bet · GP01KRU13 · 2002-02-19 00:00:00 — Bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter och språk SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts under allmänna motionstiden 2001.Utskottet gör, med bifall till en motion, etttillkännagivande för regeringen om distribution avstatligt stödd litteratur till hus på och på ochÅland enligt regler liknande dem som gäller förlitteraturdistribution till folkbiblioteken ochbokhandeln.Utskottet behandlar motioner om vissabiblioteksfrågor, såsom upphävande avbibliotekslagen, skolbibliotek för förskolan,arbetsplatsbibliotek m.m. Vidare behandlas motionerom biblioteksersättningen till författare,läsfrämjande åtgärder, översättning till svenskafrån mindre språkområden, stödet till litteratur påde nationella minoritetsspråken och påinvandrarspråk samt serie-stödet. Inomkulturtidskriftsområdet behandlar utskottet motionerom distribution, införande av kulturporto,friexemplar till folkbiblioteken, stöd tillelektroniskt publicerade kulturtidskrifter ochöversättningsstöd till kulturtidskrifter påinvandrarspråk. En motion behandlas som rör stödtill etablering av bokhandel i kommuner därbokhandel saknas. Slutligen behandlas motioner omlagskydd för svenska språket, språket iförfattningstext, språkvård för meänkieli och romanichib, de nationella minoritetsspråkens bevarandesamt namnsdagslängden i almanackor. Utskottetavstyrker samtliga dessa motioner.I betänkandet finns 17 reservationer och 5särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutBibliotek1. Upphävande av bibliotekslagen m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Kr205 yrkande 6i denna del.Reservation 1 (m)2. Skolbibliotek för förskolanRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub551 yrkandena5 och 7.Reservation 2 (v)3. ArbetsplatsbibliotekRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr309 yrkande4.Reservation 3 (v)4. Förebilder på biblioteksområdetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr247yrkande 4 och 2001/02:Kr422 yrkande 40.Litteratur5. Biblioteksersättning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr205yrkande 6 i denna del och 2001/02:Kr298.Reservation 4 (m)6. Utvärdering av vissa läsfrämjandeåtgärderRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr356 yrkande2.Reservation 5 (kd)7. Översättning från mindre språkområdenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr309 yrkande2.Reservation 6 (v, kd)8. Litteratur på invandrarspråkRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr309 yrkande 3i denna del.Reservation 7 (v)9. Litteratur på nationellaminoritetsspråkRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr309yrkande 3 i denna del och 2001/02:Kr420 yrkande1.Reservation 8 (v)10. Projektet avslår motion 2001/02:Kr309 yrkande5.Reservation 9 (v)11. Litteratur till husRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om litteratur tillNordens hus på och samt NordensInstitut på och . Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Kr357.12. Bidragsgrupp inom förseriestödRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr345.Kulturtidskrifter13. Distribution av kulturtidskrifter ochinförande av kulturportoRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr309 yrkandena7 och 8.Reservation 10 (v)14. Friexemplar av kulturtidskrifter tillfolkbibliotekenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr309 yrkande9.Reservation 11 (v)15. Elektroniskt publicerade tidskrifterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr309yrkande 10 och 2001/02:Kr419 yrkande 6.Reservation 12 (v)Reservation 13 (fp)16. Översättningsstöd m.m. förtidskrifterRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande45.Reservation 14 (fp, mp)Bokhandel17. Etablering av bokhandelRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr309 yrkande1.Reservation 15 (v)Språkfrågor18. Lagskydd för svenska språketRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr296 