bet · GP01SKU28 · 2002-05-28 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet föreslår utskottet att ienlighet med ett förslag av revisorer(2001/02:RR18) gör ett uttalande om vikten av attnoggrant analysera, följa upp och utvärdera kommandeåtgärder liknande ROT-avdraget, om konjunkturlägetgör det motiverat att ånyo aktualisera en sådanåtgärd. Utskottet föreslår vidare att uttalandet gesen sådan utformning att även ett krav pågenusperspektiv som framförs i en i ärendet väcktmotion (m) blir tillgodosett.Socialdemokraterna och har i enreservation yrkat att revisorers förslagläggs till handlingarna och att motionen avslås,eftersom några beskattningsåtgärder av det slagrevisorerna syftar på inte är aktuella. Vidare harett gemensamt särskilt yttrande avgivits avVänsterpartiet och . Ytterligare ettsärskilt yttrande har avgivits av Centerpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet har anfört om vikten av att analys-,uppföljnings- och utvärderingsåtgärder vidtas, ochatt dessa åtgärder även omfattar relevanta genus-och jämställdhetsperspektiv, i samband medeventuella skattelättnader av ROT-avdragsliknandekaraktär i en ny eventuell lågkonjunktur. Därmedbifaller revisorers förslag2001/02:RR18 delvis och motion 2001/02:Sk36 delvis.Reservation (s, c)den 28 maj 2002På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), LisbethStaaf-Igelström (s), Per (), KennethLantz (kd), (), Per ErikGranström (s), de (), UllaWester (s), (), (),(), (), RolfKenneryd (c), (), Per-OlofSvensson (s) och ().2001/02SkU28(förs. 2001/02:RR18)Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetMed anledning av revisorernas förslag2001/02:RR18 och motion 2001/02:Sk36 (m)tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet har anfört om vikten avatt analys-, uppföljnings- ochutvärderingsåtgärder vidtas, och att dessaåtgärder även omfattar relevanta genus- ochjämställdhetsperspektiv, i samband medeventuella skattelättnader av ROT-avdragsliknande karaktär i en ny eventuelllågkonjunktur.Jfr reservation (s, c).BakgrundEn skattereduktion för reparation eller om- ellertillbyggnad av bostadshus (ROT-avdrag) infördesförsta gången och utgjorde en del av det ROT-program som bl.a. syftade till att få nedarbetslösheten inom byggsektorn. Skattereduktionenutgjorde av arbetskostnaden för småhus ochhyreslägenheter och gällde den 15februari 1993 till och skullebetraktas som en tillfällig åtgärd. ROT-avdragetinfördes sedan på nytt i något modifierad form den15 . omfattade ROT-avdragetäven bostadsrätter. ROT-avdraget förlängdes sedanstegvis men togs slutligen bort den 31 mars 1999.Revisorernas granskning och förslagPå förslag av bl.a. skatteutskott harRiksdagens revisorer genomfört en granskning av ROT-avdraget. ville bl.a. få en belys-ning av följande frågor:· Vilka kostnader har avdraget inneburit i form avminskade skatteintäkter?·· Hur har avdraget fördelats mellan olika typer avfastigheter?·· Vilka inkomster och förmögenheter hade de somutnyttjat avdraget?·· Hur många arbeten hade inte utförts alls, utförtssenare eller utförts i egen regi eller medsvart arbetskraft om avdraget inte hadefunnits?·· Har avdraget lett till ökade skatteintäkter frånnäringsidkare och anställda som utfört ROT-arbetena?·Har avdraget inneburit kontrollproblem eller annatmerarbete för skattemyndigheterna?Revisorerna har inriktat sin granskning på attundersöka dels hur sysselsättningen har påverkats,dels i vilken mån svart arbetskraft har omvandlatstill vit. Studien bygger till stor del på en enkätutsänd till ett antal småhusägare samt till personersom äger hyreshus. Urvalet har dock begränsats tillStockholms län och till dem som erhållit ROT-avdragunder . I studien ingår även enenkät till ett antal hantverkare i länför att få deras syn på avdraget och den svartaarbetskraften.I granskningen anges vissa nyckeltal. Det totaltbeviljade avdragsbeloppet harvarit . Av detta belopphar beviljats till ägare av hyreshus, tillägare av småhus och till bostadsrättsägare.Nästan en miljon ansökningar har handlagts avskattemyndigheterna. av dessa har utgjorts avansökningar från småhusägare, från ägare tillhyreshus och från bostadsrättsägare.Revisorerna sammanfattar erfarenheterna på följandesätt.· Avdraget verkar, ,ha påverkat fastighetsägare att genomföraåtgärder.·· Avdraget verkar till viss del ha omvandlatsvart arbetskraft till vit.·· Fastighetsägarna har inte upplevt avdraget somkrångligt.·· Hantverkarna har däremot haft en delpappersarbete för att hjälpa fastighetsägarna.·· Nivån på avdraget, , verkar ha varittillräcklig.