bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Närdet gäller hushållen är det framför alltförväntningarna om den svenska ekonominsoch arbetslöshetens utveckling under detnärmaste året som ökat. Ävenförväntningarna om den egna ekonomin harstigit, men de låg, trotskonjunkturnedgången, på en relativt högnivå under större delen av förra året.Diagram 2. Hushållens och företagensframtidsförväntningar1(grafik borttaget)1 Skillnaden mellan andelen positiva ochandelen negativa.Källa: ochStatistiska centralbyrånÅterhämtningen internationellt och denexpansiva ekonomiska politiken gör attregeringen i vårpropositionen räknar medatt tillväxttakten i den svenska ekonomini år stiger till från fjolårets 1,. I takt med att världskonjunkturen ochhushållens förtroende för ekonominsutveckling förstärks ytterligare motslutet av året och under nästa årfortsätter tillväxttakten att öka. Enligtregeringens bedömning stiger BNPmed 2003 och 2004. Somframgår av tabell 2 är det framför alltden inhemska efterfrågan och hushållenskonsumtion som väntas vara motorn i densvenska ekonomin under de närmaste åren.Hushållens stigande framtidsförtroende,kraftigt stigande inkomster bl.a. tillföljd av den expansiva finanspolitikenoch en god förmögenhetsställning ihushållssektorn, trots det senaste årensbörsfall, gör att konsumtionen framöverstiger betydligt snabbare än under förraåret.Tabell 2. Bidrag till BNP-tillväxten1(grafik borttaget)Regeringen räknar i vårpropositionen medatt hushållskonsumtionen ökar iår mätt som genomsnitt mellan åren. Detär en relativt låg siffra som bl.a.förklaras av den låga konsumtionsnivån iinledningen av 2002. Mätt som en uppgångunder loppet av året bedöms konsumtionenstiga med . stigerkonsumtionen i genomsnitt med ,enligt regeringens bedömning.Trots sjunkande export gavutrikeshandeln som helhet ett starktbidrag till tillväxten förra året.Anledningen var att importen av varor ochtjänster till Sverige sjönk betydligt merän exporten, på grund av sjunkandeindustriproduktion och svag inhemskkonsumtionstillväxt.. Den stigandeinternationella efterfrågan och ökadaktivitet i IKT-sektorn bidrar till attden svenska exporten stiger framöver,framför allt . ökarimporten när produktionen ochkonsumtionen stiger, vilket medför attutrikeshandelns bidrag till BNP-tillväxten begränsas till per årunder 2002 och 2003.I takt med att resursutnyttjandet iekonomin och inom industrin stiger ökarinvesteringarna under, framför allt,2003. Regeringen bedömer att årets ökadeefterfrågan till stor del kan mötas genomatt ledig kapacitet tas i anspråk och attdet först och undernästa uppstår ett mer utpräglat behov avatt investera och bygga ut kapaciteten.Sammantaget ökar investeringarna med 1,respektive ,efter en uppgång på 1,5 %.Regeringen gör vidare bedömningen attdet fortfarande finns lediga resurser iekonomin, trots att förra årets stigandeinflation i kombination med den svagatillväxten indikerar ett stramtresursläge. Det s.k. BNP-gapet iekonomin, dvs. skillnaden mellan faktiskaproduktionsnivån i samhället och denpraktiskt möjliga, var negativt underförra året. Den relativt sett lågatillväxten plus en mindre stramarbetsmarknad innebär att det även 2003finns lediga resurser att tillgå. Detbetyder i sin tur att ekonomin efter 2003kan växa snabbare än den svenskaekonomins långsiktiga tillväxttrend på ca2 % utan att inflationen tar fart, enligtregeringens bedömning.Som redovisats ovan räknar regeringen isitt huvudscenario med att BNP stiger med2,respektive och2004. Mot bakgrund av att beräkningarnaöver ekonomins resursläge är osäkraredovisar regeringen två alternativautvecklingsscenarier för perioden framtill 2004 - det s.k.högtillväxtalternativet som utgår ifrånatt det finns gott om lediga resurser iekonomin och att sysselsättningsmålet nås2004 och det s.k. lågtillväxtalternativeti vilket antas att resursläget ärbetydligt mer ansträngt än ihuvudalternativet. Dessa bägge alternativredovisas mer utförligt nedan underavsnittet Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004.1.2.2 