och2001/02:Kr356 yrkande 1.Reservation 16 (kd)19. Språket i författningstextRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr287.20. Språkvård för meänkieli och romanichibRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr420 yrkande6.21. De nationella minoritetsspråkenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande42.Reservation 17 (mp)22. NamnsdagslängdRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr329 och2001/02:Kr341.Stockholm den 19 februari 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (),(), (), (), (), (), EwaLarsson (mp), (), (), () och ().2001/02KrU13Utskottets övervägandenBibliotekUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- upphävande av bibliotekslagen m.m., jämförreservation 1 (m),- skolbibliotek för förskolan, jämför reservation 2 (v),- arbetsplatsbibliotek, jämför reservation 3 (v) och- förebilder på biblioteksområdet.MotionernaI motion Kr205 (m) yrkande 6 i denna del tas uppfrågor om litteraturens betydelse, däribland frågorsom rör biblioteken. Enligt motionen måste biblio-tekslagen upphävas, då den kan innebära ett hinderför förnyelse och mångfald. Motionärerna anser attom lagen avskaffas skulle detta främja tillkom-stenav andra former av biblioteksverksamhet, där olikadriftsformer och olika profilering ges störreutrymme. Huvudmännen skall uppmuntras att utnyttjade möjligheter som informationstekniken erbjuder.Samarbete mellan bibliotek skall stimuleras.Regionala biblioteksfunktioner kan upphandlas liksomdriften av folkbibliotek. bör enligtmotionen som sin mening ge regeringen till känna vadmotionärerna anfört i fråga om biblioteken.Det konstateras i motion Ub551 (v) att kravet påskolbibliotek inte gäller förskolan. Motionärernaframhåller att det betyder mycket för de små barnenoch för deras kreativitet, fantasi och framtidamöjligheter i samhället att de kommer i kontakt medböcker och litteratur på ett tidigt stadium, långtinnan de själva kan läsa. Därför bör förskolebarnensbehov av skolbibliotek beaktas i den pågåendeöversynen inom av bibliotekslagen(yrkande 5). I motionen yrkas också att Kulturrådetskall ges i uppdrag att ta framskolbiblioteksstatistik för förskolan (yrkande 7).I motion Kr309 (v) hemställs att skallbegära att får i uppdrag att kartläggaarbetsplatsbiblioteken och föreslå åtgärder påområdet (yrkande 4). I motionen anförs att antaletarbetsplatsbibliotek har minskat kraftigt sedan år1993 och att det inte finns någon samlad bild av hurarbetsplatsbiblioteken fungerar och i vad måndet är arbetsgivarna, fackföreningarna eller dekommunala biblioteken som ansvarar för dearbetsplatsbibliotek som finns.Enligt motionerna Kr247 (mp) yrkande 4 och Kr422(mp) yrkande 40 skall som sin meningtillkännage för regeringen vikten av att lyfta framkommuner som satsar på sin biblioteksverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare tillfällen (senast i bet.2000/01:KrU5 s. 8-9) haft att behandlamotionsyrkanden om upphävande av bibliotekslagen(1998:1249). Utskottet har då bl.a. anfört att lageninfördes mot bakgrund av de kraftiga besparingar somgjordes i kommunerna och som hotadebiblioteksbeståndet, bokinköpen och övrigamedieinköp samt öppethållandet. Syftet med lagenskulle vara att ange vissa grundläggande principerför det svenska offentliga bibliotekssystemet ochatt markera betydelsen av den verksamhet som bedrivsinom biblioteksväsendet. Lagen garanterar ocksåavgiftsfrihet.En översyn av bibliotekslagen pågår för närvarandeinom mot bakgrund av att detalltjämt är stora skillnader mellan bibliotekenstillgänglighet och kvalitet i kommunerna.Då det gäller utnyttjandet av informationsteknikvid biblioteken vill utskottet påminna om att ettstatligt stöd har lämnats för att stimulerakommunerna att påbörja utvecklingen avinformationstekniken genom en tvåårig avgiftsfrianslutning av biblioteken till det svenskauniversitetsdatanätet Sunet (se bet. 1999/2000:KrU2s. 4-8).