genomföras. Vidare anserregeringen det angeläget att fortsätter detsamarbete som syftar till ett ömsesidigt erkännandeav IT-säkerhetscertifikatet, Common CriteriaRecognition Arrangement (CCRA).Slutligen, beträffande motion 2001/02:T242 (v),kan hänvisas till att en särskild utredare förnärvarande ser över de politiska målen ochlagstiftningen inom området för elektroniskkommunikation (dir. 2001:32). Utredaren skall inomramen för sitt uppdrag beakta Säkerhets- ochsårbarhetsutredningens betänkande och den vidareberedningen av detsamma.Utskottet förutsätter att berörda myndigheterföljer utvecklingen på området och vidtar deinitiativ som kan anses vara påkallade för atttrygga en tillfredsställande IT-säkerhet. Någotinitiativ från sida anser utskottet intevara erforderligt. Följaktligen avstyrks motionerna2000/01:T702 (kd), 2000/01:T713 (c) yrkande 19,2001/02:T242 (v), 2001/02:T409 (fp) yrkande 3,2001/02:T465 (c) yrkande12 och 2001/02:Ju388 yrkande13.4 JämställdhetUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det viktigt att ettjämställdhetsperspektiv genomsyrar IT-politiken. Med hänvisning till pågåendeberedning av en utredning frånJämställdhetsrådet för transporter och ITavstyrks motionsförslagen.MotionsförslagSven m.fl. (c) konstaterar i motion2001/02:T465 att det är män som arbetarmed att utforma framtidens offentliga service viaInternet. Regeringen bör aktivt arbeta för att ettgenustänkande genomsyrar IT-arbetet.Även i motion 2000/01:A808 av m.fl.(mp) betonas att IT-utvecklingen i allra högsta gradär en jämställdhetsfråga. Regeringen bör mot dennabakgrund utreda hur IT kan göras mer tillgänglig förkvinnor och ta fram en handlingsplan för hur ettjämställt IT-samhälle skall kunna utvecklas.Utskottets ställningstagandeJämställdhetsrådet för transporter och IT, ,har i sitt delbetänkande Jämställdhet och IT (SOU2000:58) konstaterat att IT-sektorn i alltväsentligt leds och domineras av män samt attklyftan mellan kvinnors och mäns möjligheter tillinflytande över IT-utvecklingen har vidgats. Vidarefinns det få kvinnor med hög utbildning inom IT-branschen. Många företag saknar enligt Jämitstatistik på könsfördelning hos de anställda, vilketär ett krav för att ett fungerandejämställdhetsarbete skall kunna göras. har motdenna bakgrund presenterat en rad förslag för attöka jämställdheten inom hela IT-området.Utskottet konstaterar att Jämits grundsyn välföljer IT-politiska beslut om attett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-politiken. Det innebär att jämställdhet och mångfaldskall främjas genom att alla människorsförutsättningar att utnyttja informationsteknikensmöjligheter tas till vara oberoende av kön, ålder,etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder.Sammansättningen av IT-specialister skall ocksåbättre motsvara befolkningen med avseende på kön ochetnisk bakgrund. För att möjligheter på IT-området skall kunna utnyttjas fullt ut får enligtutskottets mening inte människors tillträde tillväxande sektorer av ekonomin hindras av invandamönster som begränsar individers utbildnings- ochyrkesval. Att tendensen till könsbundna studievalbryts är en förutsättning för att kvinnor och mänskall engageras i IT-samhället på lika villkor.Utskottet ser därför positivt på de nu aktuellamotionsförslagen och konstaterar att dessa frågornyligen har behandlats av . Det gäller t.ex.förslaget i motion 2001/02:T465 (c) om offentligservice på nätet där föreslagit att åtgärdervidtas för att säkerställa ettjämställdhetsperspektiv vid utformningen avwebbaserade tjänster inom myndigheterna och inommyndigheternas verksamhetsområden. Enligt utskottetsmening tillgodoser Jämits arbete även väl de förslagsom väckts i motion 2000/01:A808 (mp) om en analysoch konsekvensbeskrivning av utvecklingen samtframtagande av en handlingsplan för att utveckla ettjämställt IT-samhälle.Enligt vad utskottet erfarit har Jämits förslagremissbehandlats och flera delförslag hargenomförts. pågår dock beredning avvissa förslag. Enligt utskottets mening är detviktigt att jämställdhetsarbetet inom IT-områdetbedrivs kraftfullt och skyndsamt. Utskottetförutsätter att den pågående beredningen av Jämitsarbete slutförs och att regeringen inomramen för sitt arbete med att följa upp IT-politikenlämnar en närmare redovisning av hurjämställdhetsperspektivet kan genomsyra IT-politiken.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 2000/01:A808 (mp) yrkandena 19 och 20samt 2001/02:T465 (c) yrkande 8.5 Sociala konsekvenser m.m.Utskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening är det viktigt attIT kan användas av så många medborgare sommöjligt och i alla delar av landet. Utskottetanser det därför viktigt att den s.k.digitala klyftan i samhället minskas.Utskottet förutsätter att socialakonsekvenser av IT-utvecklingen kommer attbelysas.MotionsförslagIngrid m.fl. (v) uttrycker i motion2000/01:T704 oro för att den pågående IT-utvecklingen kan leda till ett segregerat samhälle.Samhälleliga och sociala mål måste därförkontinuerligt sättas upp för att garantera allamöjligheter att utöva sina rättigheter ochskyldigheter samt att leva ett delaktigt,självbestämmande och oberoende liv. bördärför begära att regeringen tillsätter enparlamentarisk kommission med syfte att göra enmedborgarrättslig och social konsekvensanalys av denpågående IT-utvecklingen.Willy Söderdahl och (båda v)föreslår i motion 2001/02:T395 att ungdomar bör fåutnyttja möjligheten till subventionerade köp avhemdatorer. En möjlighet skulle kunna vara attungdomar som endast har kortare anställning får göraett skatteavdrag motsvarande det som de anställdafår men vid ett enda tillfälle.