bet · GP01MJU9 · 2002-01-22 00:00:00 — Svampodling i kommersiellt syfte är relativtovanligt i och huvuddelen av behovet av svamp importeras.Emellertid har vid flera till- fällen uttalat den principen attmotioner som lyfter fram vissa forskningspro- jekt eller mer begränsadeinriktningar av forskningen inom relativt begränsa- de forskningsområdeninte bör behandlas i sak av utan av de organ som har särskildsakkunskap på respektive område. Det anförda innebär att utskottetavstyrker motionerna 2001/02:MJ375 (mp) yrkande 6 och 2001/02:MJ478 (s).I motion 2001/02:MJ340 ställs krav på inrättande av en forsknings- ochutvecklingsfond för potatisodlingen. Utskottet har i samband med behand-lingen av statsbudgeten (prop. 2001/02:1 utg.omr. 23, bet. 2001/02:MJU2)tillstyrkt regeringens förslag till medelsfördelning och inriktning av forsk-nings- och utvecklingsinsatser inom trädgårdsnäringen. I samband därmedavstyrkte utskottet en motion med liknande yrkande. biföll utskot-tets förslag (rskr. 2001/02:106). Utskottets uppfattning kvarstår varför motion2001/02:MJ340 (kd) yrkande 1 avstyrks.I motion 2001/02:MJ453 (m) lyfts ett antal åtgärder fram för att stimulerabiodlingen: Bisjukdomar måste bekämpas effektivt och bisjukdomslagenssyften måste uppfyllas. Dessutom bör bitillsynsorganisationen stärkas så atttillsynen kan förbättras. Forskningsinsatserna bör öka och en avelskonsulentbör tillsättas. Slutligen bör regeringen återkomma till med en sti-mulansåtgärd för ökad biodling i likhet med den tidigare skattebefrielsen avupp till 15 bisamhällen.Regeringen har givit i uppdrag att närmare utreda biod-lingens förutsättningar och redovisa åtgärder för att öka antalet odlare. I rapporten föreslår ettantal åtgärder för att stimulera biodlingen. En sådan åtgärd vore enligt verketatt införa en skattebefrielse för biodlare med få samhällen. Verket anser dess-utom att det behövs en fast finansiering för den diagnos- och försöksverk-samhet som SLU bedriver. Detta är viktigt för att uppnå en kontinuerlig dia-gnos av bisjukdomar med moderna och ändamålsenliga metoder. Enligt ver-ket bör därutöver utbildningen och rekryteringen av antalet biodlare öka samtlagstiftningen förenklas. Resultatet härav bereds av Regeringskansli-et. Det redovisade innebär enligt utskottets mening att inte nu böruttala sig i frågan. Motion 2001/02:MJ453 (m) avstyrks.Enligt motion 2001/02:MJ290 (c) är varroakvalstret en epizooti som böromfattas av epizootilagen vilken är effektivare än bisjukdomslagen. I motio-nen framförs dessutom åsikten att bekämpningen av kvalstren bör utförasårligen och kostnadsfritt hos biodlaren med tvingande åtgärder under bitill-synsmyndighetens ansvar (yrkande 1). Forskning som syftar till att finna enmetod som befriar bina från kvalster bör premieras (yrkande 3). Slutligen bören genetikertjänst vid SLU återinrättas för att stärka avelsarbetet med bin(yrkande 4).I samband med riksdagsbehandlingen av ett antal motioner om biodlingenunder /01 anordnade utskottet en utfrågning med represen-tanter för och . Denna ut-frågning finns utförligt redovisad i utskottets betänkande 2000/01:MJU6.Vid utfrågningen redovisade bl.a. sin strategi ochorganisationen för att bekämpa bisjukdomar. Det gäller främst sjukdomarnayngelröta och varroa. Enligt verket är varroakvalstret visserligen enförsvårande omständig- het, men det utgör i sig inte något hot motbiodlingen. Biodlare som bekäm- par kvalstret, vilket är en lagstadgadskyldighet, kan alltså fortsätta att bedriva odling. Strategin går ut påatt fördröja spridningen genom flyttningsrestriktio- ner m.m. och attbekämpa varroa där den påträffas. I är kvalstrets nuvarandeutbredning med största sannolikhet ett utslag av mänsklig aktivitet genomatt bin avsiktligt (t.ex. genom försäljning) eller oavsiktligt (t.ex. ge-nom timmertransporter) flyttas runt i landet. Verket anser att den valdastrategin varit framgångsrik. Denna uppfattning delas av . Det bör enligt utskottet dessutom påpekas att inomramen för det nationella stödprogrammet bedrivs forskning och försök kringbl.a. Regeringen uttrycker också i propositionenForskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) medvetenheten om attkunskapsbristerna inom områdena biodling och pollination är stora och attbred kunskapsuppbyggnad är angelägen. När det gäller kravet pågenetikertjänst vid SLU vill utskottet understryka