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr205 (m) yrkande 6 i denna del.Förskolan fick sin första läroplan . Dettainnebär att förskolan numera ingår i och utgör detförsta steget i samhällets samlade utbildningssystemför barn och ungdom. är sedan desstillsynsmyndighet för förskolan.I förskolans läroplan ingår som mål bl.a. attförskolan skall sträva efter att varje barn kännerdelaktighet i sin egen kultur och utvecklar känslaoch respekt för andra kulturer, utvecklar sinförmåga att lyssna, berätta, reflektera och geuttryck för sina uppfattningar. Vidare skall strävanvara att barnen skall kunna utveckla ett rikt ochnyanserat talspråk och sin förmåga att kommuniceramed andra. Deras förmåga skall utvecklas att kunnauttrycka tankar, utveckla sitt ord- ochbegreppsförråd och sin förmåga att leka med ord.Deras intresse för skriftspråk skall utvecklas. Deskall få utveckla sin skapande förmåga och sinförmåga att förmedla upplevelser, tankar ocherfarenheter i många uttrycksformer som lek, bild,rörelse, sång och musik, dans och drama. Iförskolans uppdrag ingår också att såväl utvecklabarns förmågor och barns eget kulturskapande somöverföra ett kulturarv - värden, traditioner,historia, språk och kunskaper - från en generationtill nästa.Utskottet vill framhålla att förskolebarnen harrätt till biblioteksservice i sin hemkommun på sammasätt som övriga kommuninvånare. Deras behov börsåledes kunna tillgodoses inom kommunensbiblioteksorganisation och bl.a. ske genom samarbetemellan barnomsorgen och kommunens folkbibliotek ochskolbibliotek. Det bör ankomma på kommunen attavgöra på vilket sätt den skall tillgodoseförskolebarnens behov av biblioteksservice. Isammanhanget kan nämnas att kommuner i ökandeutsträckning utarbetar och använder biblioteksplanerför sin biblioteksverksamhet. I kommunsbiblioteksplan sägs t.ex. att folkbiblioteket skalltillgodose behovet av att stärka 0-6-åriga barnsutveckling och att detta skall ske bl.a. genomsamarbete med barnavårdscentraler och barnomsorgen.Eftersom det inte finns särskilda skolbibliotekför förskolebarn är det inte heller möjligt attproducera särskild skolbiblioteksstatistik förförskolan. Det bör ankomma på - som haransvaret för att det produceras statistik påkulturområdet - att prioritera angelägnastatistikbehov och att avgöra i vad mån det ärmöjligt att sammanställa uppgifter från kommunernasbiblioteksverksamhet, som kan utvisa på vad sättförskolebarnen har tillgång till biblioteksservice.Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt avslår motion Ub551 (v) yrkandena 5och 7.Särskilt stöd till kommuner för start av verksamhetmed arbetsplatsbibliotek utgick under andra hälftenav . Stöden var fleråriga. Uppgifter om folkbibliotek somhade verksamhet med sådana statligt stöddaarbetsplatsbibliotek redovisades av Statistiskacentralbyrån under de år stödet utgick. har inhämtats att uppgifter om bibliotekmed arbetsplatsbibliotek redovisats iBibliotekstjänsts bibliotekskalender. År 2000redovisades att det fanns 507 arbetsplatsbibliotekvid 63 bibliotek. Det finns inte någon särskilddefinition i denna redovisning av begreppetarbetsplatsbibliotek. redovisar även attEn bok för alla har arbetsplatsbibliotek medförlagets böcker.Under anslaget 38:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete finns en anslagspost förbidrag till kultur i arbetslivet. Efter en avriksdagen bifallen ökning med ibudgetpropositionen för uppgår anslagspostentill sammanlagt . Det finns vissmöjlighet för fackföreningar att erhålla bidrag tillarbetsplatsbibliotek från denna anslagspost, menmedlen är även avsedda för andra kulturverksamheterpå arbetsplatser. Hos pågår förnärvarande en utvärdering av användningen ocheffekterna av de medel som anvisats till kultur iarbetslivet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motion Kr309 (v) yrkande 4 omen kartläggning av arbetsplatsbiblioteken