bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Det är klartatt både självregleringen och den centrala reglering som lagstiftaren stårför har sina plus och minus. Det är inte fråga om antingen-eller, utan äveni framti-den måste vi ha någon form av organ som kan agera snabbt ocheffektivt för att få nya spelregler på plats på marknaden. Men jag tror attdet arbetet i större utsträckning än tidigare måste övervakas och kanskeockså ledas av . Det måste bli mer proaktivt när detgäller självreglering-en, såsom denna har fungerat i . I alltförliten utsträckning har den skett och i många fall alltför sent, dvs. närindustri och näringsliv har stått inför hotet om en kommande lagstiftning.Självregleringen måste också bygga på mer allsidigapartssammansatta organ. Det är alltså inte fråga om antingen-eller, utandet är fråga om både-och, men under en mycket större överinsynav , som jag ser det. Detta välkomnar vi.Claes : Det har ställts en rad frågor. Först gäller det frågan omhur man kan stärka fondägarnas ställning. Det är klart att den frågan kanbesvaras på många olika sätt. Jag skulle här vilja lyfta fram frågor kringinformations-givning - säkerställandet av fondspararens, individens,kunskapsnivå och informationsflöde. Det som har diskuterats härnär det gäller förenk-lad och förbättrad information är ett sådant exempel.Över huvud taget tycker jag att informationsfrågorna på aktiemarknaden somen sorts allmän rubrik är viktiga i sammanhanget.En fråga var vad vi andra tycker om sju punkter. Låtmig helt kort kommentera den saken.För det första gäller det Stockholmsbörsens nyckelroll i kapitalbildningoch för ekonomisk tillväxt i samt detta med att det är viktigt attkon-trollen av börsen stannar i . Det är en självklarhet, tycker jag, att Stockholmsbörsen har den här rollen. är det nog viktigt attvi inte är alltför nationalistiska utan att vi ser marknadsplatserna inomramen för den europeiska inre marknaden. Redan nu har vi en samverkanmellan olika marknadsplatser som fungerar väl. På samma sätt som detnaturligtvis finns nationella intressen som måste tillvaratas är detviktigt, menar jag, att detta görs inom ramen för ett frihandelsperspektiv.För det andra gäller det övervakningen. pekade på behovet av merresurser och mer proaktivitet. Min blygsamhet förbjuder mig att säga någotom resurserna; vad därvidlag tycker finns väl do-kumenterat. Vad gäller proaktiviteten håller jag med. Resurserna och möjlig-heterna har naturligtvis en bäring när det gäller svängradie ochproaktivitet.För det tredje tycker att självregleringen inte längre fungerar.Jag skulle vilja säga att det nu har förändrats radikalt. Det är ett nyttperspektiv som vi nu måste anlägga på detta. Detta tycker jag ärgrundläggande.När det gäller mäklare och mäklartillsyn var inne på ett antalkonkreta detaljer som jag inte tänker ta upp. pekade också påvikten av skärpta noteringskrav vad gäller emittenter och information frånbörsbolag. Jag sympatiserar med de tankar som här finns och tror att merbehöver göras.Avslutningsvis gäller det frågan om en effektiv ägarstyrning. Jag är heltövertygad om att diskussionen kring runtom i världen kommer att ledatill att vi mer diskuterar corporate governance-frågor. Finansmarknadsutred-ningen avlämnade sitt betänkande . En av deviktiga slutsatserna där var att frågorna kring corporate governance börutre-das och övervägas i samband med lagstiftningen. Det tycker också jag.Den sista frågan gäller självregleringen: Vad förlorar man om det blirmindre av självreglering och mer offentlig reglering? Så uppfattade jagfrågan. Det är klart att det finns en risk när offentlig reglering ersättersjälvreglering. Som en del varit inne på kan en del av engagemanget "påverkstadsgolvet" hos en del företag försvinna. Att man kan förlora kunskapoch förlora i flexibilitet tror jag är en uppenbar risk som man måste ha iåtanke. Å andra sidan kan man vinna något i form av större enhetlighet. Jagtror att det gäller att försöka gifta samman