·· Hantverkarna kan tänka sig en lägre byggmoms somalternativ till ROT-avdraget.·Sammanfattningsvis tyder resultatet av dennagranskning, enligt revisorernas uppfattning, på attROT-avdraget fungerat tämligen väl, även om det ärsvårt att med någon säkerhet avgöra hur stor effektavdraget har haft på sysselsättningen ibyggbranschen. anser revisorerna att detär anmärkningsvärt att en så omfattande åtgärd somROT-avdraget infördes och fanns i kraft utan att det utvärderades. Om en åtgärdliknande ROT-avdraget blir aktuell igen t.ex. medhänsyn till konjunkturläget bör en sådan åtgärdanalyseras noggrant innan den införs och följas uppmedan den är i kraft samt utvärderas inom rimligtid, anser revisorerna och föreslår att riksdagenriktar ett tillkännagivande härom till regeringen.MotionenI motion Sk36 av de ()betonas att en kommande uppföljning och utvärderingav det slag revisorerna efterlyser också bör omfattaett genusperspektiv. Enligt motionären hade detvarit intressant att se vilka effekter ett avdragsom t.ex. omfattat hushållstjänster skulle ha haftmed tanke på att denna sektor för närvarandedomineras av kvinnor, till skillnad från byggsektornsom i huvudsak sysselsätter män.Utskottets ställningstagandeROT-avdraget gällde under , med ett uppehåll imitten. Det totalt beviljade avdragsbeloppet uppgickenligt revisorernas granskning under hela periodentill . Utskottet anser, ilikhet med revisorerna, att det är anmärkningsvärtatt denna omfattande åtgärd infördes och fanns ikraft utan att den utvärderades.Som revisorerna anför är det principiellt viktigtatt även stöd som utgår som nedsättningar av skatterutvärderas och prövas på samma sätt som utgifter.Utskottet bedömer, i likhet med revisorerna, atten åtgärd liknande ROT-avdraget kan bli aktuell igennär konjunkturläget gör det motiverat. Utskottetbiträder därför revisorernas förslag att riksdagengör ett uttalande om att en sådan åtgärd i så fallmåste analyseras noggrant innan den införs ochföljas upp medan den är i kraft samt utvärderas inomrimlig tid, liksom att de erfarenheter som kommitfram av ROT-avdragets tillämpning under 1990-taletbör vägas in. Utskottet finner vidare att man i ettsådant analys- och utvärderingsarbete också bör tahänsyn till relevanta genus- och jämställdhetsper-spektiv.Med det anförda tillstyrker utskottet i alltväsentligt revisorernas förslag och finner motionSk36 i väsentliga delar tillgodosedd.Reservation s, cUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation av (), (), Per (), (), (), () ochLennart ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag till riksdagsbeslutborde ha följande lydelse:Riksdagen lägger revisorers förslag2001/02:RR18 till handlingarna och avslår motion2001/02:Sk36.StällningstagandeVi delar revisorernas uppfattning att ROT-avdragethar fungerat tämligen väl men att det är svårt attmed någon säkerhet avgöra hur stor effekt avdragethar haft på sysselsättningen i byggbranschen. Vianser att den granskning som revisorerna nu harutfört har tillfört frågan värdefulla aspekter somkommer att bidra till att man på ettbättre sätt kommer att kunna dra nytta averfarenheterna av ROT-avdraget.Däremot har vi svårt att förstå revisorernasanmärkning om att ROT-avdraget borde ha utvärderatstidigare. Som framgår av revisorernas egengranskning skedde faktiskt en fortlöpande bevakningoch en regelbunden kontroll av utvecklingen genomatt utskottet tog del av Riksskatteverketsperiodiska redovisningar av antalet ansökningar ochbeviljade reduktioner, som även redovisades länsvis.Utskottet kunde härigenom konstatera att kostnadernaför ROT-avdraget höll sig någorlunda i närheten avvad som prognostiserats. Ytterligare redovisningarav utvecklingen lämnades också fortlöpande avregeringen i skilda särpropositioner ochbudgetpropositioner (se prop. 1997/98:119 s. 81,prop. 1998/99:1 utg.omr. 18 s. 12 och 13 och prop.1999/2000:1 utg.omr. 18 s. 16).Till saken hör att det inte är regeringen utanriksdagen som drivit på förekomsten avett ROT-avdrag. En majoritet i har velatha just ett sådant avdrag. Redan den första perioden alltså den period som löpte från den 15 februari1993 till tillkom avdraget påinitiativ av finansutskottet som i etttillkännagivande med anledning av vissa motioner somväckts med anledning av budgetpropositionbegärde att ett förslag om ett sådant avdrag skulleläggas fram (se bet. 1992/93:FiU10 s. 45). När ROT-avdraget efter 15 månaders uppehåll infördes igenfr.o.m. skedde det den gången somen följd av samarbetet som etablerades under våren1995 mellan Socialdemokraterna och omden ekonomiska politiken. Även då hade