bet · GP01BOU8 · 2002-03-21 00:00:00 — Liknandeetableringar i andra län har inte resulterat i någon prövning.-- Infrastrukturfrågor lyfts sällan fram som mellankommunala problemfrågor.Förklaringen tycks främst vara infrastrukturplaneringens karaktär därden mellankommunala samordningen huvudsakligen sker ilänstransportplaner på regional nivå. Kommunerna får i mångt och mycketanpassa sin egen planering till denna uppifrånplanering och agerar mersällan för att motverka infrastruktursatsningar.-- Bostadsförsörjningsfrågor och planering av verksamhetsområden tycks mersällan uppfattas som frågor som ställer krav på mellankommunalsamordning. Dessa frågor kännetecknas i viss utsträckning avmellankommunal konkurrens, och det kan även vara svårt förlänsstyrelserna att avgöra vad som i sammanhanget är att betrakta som enlämplig mellankommunal samordning.-- Nya planfrågor som sannolikt kommer att innebära mellankommunalasamordningsproblem är bestämmelser om miljökvalitetsnormer,byggandet av fasta anläggningar för mobil telekommunikation samttillämpningen av EU:s vattenkvalitetdirektiv.-ReferenserSkriftliga källorBostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU7Bostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU9Boverket och , Miljöinriktad fysisk planering, 2000Boverket, 13 utmaningar för den fysiska samhällsplaneringen Förslag tistrategi, 2000Boverket, Boken om översiktsplan Del I-IV, 1991Boverket, Erfarenheter av översiktsplanearbetet Huvudrapport juni 92, 1992Boverket, Handeln i planeringen, 1999Boverket, Mellankommunala frågor i planering redovisning av exempoch kommentarer, PBL/NRL-underlag nr 38, 1992Boverket, Yttrande över överklagande av i beslut att mstöd av 12 kap. 3 § upphäva detaljplan för kommun, 1999-06-01Boverket, Yttrande över överklagande av i beslut att mstöd av 12 kap. 3 § upphäva detaljplan för kommun; framställning nu med medgivande före regeringen att änddetaljplanen med stöd av 13 kap. 8 § PBL, 1999-11-12Burlövs kommun, detaljplan för Sunnanå 12:6, Stora Bernstorps industriområd1996-08-19Europeiska kommissionen, Det regionala utvecklingsperspektivet inom Europeisunionen Mot balanserad och hållbar utveckling av EU:s territorium, Byrån fEuropeiska gemenskapernas officiella publikationer, 2000Förordning (1997:1258) med , , Kallelse till mellankommunalt samrådvindkraft, 2001-07-03Höög, och , , Varför medverkar i den kommunafysiska planeringen, PLAN, 1/2001, s. 26 och 30.Konkurrensverket, Kan kommunerna pressa matpriserna?, Konkurrensverkerapportserie 2001:4, 2001Konstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU7Lag (1987:147) om regionplanering för kommunerna i länLandskrona kommun, detaljplan för , norra delen, 1998-06-15Länsstyrelsen i , Angående beslut om antagande av detaljplan för dav 1:1, del av Vedeby 8:7 m fl i , kommun, Beslut, 20012-21Länsstyrelsen i , samråd om förslag till översiktsplan för Karlskrokommun , , 2001-09-03Länsstyrelsen i , Prövning av kommunfullmäktige i kommbeslut att att anta detaljplan för Ås arbetsområde del av Rös2:6 Ås , 2001-10-08.Länsstyrelsen i , Prövning av kommunfullmäktige i kommbeslut att den att anta detaljplan för arbetsplatser, bilistservioch handel vid trafikplats (kv Ångvälten mm) kommun, 2001-108Länsstyrelsen i , Överklagande av detaljplan för sjukhus i , kommun, 1994-05-16Länsstyrelsen i län, En regional överblick Kartläggning och analysregionala frågor, 2001Länsstyrelsen i län, Planprogram för del av Kvistofta 24:1 m.f(vindkraft), , yttrande, 2001-12-03Länsstyrelsen i län, Prövning av beslut att anta detaljplan för delen i kommun, 1999-01-18Länsstyrelsen i län, Prövning av beslut att anta detaljplan för delLöddeköpinge 23:3 (norr om lagervägen) i kommun, 1999-01-18Länsstyrelsen i län, Regionala analyser Handel: Delrapport 1 Kartläggniexternhandel, 2001Länsstyrelsen i , yttrande över Plan- och byggprocessens längdrapport /012:14Länsstyrelsen i , Översiktlig bedömning av detaljhandelyttrande, 1999-12-20Länsstyrelsen i län, Vindkraft i län lokaliseringsstudie infriksintresseavgränsning förslag till vindkraftspolicy, remiss, 1997-11-10Länsstyrelsen i , Program för kollektivtrafikprojektKringen, delen , Samrådshandlidecember , 1999-03-01Miljö- och naturresursdepartementet, regeringsbeslut 12, 1994-11-24Miljø- og i , i i , i , Planlægning fdetailhandel i , 2000Miljöbalk (1998:808), regeringsbeslut 13, 1999-11-18Miljödepartementet, regeringsbeslut 39, 2000-03-09Motion 2000/01:Bo515 (s)Motion 2000/01:Bo529 (mp)Plan- och bygglag (1987:10)Regeringens proposition 