det här inom ramen för de nyaspelregler som finns.Pia : När företagen agerar efter självreglering, lag osv. görs detmed ett företagsekonomiskt perspektiv. Jag tycker att det ibland glöms bort; det är som att det etiska är något för sig, liksom detta med att agera påett konsu-mentvänligt sätt osv.I slutändan handlar det om att ha nöjda kunder, och hur de upplever sitt fö-retag är, tycker jag, väldigt viktigt och styrande för företagen.När det gäller att importera från andra länder tycker jag att man måsteskaffa sig ordentlig kunskap innan man fattar sina beslut. tror viatt det är bättre på andra sidan, om det sedan är eller Storbritannien.Ibland är det ganska mycket som skiljer åt som gör att man inte bara kananta lagregler rakt av. Det gäller också på fondspararområdet.Beträffande förslag från Aktiespararna om oberoende ledamöter i fondbo-lagens styrelser ingår det i vår rekommendation om fondbolagens ägarutöv-ande att man ska ha oberoende ledamöter i fondbolagens styrelser. Vi harsagt att det ska vara i plural, dvs. Det är väldigt viktigt har en kompetent styrelse. Vi säger inte att det ska vara minst 50 %som man gör i , men de har en annan fondlagstiftning än vad vi har ochen annan admi-nistration av sin fondverksamhet. Att ha oberoende ledamötertycker vi är viktigt. Det kommer alltså alla våra medlemmar att ha framöver.När det gäller att importera från andra länder vill jag gärna peka på dettamed rådgivning i . Det har hörts många röster om det. Detfinns helt klart en del vi kan lära av dem, men de vill också lära av oss.Deras fi-nansinspektion har kommit med kritik för det som de kallarför obe-roende rådgivning i . De har konstaterat, och vi harkonstaterat också här, att det är väldigt svårt att hitta någon rådgivningsom är helt obero-ende, för på något sätt finansieras verksamheten. Även pådet området är det därför väldigt viktigt, som många här har påpekat, medöppenhet och infor-mation. Hur viktigt det är går inte att stryka undertillräckligt många gånger.I var man vad gäller rådgivning bekymrad över att en så li-ten andel av den engelska befolkningen fick del av rådgivningen. De harfrågat oss hur det kommer sig att en så stor andel i får del avrådgiv-ning. Så det är bra att lära från andra länder, men det är viktigtatt skaffa sig god kunskap om hur det totalt fungerar.Beträffande fondområdet vill jag påminna om att det pågår en utredning somser över lagen om värdepappersfonder. I det ingår att titta på konsument-skyddet i flera olika frågor.Jag vet inte om frågade efter vilka politiska beslut vi skulle önskanu som underlättar exempelvis fondsparandet. På det området delar jag syn-punkterna på att skatteregler behöver ses över. På fondsidan handlar detbåde om att privatpersoner ska ha de fonder som de helst av allt vill haoch om att konkurrensen ska fungera. Där har också pekatpå proble-met med inlåsningseffekterna när det gäller reavinstskatten. Viser att fördel-ningen på olika fonder ser helt annorlunda ut när det gällernysparandet.Vi önskar förändringar när det gäller totalkostnadsandel. När det infördesvar det med ett gott syfte. var med och tog initiativtill det. Men det har visat sig att det ligger väldigt mycket i den kritikmot begreppet som riktats från andra länder, att det är förvirrande ochvilseledande för fondspararna. Jag tror att vi kan göra väldigt mycket där.Att förenkla infor-mationen, lyfta fram det mest väsentliga som man behöverha när man ska välja och köpa fonder. Där har vi ett jobb att göra.Informationen finns där, det är absolut inte så att det är dold information, som det ibland står i tidning-arna. Allt är öppet. Det finns så mycketatt det väsentliga ibland försvinner. Vi får vetskap också genom detförenklade prospektet.Kerstin Hessius: Jag ska börja med att kommentera några av frågor.Det är väldigt viktigt att Stockholmsbörsen kan upprätthålla sin konkur-renskraft. Det är så vi bäst kan bidra till riskkapitalförsörjningen iSverige. Vi har gjort det genom att