bet · GP01JUU10 · 2002-02-14 00:00:00 — Djurplågeri, m.m. (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju446 och avslår motionerna2001/02:Ju374 och 2001/02:MJ218 yrkande 2.StällningstagandeAtt utreda brott mot och djurskyddslagenkan ta på grund av ärendenaskomplexitet. Till detta kommer att rättsväsendet harkapacitetsbrister, vilket gör att dessa brott hamnarlängre ned i prioritetsordningen. Sammantagetinnebär detta långa handläggningstider som medföratt man hamnar i tidsnöd när det gäller delgivning.Enligt min mening bör det därför övervägas attförlänga preskriptionstiderna för sådana brott.Det får ankomma på regeringen att göra en översynav de aktuella bestämmelserna och återkomma tillriksdagen i frågan.Det anförda innebär att jag ställer mig bakommotion 2001/02:Ju446. Motionerna 2001/02:Ju374 och2001/02:MJ218 i nu behandlad del bör inte, på deskäl majoriteten anfört, föranleda någon åtgärd.5. Livstidsstraffet (punkt 13)av (), (),(), (), KiaAndreasson (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju231,2001/02:Ju340 yrkande 10, 2001/02:Ju424 yrkande 15och 2001/02:Ju450 yrkande 27.StällningstagandeAntalet livstidsdömda i svenskakriminalvårdsanstalter har ökat under senare år.Härtill har framför allt bidragit att regeringensnådepraxis blivit mera restriktiv, vilket medförtatt den faktiska strafftiden blivit längre.Livstidsstraffet är enligt vår mening intetillfredsställande från förutsägbarhetssynpunkt,eftersom straffet regelmässigt genom nåd omvandlastill ett tidsbestämt straff. Denna ordning innebärdessutom att det är regeringen och inte domstolensom bestämmer straffets längd, vilket ärotillfredsställande från konstitutionellutgångspunkt. Vi anser därför att livstidsstraffetskall avskaffas. Att enbart ändra ordningen förprövningen av när de livstidsdömda skall friges,vilket är innebörden i de direktiv som den tillsattautredningen fått, är enligt vår mening intetillräckligt.Det får ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med ett förslag till lagändring somtillgodoser vad vi nu anfört.6. Återfall i brott (punkt 14)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju237 yrkande37, 2001/02:Ju266 yrkande 9, 2001/02:Ju449 yrkande 3och 2001/02:Ju450 yrkande 26.StällningstagandeDet är allmänt känt att det är en liten del kroniskabrottslingar som svarar för en stor del av dentotala brottsligheten i . Det borde enligtvår mening vara en självklarhet att dessa personerblir föremål för en särskild behandling av derättsvårdande myndigheterna. Återfall i brottslighetav samma art och svårhet måste på ett tydligt sättleda till straffskärpningar. Det finns inteanledning att ge personer som har begått likartadbrottslighet någon särskildrabatt. Särskilt gäller detta personer som gång pågång återfaller i allvarlig våldsbrottslighet. Vianser därför att det bör införas en ordning sominnebär att den dömde skall erhålla det maximalastraff som kan följa på brottet när han eller honåterfaller i likartad grov vålds- ellersexualbrottslighet för tredje gången, om intesärskilda skäl talar däremot.Det får ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vinu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna 2001/02:Ju237, 2001/02:Ju266,2001/02:Ju449 och 2001/02:Ju450 i nu berörda delar.7. Återfall i brott (punkt 14)av (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju237 yrkande 37och 2001/02:Ju450 yrkande 26 samt avslår motionerna2001/02:Ju266 yrkande 9 och 2001/02:Ju449 yrkande 3.StällningstagandeStudier visar att en begränsad grupp personer stårför en mycket stor andel av brottsligheten. Mot denbakgrunden kan det te sig som stötande förallmänheten, inte minst de personer som varitutsatta för brott, att återfallsförbrytare i vissafall får en betydande straffrabatt eller slipperåtal för mindre förseelser. Enligt vår mening skallbrottslingar som vid upprepade tillfällen återfalleri brottslighet successivt och systematiskt ådömasallt längre straff. Detta bör komma till klarareuttryck i brottsbalken.Det får ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med ett förslag som tillgodoser vad vi nuanfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna 2001/02:Ju237 och 2001/02:Ju450 i nuberörda delar. Vi är däremot inte beredda att ställaoss