bet · GP01FÖU7 · 2002-03-14 00:00:00 — En förutsättning fören förändring av de rådandemaktförhållandena, som sexuellatrakasserier är ett uttryck för, är ökadekunskaper. Ett led i regeringens arbetemed att befrämja jämställdhet är attintegrera ett genusperspektiv iundervisningen på högskola ochuniversitet. Detta bör gälla även förofficersutbildningen inom Försvarsmaktenshögskolor. Det ovan anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna(yrkande 3).Tommy Waidelich m.fl. hänvisar i motion2000/01:Fö331 (s) till att inom ramen fören enskild uppsatsskrivning vidFörsvarshögskolans managementinstitutionhar gjorts en studie överhomosexuellas situation inom den svenskaförsvarsmakten.Bakgrunden till rapporten är bl.a. attingen liknande undersökning tidigaregjorts. Försvarsmakten är en storoffentlig arbetsgivare med allt detansvar detta medför. En uppföljning avlagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggningär därför angelägen.Det är en liten studie och det finnsdärför anledning att inte dra alltförlångtgående slutsatser av dess resultat.Studien är ändå intressant dels därföratt den är den första av sitt slag, delspå grund av resultatet som indikerarbehov av ytterligare undersökningar.De sammanfattande slutsatserna är attdiskriminering och trakasserier i vissutsträckning förekommer. Ett störreproblem är dock den bristande öppenheten.Arbetsplatsens förväntat negativavärderingar gör att många enskilda leveri en påtvingad slutenhet. I studien försomfattande resonemang kring justöppenhetens dilemma och hur detta påolika sätt påverkar såväl organisationensom den enskilde.De tillfrågade upplever Försvarsmaktensom homofientlig, det gällde både blandöppet och icke öppet homosexuella.Slutsatsen är att Försvarsmakten intelyckats följa den allmännasamhällsutvecklingen i fråga om merliberala värderingar.Den samlade bilden av enkätsvaren ochintervjuerna indikerar tydligt att dettauppfattas som en påtvingad slutenhet attdölja sin läggning. Även om beslutetalltid är individens eget vilar ett stortansvar på arbetsgivaren och dess ytterstaföreträdare att främja ett klimat präglatav öppenhet. Ingen skall rimligen behövakänna att sexuell läggning kan komma attvägas in i en bedömning av ens fortsattakarriärmöjligheter.I undersökningen ges några exempel påtänkbara insatser som syftar till attförbättra homo- och bisexuellas situationinom försvaret.Försvarsmaktens yttersta företrädarebör medvetet börja tala om homosexuellasom en naturlig del avmångfaldsperspektivet.Tillsätt en arbetsgrupp med uppgift attdra upp riktlinjerna och samordnainsatserna för Försvarsmakten som helhet.Omarbeta överbefälhavarenspolicydokument avseende Försvarsmaktenssyn på homosexualitet.Utarbeta en informationsfolder omhomosexualitet och de särskildabetingelser som följer av tjänstgöring iförsvaret.Inarbeta obligatorisk information ochdiskussion om homosexualitet såväl ivärnpliktsutbildningen som i olika skedenav officersutbildningen.Deltag med observatör vid och andra större arrangemang förhomosexuella.Ge Försvarsmakten officiella stöd tillolika former av enskilda initiativ tillförmån för en förbättring förhomosexuella. Ett sådant exempel skullekunna vara bildandet av ett (informellt)nätverk.Gör en aktiv uppföljning av förekomstenav diskriminering och trakasserier avhomosexuella ute på förbanden.Försvarsmakten skall följa denlagstiftning som syftar till att skyddahomosexuella mot diskriminering iarbetslivet. Målsättningen i det kortaperspektivet bör vara att Försvarsmaktenskall "komma i takt" med samhället iövrigt. I det längre perspektivet voredet önskvärt att Försvarsmakten kunde tasig an något av en föregångsroll.Försvarsmakten är en väldigt viktigskola, inte minst för många ungdomar. Dennormgivande funktionen skall inteunderskattas.I motionen föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovetav en attitydundersökning avseende synenpå homosexualitet (yrkande 1).I motionen