faktiskt vara väldigt utåtriktade i vårverksamhet, dvs. att vara först eller väldigt tidiga med att vidta ettantal inom börsvärlden ganska revolutionerande åtgärder. Den ena varbolagiseringen av börsen; den andra var att vi blev en elektronisk börs. Vivar den första elektroniska börsen i och möjligen i västvärlden. Detinnebär att vi kunde få fjärrmed-lemmar väldigt tidigt, att vi kunde skapaen aktiemarknad i som fak-tiskt fick ett väldigt stortinternationellt spritt ägande. Jag tror att det har varit viktiga beslutoch åtgärder för att vi har kunnat få den här goda tillväxten påaktiemarknaden i och även tillväxten i landet.Det är väldigt viktigt när man resonerar kring de här frågorna om ägandetatt man ser över helheten och framför allt bevakar konkurrenskraften. Detgör vi bäst genom att bygga Stockholmsbörsen vidare till en stark europeiskbörs i någon form. Vi ska inte tro att det kommer att vara ett antalnationella börser i hela , för så ser inte framtiden ut.Börser går ihop. finns en stor börs som består av , ,och . är inne på att komma närmare andra börser. Stockholmsbörsen jobbar i sitt nordiska samarbete inom Norex. Menbörskartan kommer att ritas om. Vad vi ska bevaka här i är just vårfinansmarknads internatio-nella konkurrenskraft.Den andra frågan handlade om resurser till . Jag in-stämmer, jag tycker att det är väldigt viktigt att resurserna tillFinansinspek-tionen växer i samma takt som omfattningen på det område somFinansin-spektionen har att bevaka. Det är väldigt olyckligt om det integör det, för det kommer att försämra för finansmarknaden i stort.Lars-Erik Forsgårdh nämnde också att kundavtalen ska vara rimliga. Hantalade om egen trading och bättre information. Här vill jag påpeka att detär väldigt väsentligt när man tittar på de här frågorna att vi ska bevakainforma-tion och transparens, genomlysning, på aktiemarknaden, men vi skagöra det på rätt sätt. Det är viktigt att det är den relevantainformationen som kommer ut, att vi inte ger information bara i störstaallmänhet därför att alla vill ha så mycket information som möjligt. Iblandfinns det faktiskt risker med en för stor informationsspridning. Det , som nämnde, vara för-virrande, försämrakonsumentintresset, dels i andra fall öka riskerna att handla på marknadensom kan göra att man försämrar likviditeten på markna-den, vilket i sin turleder till att riskkapital blir dyrare. När vi talar om de här frågornagäller det att vi verkligen analyserar och funderar på vilken typ avinformation som ska spridas, varför den ska göra det och att ändamålet ochriskerna är med.Vad gäller skärpta noteringskrav, ägar- och corporate governance-frågor serjag det som en mycket viktig fråga där vi alla måste diskutera och funderaöver vilka som är mest lämpade att föra in sådana krav i sina avtal. Detkan vara så att Stockholmsbörsens avtal ska ta ett större grepp om de härfrågorna, och det kan också vara så att någon annan ska sitta med. Det härär en fråga som vi har på agendan men som vi kommer att föra diskussionerom med andra intressenter på aktiemarknaden, hur mycket Stockholmsbörsenska arbeta med de här frågorna och vilka andra som kan arbeta med dem.Om självregleringen i stort vill jag återigen säga att det är viktigt attinte blanda ihop begreppen. När vi införde den här självregleringen var detmyck-et på grund av, som sade, att vi har ett egenintresse avatt upprätt-hålla en nivå på marknaden för att skapa trovärdighet. Detligger i branschens intresse, och därför skapar man ett regelverk för det.Stockholmsbörsens självreglering är något bredare. Lagstiftaren har sagtatt Stockholmsbörsen ska ha vissa regler, och sedan är detStockholmsbörsens sak att utforma reglerna. Inom alla delar avaktiemarknaden är det inte så att lagstiftaren har sagt att det ska vararegler. Där har man själv tagit på sig att utforma regelverk. Tanken bakomdetta är, precis som både och har nämnt, att skapa ett liteeffektivare regelverk som kan reagera lite snabbare.Jag tror också