Prognosförutsättningar ochnyckeltalRegeringens prognos bygger på deninformation som fanns tillgänglig t.o.m.den 5 april 2002. Ett viktigt antagande iprognosen är att de avtalsmässigalöneökningarna och löneglidningen hållstillbaka så att de totalalönekostnadsökningarna i ekonominbegränsas till per år.I tabellerna 3 och 4 redovisasförutsättningarna för och nyckeltalen iregeringens prognos. I punkterna nedansammanfattas några av de viktigastefaktorerna.Tabell 3. Prognosförutsättningar2002-2004· (grafik borttaget)·· Som nämndes ovan antarregeringen att de totalalönekostnadsökningarna i ekonominbegränsas till under perioden2002-2004. steg lönekostnadernamed 4,2 %.·· Sedan slutet av harkronan stärkts något på deninternationella valutamarknaden.Regeringen räknar med att kronans värdefortsätter att stiga relativt kraftigtframöver, till ett värde enligt det s.k.TCW-index på i genomsnitt 122,5 under2003 (ju högre värde, desto svagarekrona).·· Till följd av den kraftigakonjunkturnedgången harregeringen justerat ned sinarbetsmarknadsprognos . Efter desenaste årens kraftiga uppgång väntassysselsättningen sjunka och denöppna arbetslösheten stiga till avarbetskraften, efter en nivå på . I budgetpropositionen räknaderegeringen med att sysselsättningen i årskulle stiga som denöppna arbetslösheten väntades sjunka till3,. Regeringen har vidare, jämfört medbudgetpropositionen , skrivit uppsin prognos över antalet personer somdeltar i olika arbetsmarknadspolitiskaprogram.·Tabell 4. Nyckeltal 2002-2004(grafik borttaget)· En kraftig inkomstökning ikombination med en relativt svagkonsumtion gör att hushållens sparandefortsätter att stiga . Under2003 och 2004 sjunker dock sparandetberoende på bl.a. en högre konsumtion ochen svagare inkomstutveckling.·1.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att deninternationella återhämtningen fortsättersker en successiv ökning av aktiviteten iden svenska ekonomin och BNPväxer med i genomsnitt . Det är 1,5procentenheter lägre än vad den svenskaekonomin växte med under perioden1998-2000, men något högre ängenomsnittstillväxten . Regeringens prognos innebär vidareatt liggerpå ungefär samma tillväxttal somgenomsnittet av EU-länderna. steg BNP mednästan mer än EU:sgenomsnitt.De olika delarna avförsörjningsbalansen utvecklar sig enligtregeringens bedömning på följande sätt(se tabell 5):Tabell 5. Försörjningsbalansen 2002-2004· (grafik borttaget)·· Tillväxten i hushållenskonsumtion avtar markant jämfört . Efter en relativtsvag konsumtionsutveckling stigertillväxttakten framöver, framför alltunder 2003.·· Den svagare BNP-tillväxten underperioden innebär att den offentligakonsumtionen, framför allt den kommunalakonsumtionen, blirlägre än vad regeringen räknade med ibudgetpropositionen för 2002.·· bidrogutförsäljningen av lager inom industrinoch varuhandeln till att dämpa tillväxtenmed 0,5 procentenheter.Lagerutförsäljningen väntas även draned BNP-tillväxten med motsvarande 0,2 %.I takt med att den internationella ochsvenska efterfrågan ökar väntas företagenpå nytt bygga upp sina lager, vilketbidrar till att öka BNP med 0,2procentenheter 2003.·1.2.4 Återhämtning efter förra åretsexportnedgångFörra året var det svagaste året för densvenska exportindustrin sedan mitten av1970-talet. Den totala exporten av varoroch tjänster sjönk , efter enuppgång på . del av nedgången förklaras avförsvagningen inom IKT-sektorn och denminskade efterfrågan på teleprodukter.Enbart exporten av teleprodukter sjönkunder , trots att densvenska konkurrenskraften förbättradeskraftigt på grund av bl.a. den lågtvärderade kronan. Om exporten avteleprodukter exkluderas ökadevaruexporten med under 2001.Förutom den IKT-relaterade nedgångendrabbades den svenska exporten även avden minskade efterfrågan i EU, och dåframför allt i - en avexportindustrins viktigaste marknader.Som framgår av bl.a. diagram 3 harsituationen för exporten ljusnat någotunder inledningen av 2002, men denstatistik och de indikatorer som finnstyder