1985/86:1Regeringens proposition 1994/95:230Regeringens proposition 1996/97:36Regeringens proposition 1997/98:165Regeringens proposition 1997/98:56Regeringens proposition 2000/01:130Regeringens proposition 2001/02:20Regeringens proposition 2001/02:4Regeringens proposition 2001/02:55Regeringens proposition 2001/02:7Regeringsbeslut 5, 2001-01-18Region , planering och miljö, Dialog med de skånska kommunerna kriregionala planerings- och miljöfrågor sammanställning av kommunbesöken 1992000-05-09Riksdagens revisorer, rapport /01:14Riksdagens revisorers förslag 2001/02:RR8Riksrevisionsverket, Staten och den fysiska planeringen, Rapport 1992:32.SOU 1994:36SOU 1994:134SOU 1995:27SOU 2000:23SOU 2000:85Stockholms , Planera med miljömål! Miljöbedömning av regionplan 2000, 2000Svenska , Planering i tiden Översiktsplanering i går, oi morgon, broschyr, 2001Svenska , Plan- och byggverksamheten i kommunerna enkätundersökning , 1999.Svenska Kommunförbundet, yttrande över revisorers , 2001-09-07Trafikutskottets betänkande 2001/02:TU2Muntliga källorAncker, , arkitekt, i länAndersson, , samordningsansvarig, i länBylund, , Svenska KommunförbundetBålman, , , NUTEKEriksson, , jurist, , , samhällsbyggnadsdirektör, i länFladvad, , projektledare, Svenska KommunförbundetMiljödepartementetGunnarson, , projektledare, BoverketFrostenson, , kansliråd, enheten för hållbart samhällsbyggande,Gyllensvärd, , länsarkitekt, i länHallén, Inga, Stadsarkitekt i kommun (fd länsarkitekt i län)Hammarling, , chef för plan- och bostadsenheten, iVästra länHede, Hans, , landstingHellberg, , bitr. länsarkitekt, i länHöög, , samhällsplanerare, , Region , Hans, översiktsplanechef, stadNissen, , enhetschef, i länRydbo, , kommunalförbundSellers, , planhandläggare, i länSunesson, , samhällsplanerare, , Region , , jurist, , , länsarkitekt, i länTusvik, , arkitekt, i länÅkerwall, , tf länsarkitekt, i länÖhrling, Per, länsarkitekt, i , , länsarkitekt, i länENKÄT OM ARBETE MED MELLANKOMMUNALSAMORDNING INOM PBL-OMRÅDETLänsstyrelsernas prövning enligt 12 kap. PBL1a) Hur många kommunala beslut om att anta, ändra eller upphävadetaljplaner eller områdesbestämmelser har prövatenligt 12 kap. 1 § PBL ?Cirka beslut Om noll beslut ( Gå till fråga 7b) Ungefär hur stor andel av samtliga kommunala beslut om detaljplaner ellerområdesbestämmelser som har inkommit till under den aktuellaperioden (19982001) motsvarar detta?Cirka %2 Vid hur många av prövningarna enligt fråga 1a under perioden19982001 har prövningsgrunden...a) ...helt eller delvis varit att den kommunala samordningen inte har varitlämplig (12 kap. 1 § 2 p)?Vid ca tillfällenOm noll tillfällen ( Gå till fråga 7b) ...endast varit att den kommunala samordningen inte har varit lämplig (12kap. 1 § 2 p)?Vid ca tillfällen3 Vilka frågor har behandlats i de planer/områdesbestämmelsersom har prövats helt eller delvis medmotiveringen att den kommunala samordningen inte har varitlämplig (12 kap. 1 § 2 p PBL)? Ange typ av fråga (exv. vägar,bostäder, naturvård, vattenskydd, handelsetableringar) ochandelar av det totala antalet beslut som har prövats enligtdenna prövningsgrund. Andelarna summeras till ett hundraprocent.Cirka %Cirka %Cirka %SUMMA100 %4a) Vid hur många tillfällen harprövningen resulterat i att enligt 12 kap. 3 § PBLhelt eller delvis har upphävt planen eller områdesbestämmelsernamed motivet att den kommunala samordningen enligt 12 kap. 1 § 2p PBL inte har varit lämplig?Vid tillfällen Om noll tillfällen ( Gå till fråga 7b) Vilken typ av frågor har detta avsett (exv. vägar, bostäder, naturvård,vattenskydd, handelsetableringar etc.)?5a) Vid hur många tillfällen harlänsstyrelsens beslut om upphävande enligt fråga 4a överklagatstill regeringen?Vid tillfällen Om noll tillfällen ( Gå till fråga 6b) Vilken typ av frågor har detta avsett (exv. vägar, bostäder, naturvård,vattenskydd, handelsetableringar etc.)