att haravsatt medel för att genomföra en förstu- die med syfte att klargöra omdagens avel med stationsparning medför gene- tisk utarmning. Verketkonstaterar att förstudien inte visar på en akut risk för genetiskutarmning, och dessutom är andelen bin som paras på parningssta- tionerliten i förhållande till antalet bin.Utskottet avstyrker motion 2001/02:MJ290 (c) yrkandena 1, 3 och 4 i denmån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda.Forskning m.m. inom det områdetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (v, mp) om ökad satsning på marinforskning och en motion (c) om satsning på forskning om nya fiske-produkter och deras förädlingsvärde samt om miljömässigt hållbarafångstmetoder. Skälet härtill är den uppmärksamhet regeringenm.fl. myndigheter ägnar åt dessa frågor.Utskottets ställningstagandeEnligt motion 2001/02:MJ302 (v) yrkande 4 saknas kunskaper på en radområden om de miljöerna. Den akvatiska forskningen bör därför blimer omfattande. Synpunkterna får stöd av motionärerna till motion2001/02:MJ467 (mp) yrkande 3 vilka anser att det tidigare västerhavsprojek-tet bör följas upp av ett samnordiskt eller internationellt havsprojekt som kange den nödvändiga helhetskunskapen om kusthavens tillstånd.Utskottet delar i allt väsentligt uppfattningen att kunskaperna om de mari-na miljörena är bristfällig. I propositionen Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 116) uttrycker också regeringenunder miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgårdåsikten att kunskapsbristen vad gäller biologisk mångfald i haven ärpåtaglig. Eutrofie- ring har lett till igenslamning av hårdbottnar, ökningav mängden organiskt material på mjukbottnar, igenväxning av grunda vikaroch återkommande blomning av giftiga alger. Regeringen lägger därtill attbottentrålning kan påverka fisk och kräftdjur negativt, att syrebrist harökat antalet döda bottnar och att allt fler organismer hamnar pålistan över hotade arter. De ekosystemens återhämtningsförmåga äravgörande för när miljökvalitetsmålet kan uppnås i sin helhet. Det kanbefaras att t.ex. torskbeståndet trots åtgärder inte kommer att kunnaåterhämta sig inom en generation. Regeringen understryker därvid attmåluppfyllelse bäst uppnås genom att kombinera kunskapsinhämtning medtydliga strategier för att skydda de miljöerna. I sammanhanget börnämnas att inom ramen för och fiskforskning (CFW), vilketär ett samverkansorgan för institutioner och forskargrupper vid SLU ochUmeå universitet, bedrivs verksamhet inom området vilt och fisk i vidbemärkelse. CFW är också ett nationellt nätverk mellan forskare och mellanforskning och samhälle.Mot bakgrund av vad som anförts om den uppmärksamhet regeringen äg-nar åt frågan anser utskottet inte att bör vidta några åtgärder medanledning av motionerna 2001/02:MJ302 (v) yrkande 4 och 2001/02:MJ467(mp) yrkande 3.För att yrkesfiskarna tillsammans med den svenska livsmedelsförädlings-industrin skall kunna möta en ny marknad krävs enligt motion2000/01:MJ418 (c) yrkande 2 både forskning om nya produkter och derasförädlingsvärde samt om miljömässigt hållbara fångstmetoder. Regeringenbör därför enligt motionärerna återkomma till med förslag till fi-nansiering av forskning kring utveckling av fångstmetoder för ett hållbartresursutnyttjande och alternativa havsprodukter.Riksdagens och regeringens ställningstagande för att åstadkomma ett håll-bart fiske har redovisats i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116). Regeringen anför där attfiskeriforskningen måste utveckla mer exakta definitioner av begreppet håll-bart nyttjande och metoder för att bättre bestämma olika gränsnivåer på uttag.Forskningen behöver också klarlägga effekterna av olika förvaltningsstrategi-er. För att nå en optimal resurshushållning är utveckling av fångstteknikersom säkrar en så god selektivitet som möjligt avseende fiskstorlek och artsärskilt viktig. I samma syfte är det också nödvändigt att utveckla metodersom innebär att mängden fisk som kastas överbord minimeras och som där-med ger ett förbättrat råvaruutnyttjande.Fiskeriverket bedriver undersökningsverksamhet såväl i havsvatten somsötvatten. Huvudsakligen är verksamheten inriktad på beståndsuppskattning-ar, men verksamheten omfattar även andra uppgifter som ligger till grundför verkets miljöansvar. En sådan undersökning redovisas i rapportenSmåskaligt