föreslås vidare attriksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs ombehovet av en översyn av Försvarsmaktensom arbetsgivare i syfte att tydliggöravikten av ett mångfaldsperspektiv inomFörsvarsmakten (yrkande 2).Tasso Stafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp)menar i motion 2000/01:Ju724 att detfinns fog för att uppmärksammasituationen när det gäller HBT-frågor(homo, bisexuella och transpersoner) förde anställda och för värnpliktiga inomförsvaret. har inomramen för en enskild uppsatsskrivning vidFörsvarshögskolans managementinstitutionen studie gjorts över homosexuellassituation inom den svenskaFörsvarsmakten. Studien har gjorts i formav en enkätundersökning blandhomosexuella. Den behandlar frågan omhuruvida diskriminering ellertrakasserier förekommer bland anställda,samt arbetsplatsens attityder gentemothomosexuella inom Försvarsmakten.Slutsatsen utredaren drar är att detförekommer viss diskriminering ochtrakasserier i försvaret. Arbetsplatsenär inte öppen och många vågar inte levaöppet på grund av de förväntadereaktionerna. upplever attFörsvarsmaktens attityder gentemothomosexuella är negativa. Många av dehomo- och bisexuella som svarat uppleverdärför en påtvingad slutenhet. Rapportenpekar på en psykosocial ohälsa till följdav de förhållanden som råder.Studien omfattar 37 homo- ochbisexuella inom försvaret, vilket är enliten studie. Studien är ändå intressantdå den är den första i sitt slag ochtyder på att det behövs mer kunskap omämnet.För transpersoner i Försvarsmakten ärsituationen troligen extra problematisk,eftersom det innebär yttre förändringarsom lättare kan uppmärksammas.Försvarsmakten bör enligt motionärernadärför uppdras att initiera enundersökning om attityderna gentemot HBT-personer inom Försvarsmakten samt utredasituationen för värnpliktiga homo- ochbisexuella och transpersoner och utifråndessa vidta erforderliga åtgärder.Försvarsmakten bör vidare enligtmotionärerna uppdras att också redovisahur man avser att hantera om personalönskar byta kön och hur dessa personerskall ges stöd före, under och efterkönsbytesutredning. Försvarsmakten börockså uppdras att utreda hur internaregelverk och policy som är direktkopplade till könstillhörighet ochutseende påverkar transsexuellassituation.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovetav kunskap om attityderna gentemot HBT-personer bland de anställda inomFörsvarsmakten samt de värnpliktigassituation (yrkande 15).I kommittémotion Fö212(v) av m.fl framhållsatt det finns välutvecklade lagar, måloch riktlinjer för jämställdhet och motsexuella trakasserier som Försvarsmaktenmåste efterleva. En förutsättning för attfinna effektiva och givande åtgärder äratt synliggöra och analysera problemen.Det betyder att Försvarsmakten måsteförbättra möjligheterna till attuppmärksamma händelser som diskriminerarkvinnor, värnpliktiga som anställda.Därför bör som sin mening geregeringen till känna att Försvarsmaktenskall utarbeta och införa ett nyttanmälningssystem för anställda som brytermot organisationens jämställdhetspolicyoch policy mot sexuella trakasserier föratt öka möjligheterna att uppmärksammadiskriminering grundad på kön (yrkande1).Motionärerna konstaterar attFörsvarsmakten satsar resurser påatt öka andelen kvinnor blandvärnpliktiga och i personalstyrkan. Menstatistiken säger oss att detta inte gerdet önskade resultatet: fler kvinnor iförsvaret. Orsakerna kan vara flera,alltifrån att resurserna varit för småtill att insatserna varit felaktiga föratt uppnå det utsatta målet.För att effektivisera ochresultatinrikta detta arbete börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna att Försvarsmakten, som ettled i jämställdhetsarbetet, skallupprätta en målsättning för hur storandelen kvinnor minst skall vara varje årav den totala personalstyrkan och blandde värnpliktiga (yrkande 2 i denna del).Utvecklingen på visar enligtmotionärerna på ett ökat behov avgenuskunskap. I