?6a) Hur har andelen upphävanden enligt 12 kap. 3 § PBL medmotivet att den kommunala samordningen inte har varit lämpligförändrats i förhållande till alla prövningar som helteller delvis har gjorts enligt 12 kap. 1 § 2 p PBL sedan PBL:stillkomst (1987)? AndelenHar ökat betydligtHar ökat någotÄr i stort sett oförändradHar minskat någotHar minskat betydligtVet ej7 Hur upplever prövningsgrunden inte lämpligmellankommunal samordning enligt 12 kap. 1 § 2 p PBL?Prövningsgrunden uppfattas som (ringa in ett värde på respektiveskala):1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls tydlig Mycket tydlig1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket svår Mycket lättatt tillämpa att tillämpa1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls relevant Mycket relevantför planeringsfrågorna för planeringsfrågornai vårt län i vårt län8 Vid hur många tillfällen harlänsstyrelsen beslutat om förordnanden enligt 12 kap. 4 § PBLhelt eller delvis med motiveringen att man vill säkerställa enlämplig mellankommunal samordning?Vid tillfällenMellankommunal samordning i kommunernas översiktsplanering9a) I ungefär hur stor andel av länsstyrelsensgranskningsyttranden över kommunala översiktsplaner har detsedan PBL:s tillkomst (1987) framförts synpunkter på attplanerna inte tillgodoser PBL:s krav på lämplig mellankommunalsamordning?I cirka % av granskningsyttrandenab) Hur har denna andel förändrats över tiden sedan PBL:s tillkomst? AndelenharÖkat betydligtÖkat någotÄr i stort sett oförändradMinskat någotMinskat betydligtVet ejÖverklagande enligt 13 kap. 2 § PBL10a) Hur många kommunala beslut om att anta, ändra eller upphäva detaljplanereller områdesbestämmelser har överklagats tilllänsstyrelsen enligt 13 kap. 2 § PBL helt eller delvis med motiveringen attden mellankommunala samordningen inte har varit lämplig?Cirka beslut Om noll beslut ( Gå till fråga 12b) Ungefär hur stor andel av samtliga detaljplaner eller områdesbestämmelsersom har inkommit till (19982001)motsvarar de överklagade besluten i fråga 10a?Cirka %c) I ungefär hur stor andel av de överklagade besluten i fråga 10a har den/desom överklagat varit en eller flera andra kommuner?Cirka %d) Vilken typ av frågor har detta avsett (exv. vägar, bostäder, naturvård,vattenskydd, handelsetableringar etc.)?11a) Hur många av de överklagade besluten i fråga 10a harlänsstyrelsen enligt 13 kap. 8 § PBL helt eller delvis upphävtmed motiveringen att den kommunala samordningen inte har varitlämplig?beslutOm noll beslut ( Gå till fråga 12b) Vilken typ av frågor har detta avsett (exv. vägar, bostäder, naturvård,vattenskydd, handelsetableringar etc.)?c) Hur många av beslut om upphävande enligt fråga 11a haröverklagats till regeringen?beslut Om noll beslut ( Gå till fråga 12d) Vilken typ av frågor har detta avsett (exv. vägar, bostäder, naturvård,vattenskydd, handelsetableringar etc.)?Länsstyrelsens arbete med mellankommunala planfrågor underplaneringens program- och samrådsskeden12a) I vilken genomsnittlig omfattning (relativt övriga frågor) diskuteras frågom mellankommunal samordning vid kontakter med kommunernaöversiktsplaneprocessens programskede? (in ett värde på skalan)1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket storomfattning omfattningb) Hur stor är variationen i omfattningen som angivits i fråga 12a om man jämflänets kommuner? Variationen är1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket stor13a) I vilken genomsnittlig omfattning (relativt övriga frågor) diskuteras frågom mellankommunal samordning vid kontakter med kommunernaöversiktsplaneprocessens samrådsskede? (in ett värde på skalan)1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket storomfattning omfattningb) Hur stor är variationen i omfattningen som angivits i fråga 13a om man jämflänets kommuner? Variationen är1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket stor14a) I vilken genomsnittlig omfattning (relativt övriga frågor) diskuteras frågom mellankommunal samordning vid kontakter med kommunernadetaljplaneprocessens programskede? (in ett värde på skalan)1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket storomfattning omfattningb) Hur stor är variationen i omfattningen som angivits i fråga14a om man jämför länets kommuner? Variationen är1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket stor15a) I vilken genomsnittlig omfattning (relativt övriga frågor) diskuteras frågom mellankommunal samordning vid kontakter med kommunernadetaljplaneprocessens samrådsskede? (in ett värde på skalan)1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket storomfattning omfattningb) Hur stor är variationen i omfattningen som angivits i fråga 15a om man jämflänets kommuner? Variationen är1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningMycket liten Mycket stor16 Ta ställning till följande påståenden genom att ringa in ett värderespektive skala:a) Kommunerna hanterar huvudsakligen den mellankommunala samordningen utlänsstyrelsens direkta medverkan1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls heltb) roll i samband med mellankommunala planfrågor är främst afungera som en medlare då kommuner inte kan komma