bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetunderströk sin tidigare vid flera tillfällenframförda mening och motsatte sig bestämt enutvidgning av det aktuella undantaget.Kulturutskottet föreslog med hänvisning till desamstämmiga yttrandena från de tre remissinstansernainom socialförsäkrings- och skatteområdena attmotion i frågan skulle avslås av riksdagen.Riksdagen beslutade i enlighet härmed.Utskottets uppfattning är att frågan om särregelnavseende idrottsföreningar bör övervägas i vart fallsenast vid den s.k. kontrollstationen 2004 avseendefrågor om medel i pensionssystemet m.m.Utskottet finner således inte heller nu skäl utvidgning av det aktuella undantaget ochavstyrker med det anförda motionerna Sf251, Sf288,Sf344, Sk348 yrkande 3, Kr336 yrkande 12 och Kr366yrkande 4.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motion 2002/03:N227 yrkande 11 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf230, 2002/03:Sf331 yrkandena 1och 2 samt 2002/03:Sf335 yrkande 1.StällningstagandeDe sociala avgifterna utgör en betydande delav den totala arbetskraftskostnaden. Vi anser attalla socialavgifter skall synliggöras och varaförmånsrelaterade. Sociala avgifter som inte ärförmånsanknutna utgör en extra skatt och skall dåockså redovisas som en sådan.2. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf230 samt avslår motionerna2002/03:Sf331 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sf335yrkande 1 och 2002/03:N227 yrkande 11.StällningstagandeEn parlamentarisk arbetsgrupp med företrädare för desju riksdagspartierna bör tillsättas för att gåigenom problem kring socialförsäkringarna. Avsiktenskall vara att eftersträva en samsyn kring hållbaraprinciper för en stor socialförsäkringsreform somomfattar främst sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring.Följande utgör ett bidrag till diskussionen om hursocialförsäkringarna skulle kunna utformas.Det skall vara obligatoriska försäkringar motinkomstbortfall som innebär en fördelning avriskkostnader. Försäkringarna skall utformas så attdet lönar sig att arbeta. Det måste därför finnassjälvrisker och en allmän inriktning på arbete,rehabilitering och aktivitet. Försäkringarna skallinte bidra till skadligt stora marginal- ochtröskeleffekter för människor som vill inträda ieller återvända till arbetslivet eller öka sinaarbetsinsatser. En försäkringsmässig koppling mellanavgifter och förmåner bidrar till det. En välutformad generell välfärdspolitik bidrar till enflexibilitet i samhället och tillvälståndsutvecklingen.Det bör så långt möjligt finnas ett direkt sambandmellan inbetalda avgifter och förmåner. Ensocialförsäkringsreform skall utgå från principen om"raka rör" där varje förmån motsvaras av en inbetaldavgift och där avgifterna och förmånerna hängerihop. Det är viktigt att taket isocialförsäkringarna sätts så att det storaflertalet inkomsttagares inkomster ligger undertaket. Förmånstaket bör höjas till tio basbelopp.Vidare bör en övergång till "lönebasbelopp"övervägas så att taket kan räknas upp medstandardstegringen i samhället.Kostnaderna för fördelningspolitiska inslag isjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring börfinansieras med anslag över statsbudgeten.Egenavgifter för löntagare bör prövas som en viktigdel av finansieringen. Avgifterna skall varaoberoende av den enskilda människans risk, men detär tänkbart att skillnader i kollektiva risker kanmotivera särskilda avgiftsuttag eller nedsättningar.Kostnader för trafikolyckor tas ut påtrafikförsäkringen och arbetsolycksfall överförstill en obligatorisk icke-statlig försäkring.Utgifterna i arbetslöshets- och sjukförsäkringenvarierar med konjunkturen och arbetsmarknadsläget.Det kan behövas en automatiskt verkande mekanism somomfördelar avgiftsuttaget mellan försäkringarna närarbetsmarknadsläget förändras. Ändringar av avgiftereller förmåner skall bara kunna ske när det ärförsäkringsmässigt motiverat. Socialförsäkringar somfrikopplas från statens budget måste samtidigtförses med mekanismer som gör att deras finansiellastabilitet upprätthålls. Försäkringarna bör fåbuffertfonder.Det tre stora socialförsäkringssystemen - förålderspensioner, för arbetslöshetsförsäkring och försjukförsäkring (sjukpenning, rehabilitering ochmotsvarigheten till förtidspension) - bör varaoffentliga och obligatoriska, ges en friståendeställning med egna styrelser och redovisas vid sidanav statsbudgeten.3. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf335 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf230, 2002/03:Sf331 yrkandena 1och 2 samt 2002/03:N227 yrkande 11.StällningstagandeFöljande principer bör gälla försocialförsäkringssystemets utformning.Huvudtanken är att ett statligt generellt systembäst försäkrar människor mot vissa mer eller mindrepåverkbara inkomstbortfall men att dessa system ävenbör ge utrymme för egna lösningar och personligtansvarstagande. Detta gäller i första hand vidsjukdom, arbetslöshet, barnafödande och pension. Medundantag för pensionssystemet är dagenssocialförsäkringssystem dock varken särskiltrobusta, överskådliga eller träffsäkra och behöverdärför reformeras.I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna,utöver pensionssystemet, renodlas och samordnas. Ettbättre samband mellan avgifter och förmåner måsteupprättas genom någon form av löne- ochavgiftsväxling då det är fråga om att försäkra ettinkomstbortfall. I ett längre perspektiv är detönskvärt att hela skatte-, avgifts- ochtransfereringssystemet effektiviseras. Därtill böräven incitamenten för enskilda individer förbättrasvid givna förmåner. Därigenom skulle den svenskaekonomiska tillväxtkraften stärkas. Reformerna kangenomföras utan att den offentliga sektornsomfördelande funktion behöver ändras.4. Allmänna principer för socialförsäkringarna(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf331 yrkandena 1 och 2 samtavslår motionerna 2002/03:Sf230, 2002/03:Sf335yrkande 1 och 2002/03:N227 yrkande 11.StällningstagandeEn parlamentarisk utredning om de ekonomiskatrygghetssystemen bör tillsättas.Socialförsäkringarna är inte anpassade efter dagensanställnings- och sysselsättningsformer. Många stårutanför dagens socialförsäkringssystem. De som intekommit in på arbetsmarknaden har vare sig rätt tillsjukpenning, a-kassa eller tjänstepension. För attett framtida ekonomiskt trygghetssystem skall varalångsiktigt hållbart är det viktigt att det stöds aven bred politisk majoritet, i likhet med denöverenskommelse som ingicks i samband medreformeringen av pensionssystemet.Följande principer bör gälla.Trygghetssystemet skall vara långsiktigt hållbartoch klara svängningar i konjunkturen liksomförändringar i demografin. Detta är särskilt viktigtmed hänsyn till den budgetlagstiftning som reglerarnivån på de statliga utgifterna genom utgiftstaket.Trygghetssystemet skall syfta till att hjälpamänniskor som på grund av sjukdom eller arbetslöshetförlorar sin arbetsinkomst tillbaka tillarbetslivet. Krav skall ställas på att de som fårersättning aktivt söker arbete och egen försörjningeller deltar i rehabilitering. Dessa krav skallmotsvaras av ett statligt ansvar att bidra med stödför att hjälpa individen tillbaka. Det måste skapasekonomiska incitament för båda parter så att dennödvändiga aktiviteten sätts in i ett tidigt skede.Genom att renodla trygghetssystemets olikaersättningsnivåer och skapa ett enhetligt systemblir det också mer förutsägbart för såväl denenskilde som för staten. Riskerna måste spridas såatt människor kan delta på lika villkor.Alla människor skall garanteras en ekonomiskgrundtrygghet. har alla ett ansvar för attaktivt försöka påverka sin situation och skapa sigen egen försörjning.5. Studiesocial utredning (punkt 2)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf266 och 2002/03:Ub487yrkande 8 samt avslår motionerna 2002/03:Sf213,2002/03:Sf246, 2002/03:Sf337, 2002/03:Sf338,2002/03:Sf362, 2002/03:Sf373, 2002/03:Ub489 yrkande 3, 2002/03:Ub491yrkande 1 och 2002/03:A242 yrkande 24.StällningstagandePostdoktoral forskning, s.k. post-doc, finansierasofta med stipendier och dessa är intesjukpenninggrundande. Detta får effekter förföräldrapenningförmånerna på grund avföräldraförsäkringens 240-dagarsvillkor. Post-docsom är anställda inom /EES-området kan lägga tillarbetsdagar utomlands för att uppfyllakvalifikationsvillkoret. Det gäller dock inte vidanställning utanför EU/EES-området.Vi anser att en