bet · GQ01NU3 · 2002-11-28 00:00:00 — Övriga partiersförslag innebär en lägre ram än regeringsförslaget,nämligen ca lägre (m), lägre (fp) och 135 miljoner kronorlägre (kd).Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen(35:3) Teknikupphandling och marknadsintroduktion,(35:4) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft,(35:5) Energiforskning, (35:6) Energiteknikstöd,(35:7) Introduktion av ny energiteknik och (35:8)Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser med bemyndiganden för regeringen attingå ekonomiska förpliktelser, vilka leder tillutgifter under kommande år.I budgetpropositionen anges (s. 23) attanslagssparandet inom utgiftsområde 21 Energiuppgick till ca vid utgången avår 2001, vilket är en ökning med ca 0,2 miljarderkronor jämfört med utgången av . Vidare sägsatt ungefär hälften av detta anslagssparande äruppbundet genom fattade beslut om stöd som ännu intebetalats ut. En viss del av anslagssparandetförklaras även av de utgiftsbegränsningar som fannsför många anslag inom energiområdet under åren 1999och 2000. Anslagssparandet inom vissa anslag beroräven på att olika omvärldsfaktorer, exempelviselpriserna och kostnaderna för åtgärderna, gjortstöden mindre efterfrågade än beräknat.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader(35:1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 140,2miljoner kronor.Anslaget är avsett att finansiera Energimyndighetensförvaltningskostnader. I dessa kostnader ingår ävennätmyndighetens verksamhet. Energimyndighetenfinansierar sina kostnader för uppföljning ochutvärdering av de energipolitiska programmen genoms.k. programanknutna kostnader som belastar anslagenför de olika åtgärderna inom det energipolitiskaprogrammet. Prognosen för dessa programanslutnakostnader uppgår till för år2002.Det är regeringens bedömning att Energimyndighetenhar förvaltat sin verksamhet på ettkostnadseffektivt sätt. Regeringen föreslår attEnergimyndighetens förvaltningsanslag ökas med 10miljoner kronor med anledning av de nya uppgiftermyndigheten tilldelas i form av den kommandeintroduktionen av elcertifikatssystemet,förstärkta samlade ansvar förelmarknaden och tillhandahållande av resurser tillKonsumenternas Elrådgivningsbyrå samt utökadeuppgifter på energieffektiviseringsområdet. Vidaregäller att regeringen har uppdragitåt Statskontoret att se över Energimyndighetensverksamhet och resursbehov. Regeringen avser attåterkomma till i budgetpropositionen förår 2004 i frågorna om verksamhetoch resursbehov med anledning av regeringens uppdragtill Statskontoret samt energipolitiskabeslut i juni 2002.MotionernaI motion 2002/03:N357 (m) redogörs för attmotionärerna förordar omfattande neddragningar av deanslag som är kopplade till omställningsprogrammet.Som en följd av dessa neddragningar kanEnergimyndighetens administrativa kostnader minskas,sägs det i motionen. Förslaget i motionen är attEnergimyndighetens förvaltningsanslag minskas med ca7 i förhållande till regeringensförslag.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp)föreslås en besparing på anslaget med 50 miljonerkronor. Skälet för denna besparing - vilket ävengäller övriga anslag inom det energipolitiskaomställningsprogrammet - är att partiet är emot deolika energiprogrammen och anser att 1åter skall tas i drift. Vidare erinras om attFolkpartiet önskar att avsättsför energisäkerhet i Östeuropa.