överens1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls heltc) roll i samband med mellankommunala planfrågor är främst atttillhandahålla kunskap om vilka frågor som kräver mellankommunal samordning1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls heltd) När kommuner är överens i en mellankommunal planfråga anser det finns rättslig grund för att pröva planen eller områdesbestämmelserenligt 12 kap. 1 § 2 p PBL1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls helt17 Vilka är främsta metoder för att verka för en lämplmellankommunal samordning inom PBL-området?18 I vilken typ av planfrågor som förekommer i det egna länet anser länsstyrelsatt den mellankommunala samordningen fungerar mindre bra?19 Vilka problem upplever i arbetet med mellankommunala planfrågob) Ser några lösningar på dessa problem? Vilka är dessa lösningar20 Övriga kommentarerEnkät till kommuner om arbete med mellankommunal samordning inomområdetAv (PBL) framgår att kommuner vid planläggning ska ta htill förhållanden i angränsande kommuner (2 kap. 2 § PBL). skaplaneringsprocessernas samrådsskeden verka för en lämplig samordningkan pröva planbeslut som inte tillgodoser kraven på mellankommunal samordninkap. 1 § 2 p PBL).1 Hur upplever kommunen arbete för att främja en lämplig komsamordning i den kommunala översiktplaneprocessen? in det värde på respeskala som bäst motsvarar kommunens uppfattning.a) Betydelse1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Mycketviktigt viktigtb) Omfattning1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Mycketomfattande omfattandec) Tillräckligt1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Fullttillräckligt tillräckligtd) Relevans1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Mycketrelevant för relevant förplaneringsfrågorna planeringsfrågorni vår kommun i vår kommun2 Hur upplever kommunen arbete för att främja en lämplig kommsamordning i kommunens arbete med detaljplaner och områdesbestämmelser? Ringdet värde på respektive skala som bäst motsvarar kommunens uppfattning.a) Betydelse1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte allsMycket viktigtviktigtb) Omfattning1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Mycketomfattande omfattandec) Tillräckligt1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Fullttillräckligt tillräckligtd) Relevans1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInte alls Mycketrelevant för relevant förplaneringsfrågorna planeringsfrågornai vår kommun i vår kommun3 Ta ställning till följande påståenden genom att ringa in ett värderespektive skala:a) Vår kommun hanterar huvudsakligen frågor om mellankommunal samordning inPBL-området utan medverkan.1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls heltb) roll i samband med mellankommunala PBL-frågor är främst afungera som medlare då vår kommun och en eller flera grannkommuner inte kan komöverens.1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls heltc) och vår kommun har som regel en gemensam uppfattning i frågormellankommunal samordning inom PBL-området.1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls heltd) arbete för att främja en lämplig mellankommunal samordning skhuvudsakligen under planprocessernas program- och samrådsskeden.1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls helte) När kommuner är överens i en mellankommunal planfråga finns det inte rättslgrund för att pröva planen eller områdesbestämmelserna enligtkap. 1 § 2 p PBL.1 2 3 4 5 6 7 Ingen uppfattningInstämmer Instämmerinte alls helt4a) Har enligt 12 kap. 1 § 2 p PBL (ej lämpligmellankommunal samordning) prövat något av kommunens beslut omdetaljplaner eller områdesbestämmelser ?JaNej ( Gå till fråga 5Vet ej ( Gå till fråga 5b) Vilken typ av fråga/frågor har den/de prövade planerna ellområdesbestämmelserna omfattat (exv. vägar, bostäder, naturvård, vattenskydhandelsetableringar etc.)