bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Även motionerna Sk223 ochSk346 yrkande 2 om en översyn avreklamskattereglerna tillstyrks.Vidare anser jag att bör avslåregeringens förslag i berörda delar samtövriga motionsyrkanden som är aktuella idetta sammanhang i den mån de intesammanfaller med förslag.Tabell. förslag tillutgiftstak och utgifsramar för 2003Belopp i *grafiskt element borttaget*12. Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden -avsnitt 4.2, punkt 7 (m)av , ochTomas (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. godkänner den i reservation12 föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden somriktlinje för regeringens budgetarbete.Därmed bifaller motion2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 6 och avslår proposition 2002/03:1punkt 10 samt motionerna2002/03:Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 7,2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkandena 7 i denna del och 9 samt2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 7 och 8.StällningstagandeVi biträder Moderata samlingspartietsförslag till preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden för 2004.Med vårt budgetförslag vill vi uppnå depolitiska mål som finns redovisade i vårmotion Fi231 (m). Den offentliga sektornsutgifter och inkomster måste begränsas föratt de offentliga finanserna ska blimindre konjunkturkänsliga.Inom ramen för minskade offentligautgifter omvandlar vi sammansättningen avden offentliga sektorns inkomster ochutgifter. Vi föreslår förstärkningar inomområden där det offentliga ska stå starktoch kunna vara en trygghet för dem sombehöver mest stöd. Vi satsar också ökaderesurser som går direkt till skolor ochsjukvård i stället för att slussas via destora välfärdssystemens byråkratier.Regeringens stora satsningar på ökadestatsbidrag till kommuner och landstinghar inte gett de resultat som man harpåstått. Vi väljer därför att prioriteraverksamheterna och den enskildes val istället för de gamla offentligastrukturerna.Vi ser till att staten kan uppfylla sittansvar för trygghet på gator och torg, vislår vakt om en modern infrastruktur, engod högre utbildning och forskning. Genomlägre skatter, bättre sjukvård ochrehabilitering samt en offensivarbetsmarknadspolitik kan vi minska påbidragsbehov och uppnå lägre kostnader förbl.a. sjukförsäkringen.Våra utgiftsminskningar berör friska ocharbetsföra som genom lägre skatter ochsitt eget arbete kan utveckla sin trygghetsamtidigt som vi slår vakt om de enskildasom är i störst behov av stöd. Vi sparar ide stora utgiftssystemen och kan genomdetta genomföra betydande skattesänkningartill förmån för att fler får ökad maktöver välfärden.Utgiftstaket för den offentliga sektornbör minskas med netto 108 miljarder kronor2004 jämfört med regeringens förslag. Tilldetta kommer våra omfattandeskattesänkningar på i första hand arbeteoch företagande som netto uppgårtill för denkonsoliderade offentliga sektorn.Vi anser således att börbifalla vårt förslag i motion Fi231 (m)yrkande 6 och hänvisar till de närmarepreciseringar som görs där. Regeringensförslag i denna del liksom övrigamotionsyrkanden bör avslås.13. Preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden - avsnitt 4.2, punkt 7(fp)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslutunder punkt 7 bör ha följande lydelse:67. godkänner den i reservation13 redovisade preliminära fördelningen avutgifter på utgiftsområden för somriktlinje för regeringens budgetarbete.Därmed bifaller motion2002/03:Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 7och avslår proposition 2002/03:1 punkt 10samt motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 6,2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkandena 7 i denna del och 9 samt2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 7 och 8.StällningstagandeVi anser att utgifterna preliminärt börfördelas på utgiftsområden på detsätt som föreslås i motionFi232. Regeringens förslag angåendeanslagen på statsbudgeten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten bör minskas med ca 16miljarder kronor 2004. Viktiga delar avbesparingarna är en reform avarbetsmarknadspolitiken med störresjälvfinansieringsgrad samt en omläggningav sjukförsäkringssystemet med bl.a.kraftigt ökade rehabiliteringsinsatser