bet · GP01KU29 · 2002-04-09 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /02:103 Kommittéberättelse 2002. Iskrivelsen lämnar regeringen en redogörelse förverksamheten inom de kommittéer som har tillsattsefter beslut av regeringen. Skrivelsen har inteföranlett några motioner.Vidare behandlar utskottet i betänkandet en motionfrån allmänna motionstiden samt sex motionerfrån allmänna motionstiden som rör frågor omlagstiftningsprocessen. Därutöver behandlas ettmotionsyrkande som avlämnats med anledning avregeringens skrivelse 2001/02:115 EU:sframtidsfrågor.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse 2001/02:103 Kommittéberättelse2002 till handlingarna. Därutöver föreslår utskottetatt med anledning av en motion gerregeringen till känna vad utskottet anför om attregeringen i ett lämpligt sammanhang mer samlat böranalysera konsekvenser av ramlagstiftning. Utskottetavstyrker övriga motioner.Utskottets ställningstaganden har föranlett enreservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Kommittéberättelse 2002Riksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:103 Kommittéberättelse 2002 tillhandlingarna.2. Konsekvenser av ramlagstiftningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om konsekvenserav ramlagstiftning. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:K246.3. EU-reglers ikraftträdandeRiksdagen avslår motion 2000/01:K274 yrkande 1.4. Automatisk lagavvecklingRiksdagen avslår motion 2001/02:K281.5. Utvärdering av lagstiftningensprinciperRiksdagen avslår motion 2001/02:K282.6. Utvärdering av EU-reglers praktiskakonsekvenserRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K428yrkande 7 och 2001/02:K88 yrkande 8.Reservation (mp)7. Konsekvensbeskrivningar avseende denkommunala självstyrelsenRiksdagen avslår motion 2001/02:K248 yrkande 1.8. Tid mellan beslut och dessikraftträdandeRiksdagen avslår motion 2001/02:K346.Stockholm den 9 april 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och HelenaBargholtz (fp).2001/02KU29Redogörelse för ärendetEnligt tilläggsbestämmelse 3.6.2 tillriksdagsordningen skall regeringen , senastden , lämna en redogörelse förverksamheten inom de kommittéer som har tillsatts pågrund av regeringens beslut. Kommittéberättelseninnehåller bl.a. uppgifter om kommittéernassammansättning, kostnader, fördelning mellan kvinnoroch män samt ålderssammansättningen.Regeringen lämnar i skrivelse 2001/02:103Kommittéberättelse 2002 en redogörelse förverksamheten inom de kommittéer som har tillsattsefter beslut av regeringen. Inga motioner har väcktsmed anledning av skrivelsen.I detta sammanhang behandlar utskottet även sjumotioner från allmänna motionstiden respektive2001 som rör frågor om lagstiftningsprocessen.Därutöver behandlar utskottet en motion somavlämnats med anledning av regeringens skrivelse2001/02:115 EU:s framtidsfrågor. Förslagen imotionerna återges i bilaga 1.Utskottets övervägandenKommittéberättelse 2002Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringens skrivelseläggs till handlingarna.BakgrundEfter vad tidigare givit regeringen tillkänna om kommittéväsendet (bet. 1997/98:KU31)välkomnade utskottet i betänkandet överKommittéberättelse 1999 (skr. 1998/99:103) attregeringen vidtagit åtgärder för att stärkakommittéväsendet (bet. 1998/99:KU26). Utskottetförutsatte också då att regeringen skulle återkommaoch redovisa vilka effekter de vidtagna åtgärdernahade medfört.Med anledning av Kommittéberättelse 2000 (skr.1999/2000:103) konstaterade utskottet att regeringenredovisade de åtgärder som genomförts sedanföregående kommittéberättelse samt att ett projektmed syfte att förbättra kvaliteten i kommittéarbetetaviserades (bet. 2000/01:KU5). Utskottet välkomnadedetta, men konstaterade att regeringeninte redovisat någon bedömning av vilka effekteråtgärderna hade medfört. Vidare förutsatte utskottetatt regeringen i kommande kommittéberättelse skulleredovisa dels det fortsatta utvecklingsarbetet, delssin bedömning av vilka effekter åtgärderna