bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Ianslutning till attmålet för arbetsmarknadspolitikenbehandlas konstaterar regeringen attdettaockså skall ligga i linje med EU:ssysselsättningsriktlinjer. Vidarenämnerregeringen att frågan om hurSverige genomför EU:ssysselsättningsriktlinjervarje år redovisas ihandlingsplanen för sysselsättning.Varken i budgetpropositionen för2003 eller i skrivelse 187 finnsnågrauppgifter som tyder på att detskulle föreligga ett samband mellanå enasidan deltagande isysselsättningssamarbetet inom EUoch å denandra statsbudgeten ellerförslagen i budgetpropositionen.Inte heller harregeringen i Arbetsmarknadsverketsregleringsbrev givitnågrasådana indikationer. I detsistnämnda dokumentet saknas heltreferenser tillEU:s sysselsättningssamarbeterespektive deltagande idetta. Omväntfinns inte heller i Sverigeshandlingsplan för sysselsättning2002 någonhänvisning till att budgetmedelavsatts för att uppnå vissaresultat.Arbetsmarknadsutskottet hartidigare berört det faktum attnågot sambandinte finns beskrivet i sittyttrande 2001/02:AU4y tillutrikesutskottetangående verksamheten i Europeiskaunionen . I anslutningtillatt arbetsmarknadsutskottetkommenterade utvärderingen avdittillsvarandesysselsättningssamarbete påpekadeutskottet att det kunde finnasanledningatt se närmare på samspeletmellan den nationellahandlingsplanen försysselsättning och denpraktiska, konkreta utformningenav svensksysselsättningspolitik bl.a. såsomden kommer till uttryck i denstatligabudgetprocessen inklusiveregleringsbreven. Här kan det finnasett utrymmeför ökad reell ömsesidig påverkanpå nationellt, regionalt respektivelokaltplan, menadearbetsmarknadsutskottet iyttrandet. deladearbetsmarknadsutskottets bedömning(bet. 2001/02:UU10).Beträffande det ämne sombehandlas i resultatskrivelse187 kanarbetsmarknadsutskottet konstateraatt regeringen inte hänvisar tillnågonkoppling vare sig till de bådautgiftsområden som ligger inomutskottetsberedningsområde - utgiftsområdena13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv -ellertill budgetprocessen i stort.Utskottet har tagit del avinformation om EU:ssysselsättningssamarbetealltsedan detta inleddes och harunder förra också följtden av EUinitierade utvärderingen avunionens sysselsättningssamarbete.Utvärderingenskulle ske efter det att samarbetetbedrivits . Huvudsyftet varattanalysera vilken påverkansysselsättningsstrategin har haftpå utformningenav den nationella politikenoch på sysselsättningsutvecklingenimedlemsländerna. Resultatet skallbidra till att vidareutvecklastrateginför framtiden i syfte attuppnå de gemensamt uppsatta målenför ökadtillväxt och sysselsättning iEuropa.Utskottet har mot slutet av denförra mandatperioden fortlöpandefåttinformation om det svenskautvärderingsarbetet och därvid underhand bl.a.tagit del av utvärderingsrapportersåväl i preliminär som i slutligform.Likaså har utskottet informeratsom regeringenssammanfattningsrapport omSveriges nationella utvärdering avEU:s sysselsättningsstrategi (mars2002).I samband med att företrädareför ianslutning tillutskottssammanträden lämnatupplysningar till utskottet omaktuella EU-frågor har utvärderingsarbetettagits upp vid flera tillfällen.Sammanfattningsvis anserutskottet att det kan anses ha ettvärde med ensammanhållen och översiktligredovisning av Sverigesgenomförande av EU:ssysselsättningssamarbete på detsätt som görs i skrivelse 187.Utskottet kandock sägas ha haft förhållandevisgoda möjligheter att fortlöpandefölja detämne som behandlas iresultatskrivelsen.Som framgått ärresultatskrivelser enligtRiksdagskommitténs förslagtänkta att ha en koppling tillbudgetprocessen och denekonomiskastyrningen. Det går dock inte attur resultatskrivelsen omedelbartutläsa omdet finns ett samband mellanSveriges genomförande av deneuropeiskasysselsättningsstrategin ochbudgetprocessen och den ekonomiskastyrningen.Utskottet kan dock inte uteslutaatt så kan vara fallet.För fullständighetens skull