kustfiske och insjöfiske - en analys. Många av de åtgärder somföreslås i rapporten syftar till att genom bl.a. selektiva fiskemetoderförstärka bestånd som är svaga. Till en del kan detta åstadkommasgenom insatser från det småskaliga fisket självt, men i flera fall krävsockså förändringar i hela fisket nationellt och internationellt inom ramenför EU:s gemensamma fiskeripolitik.Som regeringen påpekar i budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 20 s. 28 och 66) bedrivs forskning i liten om-fattning vad gäller fisk eller fiskens roll i ekosystemet. Å andra sidanägnas en betydande del av giftforskningen åt fiskrelaterade problem. Dereproduktions- störningar hos fisk som förekommer pekar på ettforskningsbehov även på naturliga fiskbestånd i sjöar och vattendrag. Ipropositionen föreslår regering- en att forskningen vid Formas förstärksmed och med för år2004 utöver tidigare föreslagna för- stärkningar. Förstärkningen skallanvändas bl.a. till forskning om förändring- ar i djur- och växtliv samtfysikaliska och kemiska förändringar inom olika biotoper både på land och ivatten. har godkänt regeringens förslag (bet. 2001/02:MJU2, rskr.2001/02:106).Utskottet anordnar en offentlig utfrågning om framtiden fördet svenska fisket. Bland de inbjudna deltagarna återfinns representanter förZoologiska institutionen, , Avdelningen för marinve-tenskap, , Havsfiskelaboratoriet i , m.fl.Mot bakgrund av det anförda utgår utskottet från att de frågor som berörs imotion 2000/01:MJ418 (c) yrkande 2 kommer att erhålla fortsatt uppmärk-samhet. Därmed anser utskottet inte att bör göra något uttalandemed anledning av motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Svensk miljöforskning (punkt 1)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller motion 2001/02:MJ209 yrkande 7och avslår motion 2001/02:MJ337 yrkande 4.StällningstagandeMiljöforskningen och miljöövervakningen måste prioriteras. Bägge verksam-heterna är viktiga för att våra kunskaper på miljöområdet skall öka. Med enbra miljöövervakning kan det som är miljöförstöring särskiljas frånnaturliga variationer. Genom forskningen kan också kunskap vinnas om vilkaeffekter olika slags utsläpp har på organismer. Dessa kunskaper är igrunden avgöran- de för en effektiv miljöpolitik men det föreliggerfortfarande stora kunskaps- luckor i detta avseende. var tidigareen framstående forskarnation på miljöområdet men har under senare årförlorat kompetens och tid. Det är viktigt att försörjningen av nyforskarkompetens tryggas genom att universi- teten ges tillräckligaresurser för utbildning av studenter som kan gå vidare till miljöforskning.Detta bör ges regeringen till känna.2. Svensk miljöforskning (punkt 1)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifaller motion 2001/02:MJ337 yrkande 4och avslår motion 2001/02:MJ209 yrkande 7.StällningstagandeForskningen är avgörande för kunskaper om miljöproblemen. Det är viktigtatt forskningen får erforderliga resurser och att gapet mellan forskningen ochdet civila samhället minskar. I annat fall blir forskningsresultaten en angelä-genhet för endast några få och möjligheterna att omvandla kunskaperna tillpraktisk politik minskar. Att göra forskningsresultaten mera lättillgängliga ärett sätt att minska gapet. Detta bör ges regeringen till känna.3. Gentekniska forskningsresultat (punkt 3)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 3. Därmed bifaller motion 2000/01:MJ711 yrkande 19.StällningstagandeDet är viktigt att forskarna får fri tillgång till gentekniskaforskningsresultat. De får inte undanhållas som några privata företagsaffärshemligheter. Det är oroande att se hur stora multinationella företaggenom genteknik vill anpassa utsäden att bli resistenta mot just dessaföretags bekämpningsmedel. En stark beroendesituation kan uppstå så attbönderna förlorar möjligheten att själva få välja sitt utsäde. Detta börges regeringen till känna.4. Hästutbildning m.m. (punkt 4)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifaller motion 2000/01:MJ612 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ253, 2001/02:MJ338 yrkande 25 och 2001/02:MJ449.StällningstagandeRiksdagen beslutade att regeringen eller den myndighet regeringenbestämde skulle utfärda föreskrifter om godkännande av hovslagare. har emellertid inte utfärdats. Det är ytterstotillfredsställande att det inte finns någon