två rapporter,Engendering the Peace Process från år2000 och Getting it right? ,redovisar organisationen tillKvinna just hur bristen på kvinnorsdelaktighet i fredsprocessen ochavsaknaden av ett genusperspektiv på deninternationella (hjälp)verksamheten defacto motverkar en hållbar fred ochbyggandet av ett demokratiskt samhälle. Irapporternas slutsatser uttrycks behovetav genuskunskap hos FN:s personal.Försvarsmaktens kompetens och resurserinom fredsfrämjande insatser är samlat iett centrum för internationellverksamhet, . Det är somstöder den svenska utlandsstyrkan, påt.ex. , med rekrytering,utbildning, planering, underhåll ochuppföljning.För att öka genuskunskapen hospersonalen i utlandsstyrkan bör riksdagentillkännage för regeringen som sin meningatt Försvarsmakten skall integrera ettgenusperspektiv i utbildningen förutlandstjänst på (yrkande 3).Motionärerna menar att då andelenkvinnor är så försvinnandeliten inom Försvarsmakten ärkvoteringsprincipen över huvud taget inteanvändbar. Men som ett led ijämställdhetsarbetet, vad gäller bådearbetet för att fler kvinnor skall sökasig till och stanna kvar inomFörsvarsmakten och arbetet motdiskrimineringen av kvinnor, börFörsvarsmakten aktivt verka för att ökagenuskunskapen hos sin personal.Därför bör som sin mening geregeringen till känna att Försvarsmaktenskall införa genuskunskap ochjämställdhetsarbete som en formell meriti tjänstgöringsomdömena och som kriteriumför bedömning i nomineringsnämnderna(yrkande 4).Motionärerna konstaterar att det är ettkomplicerat och mycket svårt arbete förFörsvarsmakten att bryta om denoövervinnelige manlige soldaten. Liksomför alla andra mansdomineradeyrkesområden krävs det stora insatser iarbetet för en jämställd arbetsplats. Detär mycket viktigt att Försvarsmakten tarde problem som uppstår i samband med attbryta traditionen av den manligamilitären på allvar. De kvinnor somutbildas eller är anställda, både civiltoch militärt, inom försvaret får inte pånågot sätt utsättas för diskriminering pågrund av sitt kön. Jämställdhetsarbetetmåste ha hög prioritet och långsiktigamålsättningar för att man skall lyckaskomma till botten med problemen.Därför bör som sin mening geregeringen till känna att Försvarsmaktenskall prioritera arbetet för jämställdhetmot diskriminering grundad på kön genomlångsiktiga satsningar (yrkande 5).Margareta och i motion Fö222 (kd) att det frånolika samhällssektorer ofta återkommerrapporter om mobbning av flickor ochkvinnor. I det militära säger nästan 50 %av flickorna att de är utsatta förkränkande behandling av sina manligakamrater. Begreppet sexuella trakasserieromfattar allt från sexuella antydningartill nedvärderande kommentarer om detmotsatta könet.Motionärerna påpekar att den allmännauppfattningen både inom totalförsvaretoch på andra håll är att värnpliktenskall göras mer attraktiv så att flerkvinnor väljer att göra värnplikt. Vidbesök vid olika militära förband uttalarofficerarna samfällt sin uppskattning avde kvinnliga värnpliktiga. Många önskaratt fler flickor sökermilitärtjänstgöring, då de anser attmånga flickor är mycket lämpade för denmilitära utbildningen och verksamheten.Olika aktiviteter pågår för att ökaandelen kvinnor både blandtotalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt och bland officerare. Storainsatser har gjorts för att förbättramiljön också för kvinnliga värnpliktiga,men fortfarande finns mycket att göra pådet området. Framför allt måste synen påoch attityderna till kvinnan ändras. Dethandlar om ett arbete som börjar redan ihem och förskola. Trakasserier på grundav könstillhörighet kan inte accepteras iett land som säger sig vilja arbeta förmänskliga rättigheter. Enligtmotionärerna är en förutsättning för enändrad attityd till flickan och kvinnanatt kraftåtgärder vidtas för att få ettslut på sextrakasserierna (yrkande 1) ochatt den sociala miljön präglas av hänsynoch anpassning även till flickors ochkvinnors