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:N390att Energimyndighetens förvaltningsanlag minskas med5 i jämförelse med regeringensförslag. Minskningen motiveras med det ekonomisktallmänt osäkra läget som råder.I motion 2002/03:N394 (c) anförs att regeringen isamband med vårpropositionen 2003 bör återkomma meden redovisning till av den beräknade nivånpå vissa anslag som även innefattar deutgifter som följer av den energipolitiskaöverenskommelse som träffades av företrädare förregeringen, och våren2002. Det påpekas i motionen att regeringen ibudgetpropositionen meddelar sin avsikt attåterkomma i frågan först i samband medbudgetpropositionen för . Motionärerna menaratt detta är otillfredsställande då det dels hämmarförutsättningarna för dem som övervägerinvesteringar i anläggningar, dels hämmar forskningoch utveckling.Vissa kompletterande uppgifterMed anledning av vad som anförs i motion2002/03:N394 (c) kan nämnas att de ibudgetpropositionen beräknade anslagen för år 2004uppgår till ca . I denna summaingår då inte nivån på de fem anslag som regeringen,som nämns, avser redovisa först ibudgetpropositionen för . De anslag somberörs är följande: (35:1) Statens energimyndighet:Förvaltningskostnader, (35:2) Insatser föreffektivare energianvändning, (35:3)Teknikupphandling och marknadsintroduktion, (35:4)Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft och(35:11) Statlig prisgaranti elcertifikat.Det kan dock noteras att regeringen av riksdagenbegär bemyndigande att inom två av dessa anslag(35:3 och 35:4) få besluta om åtgärder som medförutgifter under perioden 2004-2007.I 2002 års energipolitiska proposition (prop.2001/02:143 s. 139) angavs att de energipolitiskaåtgärder som partierna är överens om att genomförainnebär statliga utgifter om totalt ca . Vidareanfördes att åtgärderna skall finansieras full ut.För teknikupphandling och marknadsintroduktionberäknades resursbehovet (s. 114) till 325 miljonerkronor med start den 1 januari2003. När det gäller lokala och regionala initiativsamt information, utbildning, provning m.m.beräknades resursbehovet (s. 112 och s. 108) till540 respektive 135 miljoner kronorför . Beträffande teknikutvecklingoch marknadsintroduktion av storskaligavindkraftstillämpningar beräknades resursbehovet (s.95) till under en femårsperiodfrån . Därutöver avsågfinansieringen en statlig prisgaranti förelcertifikat och ökade förvaltningskostnader förEnergimyndigheten.Som nämns i propositionen har regeringen uppdragitåt Statskontoret att göra en översyn av verksamheteninom ansvarsområde. Av bilagantill det regeringsbeslut (N2002/8516/ESB) som togs iseptember 2002 framgår att det uppdrag Statskontoreterhållit omfattar att göra en översyn avinriktningen och organisationen av de verksamhetersom ligger inom ansvarsområde ochvid behov lämna förslag till förändringar.Energimyndighetens tillsynsuppgifter påenergimarknaderna skall särskilt ställas i fokus.Vidare bör arbetsfördelningen mellanEnergimyndigheten och myndigheter med närliggandeuppgifter belysas. I uppdraget ingår också att, omså befinns lämpligt, lämna förslag på förändringarav myndighetsstrukturen på området. Även behov avförändringar i regelverk bör påtalas. Därtill börövervägas om lednings- och beslutsstrukturen medverksstyrelse, energiutvecklingsnämnd och insynsrådär ändamålsenlig. Utifrån resultatet av översynenskall Statskontoret översiktligt bedöma behovet avresurser. I uppdraget ingår även att belysakonsekvenser av förändringar som kan aktualiseras avEU-medlemskapet, exempelvis de förändringar i el-och gasmarknadsdirektiven som diskuteras vad avsertillsynsmyndighetens roll och arbetssätt. Enkartläggning av samordning och samverkan beträffandeelberedskapen skall även genomföras. Av direktivenframgår vidare att Statskontoret i detta arbete börsamråda med utredningen om utvärderingen av detlångsiktiga energipolitiska programmet samt medberörda myndigheter och organisationer, särskiltföreträdare för små företag. Översynen skallredovisas senast den 31 oktober 2003.Insatser för effektivare energianvändning(35:2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 136miljoner kronor.Anslaget är nytt och inrättas i enlighet med detbeslut fattade i samband medbehandlingen av regeringens proposition om samverkanför en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Anslaget avser att finansiera bidragför energirådgivning, utbildning av ochinformation till energirådgivare samt stöd tillregionala energikontor. Vidare avser anslagetinsatser för