översyn bör göras av destudiesociala förhållandena för post-doc. En sådanöversyn skall särskilt gälla rätten att behålla ensjukpenninggrundande inkomst samtkvalifikationskraven i föräldraförsäkringen.6. Studiesocial utredning (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Ub491 yrkande 1 och2002/03:A242 yrkande 24 samt avslår motionerna2002/03:Sf213, 2002/03:Sf246, 2002/03:Sf266,2002/03:Sf337, 2002/03:Sf338, 2002/03:Sf362, 2002/03:Sf373, 2002/03:Ub487 yrkande 8 och2002/03:Ub489 yrkande 3.StällningstagandeDet är nödvändigt att studenternas sociala situationsnarast förbättras. Det gäller t.ex. möjligheternaatt kombinera föräldraskap och studier samt att haen ekonomisk trygghet under sommaruppehållen. Detnuvarande systemet ger också problem vidsjukdom eller skada i samband med studier. Även denövre åldersgränsen för bostadsbidrag liksominkomstprövningen bör förändras.Den studiesociala utredningen har enligt nuvarandedirektiv rätt att lägga förslag till förändringarendast i mycket begränsad omfattning. Eftersom detär angeläget att det nödvändiga reformarbetet intefördröjs bör utredningen genom tilläggsdirektiv gesfullt mandat att inkomma med förslag tillförbättringar.7. Studiesocial utredning (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2002/03:Ub489 yrkande 3 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf213, 2002/03:Sf246,2002/03:Sf266, 2002/03:Sf337, 2002/03:Sf338,2002/03:Sf362, 2002/03:Sf373, 2002/03:Ub487 yrkande 8, 2002/03:Ub491 yrkande 1 och2002/03:A242 yrkande 24.StällningstagandeDirektiven till den nu tillsatta studiesocialautredningen är begränsade till en analys av denekonomiska och sociala situationen för studerande.Eftersom regeringen anser att grundstrukturerna förde olika socialförsäkringssystemen skall ligga fastfinns det inget som talar för att studenternaverkligen kommer att få ta del av trygghetssystemen.Regeringen bör därför tillsätta en ny studiesocialutredning som är parlamentariskt sammansatt och därstudenterna ges ordentlig representation.8. Uppbyggnad av verksamhet i aktiebolagsform(punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf270 och avslår motion2002/03:N396 yrkande 2.StällningstagandeEn företagare med aktiebolag har inte samma skyddsom egenföretagare när det gäller sjukpenning underverksamhetens uppbyggnadsskede. Vi anser att den somstartar ett aktiebolag bör kunna få en högre SGIunder ett uppbyggnadsskede i likhet med vad somgäller för den som driver enskild näringsverksamhet.En sådan lösning skulle täppa till en lucka i detsociala skyddsnätet som har drabbat flera företagaresamt underlätta nyföretagande och skapa neutralitetmellan olika företagsformer i detta avseende.9. Bruttoinkomst som beräkningsgrund föregenföretagare (punkt 5)av (), (), AnitaSidén (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf271 yrkande 1,2002/03:N227 yrkande 13 i denna del, 2002/03:N263yrkande 12 i denna del och 2002/03:N306 yrkande 4 idenna del.StällningstagandeDet finns stora brister i det socialatrygghetssystemet för egenföretagare. Näregenföretagaren är sjuk eller föräldraledig kanföretaget tillfälligt behöva vara stängt medbortfall av inkomster. riskeras ett merlångsiktigt inkomstbortfall genom att kunderna sökersig till andra företag. Detta är särskilt känsligtför de företag som verkar inom tjänstesektorn därlager inte kan byggas upp som buffert och där detkan vara svårt att få tag på vikarierande personal.Ett sätt att lösa detta redovisas t.ex. i motionSf271 yrkande 1. Förslaget innebär att beräkning avSGI ger egenföretagare en inkomsttrygghet som ärlikvärdig den som gäller för löntagare. Beräkningenav SGI bör utgå från taxerad inkomst justerad förresultatreglerande poster. Därefter bör denframräknade inkomsten korrigeras för skäliga fastakostnader i form av lokaler, räntor m.m.10. Tillfällig föräldrapenning föregenföretagare (punkt 7)av (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf271 yrkande 2,2002/03:Sf303, 2002/03:Sf331 yrkande 4, 2002/03:N227yrkande 13 i denna del, 2002/03:N263 yrkande 12 idenna del, 2002/03:N306 yrkande 4 i denna del,2002/03:A202 yrkande 1 och 2002/03:A241 yrkande 16.StällningstagandeEn företagare har sämre villkor än anställda när