bördock här nämnas att utskottetnoterat attdet av skrivelse 187 framgåratt "det övervägshur ettjämställdhetsperspektiv merastrukturerat ska integreras inomramen för denstatliga budgetprocessen".Sveriges deltagande i kaninledningsvis konstatera attfrågan om fullsysselsättning har fått enframträdande roll i EU-samarbetet.Det är enligtutskottets uppfattning mycketpositivt attsysselsättningsfrågorna inteminst genom Lissabonstrategin fåtten så stor betydelse iunionssamarbetet.Den europeiskasysselsättningsstrategin har haftstor betydelse förunionen i dess helhet när detgäller att öka sysselsättningen ochminskaarbetslösheten. Den öppnasamordningsmetoden har utgjortett värdefulltinstrument för att utvecklasysselsättningspolitiken imedlemsstaterna.Målsättningarna om fullsysselsättning och en öppenarbetsmarknad är dockännu inte förverkligade. Deförändringar avsysselsättningsstrategin(Luxemburgprocessen) som förnärvarande förbereds inom bl.a.kommissionenkommer att påverkaförutsättningarna för att nå dessamålsättningar. Ävenutformningen av bl.a. detekonomisk-politiska samarbetetinom EU harsjälvfallet stor inverkan.I det ovannämndayttrandet (yttr.2001/02:AU4y) togarbetsmarknadsutskottet uppen mer övergripandekommentar omsysselsättningsstrategins påverkanpå svensk politik som lämnatsiStatskontorets utvärderingsrapportrörande sysselsättningssamarbetet(EU:ssysselsättningsstrategi ochutformningen av den nationellapolitiken.Delprojekt 6 i nationellutvärdering avsysselsättningssamarbetet, april2002). Enligt Statskontoretsrapport var det en allmänuppfattning blandtjänstemän vid departement ochmyndigheter och bland företrädareförarbetsmarknadens parter att EU:ssysselsättningsstrategi intenämnvärt harpåverkat svensk politik och attstrategin är relativt okänd utanfördengrupp av personer som direktarbetar med den. EnligtStatskontoretsutvärdering uppgavs en anledningtill att strategin inte har haftså stortinflytande vara att den svenskasysselsättningspolitiken redanligger ilinje med EU:ssysselsättningsstrategi.Utskottet kan konstatera attregeringen inte berört frågan ominhemskförankring avsysselsättningssamarbetet närmare iskrivelse 187. Enligt vadutskottet inhämtat har dockregeringen vidtagit vissaåtgärderför att sprida kännedom om EU:ssysselsättningsstrategi, vilket ärpositivt.Målgrupp förinformationsinsatserna är bl.a.Arbetsmarknadsverkets,och Nutekspersonal samt arbetsmarknadensparter ochandra aktörer påsysselsättningsområdet. Ett magasinom strategin har tagitsfram för spridning ipappersform. På regeringens hemsidaunder adressenwww.jobben.regeringen.se finnsförutom en översikt översamarbetet ocksåuppgifter om bakgrund, mål, syfte,metoder m.m. Vidare finns länkartillbl.a. olika former avgrunddokument. I regeringensinformationsinsatser omsysselsättningssamarbetet ingårockså bl.a. medverkan avföreträdare förRegeringskansliet i seminarier runtom i landet.Arbetsmarknadsutskottet serpositivt på en ökad regionaloch lokalförankring avsysselsättningssamarbetet. Dennauppfattning redovisadeutskottets ordförande i enutfrågning omsysselsättningssamarbetet som ägderum i i januari2002. Här kan tilläggas att enförankringockså hos exempelvisarbetsmarknadens parter pånationell nivå är angelägenliksom att det fortsattasysselsättningssamarbetet tar sig anviktiga frågorsom framtida arbetskraftsbehov ochkompetensförsörjning, åtgärder förattfrämja deltagande påarbetsmarknaden och kvalitet iarbetet.Vikten av regional och lokalförankring betonades också avutskottet i dettidigare nämnda yttrandet tillutrikesutskottet (yttr.2001/02:AU4y). Därredovisade utskottet också vissamer allmänna synpunkter påönskvärdaförändringar avsysselsättningssamarbetet.Arbetsmarknadsutskottet framfördei sitt yttrande synpunkter påbehovet av att framtida riktlinjerförenklasoch blir lätta att tillämpa, attmål för samarbetet slås fast pålång ochmedellång sikt och att tydliga ochändamålsenliga indikatorerutformas såatt det blir möjligt attfölja upp