informationsspridning, utveckling ochspridning av verktyg och metoder samt utbildning omenergieffektiv teknik. Anslaget får även användasför provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning.Regeringen avser att återkomma till den fortsattafinansieringen av åtgärderna för resten avprogramperioden i budgetpropositionen för år 2004.MotionernaEnligt vad som anförs i motion 2002/03:N357 (m)motsätter sig Moderata samlingspartiet de åtgärdersom detta nya anslag avser att finansiera.Motionärerna anser inte att det finns tillräckligaskäl att avsätta statliga medel för dessaverksamheter, varför det i motionen förordas attinga medel skall föras upp på anslaget.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp) yrkas -med hänvisning till tidigare redovisade skäl -avslagpå hela anslagsbeloppet.Kristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:N390att anslaget minskas med ijämförelse med regeringens förslag och förordarsamtidigt en översyn av verksamhetens organisering.Det framhålls i motionen att de åtgärder somanslaget avser finansiera liknar de åtgärder somfunnits i tidigare program och som inte visat sigsärskilt framgångsrika. Motionärerna menar dock attdet är angeläget att energirådgivning i kommunernabedrivs även fortsättningsvis. Det behövs emellertiden översyn av de olika rådgivningsfunktioner somfinns i kommunerna, som t.ex. lokala Agenda 21-samordnare, konsument- och budgetrådgivare, sägsdet. I motionen påpekas att regeringen aviserat ensådan hållning i den energipolitiska proposition somriksdagen behandlade (prop. 2001/02:143)och att regeringen där betonat att det kan finnassamordningsvinster genom sammanslagningar av olikafunktioner till lokala centrum för hållbarutveckling. Vidare påpekas att regeringen i nämndaproposition framhöll att frågan borde utredas ochatt de regionala energikontorens roll bör studeras ien sådan utredning.Vissa kompletterande uppgifterUnder har medel avsatts föråtgärder för effektivare energianvändning som en delav det kortsiktiga energipolitiska program somriksdagen fattade beslut om (bet.1996/97:NU12). Den ekonomiska planeringsramen förfemårsperioden var . Anslagetavsåg bidrag för informations- ochutbildningsinsatser för energianvändning ochenergieffektivisering, liksom för teknikupphandlingför att utveckla och introducera energieffektivteknik på marknaden. Vidare har anslaget använts förutveckling av metoder för provning m.m. avenergikrävande produkter och system, liksom förbidrag till energirådgivning.I den energipolitiska proposition som riksdagenbehandlade framhöll regeringeninformationsbrist som en av orsakerna till attaktörer på marknaden inte alltid genomförenergieffektiva investeringar. Regeringen föreslogdärför olika insatser för informationsspridninggenom bl.a. kunskapssammanställningar och utvecklingoch spridning av verktyg och metoder samt insatserför provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning och för utbildning.Vidare framhöll regeringen i nämnda propositionatt en god kännedom om lokala förhållanden är enviktig grund för att bedöma utvecklingen av lokalaoch regionala energisystem. Information och materialmåste i många fall användas med hänsyn till delokala förutsättningarna. I propositionen föreslogsdärför att lokala och regionala initiativ skullefrämjas genom utökade resurser till de kommunalaenergirådgivarna samt genom stöd till de regionalaenergikontoren.I nämnda proposition beräknades resursbehovet beträffande information,utbildning, provning m.m. till 135 miljoner kronor.Resursbehovet för lokala och regionala initiativuppskattades till undermotsvarande period.Riksdagen biföll regeringens förslag. Utskottet(bet. 2001/02:NU17 s.86) påpekade i detta sammanhangatt sammanställning och spridning av kunskap ochinformation både till allmänheten och till specifikaanvändargrupper om energisystemet och effektivenergiteknik är en angelägen uppgift. Utskottetdelade även regeringens bedömning