detgäller möjligheterna att ta hand om sjuka barn. Förden som driver sitt företag i en enskild firma elleri ett handelsbolag, egenföretagare, beräknas dentillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomstenfördelas på årets , dvs. även på helgdagareller andra lediga dagar. Ersättningen betalasdäremot bara ut för de dagar föräldern skulle haarbetat. Det innebär att egenföretagaren får lägreersättning än anställda när han eller hon är hemmaoch tar hand om sjuka barn. Reglerna iföräldraförsäkringen behöver därför ändras så attegenföretagare får rätt till ersättning vidtillfällig föräldraledighet på samma villkor somanställda.11. Konstnärers socialförsäkringsskydd(punkt 8)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. bifallerdärmed motion 2002/03:Kr264 yrkande 8 och avslårmotion 2002/03:Kr264 yrkande 9.StällningstagandeVillkoren för de professionella konstnärerna attkunna basera sin försörjning och inbetalning tillsocialförsäkringssystemet på ersättning för utförtarbete måste förbättras och underlättas. Detkarakteristiska för konstnärsyrket är att det tarlång tid att etablera sig som konstnär och attinkomsterna är ojämna över tiden. För konstnärernabehövs därför mer individanpassadesocialförsäkringssystem.12. och socialförsäkringssystemen(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf240 samt avslår motionerna2002/03:Sf366 och 2002/03:T377 yrkande 2.StällningstagandeEn utredning som utförts för Nordiska ministerrådetvisar att det alltjämt finns åtskilliga hinder förrörlighet i . Vi anser att börbegära en redovisning av hur regeringen arbetar föratt tillgodose att enskilda människors rättigheterinte inskränks på grund av flyttning övernationsgränser i . Det gäller t.ex.rättigheter vid arbetslöshet, vid utbildning och vidbeskattning samt sociala rättigheter.13. Mål för ökad hälsa i arbetslivet (punkt 10)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner mål enligt regeringens förslag iproposition 2002/03:1 utgiftsområde 10 punkt 2 ochtillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 13. bifaller därmedmotion 2002/03:Sf291 yrkande 1 och bifaller delvismotionerna 2002/03:Sf290 yrkande 1 och 2002/03:Sf335yrkandena 5 och 6 samt avslår motionerna2002/03:Sf313 och 2002/03:Sf331 yrkande 5.StällningstagandeRegeringen har föreslagit ett mål för ökad hälsa iarbetslivet som innebär att sjukskrivningarna skallhalveras . Enligt vår uppfattningräcker inte de förslagna åtgärderna för att nåmålet. För att minska sjukfrånvaron krävs i ställetkrafttag i form åtgärder bl.a. för förbättrad vårdoch rehabilitering samt en minskad benägenhet tillsjukskrivning. Vidare måste försäkringskassorna fåtillräckliga resurser för att köpa vård samt för attkunna sätta in rehabilitering tidigare än som ärfallet.14. Mål för ökad hälsa i arbetslivet (punkt 10)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner mål enligt regeringens förslag iproposition 2002/03:1 utgiftsområde 10 punkt 2 ochtillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 14. bifaller därmedmotion 2002/03:Sf290 yrkande 1 och bifaller delvismotionerna 2002/03:Sf291 yrkande 1 och 2002/03:Sf335yrkandena 5 och 6 samt avslår motionerna2002/03:Sf313 och 2002/03:Sf331 yrkande 5.StällningstagandeEtt handlingsprogram mot ohälsan som skall gevaraktiga resultat måste inriktas både påförebyggande insatser och på att ge snabbare vårdför dem som ändå blir sjuka. De förebyggandeinsatserna måste sättas in på en rad olikapolitikområden. Det handlar bl.a. om ekonomiskaförbättringar för barnfamiljer, en arbetstidsreform,en mer aktiv roll för företagshälsovården och ettstörre utrymme för nya organisationsformer. För attsjukskrivna skall bli friska snabbare ochsjukförsäkringskostnaderna minska behöver man ta itumed bristerna i vården och inom försäkringskassorna.Vidare måste man få försäkringskassorna och vårdenatt fungera tillsammans och med arbetsgivare ochanställda.15. Mål för ökad hälsa i arbetslivet (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner mål enligt regeringens förslag iproposition 2002/03:1 utgiftsområde 10 punkt 2 ochtillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 15. bifaller därmedmotion 2002/03:Sf335 yrkandena 5 