alltsåavdraget sin grund i partiförhållandena i (se bet. 1995/96:FiU10 s. 1 och 1995/96:SkU32). Detorgan som har haft ansvaret för hanteringen ochbevakningen av ROT-avdragsfrågorna är såledesnärmast det relevanta riksdagsutskottet, dvs.skatteutskottet.Inom skatteutskottet diskuterade representanterför samtliga partier vid flerfaldiga tillfällenunder senare delen av frågan om attföreslå revisorer att ta upp engranskning och utvärdering av ROT-avdraget. EftersomROT-avdraget trots allt gällde en åtgärd som varavgränsad i tiden och som skulle komma att upphöra,rådde det emellertid en allmän enighet inomutskottet om att man borde avvakta till dess attsystemet med avdraget upphört för att kunna göra enbättre helhetsbedömning av effekterna.När det sedan gäller det föreslagnatillkännagivandet inser naturligtvis också vi värdetav att analysera, följa upp och utvärdera vidbehov även ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv åtgärder inom beskattningsområdet som har olikaspeciella syften, t.ex. att främja sysselsättningeninom något visst område. äremellertid några sådana beskattningsåtgärder intealls aktuella, och därför behövs inget uttalande avriksdagen i denna fråga just . Det är enligt vårmening inte lämpligt att använda till-kännagivandeinstrument för sådana allmänt hållnauttalanden som det här är fråga om och som dessutomavser helt hypotetiska förhållanden i en ovissframtid. brukar inte heller medverkatill tillkännagivanden av denna typ utan brukarreservera användningen för faktiska situationer ochnär konkreta åtgärder begärs av regeringen. När detgäller det uttalande som revisorerna nu föreslårförutsätter vi dessutom att varje ansvarig regeringi vidtar de analys-, uppföljnings- ochutvärderingsåtgärder som behövs vid kommandebedömningar av olika skatteåtgärder i olikakonjunkturlägen, utan att gör ett särskiltuttalande härom.Med det anförda föreslår vi att läggerrevisorernas förslag 2001/02:RR18 till handlingarna.Vidare avstyrker vi motion Sk36.Särskilda yttranden1. Per (), () och GudrunLindvall (mp) anför följande:Vårt ställningstagande till revisorernas förslag ochmotion Sk36 går ut på att göra klart för regeringenatt vi förväntar oss ett bättre analys-,uppföljnings- och utvärderingsarbete när det gällerså långvariga och omfattande skattened-sättningsprojekt som ROT-avdraget. Vi anser attsådana analyser även bör innehålla ettgenusperspektiv. Däremot vill vi inte på något sättöppna vägen för införandet av ett avdrag förhushållsnära tjänster som motionären möjligen kantyckas förespråka. Vi kommer tvärtom att motsättaoss att ett sådant avdrag införs.2. () anför följande:Jag anser att möjligheten att genom s.k.utskottsinitiativ göra tillkännagivanden tillregeringen i frågor som inte aktualiseras förriksdagsbehandling på annat sätt skall användas föratt uppnå resultat och inte bara för att dra tillsig partipolitisk uppmärksamhet. Denna ambition börtillämpas också av andra aktörer på den politiskaarenan. Jag finner det därför anmärkningsvärt attRiksdagens revisorer föreslår ett uttalande tillregeringen där en åtgärd liknande ROT-avdragetmåste analyseras noggrant innan den införs ochföljas upp medan den är i kraft samt utvärderas inomrimlig tid, liksom att de erfarenheter som kommitfram av ROT-avdragets tillämpning under 1990-taletbör vägas in. Inte mindre anmärkningsvärt ärutskottsmajoritetens tillägg att man bör ta hänsyntill relevanta genus- och jämställdhetsperspektiv.Sådana uttalanden kan inte anses vara annat änplattityder. Det tillhör det självklarahanteringsmönstret att göra de analyser ochuppföljningar som låter siggöras och att därvid ta hänsyn till relevanta genus-och jämställdhetsperspektiv. Jag finner såvälrevisorernas som utskottsmajoritetens klåfingrighetsärskilt anmärkningsvärd mot bakgrund av attrevisorerna med instämmande av utskottsmajoritetenvid utvärderingen har funnit att ROT-avdraget harfungera väl i allt väsentligt och att det synes välha tjänat sina syften.Jag avser att för den händelse jag skulleanförtros ansvaret för skattefrågorna i en nyregering efter valet efterleva dessa principer.Det finns därför ingen saklig anledning att göra ettsärskilt tillkännagivande härom.BilagaFörteckning över behandlade förslagRiksdagens revisorers förslag2001/02:RR18I förslaget föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad revisorerna har anförtunder avsnitt 2.2 om behovet av uppföljning ochutvärdering.Följdmotion2001/02:Sk36 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av uppföljning ochutvärdering med ett genusperspektiv.Elanders Gotab, 2002