såatt fler långtidssjukskrivna kan återgåtill jobbet. Dessutom föreslår vi atttrafikförsäkringen bär ett större ansvarför vissa sjukpenningkostnader samtslopade lokala investeringsprogram. Deprioriterade områdena ärframför allt vård och omsorg,barnfamiljer, bistånd samt investeringar iinfrastruktur och forskning.Vi ställer oss bakom förslaget i motionFi230 (s, v, mp) om en utvidgad grönskatteväxling . Detta förslagbör enligt vår mening kompletteras medmotsvarande justering av det generellastatsbidraget till kommunsektorn enligtfinansieringsprincipen.Med det anförda tillstyrker vi förslageni motion Fi232 (fp) yrkande 7 och hänvisartill de närmare preciseringar som görs imotionen. Regeringens förslag i denna delavstyrks (punkt 10) liksom motionernaFi231 (m) yrkande 6, Fi233 (kd) yrkandena7 i denna del och 9 samt Fi234 (c)yrkandena 7 och 8.14. Preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden - avsnitt 4.2, punkt 7(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. godkänner den i reservation14 föreslagna preliminära fördelningen avutgifter på utgiftsområden för somriktlinje för regeringens budgetarbete.Därmed bifaller motion2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkandena 7 och 9 och avslår proposition2002/03:1 punkt 10 samt motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 6,2002/03:Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 7 samt2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 7 och 8.StällningstagandeKristdemokraterna anser att denpreliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden ska göras ienlighet med motionFi233. Det innebär att anslagen påstatsbudgeten bör vara ca 18 miljarderkronor lägre än regeringens förslag för2004. Genom den kristdemokratiskapolitiken, som vi anser att börställa sig bakom, kan betydandeutgiftsminskningar åstadkommas ochomprioriteringar göras i enlighet med vadsom i sin helhet redovisas i motion Fi233.Satsningar kan göras de kommandeåren inom flera områden. Såvälgarantinivån som ersättningsnivån iföräldraförsäkringen höjs. Pensionerna ochu-landsbiståndet höjs. Resurser tillförskommuner och landsting för att tryggabehovet av vård och omsorg. Vi satsarockså på rättsväsendet och på vägar ochjärnvägar.Med det anförda föreslår jag att motionFi233 (kd) yrkande 9 bör bifallas avriksdagen. Jag hänvisar till samtliga denärmare preciseringar som görs imotionerna. Propositionens förslag ochövriga motioners förslag i motsvarandedelar bör avslås.15. Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden -avsnitt 4.2, punkt 7 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:7. godkänner den i reservation15 föreslagna preliminära fördelningen avutgifter på utgiftsområden för somriktlinje för regeringens budgetarbete.Därmed bifaller motion2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 7 och 8 och avslår proposition2002/03:1 punkt 10 samt motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 6,2002/03:Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 7 samt2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkandena 7 och 9.StällningstagandeJag anser att den preliminära fördelningenav utgifterna på utgiftsområden år 2004ska göras på det sätt som föreslås iCenterpartiets motion Fi234. Det innebäratt regeringens förslag angående anslagenpå statsbudgeten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten bör minskas med ca46 miljarder kronor år 2004.Genom politik kommerutgifterna för arbetslösheten att sjunka.Våra förslag om rehabiliterings- ochvårdgaranti kommer att kraftigt minskakostnaderna för sjukpenning ochförtidspensioner. Vi vill genomföra eninkomstskattereform som är avsedd attminska dagens höga marginaleffekter förlåg- och medelinkomsttagare. Reformenkommer indirekt också att stärkakommunernas skattebas och minska derasberoende av statliga bidrag.Jag föreslår alltså att riksdagenbifaller motion Fi234 yrkandena 7 och 8och avslår regeringens förslag i denna del(punkt 10) samt motionerna Fi231 (m)yrkande 6, Fi232 (fp) yrkande 7 och Fi233(kd) yrkandena 7 och 8.16. Försäljning av statligatillgångar - avsnitt 5.1, punkt 13 (m, fp,kd, c)av (), (), (), (),(), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 13 borde ha följande lydelse:13. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 16. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna2002/03:Fi210 av m.fl.(m),2002/03:Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 24 samt2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkande 13.StällningstagandeVi anser att statens främstanäringspolitiska uppgift är att ange ramaroch regelsystem för näringslivetsverksamhet och att bidra till att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt.Om staten uppträder som ägareoch som utformare av de regler som gällerför näringslivets verksamhet finnsbetydande risker för bl.a.konkurrenssnedvridning och icke optimalainvesteringsbeslut. Staten bör därför istället ägna sig åt verksamhet som ingenannan kan sköta lika bra eller bättre.Endast i undantagsfall ska staten varaägare.Enligt vår mening måste grundprincipenvara den att konkurrensutsatt verksamhetska bedrivas i privat regi. Enprivatisering av statliga företag skaparen tydligare ägarroll, mer kommersielltkompetenta företag och en ökadaktiespridning. Vi anser därmed att t.ex.Vasakronan AB, AB Vin & Sprit och SBABskyndsamt bör privatiseras. Vid enförsäljning av statliga bolag skainkomsterna användas för en amortering avstatsskulden. Detta sänker statensränteutgifter.Vi föreslår att delvis bifallermotionerna Fi210 (m), Fi232 (fp) yrkande24 i denna del och Fi234 (c) yrkande 13 idenna del.Särskilda yttranden1. Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 4 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (),(), () ochTomas ().Den nya budgetprocessen i staten prövasnär den statliga budgeten utsätts förpåfrestningar. Den offentliga sektornsöverskott bärs upp av pensionssparandetmedan statens finanser går med underskotti stort sett samtliga år och utgiftstaketför staten riskerar att överskridas.Regeringen väljer att i detta läge töja påsunda budgetprinciper. Vi vill här peka pånågra aspekter där regeringens agerandekan ifrågasättas.Inget saldomål och utgiftstak ,inget reviderat saldomål för 2003Regeringen lämnar inte något förslag omsaldomål och utgiftstak ibudgetpropositionen. behandladesdessa frågor i anslutning till denekonomiska vårpropositionen men på förslagav har riksdagenbeslutat att utgiftsramarna för dekommande tre åren ska fastställas först isamband med behandlingen avbudgetpropositionen. I vårpropositionen2002 uppgav regeringen att den avsåg att ibudgetpropositionen lämna förslagom utgiftstak och saldomål (prop.2001/02:100 s. 55).I den nu aktuella budgetpropositionenskriver regeringen (s. 79) att valet harinneburit att beredningstiden förställningstagandet avseende denlångsiktiga budgetpolitiken inte varittillräcklig. Regeringen säger sig därförsakna möjlighet att i budgetpropositionenlägga fram förslag till utgiftstak ochsaldomål för 2005.Valet kan dock inte ha kommit som någonöverraskning för regeringen. Regeringensunderlåtenhet att föreslå utgiftstak för2005 motverkar långsiktigheten i denstatliga budgetprocessen.Regeringen anförde också ivårpropositionen att den i sedvanligordning avsåg att återkomma till frågan omöverskottsmålet ibudgetpropositionen (prop.2001/02:100 s. 59). Regeringen har dock ibudgetpropositionen utan närmareförklaring frångått den tidigare ordningenatt föreslå ett preciserat saldomål förnärmast efterföljande år. Vi anser attregeringen borde ha redovisat skälen föratt man har frångått sin tidigareutfästelse att redovisa ett revideratsaldomål för 2003.Regeringen gör i budgetpropositionen enbedömning av hur väl det s.k. strukturellaöverskottet överensstämmer med detlångsiktiga målet om överskott underen konjunkturcykel. Regeringen skriver attBNP förutses "ligga kvarpå en nivå som understiger den svenskaekonomins potentiella produktionsnivå".Annorlunda uttryckt innebär detta att detillgängliga resurserna i samhället inteutnyttjas fullt ut. Om man tar hänsyn tilldetta och dessutom beaktar att statens ochkommunernas skatteinkomster fördelar sigpå ett annat sätt över åren efter enperiodisering, bedömer regeringen "detstrukturella överskottet ligga i linje meddet medelfristiga målet på avBNP såväl 2003 som 2004".En bedömning av det slag som regeringengör skulle kunna ses som ett alternativtill uppföljningen av de för varje årpreciserade överskottsmålen. Vi vill dockframhålla att en beräkning av detstrukturella överskottet alltid rymmer ettbetydande mått av godtycklighet. Ställsett