och utvärderagenomförandet avriktlinjerna. Vidare framhöllsbetydelsen av att de nationellaparlamenteninvolveras i det framtidasysselsättningssamarbetet så attdetta får störredemokratisk legitimitet. Detta ärav största betydelse när denöppnasamordningsmetoden används. Somframgått delar utrikesutskottetdenbedömning somarbetsmarknadsutskottet gjort iyttrandet. harställt sig bakom detta (bet.2001/02:UU10, rskr. 294).I anslutning till vad utskottethär anfört om vikten avnationellförankring avsysselsättningssamarbetet villutskottet något närmare berörafrågan om subsidiaritet isamarbetet.Subsidiaritetsprincipen skallenligt artikel 5gälla inomområden där det råder gemensamkompetens. Enligt denna artikelskallgemenskapen, på de områden där deninte ensam är behörig, dvs. där detrådergemensam kompetens, iöverensstämmelse medsubsidiaritetsprincipen vidta enåtgärd endast om och i den mån sommålen för den planerade åtgärdeninte itillräcklig utsträckning kan uppnåsav medlemsstaterna och därför, pågrundav den planerade åtgärdensomfattning eller verkningar, bättrekan uppnås pågemenskapsnivå. Principen slår fastatt gemenskapen inte skall vidtanågonåtgärd som går utöver vad som ärnödvändigt för att uppnå målen ifördraget.På nationell nivå försöker man på en rad samhällsområden sporratillförbättringar genom att jämföraresultat med hjälp av indikatorerochframgångsanalys (benchmarking),förenklat uttryckt "genom attjämföra sigmed den som är bäst". redovisas t.ex.fortlöpandeen rad indikatorer öververksamheten där man kan jämföraresultaten i detegna länet eller förmedlingen medandra. Ett annat exempel kan hämtasfråndet regionala utvecklingsarbetetdär man bl.a. genom framgångsanalysjämförkluster i och utanför Sverigemed varandra. I dessa klustersamspelarföretag inom ett gemensamtstrategiskt kompetensområde medvarandra och medandra företag och aktörer.På motsvarande sätt är detenligt utskottet värdefullt attEU:smedlemsstater genom den öppnasamordningsmetoden stimuleras attfå fram debästa metoderna för tillväxt. Deinstrument som används vidgenomförandet avstrategin är som framgåttgemensamma mål och riktlinjer,uppföljning i formav nationella handlingsplaner ochmed hjälp av gemensamma indikatorersamtutbyte av goda erfarenheter.Utskottet sersubsidiaritetsprincipen som enutgångspunkt och anser detpositivt att man inom ramen förden öppna samordningsmetoden harutökatutbyte av erfarenheter ochkunskaper mellan medlemsstaterna.Utskottetfinner också anledning attbetona att det är viktigt attvärna om detelement av frivillighet som finnsi sysselsättningssamarbetet -processendrivs framåt genom mellanstatligtsamarbete utan politiska utfästelserochmed avsaknad av bindande direktiv,lagstiftning och sanktioner.När det gäller Sverigesgenomförande av EU:ssysselsättningssamarbeteredovisar regeringen i skrivelse187 utförligt uppgifter om vilkaåtgärdersom vidtagits för att genomförariktlinjerna under var och en avde fyrapelarna i samarbetet liksom vilkaåtgärder som vidtagits medanledning avministerrådetssysselsättningsrekommendationer tillSverige.Utskottet ställer sig bakomden redovisning som regeringengör iskrivelsen. Med hänvisning tilldetta och till vad utskottet anförtovanavstyrks de motionsförslag somväckts med anledning avskrivelsen. Isammanhanget avstyrker utskottetockså motionA320yrkande 25 som avlämnats underallmänna motionstiden men som ialltväsentligt rör frågor som behandlasi skrivelsen.Utskottet föreslår att riksdagenlägger regeringens skrivelse2001/02:187till handlingarna. **FOOTNOTES**[1]: En arbetsmarknad iförändring? Av docent , fil.drKarsten Lundeqvist och professorLars Magnusson.