harmedfört.Angående jämställdhetsaspekter ilagstiftningsarbetet har utskottet tidigare påpekatatt metoden med generella kommittédirektiv har fåttkritik och att det därför funnits skäl att finna nyavägar för att tillse att jämställdhetsaspekterna fårvederbörligt utrymme i utredningsväsendet (bet.1998/99:KU26). Regeringen redovisade iKommittéberättelse 2000 (skr. 1999/2000:103) att enny kommittéhandbok (Ds 2000:1) getts ut, vilkenbl.a. innehåller riktlinjer för hurjämställdhetskonsekvenser skall beaktas iutredningsarbetet. Vidare redogjorde regeringen föratt ett arbete inletts med att revideraStatsrådsberedningens promemoria Hurkommittédirektiv utformas (PM 1994:3). Detredogjordes även för att konstitutionsutskottettidigare betonat vikten av attjämställdhetsaspekterna tas upp vid utformningen avkommittédirektiv och att detta skulle komma attbeaktas vid arbetet med promemorian. I sittbetänkande (bet. 2000/01:KU5) lyfte utskottet framdetta och förutsatte att regeringen i nästa årskommittéberättelse skulle redovisa hur arbetet medpromemorian fortskridit. Vidare utgick utskottetfrån att regeringen så långt möjligt skulle kommaatt redovisa vilka resultat arbetet medjämställdhetskonsekvenserna givit.Vid sin behandling av Kommittéberättelse 2001konstaterade utskottet att det i kommittéberättelsenredogjordes för en begränsad utvärdering av denservice som står kommittéerna till buds (bet.2000/01:KU21). Utskottet konstaterade också attkommittéservice skulle ta fram ett förslag till enutvärder-ing av utredningsarbetet, bl.a. i syfte attkontinuerligt följa kvaliteten i utredningsarbetet.Ett konkret förslag skulle, enligt skrivelsen,finnas . Utskottet välkomnadedessa åtgärder.Utskottet ville också, liksom tidigare,understryka vikten av attjämställdhetskonsekvenserna beaktas ikommittéväsendet liksom i annan statlig verksamhet.Föregående år hade utskottet framhållit attjämställdhetsaspekterna bör beaktas närkommittédirektiv utformas (bet. 1998/99:KU26).Härvid noterade utskottet att regeringen tidigare(skr. 1999/2000:103) hade redogjort för att frågorom jämställdhetskonsekvenser tas upp i den nyaKommittéhandboken (Ds 2000:1) samt attjämställdhetsaspekterna skulle komma att beaktas viddet pågående arbetet med att revidera promemorianHur kommittédirektiv utformas (PM 1994:3). Utskottetkonstaterade att arbetet med promemorian inte varavslutat och förutsatte att regeringen i nästa årskommittéberättelse skulle redovisa resultaten avarbetet med promemorian.SkrivelsenFördelning mellan män och kvinnorUppgifterna i skrivelsen avser fyra grupper,nämligen ordförande och särskilda utredare m.fl.,ledamöter m.fl., sakkunniga m.fl. samt sekreterareoch övriga. Andelen kvinnliga ledamöter ochordförande redovisas särskilt. Syftet är att dennaredovisning skall kunna jämföras med den årligasammansättning av kvinnorepresentationen i statligastyrelser som lämnas till i annatsammanhang.Andelen kvinnor bland kommittéernas ledamöter(inkl. ordföranden) är39 %.Sedan föregående redovisning har den totalaandelen kvinnor i kommittéerna ökat med 1,4procentenheter.Kommittéväsendets roll och arbetsformerRegeringen redovisar att ibetänkande 2000/01:KU21 har förutsatt att regeringeni nästa års kommittéberättelse skulle redovisaresultaten av arbetet med att revidera promemorianHur kommittédirektiv utformas (PM 1994:3). Medhänvisning till föregående års kommittéberättelse(skr. 2000/01:103) anför regeringen att frågan om enrevidering av promemorian har tagits upp i detkvalitetsprojekt som Kommittéservice har påbörjatinom ramen för förändringsarbete.Någon ny upplaga av promemorian har enligtregeringen ännu inte färdigställts.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan förutsatte utskottet vidbehandlingen under föregående avKommittéberättelse 2001 att regeringen i åretskommittéberättelse skulle redovisa resultaten avrevideringsarbetet med promemorian Hurkommittédirektiv utformas (PM 1994:3). Någon nyupplaga av promemorian har dock ännu intefärdigställts. Utskottet vill mot denna bakgrundånyo understryka vikten av att revideringsarbetetmed promemorian avslutas, bl.a. med anledning avutskottets tidigare uttalanden om betydelsen av attjämställdhetsaspekterna beaktas när kommittédirektivutformas.