att vi missar - det kan vara viktigt att påpeka från Stock-holmsbörsens sida - en del när det gäller regelutformningen. Vi går tillmånga intressenter på aktiemarknader innan vi beslutar om våra regler, mendet är möjligt att man ska bredda remisskretsen.Vad gäller noteringskraven nämnde också att vi bordevara betydligt tuffare. Han tog upp detta med utlandsnoteringen och menadeatt man inte per automatik ska acceptera att notering på utländsk börs gerrätt till notering även på SB. Vi gör inte det rakt över, men vi accepterari viss utsträckning andra prospektregler. Det viktiga är egentligen att detgår stick i stäv med EU:s önskemål. EU vill skapa en gemensam aktiemarknad,och tanken bakom de nya direktiven, som också har nämnt, är att maninte ska kunna konkurrera med noteringskraven, utan har man blivit noteradpå ett ställe ska man ha tillgång till alla börser i . Man ska intebehöva vara hänvisad till bara den börs i det land där man har fått godkändnotering, utan man ska kunna noteras vid vilken börs som helst efter detatt man har blivit godkänd i ett land. Det är därför tanken är att man skaha likartade regler i alla länder. Det är viktigt att vi förstår attutvecklingen går åt det hållet, dvs. att det ska vara lika regler i allaländer.Gunnar frågar vad det är för fördelar med självregleringen, om viriskerar att förlora någonting. Det första jag kan säga är att ju närmaredu sitter en verksamhet, desto större chans har du att upptäcka om folköverträ-der reglerna. Det bästa vore om vi kunde sitta ute i bolagen, om vikunde sitta på medlemsföretagen för då kunde vi se hur det gick till.Stockholmsbörsen sitter ganska nära marknaden. Vi sitter så att vi serväldigt mycket. Finansin-spektionen sitter lite längre ifrån. Jag tror attvår möjlighet att upptäcka över-trädelser och brott är betydligt större änFinansinspektionens möjligheter därför att vi är lite närmare bolagen ochmedlemsföretagen. Om vi kunde vara ännu närmare hade vi en ännu störrechans att upptäcka, men vi upptäcker ganska mycket.Finns det någonting som vi riskerar att förlora? Ja, det finns vissaområden som inte våra avtal täcker och som inte Finansinspektionenstillsynsområde täcker. Det är stipulerat i allmän lag, men där egentligeningen känner att man driver de här frågorna. Ingen har direkt intresse avatt driva frågorna. Det finns några fläckar som jag kan se framför allt närdet gäller enskilda indivi-ders agerande på aktiemarknaden som är svåra attkomma åt. Det är möjligt att man måste fundera på vem som ska hantera dentypen av frågor.Gunnar (): Vad är det för kompletteringar som borde göras av desjälvregleringar som vi sett här på overheadbilden tidigare?Kerstin Hessius: Möjligen att man skulle hitta något organ, men jag vetinte riktigt hur vi ska fånga upp det, ett organ som hanterar enskildaindividers agerande på aktiemarknaden. Jag vet inte vem som har den bästainsynen i de frågorna och som skulle kunna fånga upp dem. Men det finns ettlitet utrym-me där. Vi hanterar inte de frågorna, för vi har inget avtalmed enskilda indi-vider. Det finns inte riktigt någon som följer defrågorna nära.Lars : Låt mig börja med att tala lite grann om det som inne på, nämligen rådgivningen och fondandelsägare. Engelsmännen lärenligt uppgift vara avundsjuka på oss därför att så många får rådgivning iSverige. Det beror på hur man sätter på sig hatten. är ett föredömei de här sammanhangen, nämligen med att kalla saker vid deras rätta namn.Antingen är man rådgivare, eller så är man försäljare. Vi har väldigt svårti att tala om vad man är för någonting på den här marknaden. De för-säljare som vi träffar och otid, vare sig vi är hemma och stekerblod-pudding eller går till banken, är alltså försäljare och inte rådgivare. Vi har i princip inga rådgivare i som förtjänar namnet rådgivare.Det andra gäller en frågeställning som jag kommer tillbaka till och alltidgjort det sedan jag arbetat med detta. Självreglering lär enligt uppgiftvara så oerhört mycket snabbare