och omåtgärder för dem.Utskottet har vid /01 avstyrkt ettmotionsyrkande om att regeringen skall lyfta framgoda exempel som förebilder på biblioteksområdet(bet. 2000/01:KrU5 s. 12). Med hänvisning till vadsom då anfördes anser utskottet att inteheller nu bör ta något sådant initiativ som föreslåsi motionerna Kr247 (mp) yrkande 4 och Kr422 (mp)yrkande 40, varför de bör avslås.LitteraturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med bifall till ettmotionsförslag göra ett tillkännagivande förregeringen som innebär att regeringen böröverväga möjligheten att distribuera statligtstödd litteratur till hus på och på Grönlandoch på motsvarande sätt som i daggäller för distribution till folkbibliotekoch bokhandel.Riksdagen bör avslå motionsförslagen om- biblioteksersättning m.m., jämförreservation 4 (m),- utvärdering av vissa läsfrämjande åtgärder,jämför reservation 5 (kd),- översättningar från mindre språkområden,jämför reservation 6 (v, kd),- litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk, jämför reservationerna 7och 8 (v),- projektet , jämförreservation 9 (v) och- arbetsgrupp inom förbidrag till tecknade serier.MotionernaI motion Kr205 (m) hemställs att som sinmening skall ge regeringen till känna att reglernaför biblioteksersättning bör ändras till förmån förförfattare vilkas verk lånas ut mycket och attupphovsrättslig ersättning skall införas även vidpublicering i tidskrifter (yrkande 6 i denna del).Även i motion Kr298 (m) tas frågan ombiblioteksersättningens utformning upp. Motionärernaföreslår att en utredning skall få i uppdrag attföreslå ett nytt biblioteksersättningssystem av detslag som finns i och som regleras iPublic Lending Act och Educational Lending RightProgram. Det australiska systemet grundas på attersättning utgår för böcker som finns i bibliotekenoch inte utifrån utlåningsfrekvensen. Ett sådantsystem skulle kunna omfatta även referenslitteratur,tidskrifter och annan icke-utlåningsbar litteratur.Det skulle också gynna poeter och andra vilkasböcker finns på många bibliotek men inte lånas ut såofta. Det föreslagna systemet skulle enligtmotionärernas mening minska behovet av detkorporativistiska inslaget i dagens system iSverige, där beslutar omstipendier.I motion Kr356 (kd) påpekas att staten under en långtid har försökt främja läsandet genom olika formerav läsfrämjande insatser. Motionärerna anför att destatliga satsningarna för att främja läsandet ärmycket viktiga, men påpekar att staten inte är ensamom att genomföra läsfrämjande insatser. Det ärenligt deras mening viktigt att de statligainsatserna verkligen leder fram till positivaeffekter på läsandet. Stödet till En bok för allahar länge varit en av statens huvudsakligaläsfrämjande insatser. Det är nödvändigt att göra enöversyn av verksamheten för att utvärdera omförlaget uppnår sitt syfte eller om statensläsfrämjande insatser bättre skulle kunna drivas pånågot annat sätt. Detta bör enligt motionen gesregeringen till känna (yrkande 2).Kulturrådet bör enligt motion Kr309 (v) yrkande 2ges i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder ifråga om möjligheten att öka utgivningen av antaletöversättningar till svenska från mindrespråkområden. Motionärerna anför att isin Omvärldsanalys angivit att det senasteårtiondets utveckling visat att antalet översattaböcker minskat och att antalet representerade språkbland översättningarna blir färre år för år.Vidare föreslås i motion Kr309 (v) att Kulturrådetskall få i uppdrag att kartlägga litteratur påinvandrarspråk och nationella minoritetsspråk samtföreslå åtgärder för att underlätta utgivning ochdistribution av böcker på dessa språk (yrkande 3).Riksdagen bör enligt motion Kr420 (v) övervägamöjligheten att införa ett särskilt stöd för detskrivna ordet på nationella minoritetsspråk (yrkande1). uppdrag bör enligt denna motionutvidgas till att även innefatta stöd till utgivningsom normalt inte hör