inte på en snabb återhämtning. Tillexempel var tillverkningsindustrinsexportorderingång svag under de förstamånaderna , enligt KI:s barometrar.Diagram 3. Varuexport och orderingång(grafik borttaget)Källa: ochStatistiska centralbyrånRegeringen räknar emellertid med att denstigande internationella efterfrågan ochden svenska exportindustrins godakonkurrenskraft gör att den svenskaexporten på nytt tar fart under andrahalvan av 2002 för att stiga ytterligareunder . Importefterfrågan påsvenska exportmarknader, dvs.världsmarknadstillväxten, väntas öka meddrygt och , efterförra årets nolltillväxt, då de svenskaföretagen förlorade andelar påvärldsmarknaden. Den svaga avslutningenpå och en svag inledning på2002 innebär att exporten avteleprodukter väntas börja öka först motslutet av året.Sammanfattningsvis gör regeringenbedömningen att den totala svenskaexporten stiger och med7,respektive och2004. I prognosen ingår, som redovisadesovan, en relativt kraftig förstärkning avkronans värde på de internationellavalutamarknaderna under framför allt2003. Prognosen innebär också attexportindustrin fortsätter att tappamarknadsandelar, bl.a. till följd av enrelativt långsam uppgång iteleproduktexporten.1.2.5 Efterfrågan på arbetskraft minskar2002Trots den kraftiga internationellakonjunkturnedgången fortsatte den svenskaarbetsmarknaden att förbättras underförra året. Sysselsättningen ökade medomkring 80 000 personer, mätt somgenomsnittlig förändring mellan åren,som den öppna arbetslöshetensjönk till av arbetskraften. Somframgår av diagrammen 4 och 5 var dockutvecklingen under loppet av året merblygsam. till förändringen underåret ökade sysselsättningen med omkring20 000 personer. Sysselsättningen stegstarkt men tillväxtenavtog och tidiga vintern.Sjukfrånvaron fortsatte att öka kraftigt,vilket bidrog till att medelarbetstidensjönk , precis som ,samt att antalet arbetade timmar intesteg lika mycket som sysselsättningen.Diagram 4. Sysselsättningen 1995-mars2002(grafik borttaget)Källa: StatistiskacentralbyrånUnder harsysselsättningen minskat något, och detfinns ett flertal indikatorer som tyderpå att sysselsättningen fortsätter attminska och att den öppna arbetslöshetenökar något . Till exempel harantalet nyanmälda lediga platser tilllandets arbetsförmedlingar sjunkit underdet senaste halvåret. Speciellt kraftighar nedgången av lediga platser varitinom industrin, handeln och hotell- ochrestaurangverksamheten. Historiskt setthar antalet nyanmälda lediga platservarit en tillförlitlig indikator påsysselsättningsutvecklingen under dekommande sex till tolv månaderna. Densnabba nedgången i industrikonjunkturengjorde också att antalet varsel omuppsägningar mer än fördubblades under2001 jämfört med . Under senare delenav ökade även antalet varsel itjänstesektorerna relativt kraftigt.Under årets första månader harvisserligen det totala antalet varselminskat något, men nivån är fortfarandehög jämfört med utvecklingen under desenaste fem åren. Till detta kommer attföretagen inom t.ex.tillverkningsindustrin och byggsektornanger i KI:s senaste barometrar att manplanerar att ytterligare minska antaletanställda framöver.Den minskade efterfrågan på arbetskraftbetyder å andra sidan att den brist påarbetskraft som började märkas i slutetav och början av 2000-taletgenerellt sett har försvunnit. T.ex. harandelen företag i KI:s barometrar somanger brist på arbetskraft stadigtsjunkit , och andelenär nu låg i ett historiskt perspektiv.Enligt ()undersökningar finns det emellertid enganska omfattande brist på arbetskraft iden kommunala sektorn. Till exempelsaknas utbildade lärare och utbildadpersonal inom vård- och omsorgsyrkena.Diagram 5. Den öppna arbetslösheten1995-mars 2002(grafik borttaget)Källa: Statistiska centralbyrånSammantaget räknar regeringen med attsysselsättningen sjunker i år.I takt med att både den svenska ochinternationella konjunkturen förstärksökar efterfrågan på arbetskraft på nytt,och sysselsättningen bedöms stiga med 0,både 2003 och 2004. Regeringen