att provning,märkning och certifiering av energikrävandeutrustning är väsentligt för att åstadkomma en mereffektiv energianvändning. När det gäller att främjalokala och regionala initiativ påpekade utskottet(s. 88) att en fördel med de lokala rådgivarna äratt de kan bryta ned generell information till denlokala nivån med hänsyn till de förhållanden som därråder.I reservationer (kd; mp) framförde företrädare fördessa partier sina synpunkter på insatser förinformation, utbildning, provning m.m. I enreservation (m) förordades att skulleavslå regeringens förslag beträffande lokala ochregionala initiativ.Teknikupphandling och marknadsintroduktion(35:3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 65miljoner kronor.Anslaget är nytt och inrättas i enlighet med detbeslut fattade i samband medbehandlingen av regeringens energipolitiskaproposition. Anslaget avser bidrag tillteknikupphandling för att utveckla och introducerany energieffektiv teknik på marknaden samtkompletterande stöd till marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till260 . Beträffandeden fortsatta finansieringen av åtgärderna förresten av programperioden avser regeringen återkommai budgetpropositionen för år 2004.MotionernaEnligt förslag i motion 2002/03:N357 (m) skall ingamedel föras upp på anslaget. Motionärerna anser attdet inte finns tillräckliga skäl att användaskattemedel för att finansiera de insatserregeringen avser bekosta inom detta anslag.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp) yrkas -med hänvisning till tidigare redovisade skäl -avslag på hela anslagsbeloppet.Vissa kompletterande uppgifterUnder har medel avsatts föråtgärder för effektivare energianvändning som en delav det kortsiktiga energipolitiska program somriksdagen fattade beslut om . Den ekonomiskaplaneringsramen för femårsperioden var 450 miljonerkronor. Anslaget avsåg bidrag för informations- ochutbildningsinsatser för energianvändning ochenergieffektivisering, liksom för teknikupphandlingför att utveckla och introducera energieffektivteknik på marknaden. Vidare användes anslaget förutveckling av metoder för provning m.m. avenergikrävande produkter och system, liksom förbidrag till energirådgivning.I den energipolitiska proposition som riksdagenbehandlade framhöll regeringen sin meningatt introduktion av ny energieffektiv teknik ochanvändningen av befintlig energieffektiv teknikskall stimuleras. I propositionen föreslogs därförfortsatt stöd till teknikupphandling ochkompletterande stöd till marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik. meddeladeregeringen sin avsikt att genomföra en översyn avarbetsformerna för teknikupphandlingen.Resursbehovet för stöd till teknikupphandling ochmarknadsintroduktion av energieffektiv teknikuppskattas i nämnda proposition till 325 miljonerkronor under fem år.Riksdagen biföll regeringens förslag. Utskottet(bet. 2001/02:NU17 s. 90) anförde i detta sammanhangatt stödet till teknikupphandling har varit ett sättatt driva på teknikutvecklingen och få fram merenergisnåla och miljövänliga produkter. Utskottetvar även positivt till det av regeringen föreslagnastödet för marknadsintroduktion av energieffektivteknik. I en reservation (mp) framhölls bl.a. attstödet också borde omfatta teknik som är effektiv urett klimatperspektiv.Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft(35:4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor.Anslaget är nytt och inrättas i enlighet med detbeslut fattade i samband medbehandlingen av regeringens energipolitiskaproposition. Anslaget får användas till bidragrörande teknikutveckling och marknadsintroduktion avstorskaliga vindkraftstillämpningar. Avsikten är attsärskilda utvecklingsinsatser skall genomföras isamverkan med näringslivet för att minskakostnaderna för nyetableringar av vindkraft i havs-och fjällområdena. Regeringen bedömer attsamverkansprojekt med näringslivet, för attöverbrygga utvecklingsstegen från forskning ochutvecklingsskedet till demonstration och slutligkommersialisering, är ett verkningsfullt sätt attstimulera nya tillämpningar med snabbt genomslag.