än lagstiftning. Jag sätter ett stortfrågetecken kring det. Det gör jag framför allt efter erfarenhet frånvärdepappersmarknadslag-stiftningen, den reglering som vi har. Ta take over-rekommendationen som fanns innan man fann detnödvändigt att göra något in-grepp i den. Man gör ingenting som man intemåste helt enkelt. I för sedan diskuterade vierbjudandeplikt. Där var ett samstämmigt näringsliv, som det ofta är, heltenigt om att någon erbjudande-plikt skulle vi inte ha. Det var enparlamentarisk utredning, Aktiebolagskom-mittén. Vi behövde en sådan, kommajoriteten fram till . Tre må-nader efter det beslutet sattesig industrins representanter och satte ihop en egen erbjudandeplikt.Man blandar ihop två saker om man säger självreglering i , nämli-genatt bestämma själv och självreglering. Det är någonting helt annat änutländsk självreglering som vill åstadkomma någonting och vill ta oss någon-stans utan att det står någon med en osäkrad pistol vid tinningen. Manvill inte i helt enkelt.Jag noterar hur man bygger motorvägar och kan bygga en staket mitt-emellanför att förhindra krockar. Vad vi vill ha är en effektiv autobahnpolis somhåller ordning, och den finns inte. Den definition som man uppenbarli-genhar av målgrupperna vid Stockholmsbörsen är företagen, våra företag, somdet uttrycks emellanåt, och emittenterna. Man har glömt bort kund ochinvesterare som fanns med som en intressent . Mankanske gör misstaget att se på vem som kommer till marknadsplatsen medpengar. Det är misstaget. När jag beställer en ritning från min arkitektoch han budar över den med ett cykelbud, tycker jag alltjämt, även om jagtar emot ritningen från cykelbudet, att det är arkitekten som levererarritningen, inte den som kommer med den rent fysiskt. Jag kan ta flerexempel på detta. Men vi måste återinsätta investerarna i deras rätta forum, nämligen att de är en vital del av marknadsplatsen. De finns alltså intedär.Vad gäller utländska noterade bolag som ska noteras i kan vi se påABB och den dispens som de hade fått vad gäller informationsplikten. Jagtror framför allt att ni politiker har en stor uppgift att fylla när detgäller re-gelutformningen i det fantastiska som vi har framför oss.Se till att de utgör minimiregler, inte maximiregler eller tvingande regler. Det ska alltså inte löna sig att vara lägstbjudande i sammanhanget närdet gäller etiska reg-ler, utan vi ska naturligtvis ha en marknadsplats somdrar till sig investerare. Utan förtroende är det ingen marknadsplats. Attpara ihop köpare och säljare elektroniskt kommer inte att varaen marknadsplats, utan det är övervakning.Slutligen skulle jag vilja lämna en liten uppmaning. 1985 eller 1986tillsattes en utredning som hette . Den lämnade sittslutbetänkande . Vi själva har jobbat , men de första25 åren visste vi inte att det vi höll på med kallades corporate governance. Det är just vad det handlar om. var väldigt tidigt ute för atttitta på ägarstyrningsfrågor och vad de har för betydelse föreffektiviteten för svenska bolag. Det här har tagit upp och kastatfacklan vidare till i dagens läge. Men är det faktiskthög tid, efter slutbetänkan-de, att tillsätta encorporate governance-utredning eller Ägarutredning 2.Pia : Bara lite kort polemik. Det gäller rådgivare och försäljare iStor-britannien. Man har kommit underfund där med att rådgivarna ärförsäljare. Jag tror att det viktiga är att vi är tydliga med vad det ärman representerar i sin yrkesroll. Det är faktiskt så att den somrepresenterar ett företag och er-bjuder rådgivning om företagetsfinansiella tjänster ger väldigt mycket goda råd. Det är också vad deundersökningar som vi har gjort hos fondspararna visat. Vi ska följa uppdet i vår. Det har varit två tuffa år på aktiemarknaden, och det är möjligtatt det slår igenom i kundledet också.Enbart av den brittiska befolkningen får del av rådgivning,och det man frågade oss var hur det kommer sig att en så stor andel iSverige exempelvis sparar i fonder. Bl.a. nämnde jag att beslutet