till område, t.ex.stöd till religiös litteratur, ordböcker,grammatikor etc. Ett sådant särskilt stöd skulleenligt motionen ge minoriteterna en möjlighet attbeskriva och presentera sig själva och sin kulturinte bara för majoritetsbefolkningen utan också förden egna yngre generationen.Enligt motion Kr309 (v) yrkandet 5 bör Kulturrådetfå i uppdrag att i dialog med fackförbunden ochstudieförbunden ta initiativ till att permanenta ochbredda projektet .Böcker utgivna med statligt stöd bör enligt motionKr357 (s) - på samma sätt som gäller de svenskafolkbiblioteken - distribueras till hus påIsland, och samt påGrönland.Slutligen hemställs i motion Kr345 (mp) att återskall tillsätta en särskild arbetsgrupp förfördelning av bidrag till utgivning av tecknadeserier. Dessa bidragsfrågor handläggs sedan år 1999av den arbetsgrupp, som annars främst har ansvar förstöd till barn- och ungdomslitteratur. Serier ärsedan länge en egen kulturform som inte endastriktar sig till barn och ungdom, framhålls det imotionen.Utskottets ställningstagandeSveriges författarfond har till uppgift att betalaut den s.k. biblioteksersättningen (SFS 1962:652)och besluta i vilka former den skall betalas ut.Utskottet anförde vid föregående (bet.2000/01:KrU5 s. 18) med anledning av då aktuellamotionsyrkanden att starka skäl talar för attbiblioteks-ersättningens konstruktion med såvälindividuell som kollektiv ersättning skallbibehållas. Utskottet framhöll också att dennakonstruktion kan spela stor roll för den enskildaförfattaren, då de ekonomiska villkoren varierarmellan individerna och även över tiden för var ochen av dem. Utskottet anser att det inte finns skälför utskottet att ändra sin uppfattning och föreslårmed hänvisning till vad som anfördes vid föregåenderiksmöte att avslår motionerna Kr205 (m)yrkande 6 i denna del och Kr298 (m) om olika slag avändringar av biblioteksersättningssystemet.Utskottet behandlade vid föregående riksmötemotionsyrkanden som rörde utvärdering av de statligaläsfrämjande insatserna (bet. 2000/01:KrU5 s. 20).Utskottet redovisade att avsåg attgenomföra en utvärdering av det särskilda stödettill läsfrämjande åtgärder. Utskottet utgår från attdet i allmänna utvärderingsuppdragingår att också bedöma insatserna pålitteraturområdet i dess helhet.Då det särskilt gäller läsfrämjande insatser genomstödet till En bok för alla har utskottet senast ibudgetbetänkandet rörande (bet. 2001/02:KrU1s. 56-57) anfört att den verksamhet som förlagetbedriver, med spridning av kvalitetslitteratur tilllågpris och med lässtimulerande insatser, utgör enbetydelsefull del av satsningarna på litteratur,språk och läsande. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Kr356 (kd) yrkande 2.Utskottet har liksom motionärerna bakom motion Kr309(v) noterat att i sin Omvärldsanalys år2001 tagit upp frågan om från vilka språköversättningar till svenska görs. angeratt av de översatta böckerna översatts från engelska. Utskottet anser ilikhet med och motionärerna att det voreönskvärt om översättningar kunde göras från fleraspråk än för att de svenskspråkiga läsarnaskall få tillgång till litteratur från flerakulturer. Utskottet är dock medvetet om attutgivningen av översatt litteratur är avhängig avförlagens bedömningar av de ekonomiskaförutsättningarna härför.Statligt litteraturstöd får lämnas till utländsklitteratur i svensk översättning (SFS 1998:1469).Kulturrådet har i sin Omvärldsanalys år 2001diskuterat om det skulle vara möjligt att ökautgivningen av översättningar till svenska genom attinföra ett särskilt stöd till svenska förlag föröversättning av författare som är framstående i sinahemländer och av moderna klassiker. hardock inte lagt fram något förslag i frågan. Isammanhanget bör nämnas att det finns EU-stöd föratt främja översättning av litteratur. Medhänvisning till det anförda och till att utvärderingav det nuvarande litteraturstödet bör avvaktas innannya