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att IT kananvändas av så många medborgare som möjligt och ialla delar av landet. Det är först då som det IT-politiska målet om att som första land skallbli ett informationssamhälle för alla kan uppnås.Informationstekniken kan behöva anpassas till desärskilda krav som t.ex. utsatta grupper ställer.Som framhålls i motion 2000/01:T704 (v) är detvidare nödvändigt att de som inte har tillgång tillInternet eller, av olika skäl, inte kananvända tekniken ges goda möjligheter att ändå utövasina rättigheter och skyldigheter i samhället.Enligt IT-politiska beslut harförutsatts att det IT-politiska målet kontinuerligtföljs upp. Utskottet förutsätter att även socialakonsekvenser av IT-utvecklingen uppmärksammas.Syftet med den aktuella motionen blir därmedtillgodosett.Tillgången till datorer har ökat kraftigt undersenare år, vilket lett till att är bland deländer som har den högsta datortätheten i hemmen. Enbidragande orsak till den stora tillgången tilldator har varit möjligheten till personalköp sominfördes . Som framgår av följandesammanställning har barn och ungdomar störretillgång till dator i hemmet än vuxna, jämförtmed . Män har i något större gradtillgång till dator än kvinnor. I sammanhanget kannämnas att i åldersgruppen är det som har tillgång till dator. Liten datortillgånghar även de funktionshindrade.Andel av befolkningen som har tillgång till persondator i hemmet 1997och 2000 (%)-------------------------| |1997|2000 |-------------------------|Totala |42 |64||befolkningen | | |-------------------------|Vuxna |40 |61|-------------------------|Barn/ungdom |60 |83||917 | | |-------------------------|Män |44 |66|-------------------------|Kvinnor |41 |61|-------------------------Källa: , Fakta om informations- ochkommunikationsteknik i 2002.Ett informationssamhälle för alla förutsätter atttillgången till datorer ökar. När det gällermöjligheter att inom skattesystemets ram påverkadatortillgången vill utskottet hänvisa till attriksdagen har behandlat motionsförslagom en utvidgning av nuvarande möjligheter tillskatteavdrag för att främja en ökad IT-användning. har , isitt av godkända betänkande (bet.2000/01:SkU14), avstyrkt motionsförslag omanskaffning av persondatorer och framhållit:En allmän avdragsrätt för inköp av datorer ochprogramvara skulle enligt utskottets meninginnebära en oönskad snedvridning av konkurrensenpå detta område, ge upphov till en mängdgränsdragningsproblem och dessutom medföra ettmycket kraftigt inkomstbortfall. Som utskottet iolika sammanhang framhållit är det önskvärt attskattesystemet så långt möjligt hålls fritt fråninslag som inte hänger samman med dessgrundläggande funktion att utgöra en säker grundför att finansiera den gemensamma sektorn.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna2000/01:T704 (v) och 2001/02:T395 (v).6 LagstiftningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet framhåller vikten av enteknikneutral och framtidsanpassad IT-lagstiftning. Med hänvisning till bl.a.pågående utredningsarbete avstyrksmotionsförslag med begäran om en lagöversyn.MotionsförslagModerata samlingspartiet framhåller i motion2000/01:T717 av m.fl. att en effekt avdet framväxande informationssamhället är densammansmältning, konvergens, som sker mellan olikatyper av tele- och medietjänster. Infrastruktur somtidigare haft en specifik användning kan nu användasför att bära andra typer av tjänster. Samtidigtsmälter olika tjänster samman och de utrustningarsom används för att ta emot och förmedla olikatjänster blir alltmer lika. Dessutom möjliggörutvecklingen att företag som traditionellt ägnat sigåt en viss typ av tjänster kan engagera sig iangränsande sektorer. Mot denna bakgrund är detohållbart med olika typer av lagstiftning på tele-och medieområdena. Regeringen bör därför omedelbarttillsätta en utredning med uppdrag att ta fram ettkonkret förslag till en ny, konvergerad lagstiftningpå tele- och medieområdet med utgångspunkt igrundläggande principer om yttrandefrihet ochpersonlig integritet.Även i motion 2000/01:T707 av . (kd, m) påtalas behovet av en tidsenliglagstiftning på IT-området. Det finns enligtmotionärerna en rad väsentliga funktioner som ärstatens ansvar. Till dessa hör att tillhandahållagoda förutsättningar för en sund utveckling, bl.a. iform av ett modernt regelverk som främjarkonkurrens. Därför är det viktigt attinfrastrukturen står öppen för konkurrerandetjänsteleverantörer. Konkurrenssituationen måsteregleras, upprätthållas och bevakas. Förnäringslivet är det väsentligt att spelreglerna ärtydliga och förutsägbara och att de tillämpaskonsekvent.Utgångspunkten i motion 2001/02:T465 av SvenBergström m.fl. (c) är att informationsteknikenställer speciella krav på lagstiftningen. Attanpassa lagstiftningen till nuvarande tekniska nivåförefaller inte vara en framkomlig väg eftersomnästa tekniska steg medför risk för attlagstiftningen på nytt blir omodern. Den enda vägenär enligt motionärerna att göra lagstiftningenteknikoberoende.