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggstill handlingarna.RegelreformeringUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att medanledning av en motion ger regeringen tillkänna vad utskottet anför om att regeringen iett lämpligt sammanhang mer samlat böranalysera konsekvenser av ramlagstiftning.Därutöver avstyrker utskottet motioner sombehandlar frågor om automatisk lagavveckling,om utvärdering av lagstiftningens principer,om praktiska konsekvenser av EU-regler samtom ikraftträdande av sådana regler. Jämförreservationen (mp).MotionernaI motion 2001/02:K246 av m.fl. (v)föreslås att beslutar att begära attregeringen tillsätter en utredning med uppgift attanalysera ramlagstiftningens konsekvenser förrättssäkerheten enligt vad i motionen anförs.Motionärerna anför att det i en rättsstat krävs attmedborgarna har tillgång till all lagstiftning somgäller i landet och att det går att förstå vad lageninnebär så att individen kan handla rationelltutifrån lagstiftningens krav. Rättssäkerheten kanhotas när lagstiftningen sker snabbt och då lagenändras ofta. Det blir enligt motionärerna ocksåsvårare att överblicka innebörden i lagen omreglerna finns på flera olika ställen. Vidare anförmotionärerna att om ett lands lagar i storutsträckning består av ramlagar blir det svårt förden enskilde att inse lagarnas betydelse för hanseller hennes liv. Frågor som behöver belysas ärenligt motionärerna dels om ramlagen är nödvändigeller om den är ett sätt att flyttalagstiftningsmakten från till regeringen,dels hur den enskildes rättssäkerhet påverkas.Regeringen bör därför ges i uppdrag att tillsätta enutredning som analyserar ramlagstiftningenskonsekvenser för rättssäkerheten.I motion 2000/01:K274 av () föreslåsatt skall ge regeringen till känna vad imotionen anförs om att verka för väl tilltagnatidsfrister när det gäller ikraftträdandet av nyaEU-regler (yrkande 1). Motionären anför att i ländersom , och har EU-regler implementerats snabbt i den nationellalagstiftningen. Så har däremot inte varit fallet ivissa andra länder. Detta har enligt motionären letttill två problem för vårt land, dels att reglerna ärkostnadsdrivande, dels att tillämpningen är mycketolika i olika länder med inverkan på vårkonkurrenskraft. Motionären anser att ett sätt attminska denna ojämlikhet är att låta tiden mellandirektivens antaganden i svensk lagstiftning ochderas ikraftträdande vara lång - förslagsvis tvåtill eller ännu längre.I motion 2001/02:K281 av () föreslåsatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om automatisk lagavveckling. Enligtmotionären är ett bra sätt att undvika att lagarblir föråldrade, dvs. att se till att derastillämpning får en löpande utvärdering och att devid behov nyskrivs, att ingen lag tillåts att varagiltig länge än en viss begränsad period, t.ex. tioår.I motion 2001/02:K282 föreslår samma motionär attriksdagen beslutar att utvärdera lagstiftningensprinciper såsom de tagit sig uttryck under desenaste decennierna. Motionären framhåller attlagstiftningen måste ha generella utgångspunkter ochgenerell utformning. Avviker man från de principernafinns det risk för att grupper med egenintresse menmed starka påtryckningsmöjligheter kan påverkalagstiftningen i en icke-generell inriktning.Lagstiftningen får enligt motionären aldrig ledatill diskriminering i negativ riktning, men detmåste anses lika felaktigt att man genom lagreglernapositivt särbehandlar en grupp utifrån för sakfråganlagstiftningen icke relevanta och generellt verkandeprinciper. Motionären anser att måste setill att tids-provinsiella lagar inte stiftas ochatt en genomgång och uppföljning av de senastedecenniernas lagstiftning med detta för ögonengenomförs.I motion 2001/02:K428 av m.fl. (mp)föreslås att ger regeringen till känna