bakom den lösning som förordas i motionerna2001/02:Ju266 och 2001/02: Ju449, varför dessamotioner bör avslås.8. Villkorlig frigivning (punkt 15)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju449 yrkande 5 och avslårmotion 2001/02:Ju340 yrkande 6.StällningstagandeVår utgångspunkt är att utdömda fängelsestraff skallavtjänas. Villkorlig frigivning bör endast kunnakomma i fråga om den dömde har skött sig underverkställigheten, dvs. om han eller hon deltagit iprogramverksamhet, skött sina permissioner etc. Ävenhur den intagne uppfört sig i allmänhet bör beaktas.Härigenom blir den intagne stimulerad att sköta sigoch uppträda på ett korrekt sätt. Det sagda innebäratt det fakultativa inslaget vid bedömningen av närvillkorlig frigivning skall ske blir större. Ensådan ordning är av både moralbildande ochmoralstärkande betydelse för den intagne.Det får ankomma på regeringen att utreda fråganoch återkomma till med ett lagförslag somtillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion 2001/02:Ju449 i nu behandlad del. Dettainnebär att motion 2001/02:Ju340 inte bör föranledanågon åtgärd.9. Villkorlig frigivning (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju340 yrkande 6 och avslårmotion 2001/02:Ju449 yrkande 5.StällningstagandeVi är mycket kritiska till utvecklingen mot alltlängre strafftider. Överallt i världen har det visatsig att hårda fängelsestraff inte har någon effektpå brottsutvecklingen. finns det forskningsom visar på att långa fängelsestraff minskarmöjligheterna för de intagna att återanpassa sigtill samhället. Enligt vår uppfattning måste allamänniskor, även om de har begått brott, ges enmöjlighet att rehabiliteras och integreras isamhället igen. Särskilt viktigt är det härvid attbryta de förstagångsdömdas påbörjade kriminellabana. Mot den bakgrunden anser vi atthalvtidsfrigivning skall införas för dem som förstagången döms till ett fängelsestraff.Det får ankomma på regeringen att utreda fråganoch återkomma till med ett lagförslag somtillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion 2001/02:Ju340 i nu behandlad del. Dettainnebär att motion 2001/02:Ju449 inte bör föranledanågon åtgärd.10. Ett reformerat straffsystem (punkt 16)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju266 yrkandena 3 och7, 2001/02:Ju449 yrkandena 1, 2, 4 och 1012 samt2001/02:A228 yrkande 12.StällningstagandeSamhällets reaktioner mot brott skall kännetecknasav tydlighet, proportionalitet och medkänsla försåväl gärningsmännens som brottsoffrenslivssituation. Ett oavvisligt mål medpåföljdssystemet måste dessutom vara att påverka dendömde att bryta med sin kriminalitet och komma tillrätta med de orsaker som ligger bakom den. För attkunna åstadkomma detta måste vi ha ett fungerandeoch allmänt accepterat påföljdssystem.Enligt vår uppfattning uppvisar det svenskastraffsystemet en rad brister. De fastlagdastraffskalorna i kombination med en rad regler förpåföljdsbestämning och straffmätning har lett domstolspraxis som inte sällan strider motmedborgarnas uppfattning om lämpliga straffnivåer.För att komma till rätta med de brister som finnsoch åstadkomma ett mer proportionerligtpåföljdssystem anser vi att en rad åtgärder måstevidtas.Tillämpningsområdet för villkorlig dom måsteinskränkas. Enligt vår uppfattning skall villkorligdom endast kunna komma i fråga i de fall då detfinns särskild anledning att anta att den tilltaladeinte kommer att begå nya brott.Vidare måste bestämmelserna om samhällstjänständras. Enligt vår mening skall det framgå av lagenatt en person aldrig skall kunna ådömas samhälls-tjänst vid s.k. artbrottslighet som grovtrattfylleri, misshandel och våld mot tjänsteman.Enligt vår uppfattning är det direkt stötande att enperson som misshandlat sin hustru eller sambo skallkunna få samhällstjänst som påföljd för brottet.Härutöver krävs det att bestämmelserna om s.k.mängdrabatt ändras. Enligt vår mening skall varjebrott avspeglas i straffet på ett klarare sätt änvad som sker . Ett regelsystem som innebär attsamtliga brott på ett mer uttalat sätt beaktas vidstraffmätningen skulle enligt vår mening ge fleragoda effekter. Bland annat skulle det sända entydlig signal från samhället om att ytterligarebrottslighet inte accepteras. Det skulle dessutomleda till