sådant vagt definierat begrepp irelation till det genomsnittligakonjunkturcykelmålet blir tolkningen intelika entydig som när ett preciseratöverskottsmål i efterhand jämförs med ettfaktiskt uppnått resultat. Regeringenöppnar således för mer skönsmässigatolkningar av huruvida budgetpolitikensmål har uppnåtts.Vi förutsätter att regeringenfortsättningsvis kommer att redovisapreciserade saldomål.Liten budgeteringsmarginalBudgetpropositionens förslag innebär enbudgeteringsmarginal som uppgårtill , till0,och till 0,6miljarder kronor.De nu redovisade nivåerna förbudgeteringsmarginalen för 2002-2004 ärextremt låga och har sedan systemet medutgiftstak infördes förtsupp med så låga värden i någonbudgetproposition eller vårproposition.Det framgår av efterföljandesammanställning vars uppgifter är hämtadeur de vårpropositioner ochbudgetpropositioner som har lagts framsedan 1996.Nivån på budgeteringsmarginalen redovisadi budget- och vårpropositioner*grafiskt element borttaget*I den nu aktuella budgetpropositionen ärbudgeteringsmarginalen angiventill . Avsammanställningen framgår attbudgeteringsmarginalen för det aktuellaåret tidigare redovisats med belopp påmellan 0,6 och . För2003 är budgeteringsmarginalen uppförd med0,mot tidigare medmellan 1,2 och . Ochför 2004 är nivån påbudgeteringsmarginalen 0,6 miljarderkronor mot tidigare 2,0 och 18 miljarderkronor. De förändringar som utskottetsmajoritet föreslår i detta betänkandepåverkar budgeteringsmarginalen ibegränsad omfattning, men innebär inte attutvecklingen mot allt mindrebudgeteringsmarginal bryts.Av propositionen framgår att prognosenför budgeteringsmarginalen och2004 är osäker och förutsätter att desnabbt ökande sjukskrivningskostnadernakan brytas. Även andra faktorer bidraremellertid till osäkerheten. Så t.ex. harregeringen sedan vårpropositionenreviderat sin prognos över den öppnaarbetslösheten. Mot tidigare öppenarbetslöshet räknar regeringen numed att arbetslösheten skabegränsas till . Skulle emellertidarbetslösheten bli högre ochhamna på nivån kommer - allt annatlika - de takbegränsade utgifterna enligtbudgetpropositionen att överskridas med0,enligt dekänslighetsvärden som regeringen användersig av (s. 84). En höjning avarbetslösheten ökarenligt dessa tumregler de takbegränsadeutgifterna med drygt 7 miljarder kronor.Regeringen har använtbudgeteringsmarginalen på ett felaktigtsätt och försatt sig själv i en mycketsvår situation. Regeringen har i dettaläge ägnat sig åt budgettrixande.Skattenedsättningar i stället för bidragEn viktig princip i den statligabudgetprocessen är att inkomster ochutgifter ska redovisas brutto.Bruttoredovisning innebär att budgetenblir tydligare och att olika åtgärderenklare kan prövas mot varandra. I syfteatt kringgå utgiftstaket redovisarregeringen vissa åtgärder påstatsbudgetens inkomstsida trots att dekan anses vara bidrag och således bordebehandlas som utgifter. Regeringen skriveri budgetpropositionen (prop. 2002/03:1,del 1 s. 112, liknande skrivningar på s.102 och 126, fetstil här):Sedan skattekontots införande 1998 har ettantal beslut fattats om att ge ekonomisktstöd till skattskyldiga via krediteringarmot skattekontot. Samtliga dessa stödredovisas med negativt tecken underinkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar avskatter på statsbudgetens inkomstsida.Emellertid är vissa av dessa nedsättningaratt likställa med ett bidrag. Utmärkandeför sådana stöd är att de inte har någondirekt koppling till skatteunderlaget.Även sådana nedsättningar som beror på attden slutliga skatten skulle bli negativ,exempelvis skattereduktionen förpensionärer med låga pensioner, är attlikställa med ett bidrag. Följandenedsättningar har bedömts vara likställdamed bidrag, sysselsättningsstöd tillkommuner, skattereduktion för pensionärersamt nedsättning för kommuner avseendebredbandsanslutning, och ska därför intepåverka skatterna.Egentliga bidrag som utformas somskattenedsättningar och redovisas i formav negativa poster på statsbudgetensinkomstsida motverkar en rättvisandeprövning av olika åtgärder. Vi noterar attregeringen själv konstaterar att vissanedsättningar bör likställas med bidrag.Regeringen borde ta till sig sitt egetkonstaterande och följabruttoredovisningsprincipen.Förslag som påverkar statens inkomsterkommer efter