vadi motionen anförs om att alla av EU beslutade regleroch lagar som berör skall tasupp i för att få de praktiskakonsekvenserna belysta och att bör hamöjlighet att göra efter- och omprövningar av redanfattade beslut och lämna förändringsförslag till EU(yrkande 7). Motionärerna framhåller attsubsidiaritet inte är någon statisk företeelse utanett typexempel på en princip vars tillämpningbygger på att man noggrant följer effekter ochförändrade villkor i de olika medlemsländerna.Samma yrkande som det ovan nämnda framställs imotion 2001/02:K88 (yrkande 8) av () med anledning av regeringens skrivelse2001/02:115 EU:s framtidsfrågor.BakgrundDemokratiutredningen anförde att det inte har kunnatvisas att EU-medlemskap har lett till någonökning av regelmängden i (SOU 2000:1 s.123). En orsak till detta är att en betydande del avEU:s arbete med regleringar syftar till attharmonisera gällande regelverk i medlemsstaterna.Det finns dock, enligt , skälatt systematiskt gå igenom det regelverk som växtfram inom EU i syfte att se vad som kan överförastill den nationella beslutskompetensen.Regeringens skrivelse 2001/02:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen innehåller ett avsnitt omregelförenkling, språkvård och det offentligarättsinformationssystemet (s. 5 f.). I dettasammanhang anför regeringen att vidsina möten i och under Sverigestid som ordförandeland i EU antog förnyadeslutsatser om vikten av en samlad strategi förarbetet med regelförenkling.Regeringen redovisar därutöver att de europeiskaförvaltningsministrarna redan under Frankrikesordförandeskap i EU beslutade attinrätta den s.k. Mandelkerngruppen, en rådgivandegrupp på hög nivå för regelförenkling. Under 2001behandlades gruppens slutrapport vid i Laeken. Representanter från gruppenpresenterade dessutom under åretsitt arbete för Inremarknadsrådet.Enligt regeringen skall vidare kommissionen varaklar med en handlingsplan för regelförenkling i juni2002. Därutöver har , rådet ochkommissionen avtalat om gemensamma riktlinjer förgemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet.Under 2001 har avtalet kompletterats med en praktiskhandledning om hur lagstiftningen bör utformas.Handledningen har översatts till samtligamedlemsspråk.Regeringen påpekar också att EU bedriverregelförenkling inom ett särskilt program som kallasför SLIM (Simpler Legislation for the InternalMarket). Vidare behandlar kommissionensunderkommitté till kommissionens rådgivande kommittéför den inre marknaden (IMAC) frågor omregelförenkling på gemenskapsnivå. Enligt regeringenhar IMAC utgjort ett värdefullt forum fördiskussioner om olika initiativ tillregelförenkling.Därutöver anför regeringen att de s.k.företagspanelerna, som består av företag irespektive medlemsstat, tar ställning till vilkaanpassningskostnader och administrativa bördor somkan bli följden av ett lagförslag. Vidare harkommissionen tagit fram ett förslag om krav påkonsekvensanalys när ett förslag om nationellatekniska föreskrifter skall anmälas tillkommissionen i enlighet med direktiv /34/EG.Sveriges inställning har varit positiv,inte minst för att arbetet med konsekvensanalyserkan få genomslag på den nationella nivån.Regeringen redovisar också att det inom OECDbedrivs regelreformarbete i den s.k. (). Arbetet innebär bl.a.djupanalyser av regelhanteringen i enskilda . Regeringen anför att liksom tidigaredeltar i analysarbetet och granskningen avrapporterna.Vad gäller regelförenklingsarbetet inom landet kanenligt regeringen följande sägas. Enligtförordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor (Simplexförordningen) skallsamtliga förslag som kan ha effekt på små företagsvillkor föregås av en konsekvensanalys. På initiativav Simplex i utfördes 54konsekvensanalyser under mars - december 2001avseende regler som har beslutats eller föreslagitsav regeringen. ändrades ellerdrogs förslag tillbaka. Det ställs enligt regeringensamma krav ur småföretagarperspektiv på regler somläggs fram eller beslutas av regeringen och påregler