?c) Vad blev utfallet av prövningen/prövningarna?5 Vilka eventuella problem upplever kommunen i arbete mmellankommunala PBL-frågor?6 Vilka eventuella förändringar skulle kommunen önska i arbete mmellankommunala PBL-frågor?7 Vilka övriga förslag har kommunen på hur den mellankommunala samordningskulle kunna förbättras inom PBL-området?8 Övriga kommentarerKommunurval---------------------------------------------------Kommun Län Kommuntyp---------------------------------------------------|||Industrikommun |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Glesbygdskommun |---------------------------------------------------|||Landsbygdskommun |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Landsbygdskommun |---------------------------------------------------|||Glesbygdskommun |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Övrig större kommun|---------------------------------------------------|||Landsbygdskommun |---------------------------------------------------|||Industrikommun |---------------------------------------------------|||Industrikommun |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Glesbygdskommun |---------------------------------------------------|||Förortskommun |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Storstad |---------------------------------------------------|||Övrig större kommun|---------------------------------------------------|||Förortskommun |---------------------------------------------------|||Förortskommun |---------------------------------------------------|||Storstad |---------------------------------------------------|||Förortskommun |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Medelstor stad |---------------------------------------------------|||Övrig större kommun|---------------------------------------------------|||Övrig större kommun|---------------------------------------------------||V |Storstad |---------------------------------------------------||V |Förortskommun |---------------------------------------------------||V |Landsbygdskommun |---------------------------------------------------||V |Förortskommun |---------------------------------------------------|||Övrig större kommun|---------------------------------------------------|||Övrig mindre kommun|---------------------------------------------------|||Övrig mindre kommun|---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Övrig större kommun|---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|Kumla ||Industrikommun |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Större stad |---------------------------------------------------|||Landsbygdskommun |---------------------------------------------------definitioner av olika kommuntyper----------------------------------------------------|Kommuntyp |Definition |Förkort- || | |ning |----------------------------------------------------|Storstad |Kommun med en folkmängd som |S || |överstiger 200 000 invånare. | |----------------------------------------------------|Förortskommun|av |FK || |nattbefolkningen pendlar till | || |arbetet i någon annan kommun. | || |Det vanligaste | || |utpendlingsmålet ska vara en | || |storstad. | |----------------------------------------------------|Större stad |Kommuner med 50 000-200 000 |SS || |invånare samt med mindre än | || |av nattbefolkningen | || |sysselsatta inom | || |industrisektorn. | |----------------------------------------------------|Medelstor |Kommun med 20 00050 000 |MS ||stad |invånare, med tätortsgrad | || |samt med mindre än | || |av nattbefolkningen | || |sysselsatt inom | || |industrisektorn. | |----------------------------------------------------|Glesbygdskommun|Kommun med mindre än 5 |GBK || |inv/km2 och mindre än 20 000 | || |invånare. | |----------------------------------------------------|Industrikommun|Kommun med av |IK || |nattbefolkningen sysselsatta | || |inom industrisektorn och som | || |inte är glesbygdskommun. | |----------------------------------------------------|Landsbygdskommun|Kommun med av|LBK || |nattbefolkningen sysselsatt | || |inom jord- och skogssektorn, | || |en tätortsgrad och | || |som inte är glesbygdskommun. | |----------------------------------------------------|Övrig |Övriga kommuner med 15 00050 |ÖSK ||större |000 invånare. | ||kommun | | |----------------------------------------------------|Övrig |Övriga kommuner med mindre än |ÖMK ||mindre |15 000 invånare. | ||kommun | | |----------------------------------------------------Länsbokstäver-----------------------| | || | ||Bokstav |Län |-----------------------|AB ||-----------------------|AC ||-----------------------|BD ||-----------------------|C ||-----------------------|D ||-----------------------|E ||-----------------------|F ||-----------------------|G ||-----------------------|H ||-----------------------|I ||-----------------------|K ||-----------------------|M ||-----------------------|N ||-----------------------|O |Västra || ||-----------------------|S ||-----------------------|T ||-----------------------|U ||-----------------------|W ||-----------------------|X ||-----------------------|Y ||-----------------------|Z ||-----------------------