budgetpropositionenRiksdagens och finansutskottets samladebehandling av budgetpropositionen byggerpå att budgetpropositionen är fullständig.Om förslag som påverkar statsbudgetenläggs fram efter budgetpropositionenförsvåras arbete.Ett exempel är att regeringen ibudgetpropositionens inkomstberäkning för2003 avsatt för enskattelättnad på vissa byggtjänster (prop.2002/03:1 s. 195). Helårseffekten från2004 beräknas till 1,4 miljarder kronor.Propositionen med lagförslag har ännu inteavlämnats till riksdagen.Hanteringen av frågan om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten visarockså på de svårigheter som uppkommer närbudgetpropositionen inte är fullständig.Utskottets majoritet väljer att avsättaett visst, begränsat, belopp istatsbudgeten, vilket torde komma attbegränsa skatteutskottets möjligheter attföreslå ändringar i regeringenslagförslag.Aviserade utgiftsbegränsningar förännu icke beslutade anslagFör 2003 har regeringen för avsikt attfatta beslut om utgiftsbegränsningar somberäknas minska utgifterna med sammantagetca (prop. 2002/03:1s. 88, 151). De områden som berörs ärbl.a. utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhet (0,85 miljarderkronor), utgiftsområde 22 Kommunikationer(0,) och utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning(0,i utgiftsbegränsningför den kvalificerade yrkesutbildningen).Regeringen har rätt att besluta omutgiftsbegränsningar. Men när regeringenredan i förväg anmäler att man avser attfatta beslut om utgiftsbegränsningar detkommande budgetåret måste docktillvägagångssättet starkt ifrågasättas.Om regeringen inte avser att utnyttja demedel som den ber fatta beslutom vore det rimligare att regeringen redani förslaget till anslag föreslog en lägrenivå. Som det nu beskrivs ibudgetpropositionen ger regeringen med denena handen och tar tillbaka med den andra.Regeringens budgetförslag måste i ovannämnda delar betraktas som missvisandeeftersom den planerade förbrukningenavviker från förslaget. Vi förutsätter attregeringen i fortsättningen inte berriksdagen fatta beslut om anslag som deninte avser att förbruka.2. Budgetförslagen - avsnitten2.4-2.12, 3 och 4.1, punkt 5 (fp)av och (båda fp).En del av politikens villkor är att visällan anser att motståndaren gör enrättvisande och heltäckande bild av deförslag man lägger fram. Men iblandpasseras gränsen för vad som kan ansesacceptabelt. Det har enligt våruppfattning skett i utskottsmajoritetenssammanfattande bedömning avbudgetförslagen i den del som avserFolkpartiet liberalernas skatte- ochavgiftsväxling.Utskottets majoritet påstår i betänkandetatt förslag till ökadepremiekostnader för arbetslöshetskassanoch trafikförsäkringen bara kompenserasgenom skattesänkningar för människor medhöga inkomster. Man skriver: "Om man föratt förenkla resonemanget bortser fråndenna aspekt (varierande avgifter, våranm.) blir avgiften förarbetslöshetsförsäkringen i principdensamma för alla löntagare." Däreftergenomförs en tämligen halsbrytandeberäkning som skulle visa att löntagaremed inkomster understigande inteskulle kompenseras. "Skatte- ochavgiftsväxlingar som på ett så utpräglatsätt som detta missgynnar de sämst ställdai samhället tar utskottet bestämt avståndifrån" skriver utskottsmajoriteten. Det ärett avståndstagande som även vi skulle halätt att instämma i om någon lade fram ettsådant förslag.Av förslag framgår dockklart och entydigt att avgiftshöjningentill dessa försäkringar kompenseras, förtrafikförsäkringens del genom en generellskattereduktion och förarbetslöshetsförsäkringens del genom attförsäkringsavgiften görs avdragsgill ochatt resterande del täcks genomförvärvsavdrag. Avgift till denobligatoriska a-kassan blirinkomstrelaterad, precis som avdragsrättoch förvärvsavdrag.Det förenklade påståendet att avgiften ikronor räknat ska vara densamma för allalöntagare är direkt felaktigt och utangrund i förslag och denkritik som byggs upp från detta felaktigapåstående därför grundlös.Att som utskottsmajoriteten så till dengrad förenkla sitt eget resonemang attförslagen helt förvanskas och därefter gåtill angrepp på sin egen nidbild ärvisserligen ett klassiskt retoriskt grepp.Men för att travestera sammautskottsmajoritet, ska en seriösdiskussion kunna föras i dessa frågor ärdet nödvändigt att kritiken är underbyggdoch dessutom framstår som rimlig.