behov (yrkande 2).Martin understryker i motionFö265 (s) att den svenska utlandsstyrkanfyller en mycket viktig funktion för vårsäkerhets- och försvarspolitik. Sverigehar deltagit i fredsbevarande operationersedan 1948, och just nu arbetar ungefär 1000 svenska män och kvinnor ute på olikamissioner runt-om i världen.Efter utlandstjänstgöringen har Swedintett hemkomstprogram för alla som deltagiti missionerna. Som en del av programmetåterlämnas utrustning och vapen, manhåller hemkomstsamtal och man genomför enmedaljceremoni där soldaterna får enmedalj för sina insatser. Eftertjänstgöringen finns även en obligatoriskåterträff som organiseras av 4till 12 månader efter hemkomsten. Om manupplever besvär kopplade tillutlandstjänstgöringen och vill ha hjälpmed stödsamtal eller fysiskrehabilitering kan man vända sig tillstödsektionen. Har man ådragit sig enskada har man rätt till rehabiliteringoch till ersättning enligt lagen omutlandsstyrkan inom Försvarsmakten. 1999antogs lagen om utlandsstyrkan inomFörsvarsmakten (1999:568) ochförordningen om utlandsstyrkan inomFörsvaret (1999:569). Försvarsmakten hardärmed fått ett utökat ansvar förrehabilitering och stöd till dem somdeltagit i utlandstjänstgöring. Lagengäller retroaktivt sedan 1993.Efter tjänstgöringen finns ävenFredsbaskrarna som är enrikstäckande kamratförening som samlaralla som gjort FN-tjänst eller deltagit iandra utlandsuppdrag sanktionerade av FN.Fredsbaskrarna har olika former av socialverksamhet och bedriver ävenkamratstödsverksamhet.Sverige har inte så omfattandetradition av att ta hand om"krigsveteraner" och personal somdeltagit i missioner utomlands. Det somgörs, både i offentlig och ideell regi,är bra, har förbättrats ochfyller en mycket stor funktion. Samtidigtär behovet mycket stort både av etterkännande för de insatser som vårasoldater i utlandsstyrkan har gjort och ivissa, säkert många, fall för fysisk ochpsykisk rehabilitering. Möjligen finnsockså ett behov av att detta erkännandetydliggörs utåt mot den svenskaallmänheten, t.ex. i form av enutställning som ständigt hålls aktuell.Motionärerna föreslår att Försvarsmaktendärför bör utarbeta en sammanhållenhandlingsplan för mottagandet vidhemkomst från utlandstjänst och för hurvarje enskild soldat skall följas uppefter tjänstgöringen. Vid utarbetandet aven sådan sammanhållen handlingsplan kandet kanske vara bra att titta på hurandra länder gör. Det är också viktigtatt detta inte ses som en fråga enbartför Försvarsmakten utan att helasamhället deltar i mottagande ochuppföljning för personer som kommer hemefter internationell tjänst.Kent och pekar imotion Fö266 (s) på att enstudie gjorts inom ramen för en enskilduppsatsskrivning vid Försvarshögskolansmanagementinstitution över homosexuellaanställdas situation inom det svenskaförsvaret. Studien har och är ett försöktill verklighetsbeskrivning sedd genom dehomosexuellas egna ögon. Bland resultatenåterfinns bl.a. att åtta av tio uppleverFörsvarsmaktens attityder gentemothomosexuella som ganska eller mycketnegativa. Vidare väljer närmare tre avfyra att inte berätta om sin läggning ensför de närmaste medarbetarna. En klarmajoritet uppger att man egentligenskulle vilja göra det men avstår på grundav rädsla för olika former avtråkigheter. Dessa förhållanden bedömsoacceptabla, inte minst mot bakgrund avdet särskilda ansvar Försvarsmakten kansägas ha som den enskilt största statligaarbetsgivaren. Högkvarteret har haftmöjlighet att ta del av studien i sinhelhet . Regeringen åsin sida återger delar av slutsatserna iårets försvarspolitiska proposition.Tidningen har i en serieartiklar återgivit den verklighet sommånga homosexuella upplever under sinvärnpliktstid. Den bild som där förmedlaskan sägas utgöra en förstärkning av deresultat utredningen tidigarepresenterat. Detta blir särskilt tydligtutifrån två perspektiv: dels attvärnpliktiga inte omfattas av denlagstiftning som förbjuder diskrimineringi arbetslivet