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas enmotion som gäller målen förpolitikområdetArbetsmarknadspolitik. Jämförreservation 9 (m).Utskottet tillstyrkerregeringens förslag tillanslag påutgiftsområde 13 för budgetåret2003 och avstyrker samtligamotionsyrkanden som rör anslagen.Utskottet tillstyrker vidareregeringens förslag om höjning aversättningen tilldeltagare i ungdomsgarantin, ensenareläggning av tidpunkten förikraftträdandet av vissalagändringar knutna till inrättandetavden nya myndigheten arbetslöshetsförsäkringen, enkonsekvensändring med anledning avatt sagda myndighet skall övertaAMS tillsyn överarbetslöshetsförsäkringen,godkännande att användaen del av inflytandearbetsmarknadsavgifter förtillsynen överarbetslöshetsförsäkringen och ombemyndiganden rörande fyra avanslagen på utgiftsområdet.En motion om vidgat uppdrag förIFAU när det gäller utvärdering avde arbetsmarknadspolitiskainsatserna avstyrks med hänvisningtillatt förslaget redan ärtillgodosett inom ramen förnuvaranderesurser. En motion omlokalisering av Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen avstyrksmed hänvisning till kommandeöverväganden i Regeringskansliet.3. Mål för politikområdeArbetsmarknadspolitikPropositionenFör politikområdetArbetsmarknadspolitik gäller förår 2003 samma mål somunder innevarande budgetår, dvs.en väl fungerande arbetsmarknad medfullsysselsättning och god ekonomisktillväxt.MotionenModerata samlingspartiet anser imotion A364 (yrk. 14) attregeringens målför politikområdet Arbetsmarknadskall avvisas. Partiet hänvisardärvid tillförslagen i motionerna A225Arbetshandikappade, A294Bemanningsföretag, , A315 Jämställdhet,A316 Arbetstid och A321 En rörligochindividuell yrkesutbildning.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet behandladei betänkande 2000/01:AU1regeringensförslag om att målet förpolitikområdet Arbetsmarknadspolitikskall vara enväl fungerande arbetsmarknad medfull sysselsättning och godekonomisktillväxt. Utskottet tillstyrkteförslaget och avstyrkte samtidigtettavslagsyrkande från medsamma innebörd som partiet nuåterkommitmed. beslutade ienlighet med utskottets förslag.Motsvarandeförslag av avstyrktesäven i förra årets betänkande2001/02:AU1.Utskottet delar regeringensuppfattning att nuvarande mål förpolitikområdetbör kvarstå oförändrat och avstyrkerdärmed motionA364 yrkande 14 (m).4. Arbetsmarknadspolitiska programStrukturen påarbetsmarknadspolitiska programOlika arbetsmarknadspolitiskaprogram berörs i flera förslag ianslagsfrågori avsnittet nedan. Av dettaskäl finns här en förteckning överde olikaarbetsmarknadspolitiska programmenoch övrigt stöd, som deredovisas påArbetsmarknadsverkets hemsida.------------------------------------------------Arbetsmarknadspolitiska program ochövrigt stöd------------------------------------------------1. Arbetsmarknadsutbildning------------------------------------------------2. Arbetspraktik------------------------------------------------3. Stöd till start avnäringsverksamhet------------------------------------------------4. Aktivitetsgaranti------------------------------------------------5. Projekt medarbetsmarknadspolitiskinriktning------------------------------------------------6. Ungdomsinsatser------------------------------------------------Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24år------------------------------------------------Kommunala ungdomsprogram------------------------------------------------Interpraktik------------------------------------------------7. Förberedande insatser------------------------------------------------Aktiviteter inom vägledning ochplatsförmedling------------------------------------------------Arbetslivsinriktad rehabilitering------------------------------------------------Datortek------------------------------------------------Förberedande eller orienterandeutbildningar------------------------------------------------8. Arbetsmiljöansvar ochförsäkringsskydd vidarbetsmarknadspolitiska insatser------------------------------------------------10. Anställningsstöd------------------------------------------------Allmänt anställningsstöd------------------------------------------------Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskrivna)------------------------------------------------Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskrivna)------------------------------------------------Särskilt