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till300 . Beträffandeden fortsatta finansieringen av åtgärderna förresten av programperioden avser regeringen återkommai budgetpropositionen för år 2004.MotionernaAnslaget avvisas i dess helhet i Moderatasamlingspartiets motion 2002/03: N357.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp) yrkas -med hänvisning till tidigare redovisade skäl -avslag på hela anslagsbeloppet.I motion 2002/03:Bo292 (kd) anförs - utan attnågot precist belopp anges - att medel bör anslåsför forskning om vindkraft, både beträffandekostnadseffektivitet och design. Enligt motionärenbör mer resurser satsas på forskning för attutveckla vindkraftverken och för att göra demkostnadseffektiva. Vidare framhålls att designen avvindkraftverken måste utvecklas i syfte att minimerapåverkan på landskapsbilden.Vissa kompletterande uppgifterSom nämns i budgetpropositionen beslutade riksdagenvåren 2002, med anledning av den energipolitiskapropositionen, att ett stöd för teknikutveckling ochmarknadsintroduktion av storskaligavindkraftstillämpningar skall införas. I denproposition som förelades föreslogregeringen att särskilda utvecklingsinsatser skallgenomföras i samverkan med näringslivet för att påsikt minska kostnaderna för nyetablering avvindkraft i havs- och fjällområden. I propositionenbetonades att skall vara ett föregångsland iomställningen till hållbar utveckling. Regeringenbedömde att de resurser som finns inom denlångsiktiga delen av energipolitiskaprogram, genom kommande elcertifikatssystem ochaviserad övergångslösning för vindkraften, varotillräckliga för att åstadkomma en snabbkommersialisering i dessa områden. Församverkansprojekt gällande teknikutveckling ochmarknadsintroduktion av storskaligavindkraftstillämpningar beräknades resursbehovettill under en femårsperiod.Utskottet anförde i sitt ställningstagande (bet.2001/02:NU17 s. 77) att det, för att minskakostnaderna för nyetablering av vindkraft i havs-och fjällområdena, är befogat med särskilda insatserför teknikutveckling och marknadsintroduktion föratt påskynda kommersialiseringen i dessa områden.I reservationer (m, fp; kd; mp) framfördeföreträdare för dessa partier sina synpunkter påsärskilda åtgärder för vindkraften.Det kan i sammanhanget erinras att det inom ramenför energipolitiska beslut genomförs ettantal åtgärder för att minska kostnaderna förvindkraften och öka kunskaperna om dess effekter.Däribland kan nämnas stödet för teknikutveckling ochdemonstration, FoU-programmet Vindforsk (69 miljonerkronor till forskning föratt göra el från vindkraften billigare) ochnationella pilotprojekt för vindkraftsplanering(kunskapsuppbyggnad och metodutveckling). Vidare harEnergimyndigheten, , ochRiksantikvarieämbetet tagit initiativ tillsamordning av arbeten om vindkraft.Energiforskning (35:5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 438,5miljoner kronor.Anslaget används för att finansiera forsknings- ochutvecklingsinsatser på energiområdet. Enligtregeringen beror det omfattande anslagssparandettill stor del på de utgiftsbegränsningar som fannsunder anslaget . är del av anslagssparandet uppbundet av redanfattade beslut. var utfallet 24 miljonerkronor högre än de resurser som anslogs förbudgetåret. Detta innebär, enligt regeringen, attanslagssparandet utnyttjas och att verksamheten nukunnat bedrivas i planerad omfattning. Regeringensprognos för tyder på att verksamhetensuccessivt fortsätter att öka. Anslaget räknas upp med medanledning av att universitets och högskolors premierför de statliga avtalsförsäkringarna överförs frånutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Regeringen erinrar också omatt det pågår en utvärdering av delångsiktiga energipolitiska programåtgärderna (dir.2001:122), som skall ligga till grund förinriktningen av de fortsatta åtgärderna från år2005.