på grund av sexuellläggning, dels mot bakgrund av dennormgivande funktion försvaret har isamhället, inte minst som förebild förmånga ungdomar. Det borde vara självklartatt Försvarsmakten har att leva upp tillde grundläggande demokratiska värderingarman faktiskt är satt att försvara. Fleraindikationer finns emellertid på att såinte fullt ut är fallet. Desammanfattande slutsatserna är attdiskriminering och trakasserier i vissutsträckning förekommer. Ett än störreproblem är dock den bristande öppenheten.Arbetsplatsens förväntade negativavärderingar gör att många enskilda leveri något som kan liknas vid en påtvingadslutenhet, en värld av utanförskap.Regeringen bör därför åläggaFörsvarsmakten att redovisa enhandlingsplan för hur man skallåstadkomma att de värnpliktiga skyddasmot diskriminering på motsvarande sättsom lagen garanterar skydd motdiskriminering i arbetslivet.Målsättningen för Försvarsmakten i detkorta perspektivet bör vara att "komma itakt" med samhället i övrigt vad gällerattityder gentemot homo- och bisexuella.I det längre perspektivet vore detönskvärt att Försvarsmakten kunde ta sigan något av en föregångsroll.Försvarsmakten är fortfarande en viktigskola för väldigt många, och dennormgivande funktionen skall härvid inteunderskattas.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omFörsvarsmakten som normgivande funktion isamhället i stort.Tasso Stafilidis m.fl. anför i motionL371 (v, s, c, fp, mp) att när det gällerHBT-kompetens förekommer det inomFörsvarsmakten flera brister. Delshandlar det om direkta kunskapsbrister,dels mycket om den attityd som destamanställda förmedlar till devärnpliktiga. Motionärerna anser attregeringen borde ge Försvarsmakten iuppgift att utbilda samtligastamanställda i frågor rörande HBT-personer. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening (yrkande36).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällenbegärt redovisning från regeringen omett sammanhållet reformeratpersonalförsörjningssystem gällandesamtliga personalkategorier inomFörsvarsmakten.Regeringen tillsatte under hösten 1999en utredning med uppgift att redovisa ensamlad syn på Försvarsmaktenspersonalförsörjning. Utredningenredovisade sina förslagi betänkandet Personal för ett nyttförsvar (SOU 2001:23). (dir. 1999:84) harutredningen haft i uppgift att bl.a.belysa förutsättningarna för och lämnaförslag till hur Försvarsmakten skallkunna rekrytera, utveckla och avvecklapersonal på ett avvägt sätt och övertiden. Förslaget skulle enligt direktivenavse samtliga personalkategorier och ävenbeakta behovet av jämställdhet mellankönen samt etnisk och kulturell mångfald.Eldersstrukturen för samtligapersonalkategorier inom Försvarsmaktenskulle belysas. Ävenanpassningsprincipens påverkan påpersonalförsörjningen skulle belysas.Härvid skulle särskilt belysas behovet avett nytt reservofficerssystem ochreservofficerarnastjänstgöringsförhållanden i fredstid.I försvarsutskottets betänkande Det nyaförsvaret (bet. 1999/2000:FöU2) framhöllutskottet i denna fråga följande.Utskottet välkomnar den av regeringennu tillsatta utredningen omFörsvarsmaktens personalförsörjning.Utskottet vill framhålla betydelsen avatt regeringen i den samlade översynenbl.a. kommer att belysa frågor rörandeutvecklingen av den befintligapersonalen. Det gäller frågor om etteffektivare befordrings- ochkarriärsystem, en väl avvägd ochverksamhetseffektiv rörlighet föryrkesofficerare och de civilanställdaskompetensutveckling. Utskottet anseratt det finns ett stort behov av attse över reservofficerssystemet, så attdenna personalresurs på ettkostnadseffektivt sätt kan utnyttjas idet nya försvaret. Utskottet bedömerdet som självklart attjämställdhetsfrågor får enframträdande roll i regeringensöversyn.Utredningen om Försvarsmaktenspersonalförsörjning har bedrivits isamverkan med den parlamentarisktsammansatta Försvarsberedningen.Beredningen har irapporten struktur för ökad säkerhet -nätverksförsvar och krishantering (Ds2001:44) lämnat sin syn på hur ett nyttpersonalförsörjningssystem iFörsvarsmakten bör vara utformat.Utskottet kan konstatera att regeringeni propositionen på grundval avPersonalförsörjningsutredningens förslagoch Försvarsberedningens rapport nulämnar den redovisning som utskottet harbegärt. Några förslag till riksdagsbesluthar inte lämnats av regeringen. Det är iallt väsentligt Försvarsmaktens ansvaratt genomföra de förändringar somregeringen redovisat.Utskottet vill särskilt framhålla -vilket också i huvudsak regeringen ochFörsvarsberedningen gör - följandeområden som särskilt viktiga i ett nyttpersonalförsörjningssystem.- Personalförsörjningssystemet börreformeras så att det möter de krav somde nya uppgifterna i Försvarsmakten förmed sig.- Totalförsvarsplikten böralltjämt utgöra grunden förFörsvarsmaktens personalförsörjning.- Befordrings- och karriärsystemetför de anställda bör utvecklas.- Tjänstgöring i fredsfrämjandeverksamhet utomlands bör betraktas som ennaturlig del av yrkesofficerarnastjänstgöring.- Försvarsmakten bör vidtaåtgärder så att andelen kvinnligaofficerare ökar.- De civilanställdas kompetens börutnyttjas bättre.- Reservofficerssystemet börreformeras.- Utnyttjandet av kompetensen hosdem som genomfört värnplikt börsäkerställas.- Det militära skolsystemet börfortsätta att reformeras.- Den frivilligaförsvarsverksamheten bör utformas utifrånde förändringar som totalförsvaret iövrigt genomgår.- Försvarsmakten bör förstärka ochsamordna sin arbetsgivarroll.- Etnisk och kulturell mångfaldbör betraktas som en förutsättning förFörsvarsmaktens personalförsörjning.- Försvarsmakten bör öka sinaansträngningar för att förhindra olikaformer av trakasserier.Utskottet utvecklar i det följande ianslutning till behandling avmotionsförslag sin syn på några av dessafrågor. Härutöver lämnar utskottet sinsyn på yrkesofficerarnas tjänstgöring iinternationell verksamhet.Som underlag för sina överväganden harutskottet särskilt hört Försvars-maktenoch Försvarsdepartementet i frågor omutlandstjänstgöring för officerare och omhur kompetensen hos dem som nyssgenomfört värnplikt skall säkerställas.Försvarsmakten har vidare lämnat ensärskild redovisning om det arbete sompågår inom myndigheten för att ökaantalet kvinnliga officerare och förändraattityder mot homosexuella. Utskottet beredningen av ärendet också mottagituppvaktningar från Officersförbundet ochReservofficersförbundet.Karriär- och utvecklingsmöjligheter samtutbildningsfrågor m.m.Utskottet anser det viktigt att nyakarriär- och utvecklingsmöjligheterskapas för de olika personalkategoriernainom Försvarsmakten, dvs. yrkes- ochreservofficerare samt civilt anställda.Det nuvarande befälssystemet för yrkes-officerarna bör utvecklas så att nyakarriärvägar och förändrade former förbefordran införs. Reservofficerssystemetbör förändras och reservofficerarnaerbjudas placering på befattningar iFörsvarsmaktens krigsförband ochtjänstgöring i grund- ochfortsättningsutbildningen. Utskottetbedömer att det är nödvändigt för attreservofficerssystemet skall varaattraktivt. Reservofficerarna bör vidarei högre grad än erbjudasmöjlighet att tjänstgöra i deninternationella verksamheten. Därigenombehöver yrkesofficerare ianspråktas imindre omfattning. De civilt anställdafår en ökad betydelse iFörsvarsmakten. Deras kompetens börsärskilt beaktas och tas till vara. Denmilitära organisationen bör fortsätta attreformeras så att det möter framtida kravoch bidrar till att skapa alternativakarriärvägar för anställd personal.Regeringen har som ett led i detta dennadag beslutat tillsätta en utredning föratt se över det militära skolsystemet. Desynsätt som utskottet redovisat häröverensstämmer i hög grad med denuppfattning som Försvarsberedningen ochregeringen framfört. I några motioner tasfrågor om karriär- ochutvecklingsmöjligheter samtutbildningsfrågor m.m. förFörsvarsmaktens olika personalkategorierupp.