färre brott och brottsoffer.Slutligen måste en samlad översyn avstraffskalorna i göras. De nu gällandestraffskalorna har tillkommit vid olika tidpunkterunder en och har därför en radsamordningsbrister. Speciellt överlappningen mellanolika gradindelade brott är ibland svår attöverblicka. Vid översynen bör regeringen ocksåöverväga att höja straffskalorna för vissa brottsamt utreda vilka åtgärder som är möjliga att vidtaför att åstadkomma att domstolarna utnyttjarstraffskalorna i sin helhet. Detta gäller särskiltstraffskalorna för våldsbrott. För denna typ avbrott, t.ex. misshandel, visar domstolarnas praxispå att alltför låga straff döms ut. Enligt vårmening är det viktigt att det straff som en personkan förvänta sig att få till följd av brottet verkarså avskräckande att han avhåller sig från att begåbrott.Det får ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vinu anfört.11. Straffmätningen (punkt 17)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju246 yrkande 2 och2001/02:A317 yrkande 22.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är det oundgängligennödvändigt att domstolarna åtnjuter förtroende hosalla människor i samhället. finns det endebatt om huruvida personer med utländsk bakgrunddöms hårdare än andra vid jämförbara brott. Blottamisstanken om att det skulle vara så leder till ettminskat förtroende för rättsväsendet.För att lyfta fram detta problem anser vi attregeringen bör få i uppdrag att tillsätta enutredning som gör en jämförande studie av omrättstilllämpningen skiljer sig åt när det gällerpersoner med invandrarbakgrund och etniska svenskar.12. Det straffrättsliga samarbetet inom EU(punkt 18)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju237 yrkande 30och 2001/02:Ju390 yrkande 4.StällningstagandeVi ser i och för sig positivt på de åtgärder somredan vidtagits samt det arbete som pågår inom EUför att kunna bekämpa den organiseradebrottsligheten och andra allvarliga brott. Enligtvår uppfattning bör dock det straffrättsligasamarbetet inom EU utvecklas ytterligare, bl.a.genom en ytterligare tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning på området och enförenkling av de procedurer som tillämpas.Gemensamma straffrättsliga regler bör införas förvissa grova brott som handel med narkotika,maffiaverksamhet och sexhandel med barn. Reglernabör härvid utformas som minimiregler. Varje land fårsedan självt bestämma om de nationellastraffrättsliga reglerna skall vara strängare.Det får ankomma på regeringen att verka för attSverige på ett aktivt och pådrivande sätt bidrartill en ytterligare tillnärmning av medlemsstaternasstraffrättsliga lagstiftning enligt vad vi nuanfört.Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna2001/02:Ju237 och 2001/02:Ju390 i nu berörda delar.13. Det straffrättsliga samarbetet inom EU(punkt 18)av (c).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju237 yrkande 30 och avslårmotion 2001/02:Ju390 yrkande 4.StällningstagandeDen ökade internationaliseringen sätter tydligaavtryck i vårt rättsväsende. Bland annat innebär ettöppet och gränslöst att kriminaliteten rörsig alltmer över gränserna. stannar oftamöjligheterna att från samhällets sida bekämpa dennatyp av brottslighet vid gränsen. Detta innebär attbrottsligheten alltför ofta ligger några steg förerättssamhället. Det gränsöverskridande samarbetetkring brottsbekämpning och brottsförebyggande arbetemåste därför utvecklas. Jag ser härvid positivt påde åtgärder som redan vidtagits samt det arbete sompågår inom EU. Arbetet måste dock ytterligareintensifieras, bl.a. måste principen om ömsesidigterkännande få bättre genomslag eftersom dennaprincip är ett mycket bra alternativ tillharmonisering.Det får ankomma på regeringen att verka för attSverige på ett aktivt och pådrivande sätt bidrartill ett effektivare och fördjupat samarbete inomEU.Detta innebär att jag ställer mig bakom motion2001/02:Ju237 i denna del. Motion 2001/02:Ju390 bördäremot inte föranleda någon åtgärd.14. Juridiska personers straffansvar (punkt 19)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:A315 yrkan-de 1.StällningstagandeAntalet arbetsplatsolyckor ökar och är ett mycketallvarligt problem. När olyckan väl inträffat är detden traditionella rättsapparaten i form av polis