anställningsstöd (personeröver )------------------------------------------------11. Anställningsstöd somkombineras med vård-och omsorgsutbildning------------------------------------------------12. Särskilda insatser förpersoner medarbetshandikapp------------------------------------------------Stöd till hjälpmedel påarbetsplatsen------------------------------------------------Stöd till personligt biträdeLönebidragSkyddat arbete hos ------------------------------------------------OSA (Skyddat arbete hosoffentligaarbetsgivare)------------------------------------------------(Särskiltintroduktions- ochuppföljningsstöd)------------------------------------------------Särskilt stöd vid start avnäringsverksamhet------------------------------------------------Utöver de ovan angivna programmenoch stöden finns ytterligare formerav arbetsmarknadspolitiskainsatser, exempelvisflyttningsbidrag,friårsförsöket, stöd tillutbildning av anställda och medelför s.k.brytprojekt.Ersättning till deltagare iungdomsgarantinPropositionen och utskottetsställningstagandeDen lägsta nivån påaktivitetsstödet kommer att uppgåtill perdag . För attutvecklingsersättningen tilldeltagarei ungdomsgarantin skallöverensstämma med det lägstaaktivitetsstödet, som tillskillnad frånutvecklingsersättningen ärskattepliktigt, föreslårregeringen attutvecklingsersättningen höjstill fr.o.m.den 1 januari 2003. Ersättningsnivånregleras i 4 § lagen (2000:625) omarbetsmarknadspolitiska program. Ipropositionen föreslås attriksdagen antar regeringensförslag tilllag om ändring i denna lag (prop.punkt 3). Regeringens lagförslagframgår av bilaga 3 tillbetänkandet. Utskottet noterar attdenberörda paragrafens fjärdestycke i nu gällande lydelse saknasipropositionens lagförslag.Utskottet föreslår att regeringensförslagbifalles med den justeringenatt detta stycke tillförs 4 §.Utskottets lagförslag framgår avbilaga 4 till betänkandet.5. AnslagsfrågorAnslaget 22:1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor-------------------------------------------------------------Anslags-2001 Utfall 4 416 765sparande-1 954-------------------------------------------------------------Utgifts-2002 Anslag 4 517 058prognos 4 456 408-------------------------------------------------------------2003 Förslag 4 621 614-------------------------------------------------------------2004 Beräknat 4 724 111 1-------------------------------------------------------------1 Motsvarar 4 622 195 tkr i 2003 årsprisnivå.Från anslaget finansieraskostnaderna för personal ochlokaler samt andraförvaltningskostnader vid AMS,länsarbetsnämnderna,arbetsförmedlingarna och deavgiftsfinansierade verksamheternavid Arbetslivstjänster(ALT) och . Underanslaget redovisas ocksåIAESTE-praktik (The InternationalAssociation for Exchangeof Students for TechnicalExperience).Under har 15,2miljoner kronor av anslagetavsatts för AMS tillsyn överarbetslöshetsförsäkringen m.m.Som framgår i avsnittet omanslaget 22:12 Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen kommeren ny myndighet attinrättas med uppgiftatt utöva tillsyn överarbetslöshetsförsäkringen.Regeringen återkommer itilläggsbudgeten i anslutningtill nästa års ekonomiskavårproposition med förslag omöverföring av medel från AMVtill den nya myndigheten.