räknarvidare med att utbudet av arbetskraftsjunker för att öka med0,respektive 2003 och 2004. Denförväntade utvecklingen avsysselsättningen och arbetskraftsutbudetgör att den öppna arbetslösheten stigertill 2002. Under 2003 och 2004sjunker den på nytt, till respektive3,. Regeringen gör också bedömningenatt medelarbetstiden stabiliseras i åroch stiger , bl.a.till följd av att regeringens program förökad hälsa i arbetslivet bedöms dämpautvecklingen av sjukfrånvaron. Samtidigtleder neddragningen av antalet platser iKunskapslyftet till att frånvaron pågrund av studier sjunker.Diagram 6. Sysselsättningsgrad enligtdefinitionen i regeringenssysselsättningsmål1995-mars 2002(grafik borttaget)Källa: Statistiska centralbyrånRiksdagens och regeringens mål försysselsättningen är attsysselsättningsgraden i ekonomin, dvs.antalet sysselsatta i åldern iprocent av befolkningen i sammaåldersgrupper, skall stiga till 80 %2004. Som framgår av diagram 6 harsysselsättningsgraden stigit under desenaste åren till en nivå i början av2002 på . Regeringensprognoser i vårpropositionenTabell 6. Nyckeltal för arbetsmarknaden(grafik borttaget)över sysselsättningen ocharbetskraftsutbudet innebär attsysselsättningsgraden ligger kvar påungefär samma nivå som . Detinnebär i sin tur attsysselsättningsmålet inte infrias utanvidare och att det behövs omkring 100 000jobb för att målet skall uppnås.I en alternativ kalkyl för denekonomiska utvecklingen under de närmasteåren redovisar regeringen vad som krävsför att målet skall nås. Kalkylen, somgår under benämningenhögtillväxtalternativet, redovisas nedanunder avsnittet Alternativa kalkyler förutvecklingen . För attmålet skall uppfyllas krävs, vid sidan aven högre ekonomisk tillväxt, att utbudetav arbetskraft ökar betydligt mer än idet huvudalternativ som redovisats ovan.1.2.6 Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004På grund av bl.a. osäkerheter kring deninternationella konjunkturen ochstorleken på resursutnyttjandet i densvenska ekonomin redovisar regeringen ivårpropositionen två alternativascenarier för den ekonomiska utvecklingen2001-2004 - det s.k.lågtillväxtalternativet och det s.k.högtillväxtalternativet. Ilågtillväxtalternativet antas attarbetsmarknaden och lönebildningenfungerar sämre samt att utnyttjandet avresurser i ekonomin i utgångsläget ärbetydligt mer ansträngt än vad som antasi huvudalternativet, dvs. det s.k. BNP-gapet är positivt i inledningen. Ihögtillväxtalternativet antas i ställetatt arbetsmarknaden fungerar bra och attdet finns gott om lediga resurser iekonomin.LågtillväxtalternativetUtgångspunkten i detta alternativ är attfjolårets utveckling med sjunkande BNP-tillväxt, svagare arbetsmarknad ikombination med stigande löneökningstaktoch stigande inflation är ett tecken påatt arbetsmarknaden fungerar dåligt ochatt det faktiska resursutnyttjandet iekonomin är högre än vad som antas ihuvudalternativet.Tabell 7. Nyckeltal förlågtillväxtalternativet(grafik borttaget)Som framgår av tabell 7 för detta med sigatt lönerna i inledningen avprognosperioden stiger mer än vad som ärförenligt med en balanseradsamhällsekonomisk utveckling.Löneökningarna leder till stigandeinflation, en högre konsumtion och enhögre BNP-tillväxt än ihuvudalternativet. För att hållainflationen innanför inflationsmålettvingas höja reporäntankraftigt, vilket i sin tur leder till atttillväxten avtar somsysselsättningen sjunker ocharbetslösheten stiger. Närinflationstrycket sedan sjunker sänkerRiksbanken reporäntan med den effektenatt tillväxten ökar något snabbare motslutet av prognosperioden.Sammantaget innebärlågtillväxtalternativet att BNP-nivån2004 är lägre än ihuvudalternativet och attsysselsättningsgraden uppgår till , jämfört i huvudalternativet.Vidare innebär lågtillväxtalternativetatt de offentliga finanserna utvecklassämre. Den kommunala ekonomin försvagasoch den kommunala konsumtionen utvecklasbetydligt sämre än i huvudalternativet.HögtillväxtalternativetI detta alternativ väntassysselsättningen och