möjlighet att auktoriserahovslagare. En auktorisation skulle gagna djurskyddet. bör därförge regeringen i uppdrag att se till att beslut från år1993 verkställs så att hovslagare kan bli auktoriserade. Vad som anförs omauktorisation av hovslagare bör ges regeringen till känna.5. Forsknings- och utvecklingsfond för potatisodlingen (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 5. Därmed bifaller motion 2001/02:MJ340 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att det är bra att regeringen i budgetpropositionen för visatlyhördhet för begäran om ett förslag om en forsknings-och utvecklingsfond för trädgårdsnäringen. beklagar vi att potatis-odlingen ställts utanför denna möjlighet att finansiera forsknings- och ut-vecklingsverksamhet. Potatisodlingen är i likhet med trädgårdsodlingen enstrukturellt småskalig företagarbransch med en begränsad produktionsandelsom kanaliseras via egna utbudsorganisationer. Branschen möter därför sam-ma svårigheter som trädgårdsodlingen. Det är därför angeläget att potatisod-lingen ges tillgång till budgetmedel i en motsvarande omfattning som reger-ingen nu föreslagit för trädgårdsodlingen. Härigenom ges sektorn sammamöjligheter till nationellt stöd som erbjuds denna sektor i flertalet andra EU-länder. Detta bör ges regeringen till känna.6. Biodling m.m. (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 6. Därmed bifaller motion 2001/02:MJ290 yrkandena 1,3 och 4 samt avslår motion 2001/02:MJ453.StällningstagandeAntalet bisamhällen minskar stadigt och minskningen befaras fortsätta. Detallvarligaste hotet torde vara varroakvalstret. Ett infekterat bisamhälle dukarunder inom tre efter inträffad infektion om inget görs. Om honungsbietskall leva kvar allmänt spritt och återhämta sig, måste kraftfulla åtgärdersättas in. Bekämpningen av kvalstren bör utföras med årlig upprepning ge-nom en insatt och tvingande åtgärd med efterkontroll. Val av be-kämpningsmedel måste ske av sakkunnig bitillsynsman. Bekämpningsmedelbör kostnadsfritt ställas till odlarnas förfogande. Ansvaret för varroabekämp-ning måste ligga hos bitillsynsmyndigheten, inte hos den enskilde bigårdsin-nehavaren. Det är av avgörande betydelse att , som har ytterstaansvaret för balansen i naturen, föranstaltar om en översyn av vilka konse-kvenser det skulle medföra om angrepp av varroakvalstret omfattas av epi-zootilagen eller bisjukdomslagen. I bisjukdomslagen står det att epizooti fårbekämpas men i epozootilagen står det att epizooti skall bekämpas. Forskningsyftande till att finna metoder som helt befriar bin från kvalster börpremieras. Bin är ytterst känsliga för inavel. Husdjursavel ochväxtförädling leds av genetiker. Det bör också gälla bina. Vid SLU bördärför en genetikertjänst för avelsarbete med bin inrättas. Finansieringkan ske med hjälp av årliga EU- medel och statsmedel till biodlingens stöd.Detta bör ges regeringen till kän- na.7. forskning (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifaller motion 2001/02:MJ302 yrkande 4och avslår motion 2001/02:MJ467 yrkande 3.StällningstagandeVi har större kunskap om landmiljöerna än om vattenmiljöerna. Dedramatiska förändringarna i miljöer motiverar i hög grad enkraftfull satsning på forskning om dessa miljöer. och skarv ökar iantal. Det råder delade meningar om deras samlade effekt på fisket ochfiskbestånden. Fritids- fisket i sjöar, vattendrag och kustområden uppgår till av det totala svenska konsumtionsfisket. Detta i sigkan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden på vissa ställen. Enspeciell form av fritidsfiske i våra miljöer är det lokaltomfattande nätfisket på grunda områden. Dessa områden är yngel- ochreproduktionslokaler för ett flertal fiskearter. Det finns en oro för attdetta fritidsfiske utgör ett hot mot vissa arter. Det behövs mer forskningoch kunskap för att få fram en fullständig bild av situationen. Riks- dagenbör som sin mening tillkännage för regeringen att den akvatiska forsk-ningen bör öka.8. forskning (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 8. Därmed bifaller motion 2001/02:MJ467 yrkande 3och avslår motion 2001/02:MJ302 yrkande 4.StällningstagandeFör att få mer kunskap om situationen i våra kusthav samt öka möjligheternaatt restaurera dessa, måste satsningen på den forskningen stärkasytterligare. Det är viktigt att följa upp långa serier av undersökningar ochkontinuerligt