stödformer övervägs, avstyrker utskottet motionKr309 (v) yrkande 2.Statligt litteraturstöd får lämnas till litteraturpå invandrarspråk. I sin Omvärldsanalys år 2001konstaterar att de som ger ut litteraturpå invandrarspråk arbetar under knappa förhållanden,bl.a. beroende på att läsekretsen är liten ochspridd över landet och på att det saknasorganisation för distributionen. Kulturrådetredovisar att man inte har funnit någottillfredsställande sätt att fördela kvalitetsstödtill litteratur på invandrarspråk. angeratt stöd till Författarförlaget och print on demand-förlag indirekt kommer litteratur på invandrarspråktill del. Utskottet kan således konstatera attKulturrådet uppmärksammar den fråga som tagits upp imotionen och förutsätter att rådet lägger fram deförslag på området som bedöms nödvändiga utan attriksdagen gör ett uttalande. Utskottet föreslår medhänvisning till det anförda att avslårmotion Kr309 (v) yrkande 3 i denna del.Då det gäller frågan om att införa ett särskilt stödtill litteratur på minori-tetsspråk vill utskottetpåminna om att sådan litteratur innefattas i bestäm-melserna för litteraturstödet. Dessutom har underanslaget 28:9 Litteraturstöd för 750 000kronor avsatts för främjande av utgivning avnationella minoriteters litteratur, dvs. på språkensamiska, finska, meänkieli (torne-dalsfinska),chib och jiddisch. Vidare finns medelberäknade under anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete för dels nationellaminoriteters språk och kultur (7 miljoner kronortill disposition), dels bidrag tillsamisk kultur och samiska organisationer (9,015miljoner kronor till disposition).Utskottet vill - liksom tidigare - framhålla att detär angeläget att de nationella minoriteterna biståspå bästa sätt då det gäller utgivning av litteraturm.m. Utskottet påminner i sammanhanget om attregeringen i Nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) redovisatatt målet för minoritetspolitiken bl.a. är attstärka de historiska minoritetsspråken så att dehålls levande. Utskottet föreslår med hänvisningtill det anförda att avslår motionernaKr309 (v) yrkande 3 i denna del och Kr420 (v)yrkande 1.Utskottet har inhämtat att ett projekt benämnt "Läsför mig pappa" har fått stöd bl.a. frånfackföreningar, förlaget bok för alla, och Läsrörelsen. Utskottet anseratt det bör ankomma på , som också lämnatvisst stöd, att ta ställning till om rådet börengagera sig ytterligare i projektet. böravslå motion Kr309 (v) yrkande 5.Förslaget i motion Kr357 (s) om att litteratur skalldistribueras till hus gäller sådan statligtstödd litteratur som distribueras tillfolkbibliotek och bokhandel.Enligt förordningen (1998:1469) om statligtlitteraturstöd skall ett förlag för att få stöd tillutgivning av en viss boktitel åta sig atttillhandahålla ett visst antal exemplar av denutgivningsstödda titeln för distribution tillfolkbibliotek och bokhandeln. För distribution tillfolkbiblioteken skall antalet exemplar motsvaras avantalet kommuner i landet och för distribution tillbokhandeln skall antalet uppgå till högst 100.Förlaget får ersättning för distributionskostnadenmed motsvarande av förlagsnettopriset pertitel.Utskottet anser att det är viktigt att litteraturutgiven i de nordiska länderna finns representeradpå hus på och och på och . Utskottet föreslårdärför att som sin mening ger regeringentill känna att den bör överväga möjligheten attutvidga distributionen av litteratur enligtförordningen om statligt litteraturstöd till attäven avse distribution till de fyra nämnda nordiskainstitutionerna. Därmed bör bifalla motionKr357 (s).Utskottet har inhämtat att den grupp inomKulturrådet som fördelar bidrag till barn- ochungdomslitteratur har fått en delvis förändradsammansättning för att tillgodose behovet av kunskapi gruppen om tecknade serier för vuxna. Utskottetanser att inte bör uttala sig omindelningen i grupper vid för fördelningav litteraturstöd av olika slag.