produktionen kunnastiga betydligt snabbare än ihuvudalternativet utan att inflationentar fart. BNP stiger mer än ihuvudalternativet och BNP-nivån 2004 ärdrygt högre.Tabell 8. Nyckeltal förhögtillväxtalternativet(grafik borttaget)Sysselsättningen ökar kraftigt, med drygt100 000 fler sysselsatta än ihuvudalternativet. Därmed uppnåsriksdagens och regeringenssysselsättningsmål om ensysselsättningsgrad på för personeri åldern 2004. För att det skallvara möjligt krävs attarbetskraftsutbudet ökar betydligt mer äni huvudalternativet samt att andelenlångtidssjuka och förtidspensioneradesjunker kraftigt. Dessutom antas attantalet deltagare i olikaarbetsmarknadspolitiska program och ivuxenutbildningen är färre än ihuvudalternativet.Den högre tillväxten och den högreinkomstnivån gör att de offentligafinanserna stärks mer varaktigt. Jämförtmed huvudalternativet förstärks deoffentliga finanserna med motsvarande 1 %av BNP somutrymmet för konsumtion stiger.1.2.7 Ny information efter det attregeringens prognos färdigställtsDen nya information som kommit sedanregeringen avslutade arbetet medvårpropositionen tyder på attåterhämtningen i både den internationellaoch svenska konjunkturen fortsätter. Ökadosäkerhet på de finansiella marknaderna,sjunkande kurser på aktiebörserna bl.a.till följd av nedrevideradevinstprognoser i företagens, framför alltIKT-företagens, kvartalsrapporter ochstigande oljepriser på grund av bl.a.oron i har under den senastemånaden påverkat hushållens ochföretagens bedömningar av nuläget och denekonomiska framtiden.Den ekonomiska aktiviteten i Förentastaterna var oväntat stark visar de preliminäraberäkningarna från Förenta staternashandelsdepartement. BNP steg iuppräknad årstakt. Jämfört med förstakvartalet var uppgången . Detvar främst företagens lagerhållning ochen ökad hushållskonsumtion som bidrogtill den stigande BNP-tillväxten.Investeringarna sjönk, men endastmarginellt, vilket kan vara ett tecken påatt den tidigare kraftiga nedgången iinvesteringarna nu har bromsats upp.Dessutom ökade investeringarna inom IKT-sektorn på mer än ettår. Företagens investeringar i datorerökade i rad.Produktiviteten i det amerikanskanäringslivet steg i årstaktunder första kvartalet i år.Nya siffror bekräftar att ävenindustrikonjunkturen fortsätter attförbättras. Industriproduktionen iFörenta staterna steg för tredjemånaden i rad. Produktionen inom IKT-sektorn steg för sjätte månaden i följdoch produktionen avkommunikationsutrustning ökade medomkring . steg orderingångenoch kapacitetsutnyttjandet inom industrinfortsatte att öka, om än från enhistoriskt låg nivå. Arbetslösheten hardock stigit till en nivå på avarbetskraften. Eftersom sysselsättningensteg beror uppgången bl.a. på ettökat utbud av arbetskraft.Både de amerikanska hushållens (mättenligt det s.k. Conference Board-index)och de amerikanska företagens förtroende(mätt enligt det s.k. inköpschefsindex)för den ekonomiska utvecklingen sjönknågot efter en kraftig uppgång imars. När det gäller hushållen var detframför allt deras uppfattning om detnuvarande ekonomiska läget somförsämrades, medan deras förväntningar omutvecklingen under de närmaste månadernalåg kvar på ungefär samma siffra som imars.I EU och euroområdet fortsatte däremotföretagens förtroende för den ekonomiskautvecklingen att stiga , enligtinköpschefsindex. Indexvärdet för EU ocheuroområdet ligger över 50-strecket, dvs.över det värde som anses vara gränsenmellan avmattning och tillväxt. Värdenöver 50 tyder på stigande aktivitet iföretagen medan värden under 50 pekar påatt aktiviteten avtar. I liggerinköpschefsindex fortfarande strax under50.EU-kommissionens konjunkturbarometerför euroområdet sjönk dock något i aprilefter en kontinuerlig uppgång sedandecember . Nedgången förklarasav ett minskat förtroende bland hushållenoch byggföretagen, medan industrins ochhandelns förtroende var oförändratjämfört med marsmätningen. För EU somhelhet steg dock barometern under april.Inflationen i EU- och euroområdet harvarit relativt stabil de senastemånaderna. låg inflationstaktenpå i EU och i euroområdet.En viss ljusning har under de senastemånaderna kunnat skönjas i den japanskaindustrikonjunkturen. Orderingången ochproduktionen har ökat något somföretagens framtidsförväntningar steg iden japanska , den s.k. Tankan. Framför allt ärdet de stora tillverkningsföretagensframtidstro som ökat sedan den senastemätningen . En viktigbrasklapp är emellertid atttillverkningsindustrins förväntningarhistoriskt sett legat högreän utfallet.