som beslutas av förvaltningsmyndigheter underregeringen.Regeringen framhåller vidare att den i skrivelsenRegeringens redogörelse för regelförenklingsarbetetmed särskild inriktning på små företag (skr.2000/01:143) för har redogjort för de målsom regeringen satt upp för arbetet. Enligtregeringen skall ändamålsenliga regler uppnås påenklast möjliga vis, de administrativa bördorna förföretag och de konkurrenssnedvridande effekternaskall minska. Det övergripande målet för regeringensarbete är att minska den administrativa bördanväsentligt för de små företagen inom entreårsperiod.Därutöver anför regeringen attförvaltningsmyndigheter under regeringen före den 1februari skall rapportera till regeringenom sitt arbete med konsekvensanalyser av reglerseffekter för små företags villkor. Regeringenpåpekar också att utkast till kommittédirektiv skallberedas gemensamt med Simplex.Vidare framhåller regeringen att det är av storvikt att genomarbetade konsekvensanalyser utförs avkommittéer eller särskilda utredare. Enkonsekvensanalys bör enligt regeringen göras såtidigt som möjligt, eftersom det då finnsmöjligheter att ompröva förslagen. Regeringen anföratt 15 av de kommittéer eller särskilda utredare somhar tillsatts skall, i samarbete medNäringslivets , görasärskilda konsekvensanalyser av sina förslag.Under 2001 har regeringen vidare gett sexmyndigheter i uppdrag att inkomma med förslag tillregelförenklingar. Förslagen skall utarbetas isamråd med representanter för små företag och kommeratt redovisas till regeringen . Regeringenanför därutöver att Simplex har anordnatutbildning för , vissa övrigamyndigheter och utredningsväsendet om hur man görkonsekvensanalyser. Utbildningsprogrammet fortsätterunder 2002.När det gäller språkvårdsarbetet anför regeringenatt ett klart och enkelt språk är avgörande förregelkvaliteten och för en väl fungerandekommunikation mellan myndigheter och medborgare(skr. s. 7 f.). Regeringen framhåller att det sedanmånga år finns språkexperter i Regeringskanslietknutna till granskningsverksamheten iJustitiedepartementet. En språkexpert finns ocksåhos förvaltningsavdelningens enhet kommittéservice.Regeringen anför vidare att Klarspråksgruppen (Fi1994:A) har regeringens uppdrag att främjaspråkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppen harenligt regeringen skapat en växande insikt omspråkets betydelse för effektiviteten iverksamheterna, för demokratin och förrättssäkerheten.Därutöver framhåller regeringen att Statskontoretunder hösten redovisade sitt uppdrag att utvärderabegripligheten hos myndighetstexter, dels genomrapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk(Statskontoret 2001:18), dels på ett seminarium medsamma rubrik.Regeringen redovisar också attJustitiedepartementets granskningsenhet har fåttmedel motsvarande en heltidstjänst för att bygga uppen verksamhet för prioriterade uppgifter vad gällerspråkvården inom EU. Vidare lämnar språkexperternakontinuerligt synpunkter på EU-dokument därspråkfrågor bör föras fram, t.ex. på kommissionensvitböcker om reformarbetet och nya styrelseformerinom EU.Vidare anför regeringen att det offentligarättsinformationssystemet (Lagrummet) är underuppbyggnad. är i huvudsak allinformation som skall ingå i systemet tillgängliggenom en gemensam ingångssida på Internet(www.lagrummet.gov.se). I nästa skede skall enligtregeringen den information som ingår i systemet blimer användarvänlig och lättillgänglig för systemetsmålgrupper, enskilda och den offentligaförvaltningen. Regeringen anför att när Lagrummet ärfärdigt kommer det att innehålla information om alltfrån lagarnas förarbeten till rättspraxis från såväldomstolar som myndigheter. Föreskrifter från decentrala och regionala myndigheter som har rätt attmeddela sådana skall ingå. Även kommuner ochlandsting skall ha möjlighet att ansluta sig.