och 6 och bifallerdelvis motionerna 2002/03:Sf290 yrkande 1 och2002/03:Sf291 yrkande 1 samt avslår motionerna2002/03:Sf313 och 2002/03:Sf331 yrkande 5.StällningstagandeRegeringen verkar anse att arbetsplatsensbeskaffenhet och arbetsmiljön är de enda faktorersom påverkar om människor mår dåligt och sjukskriversig. Med ett så snävt fokus kommer man inte åtproblemen eftersom det finns ett flertal orsakertill den ökade sjukfrånvaron. Utformningen avfamilje-, social-, folkhälso-, skatte- ochjämställdhetspolitiken har stor betydelse förmöjligheterna att komma till rätta med ohälsan. Detförebyggande arbetet måste vara långsiktigt ochinriktas inte bara på rent fysiska effekter, utanockså på psykologiska, sociala och ekonomiskaeffekter. I det perspektivet blir det alltför snävtatt bara fokusera på arbetsplatsen och de problemsom kan uppstå där. Att skapa strukturer förförebyggande insatser är den viktigaste enskildaåtgärden för att komma till rätta med de ökandeohälsotalen.16. Mål för ökad hälsa i arbetslivet (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner mål enligt regeringens förslag iproposition 2002/03:1 utgiftsområde 10 punkt 2 ochtillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 16. bifaller därmedmotion 2002/03:Sf331 yrkande 5 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf290 yrkande 1, 2002/03:Sf291yrkande 1, 2002/03:Sf313 och 2002/03:Sf335 yrkandena5 och 6.StällningstagandeDen dramatiska ökningen av antaletlångtidssjukskrivna måste brytas. Målsättningen atthalvera sjukfrånvaron är intetillräcklig utan måste kompletteras med delmål sominnebär att sjukskrivningarna skall minska med 20 %till och till budgetåret2006. En minskning innebär attsjukskrivningarna skulle motsvara de nivåer somgällde , medan en minskning på 40 %innebär att sjukskrivningarna motsvarar 1998 årsnivå.17. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 13)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf290 yrkandena 2 och 3samt 2002/03:So362 yrkande 11 samt avslår motionerna2002/03:Sf203 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Sf208yrkande 1, 2002/03:Sf211, 2002/03:Sf215,2002/03:Sf262, 2002/03:Sf275, 2002/03:Sf291 yrkande4, 2002/03:Sf331 yrkande 8, 2002/03:Sf335 yrkande 4,2002/03:So296 yrkande 6, 2002/03:A313 yrkande 2 och2002/03:A367 yrkande 3.StällningstagandeDagens system med sjukskrivningar som ofta förlängsutan att rehabilitering sätts in är enligt våruppfattning otillfredsställande. Krav bör därförställas på att en annan läkare än den som förstsjukskrev skall - i normalfallet inom fyra veckormen senast efter åtta veckors sjukskrivning - prövabåde rehabiliteringsbehovet och den fortsattasjukskrivningen. Vidare bör enrehabiliteringsgaranti införas som innebär att enrehabiliteringsplan, som upprättats tillsammans medden försäkrade, sätts i verket senast inom en månad.Den enskilde skall ha rätt till de insatser som mankommit överens om men också vara skyldig att delta iföreskriven rehabilitering. Om den försäkradeuteblir utan giltig orsak skall sjukpenningen kunnaminskas.Ett annat problem är att rehabiliteringsinsatsernaär ojämnt fördelade mellan olika grupper isamhället. Kvinnor, äldre och invandrare erbjudsutbildningsinsatser mer sällan än yngre ochmedelålders svenskfödda män. Långtidssjukaarbetslösa får på grund av avsaknad av aktuellarbetsplatsförankring ofta inte del av någrarehabiliteringsresurser. Inte hellerförtidspensionerade personer får som regel någonrehabilitering, eftersom det inte i första hand ären ambition att de skall tillbaka i arbete. Vi anseratt även nu nämnda grupper bör ha samma rätt tillrehabiliteringsinsatser.18. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf335 yrkande 4 och avslårmotionerna 2002/03:Sf203 yrkandena 2 och 3,2002/03:Sf208 yrkande 1, 2002/03:Sf211,2002/03:Sf215, 2002/03:Sf262, 2002/03:Sf275,2002/03:Sf290 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Sf291 yrkande 4,2002/03:Sf331 yrkande 8, 2002/03:So296 yrkande 6,2002/03:So362 yrkande 11, 2002/03:A313 yrkande 2 och2002/03:A367 yrkande 3.StällningstagandeEnligt budgetpropositionen överväger regeringen ettförslag om sanktionsåtgärder mot arbetsgivare sominte skickar in rehabiliteringsunderlag.