undersöka det ekosystemet. Det tidigare västerhavspro-jektet bör nu följas upp av ett samnordiskt/internationellt nytt havsprojektsom kan ge den nödvändiga helhetskunskapen om våra kusthavs tillstånd.Detta bör ges regeringen till känna.9. Forskning och utveckling av fiskefångstmetoder (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 9. Därmed bifaller motion 2000/01:MJ418 yrkande 2.StällningstagandeFör att yrkesfiskarna tillsammans med den svenska livsmedelsförädlings-industrin skall kunna möta en ny marknad krävs forskning om nya produkteroch deras förädlingsvärde samt om miljömässigt hållbara fångstmetoder fördessa. Det har gjorts olika försök tack vare kortsiktiga projekt, oftafinansierade genom . Regeringen bör återkomma medförslag där nationella forskningsmedel avsätts för forskning om fångstmeto-der för ett hållbart resursutnyttjande och alternativa havsprodukter. Detta börges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbe-slut som behandlas i avsnittet.1. Forskning och utbildning inom livsmedelsområdet (punkt 2)av () och ().Vi har tidigare i samband med behandlingen av budgetpropositionen föresla-git att skall ge regeringen till känna att skall ges ett basanslag för sinverksamhet. Vi har fortfa- rande samma uppfattning om ett basanslag tillstiftelsen, men avstår att reservera oss även i detta betänkande. Viförutsätter att den möjlighet som finns att ge stiftelsen ett basanslaginom ramen för de nuvarande forskningsanslagen kommer att användas.2. Hästutbildning m.m. (punkt 4)av (), () och ().Det är i och för sig positivt att regeringen har för avsikt att presentera enproposition som skall behandla bl.a. frågor som tas upp i motionerna MJ338(c) och MJ449 (kd). Det har emellertid blivit oss bekant att regeringen intehar för avsikt att avlämna denna proposition förrän . Eftersompropositionen om hästverksamhet kommer så sent, borde de frågor som tasupp i motionerna lyftas fram redan nu.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden 20002000/01:MJ243 av m.fl. (kd):19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområ-det.2000/01:MJ259 av ():8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att säkerställa småföretagens forskningsstöd.2000/01:MJ418 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anslag till forskning och utveckling av fångstmetoder.2000/01:MJ605 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för att en sammanhållen skogsvetarutbildning medforskning och ledning av försöksverksamhet i fortsättningen skall ha sintyngdpunkt i i enlighet med gällande riksdagsbeslut.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en ökad integrering av forskning och utbildning sker mellanUmeå universitet, Skogsfakulteten i och Trätek i Skellefteå.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den pågående utredningen måste ägna stor omsorg kring des-sa frågor enligt vad som anges i motionen.2000/01:MJ609 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att den skogliga forskningen och utbildningen frigörs från SLU och tillåtsbilda egna enheter vid universitet som profilerat sig inom området.2000/01:MJ612 av och (v, mp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att hovslagaryrket ges auktorisation.2000/01:MJ711 av m.fl. (c):19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fri tillgång till forskningsresultat.Motioner från allmänna motionstiden 20012001/02:MJ209 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att prioritera miljöforskning och miljöövervakning.2001/02:MJ253 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom utredning av hästutbildningen på Flyinge.2001/02:MJ290 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av konsekvenserna av nu gällande bisjukdomslagoch epizootilag för svensk biodling.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att forskning syftande till att finna en metod som helt befriar binfrån kvalster premieras.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om återupprättande av en till SLU knuten genetikertjänst för avels-arbete med bin.2001/02:MJ302 av m.fl. (v):4. tillkännager för regeringen som sin mening att den akvatiskaforskningen bör öka.2001/02:MJ337 av m.fl. (c):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att intensifiera arbetet med att minska gapet mellan miljöforsk-ningen och det civila samhället.2001/02:MJ338 av m.fl. (c):6.