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med sin behandling av bl.a. proposition1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnastjänst behandlade utskottet också en motion där detframfördes önskemål om att det skulle inrättas ensärskild statlig kommission med uppgift att se överlagstiftningen i syfte att göra den mer stringentoch mindre godtycklig (bet. 1997/98:KU31 s. 15 f.).Utskottet hänvisade till att det av propositionenframgick att det bedrivs ett löpande arbete inomstatsförvaltningen i syfte att förbättra kvaliteteni fråga om lagar, förordningar ochmyndighetsförfattningar samt EG:s rättsakter. Vidareanförde utskottet att det i propositionen ocksåuttalades att arbetet med att reformera och förenklaregler behövde förstärkas genom systematiskgranskning av existerande och nya regler inomområden som är viktiga för medborgarna ochnäringslivet. Med detta fick motionen ansesbesvarad, varför den avstyrktes.Konstitutionsutskottet har vidare framhållit att EUbör eftersträva ett så okomplicerat regelsystem sommöjligt och att man utgår från att tillämpningen avsubsidiaritets- och proportionalitetsprincipernaskall komma att leda till ett effektivareunionssamarbete och till att beslut fattas där dehör hemma och därmed till minskad byråkrati (yttr.1998/99:KU3y, 1999/2000:KU7y).Under föregående behandlade utskottet enmotion som behandlade frågor om konsekvenser av EU-regler (bet. 2000/01:KU5). Utskottet deladeregeringens uppfattning i skrivelse 1999/2000:148att det är av stor vikt att konsekvensanalyser görsav berörda myndigheter redan innan kommande EG-direktiv och förordningar antas. Vidare hänvisadeutskottet till sitt tidigare påpekande att EU böreftersträva ett så okomplicerat regelsystem sommöjligt. Utskottet fann med hänvisning till detanförda inte någon åtgärd påkallad.Motionen avstyrktes.Därutöver behandlade utskottet under föregåenderiksmöte riksdagsstyrelsens förslag inför2000-talet (2000/01:RS1). När det gällderiksdagsstyrelsens förslag i fråga om riksdagensarbete med uppföljning och utvärdering erinradeutskottet om att enligt 1 kap. 4 §regeringsformen granskar rikets styrelse ochförvaltning (bet. 2000/01:KU23 s. 29). Utskottetpåpekade att, som riksdagsstyrelsen konstaterat,uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut är attbetrakta som en del i utövandet av riksdagenskonstitutionella befogenheter. Uppföljnings- ochutvärderingsarbetet utgör också en integrerad del iberedningsarbetet. Utskottet framhöll att det iförarbetena till regeringsformen framhålls att denpå ämnesindelning grundade utskottsorganisationenlämpar sig väl för en kontinuerlig granskning avresultatet av den statliga reformverksamheten.Utskottet delade kommitténs uppfattning att detfinns ett behov av att detta ansvar blir klargjortpå ett tydligare sätt än genom de resonemang somfördes i samband med författningsarbetet. Det bordeenligt utskottets mening införas en ny bestämmelse iriksdagsordningen, 4 kap. 16 §, om att i utskottensberedning av ärenden skall ingå uppgiften att följaupp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottensämnesområden. Utskottet tillstyrkte därförriksdagsstyrelsens förslag i denna del.De ökade insatser för uppföljning och utvärderingsom ansågs nödvändiga borde enligt utskottets meningnu tas upp i en mer konkret handlingsplan. En sådanhandlingsplan innefattade de punkter somriksdagsstyrelsen angett. Utskottet påpekade attnågra remissinstanser hade berört frågan omgränsdragningen mellan utskottens uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet och den revision som bedrivsav andra organ. Utskottet förutsatte att denna frågaskulle komma att övervägas närmare inom denarbetsgrupp som inrättas för att genomförariksdagsbeslutet med anledning av detta betänkande.Utskottet föreslog att skulle bifallariksdagsstyrelsens förslag och godkände de aktuellariktlinjerna, utom i ett visst avseende.I samma betänkande tillstyrkte utskottet vidareriksdagsstyrelsens förslag om riktlinjer förriksdagens arbete med EU-frågor (a. bet. s. 30 f.).Utskotten skall enligt riktlinjerna ha en starkroll. EU-frågorna bör ingå som en integrerad del avutskottens ärendehantering.