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till810 för åren 2004-2007.MotionernaAtt energiforskning är angeläget och bör ökaanförs det i motion 2002/03:N357 (m). Det äremellertid viktigt att energiforskningen ärlångsiktig och inte direkt relaterad tillregeringens kortsiktiga energipolitik. Motionärernamenar därför att forskningsinsatserna avseendeetanolproduktion från skogsråvara skall lyftas urenergiforskningsprogrammet. Som en följd av dettaföreslås att anslaget minskas med 30 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag.I ekonomisk-politiska motion2002/03:Fi232 och i motion 2002/03:N264 (fp)föreslås - med hänvisning till tidigare redovisadeskäl - en besparing med 100 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterDe långsiktiga åtgärderna i dagens energipolitiskaprogram, vilket fattade beslut om våren1997 (bet. 1996/97:NU12), innehåller satsningar påforskning och teknisk utveckling inom energiområdet.Den ekonomiska planeringsramen för energiforskning(energiforskning, forskningssamarbete med länderna iÖsteuropa, forskning om energisystemet ochetanolproduktion från skogsråvara) uppgår till för perioden 1998-2004.Under perioden 1998-2002 har totalt drygt 2miljarder kronor anslagits till energiforskning(anslag 35:5, tidigare B4). Till och med år 2001uppgår utfallet till 1 275 miljoner kronor.Anslaget regleras genom förordningen (1998:222) omstatligt stöd till energiforskning. Enligtförordningen lämnas stöd till grundforskning ochindustriell forskning. Stödet till grundforskningfår motsvara hela kostnaden för projektet medan stödtill industriell forskning får lämnas med högst 50 %av kostnaden för projektet.Innevarande budgetår disponeras anslaget avVetenskapsrådet, ,för miljö, areella näringar ochsamhällbyggande, Verket för innovationssystem() och regeringen. Av regleringsbrevför utgiftsområde 21 Energi framgår att anslagetomfattar 13 anslagsposter. Dessa är följande: Natur-och teknikvetenskaplig forskning, Basteknologier,Bioenergi, Bebyggelse, Transporter, Nordiskaenergiforskningsprogrammet, Regeringens disposition,Allmänna energisystemstudier, Internationelltsamarbete, Strategisk energisystemkompetens påStatens energimyndighet, Forskningssamarbete iÖstersjöregionen, Etanolproduktion från skogsråvarasamt Samverkansprogram för miljöanpassadfordonsteknik. Enligt villkoren i regleringsbrevetfår anslaget användas för medfinansiering avinsatser och åtgärder inom ramen för regionalatillväxtavtal, som överensstämmer med övriga villkorför anslaget och energipolitiska mål förverksamheten.Energiteknikstöd (35:6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 131,2miljoner kronor.Anslaget används för att främja utvecklingen av nyenergiteknik genom stöd till forskning ochutveckling inom enskilda projekt eller program.Enligt regeringen beror anslagssparandets omfattningtill stor del på de utgiftsbegränsningar som fannsunder anslaget . är del av anslagssparandet uppbundet av redanfattade beslut. var utfallet 94 miljonerkronor högre än de resurser som anslogs förbudgetåret. Den prognos regeringen gör för år 2002pekar på en fortsatt ökande verksamhet och ettsuccessivt minskat anslagssparande. Anslaget räknasför upp med medanledning av att universitets och högskolors premierför de statliga avtalsförsäkringarna överförs frånutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. I propositionen erinras -liksom under föregående anslag - om att det förnärvarande pågår en utvärdering av de långsiktigaenergipolitiska programåtgärderna, som skall liggatill grund för inriktningen av de fortsattaåtgärderna från år 2005.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till350 för åren 2004-2007.MotionernaVikten av utveckling av ny energiteknik understryksi motion 2002/03:N357 (m). Motionärerna ser detemellertid inte som rimligt att anslaget skallomfatta verksamheter kopplade till de regionalatillväxtavtalen.