ochåklagare som står för utredningsarbetet. Självfalletsker detta utredningsarbete enligt gällandelagstiftning. Vi har dock kunnat konstatera attutredningarna oftast inte leder till någon påföljdutan att det är betydligt vanligare att de läggsned. Detta kan naturligtvis bero på att polisen ochåklagaren inte har tillräckliga resurser att på ettbra sätt ta tag i dessa fall, men också på atttillräckliga sanktionsmöjligheter saknas. Enligt våruppfattning är det därför nödvändigt attFöretagsbotsutredningens förslag att införa ettsystem där juridiska personer kan sakföras och dömasför arbetsmiljöbrott begångna i verksamhetengenomförs.Det får ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med ett förslag tilllagstiftning som tillgodoser vad vi nu anfört.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Könsstympning (punkt 3)av (), (),(), (), RagnwiMarcelind (kd), (), (c) och ().Könsstympning är ett mycket allvarligt brott ochinnebär en kränkning av den drabbades mänskligarättigheter. Sådana brott måste därför bekämpas påett kraftfullt och effektivt sätt. Vi anser i likhetmed majoriteten att de insatser som gjorts för attbekämpa könsstympning är bra, inte minst deskärpningar som gjorts i den straffrättsligalagstiftningen. Det är också positivt att arbetepågår med att utveckla det förebyggande arbetet motsådana brott. Trots vidtagna åtgärder könsstympasemellertid barn och unga kvinnor i . Det harockså visat sig att religiösa ledare uppmanat ellerhjälpt föräldrar till möjligheten att könsstympasina barn. Ytterligare åtgärder måste därför vidtas,framför allt för att förebygga könsstympning. Det ärsärskilt viktigt att krav ställs påsocialförvaltningen samt hälso- och sjukvården omatt de agerar när de får kännedom om attkönsstympning kan ha ägt rum. Om inte misstänktafall kommer till polis och åklagares kännedom ochresulterar i domstolsprövning kan det tolkas som attkönsstympning är ett brott som samhället inte tyckeratt det är värt att beivra.2. Klotter (punkt 7)av () och ().Klotter är enligt vår uppfattning ett mycket stortsamhällsproblem. Det är därför tillfredsställandeatt ändrad lagstiftning och andra åtgärder motklotter övervägs inom . Vi utgårfrån att regeringen kommer att lägga framsina förslag i frågan och att dessa förslag innebäratt klottret kan bekämpas med kraftfulla medel påett mer effektivt sätt än vad som är möjligt i dag.Mot den bakgrunden avstår vi från att reservera osstill förmån för de motionsönskemål rörande klottersom nu behandlas.3. Rattfylleri (punkt 9)av (), (),(), (), RagnwiMarcelind (kd), () och (c).Vi anser i likhet med majoriteten att lagstiftningenvad gäller vållande till annans död respektivevållande till kroppsskada är ändamålsenligtutformad. Dessvärre brister det i tillämpningen avden. Enligt vår uppfattning är det orimligt att enrattfull person som vid framförande av sitt fordondödar en annan människa endast döms till ettfängelsestraff om ungefär . För att inskärpaallvaret i ett sådant brott måste straffen skärpas.Den bästa lösningen torde härvid vara attdomstolarna utnyttjar de befintliga straffskalornapå ett bättre sätt. Ett alternativ till detta är atthöja minimistraffet för vållande till annans dödrespektive kroppsskada. Eftersom en sådan lösningäven får konsekvenser för andra fall av vållandemåste den emellertid övervägas ytterligare. Vi ärdärför inte beredda att lägga fram ett förslagom skärpta straffskalor. I stället kommer vi attnoga följa utvecklingen av praxis på området och,vid behov, återkomma i frågan.4. Språket i , m.m. (punkt 22)av () och ().I svensk rätt har utformningen av förarbetenatraditionellt sett haft en stark ställning irättstillämpningen. Detta innebär att det som sagtsi förarbetena är av stor betydelse för hurlagstiftningen tillämpas i praktiken. Med densvenska synen på förarbeten är risken emellertidstor att noggrannheten och eftertänksamheten vidutformandet av lagtexten minskar. Detta medför attlagtexten inte alltid blir så klar och tydlig somman skulle kunna önska.Sveriges medlemskap i har kommit att påverkaden svenska rättsordningen och det svenska juridiskatänkandet i grunden. Genom EG-rättens införlivandemed den svenska rättsordningen har den svenskarätten europeiserats. Detta har bl.a. fått tillföljd att utrymmet för det traditionella förarbetetminskat, vilket i sin tur medför att förarbetenasbetydelse för en senare lagtolkning minskar. Enligtvår uppfattning måste större vikt därför läggas vidutformningen av själva lagtexten. I likhet medmajoriteten utgår vi från att så också sker i varjeenskilt lagstiftningsarbete. Med hänsyn till viktenav en klar och tydlig lagstiftning kommer vi dockatt noga följa hur det svenska lagstiftningsarbetetutvecklas och, vid behov, återkomma i frågan.