omallemansfonder, att det skulle vara ett regelbundet sparande varje månadmed ett maxbelopp som fick sparas, ledde fram till det breda folksparandet.Johan (): talade om neutraliteten som princip förbörsen, och börsen var också en motorväg. Min fråga är om ett vinstdrivandebolag verkligen kan vara neutralt i intressekonflikt mellan stora ägare ochandra intressenter. Det är för mig lika svårt att föreställa mig det somatt föreställa mig att en motorväg skulle kunna ägas av vissa bilister ochändå så att säga vara en neutral väg för alla. Så jag skulle vilja ha ettargument varför det inte vore rimligast att staten ägde börsen.Min andra fråga handlar om det som Forsgårdh var inne på om det viktiga iatt ägandet stannar i . Jag har hört rykten från och Köpenhamnom att det där finns en mycket stor rädsla för att börsens ägare i självaverket enbart är intresserade av att sälja tekniker och success-systemet och att man vill göra sig av med just Stockholmsbörsen till justnågon av de stora europeiska ägare som var inne på. Detfinns också en oro, har jag hört, att det finns ett bristande intresse iStockholm för movexsystemet. Jag skulle helst vilja ha det dementerat:Finns det ett engagemang i movex som är långsiktigt och uthålligt? HållerKerstin Hessius med om att det ändå är angeläget att vi har kvar ett slagssvensk eller åtminstone nordisk ägarmakt över Stockholmsbörsen?Till sist om Forsgårdhs krav på lagreglering av de institutionella ägarnasaktiva ägarskap. Där har tyvärr avslagit en sådan motionsom kom från oss, men man kan hoppas på att om ni som har talat för oss äreniga om detta krav kanske jag kan förmå mina kamrater till höger attställa upp på det kravet. Jag skulle vilja höra er kort kommentera detkravet.Kerstin Hessius: Jag börjar med att besvara din första fråga, om bilisterkan äga motorväg. Jag är övertygad om att bilister kan äga motorvägar, ochjag tror att de är alldeles utmärkta att bevaka att det är en säkermotorväg. Annars får de inga som kör på motorvägen. De har förmodligen, omdet är vinstdri-vande, ett intresse av att det är så många som möjligt somkör på den här motorvägen. Så jag kan svårligen se den här konflikten.Jag ser helt och hållet att trovärdighetsfrågorna är en grundpelare för fi-nansmarknaden i stort, för börsverksamhet i synnerhet. Därför är jag liteundrande kring ifrågasättandet. Som jag sagt tidigare får vi inga bolagtill börsen om inte börsen är trovärdig. Vi får inga som handlar på börsenom inte börsen är trovärdig. Därmed kan jag också säga att vi får bolagtill börsen. Vi får medlemmar till börsen. Vi får ett ökat ägande avsvenska bolag som är noterade på Stockholmsbörsen, vilket innebär attStockholmsbörsen, som vi ser det, har ett stort förtroende. Sedan arbetarvi med att bli bättre, men det innebär inte att vi har ett lågtförtroende i dag.Norexsamarbetet är ett arbete som vi bedriver med stort engagemang, där viså sent som lanserade ett gemensamt regelverk som ären betydelsefull fråga för att komma ett steg närmare den nordiska börsen.Våra medlemmar, som kanske inte är våra befintliga medlemmar, jublar inteöver det, för de får ett nytt regelverk. Det är inte dem vi primärt gynnarmed ett gemensamt regelverk för fyra börser, utan det är potentiella nyamedlem-mar. Så det är inte helt överraskande att en och annan tycker attdet har blivit lite krångligare. Man måste sätta sig in i ett nyttregelverk som omfattar fyra länder. Syftet med det är att skapa ett bättreregelverk och dessutom öka attraktionskraften för nya medlemmar och ocksåatt de befintliga medlem-marna lättare ska kunna ansluta sig till de andranordiska börserna.Jag ser det angeläget att vi får en nordisk stark finansmarknad. Jagarbetar intensivt med att försöka stärka relationerna med mina nordiskagrannar i olika former. Jag tror att vi har storainfrastrukturinvesteringar framför oss inom börsverksamheten som kommer attkräva att vi jobbar väldigt nära varandra i för att skapa en bra ochstark nordisk finansmarknad.