Även den svenska industrikonjunkturenfortsätter att förbättras, visar t.ex.KI:s barometer sompublicerades . Den s.k.konfidensindikatorn, som speglarföretagens konjunkturförväntningar, harstigit kraftigt sedan bottennoteringenunder tredje kvartalet . Underförsta kvartalet steg såvälorderingången som produktionen. Även omföretagens missnöje med orderstockenminskat är orderläget fortfarande ganskasvagt. Speciellt gäller detexportindustrin, där ordertillförselnunder årets första månader var betydligtsvagare än väntat. Sysselsättningenfortsatte att minska under förstakvartalet, men andelen företag som angerminskad personalstyrka är nu mindre än islutet av . Företagen ärtydligt optimistiska om framtiden.Orderingången väntas öka kraftigt frånbåde hemma- och utlandsmarknadernasamtidigt som produktionen väntas stiga,under framför allt andra halvåret i år.Bland de olika branscherna är det framförallt insatsvaruindustrin som uppvisar enmärkbar återhämtning, men även inominvesteringsvaruindustrin stärkskonjunkturen. I de privatatjänstenäringarna är efterfrågan dockfortfarande svag. För t.ex. datakonsulteroch uppdragsverksamhet har missnöjet medorderläget ökat sedan i slutet av förraåret. Företagen i tjänstesektorn är dockoptimistiska om utvecklingen framöver.Resultaten i KI:s barometrar verifierasbl.a. av att både produktion ochorderingång steg relativt starkt ,enligt nya siffror från SCB.Orderingången till teleproduktindustrinsteg , varav orderingången frånhemmamarknaden steg ochexportorderingången med 4 %.Även inköpschefsindex för den svenskaindustrin fortsatte att stiga ,till värdet 56,9, dvs. Det var framförallt delindex för insats- ochråvarupriser som steg , medanindex för produktion och orderingångsjönk något.Sysselsättningen steg medsäsongsrensat , enligtSCB:s arbetskraftsundersökning ().Jämfört med mars var uppgången ca1 %. Den öppna arbetslösheten sjönk till3,av arbetskraften från ifebruari. minskadesysselsättningen jämfört medapril . Den öppna arbetslöshetenlåg kvar på 3,8 %.Efter en fortsatt hög inflation ibörjan sjönk inflationstakten iapril, till mätt enligtkonsumentprisindex (KPI).Inflationstakten enligt det underliggandeinflationsmåttet, UND1X, uppgick i apriltill , lägre än imars.Hushållens kraftigt stigande optimismunder om både densvenska ekonomins och den egna ekonominsutveckling bröts något närhushållens förtroendeindikator den s.k.CCI föll jämfört med mars, enligtKI:s statistik. Indikatorn gick ned från11,8 till 10,5 . Det ärframför allt hushållens syn på densvenska ekonomins utveckling under detkommande året som blivit merpessimistisk.Efter en relativt svag utveckling inomdetaljhandeln under januari och februaristeg omsättningen i detaljhandeln starkti mars, jämfört med samma månadi fjol, enligt SCB:s statistik. EnligtHandelns Utredningsinstituts ()snabbindex fortsatte omsättningen idetaljhandeln att växa med 3 %jämfört med april . Andra tecken påstigande konsumtion är att registreringenav nya bilar ökade i apriljämfört med samma månad . Hittillsi år är emellertid inregistreringen avbilar lägre än under samma periodförra året.I slutet av april höjde Riksbankenreporäntan med ytterligare 0,25procentenheter, till . I början avapril meddelade ratinginstitutet ''''''''''''''''satt organisationen höjer Sverigeskreditbetyg på långfristig upplåning frånbetyget Aa1 till Aaa, vilket är dethögsta möjliga kreditbetyget. Någraveckor senare presenterade sinrapport för företagets utveckling underförsta kvartalet. I rapporten redovisadesbl.a.