Även om situationen påarbetsmarknaden för utrikes föddaunder senare år förbättratsväsentligt är skillnaden iförhållande till inrikes föddaoacceptabelt stor. För attstärka ställningen påarbetsmarknaden för personer medutländsk bakgrund bedömerregeringen det som angeläget medpersonalförstärkningar under 2003.Under 2003 fortsätter också densatsning på kompletterandeutbildning för personer medutländsk högskoleexamen inomolika bristyrken som inleddes 2001.Minst 70 miljoner kronorskall användas för detta ändamål.Insatserna för att bättre tatill vara invandrareskompetens i arbetslivet måsteutvecklas ytterligare.Ytterligare 10 miljonerkronor skall disponeras avregeringen för åtgärder som kan ökasysselsättningen och somkan komma att aktualiseras senare.Regeringen föreslår att riksdagenanvisar ett ramanslag på4 . Vidareföreslås att 15 650 000 krav inflytandearbetsmarknadsavgifter enligtsocialavgiftslagen (2000:980) fåranvändas för tillsynen avarbetslöshetsförsäkringen (prop.punkt 4).MotionernaTusental kronor-------------------------------------------------------------|Regeringens | Oppositionensförslag i förhållande till||förslag |regeringens förslag|------------------------------------------------------------| | m | fp | kd| c |------------------------------------------------------------|4 621 614 | - 250| -1 200| - 400| -700 000 || | 853 | 000 | 000| |------------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet förordari motion A364 (yrk. 5 i denna del)att en ny statligarbetsmarknadsmyndighet inrättashelt och fullt år2005 samt föreslår ett anslag fördetta om för år2003. Utskottet återkommer tilldetta förslag i senare delen avbetänkandet. Den nya statligamyndigheten skall ersätta dennuvarandeorganisationen som består av 21myndigheter och 418arbetsförmedlingar.Myndigheten skall ansvara föratt godtagbara förmedlingstjänstererbjuds i hela landet,administrera schabloniseradearbetsmarknadspolitiska stödoch bedriva den ytterstamyndighetsutövning som behövs föratt fördela de medel som anslås överstatsbudgeten för övriga insatser.- vill även införa enmer individuell och effektivarbetsförmedling, bl.a. medmöjlighetertill förmedling av arbeten ifri konkurrens. - Partiets förslagomreformering avarbetslöshetsförsäkringen innebäratt AMSövervakningsansvar kan upphöranär försäkringen flyttas frånarbetslöshetskassorna tillden allmännaförsäkringskassan.Administration och beslut omlönebidrag flyttas likaså tillförsäkringskassan. Dettamöjliggör nedläggning av AMS. Förbudgetåret2003 beräknar anslagettill ett lägrebelopp än regeringen (yrk. 8).Folkpartiet vill enligt motionernaFi232 (yrk. 16 i denna del) och A332(yrk. 19 i denna del) attarbetsmarknadspolitiken reformeras.Detföreslås att AMS i sin nuvarandeform läggs ned och ersätts påcentralnivå av en förhållandevis litenorganisation för tillsyn ochrenamyndighetsuppgifter. Delarav "servicefunktionen" iarbetsmarknadspolitiken, somjobbförmedling och yrkesutbildning,börtill stor del kunna genomföras avandra aktörer somutbildningsföretag,komvux, folkhögskolor etc.Ytterst bör dock ansvaretförförmedlingsverksamheten ligga kvarpå det offentliga. villvidare se en reformeringav platsförmedlingsverksamheten.Arbetsförmedlingen måste fåkonkurrens från andra aktörernär detgäller platsförmedlingen.Sammantaget räknar partiet med attanslagetkan minskas med 1 200 miljonerkronor i förhållande till vad somföreslås i budgetpropositionen.Kristdemokraterna pekar i sinmotion A320 på behovet av enhelt nyarbetsmarknadspolitik och en ny,mindre arbetsmarknadsmyndighet.Innanden nya arbetsmarknadspolitikenär sjösatt fullt ut anser partietattAMS i egenskap av centralmyndighet bör förändras mot entydligarestabsroll med möjlighet tillytterligare rationaliseringar.Partietmenar att det finns tydligaindikationer på problem medstyrning,resultatuppföljning och kontrollav medelsanvändningen. Till dettakommer att internadministrationendr alltför stor. För att minskainternadministrationen och ökamöjligheterna till samordningochtydlighet när det gällerbeslut och ansvar bör enligtpartietlänsarbetsnämnderna avvecklas somsjälvständiga myndigheter. Även ettlägre antal program kan minskaadministrationen centralt i AMS ochinomlänsarbetsnämnderna, vilket skullemöjliggöra besparingar. Partietsbudgetalternativ innebärbesparingar på 400 miljoner kronorpå anslageti förhållande till propositionen(yrk. 32 i denna del).Centerpartiet ser i motion A330(yrk. 4 i denna del) möjlighetenattminska Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader genom enreformeringav verket.