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstidenår 20002000/01:K398 av m.fl. (fp):19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attstoppa handeln med kvinnor.2000/01:Ju731 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om handel med människor försexuella ändamål.2000/01:Ju915 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningatt en bör inrättas med syfte attundersöka myndigheters agerande i samband med attbarn eller kvinnor omkommer till följd av brott.2000/01:A812 av m.fl. (fp):18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersitt kommande ordförandeskap i Europeiska unionenvidtar kraftfulla åtgärder för att söka stoppa denväxande kvinnohandeln i Europa.Motioner från allmänna motionstidenår 20012001/02:K426 av m.fl. (kd):20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utvecklasamarbetet för att bekämpa människosmuggling ikandidatländerna.2001/02:Fi219 av m.fl. (v):1. begär att regeringen lägger framförslag till om ratificering av om gränsöverskridande brottslighet ochtillhörande protokoll.2001/02:Ju223 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att den som ertappas förskadegörelse genom klotter får arbeta med saneringav klotter en tidsperiod upp till den summan han/honsjälv åsamkat.2001/02:Ju225 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder mot trafficking.2001/02:Ju228 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ägaren till ett fordonskall bli betalningsansvarig vid smitning frånbensintankningen.2001/02:Ju229 av ():beslutar om lagändring som gör det möjligtatt förklara icke trafiksäkra bilar förverkade närförarna gjort sig skyldiga till olovlig körning ienlighet med vad i motionen anförs.2001/02:Ju231 av ():begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring i lagen så att livstidsstraffetomvandlas till ett tidsbestämt straff.2001/02:Ju236 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attjämställdhetsarbetet intensifieras som grund för attmotverka traffickingproblemen.2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av lagstiftningen mottrafficking genom en specifik brottsrubricering.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att varje led ibrottskedjan kriminaliseras, så att brottet kandömas i sin helhet.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om juridiskt,ekonomiskt och socialt stöd till offret underöverklagandeprocessen.2001/02:Ju237 av m.fl. (c):30. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gränslösbrottslighet kräver gränsöverskridande lösningar.37. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att se över omupprepande av likartade brott bör bedömas som enförsvårande omständighet i lagstiftningen.2001/02:Ju241 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om strängare straff förrattfylleri med personskada som följd.2001/02:Ju246 av m.fl. (v):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en jämförandestudie bör genomföras för att ta reda på omstrafftillämpningen skiljer sig åt när det gälleretniska svenskar och personer med invandrarbakgrund.2001/02:Ju260 av och (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skyndsamt återkommatill med förslag om att tillåtaljuddämpare på jaktvapen.2001/02:Ju262 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stopp förtrafficking eller människosmuggling.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ändradestraffsatser.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ändrade regler förinformationsutbyte mellan polismyndigheter övergränserna.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av en bredupplysningskampanj.2001/02:Ju264 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om straff samtrehabiliteringsprogram för klottrande ungdomar.2001/02:Ju266 av m.fl. (m):3.