bet · GP01UU15 · 2002-01-01 00:00:00 — Ett forskningssamarbete med Västeuropeiskaförsvarsmaterielgruppen (WEAG) och fördraget omobservationsflygningar m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. tillträde tillsamförståndsavtalet om europeiska avtal förforskningsorganisation, program ochaktiviteter ()godkänner anslutningsdokumentet av den 7mars 2002 med anledning av det av den 15 maj2001 undertecknade samförståndsavtalet om europeiskaavtal för forskningsorganisation, program ochaktiviteter (), med reservation för attbestämmelserna avseende beskattning i artiklarna 21och 22 i avtal om rättslig ställning förVästeuropeiska unionen, nationella ombud ochinternationella tjänstemän, undertecknat i den11 , inte skall tillämpas på svenskamedborgare eller på personer som är bosatta iSverige.2. tillträde till fördraget omobservationsflygningarRiksdagen godkänner fördraget omobservationsflygningar, med reservation för attbestämmelserna avseende beskattning i artikel 34 iWienkonventionen om diplomatiska förbindelser av den18 inte skall tillämpas på svenskamedborgare eller på personer som är bosatta iSverige.3. Ändringar i lagen om immunitet ochprivilegier i vissa fallRiksdagen antar regeringens förslag om ändringar ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall.4. CanberrakommissionenRiksdagen förklarar motion 1998/99:U403 besvaradmed vad utskottet anfört.5. Biologiska vapenRiksdagen förklarar motion 1998/99:MJ749 yrkande16 besvarad med vad utskottet anfört.6. KlusterbomberRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U404 besvaradmed vad utskottet anfört.7. Antipersonella minorRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U408 yrkande3 besvarad med vad utskottet anfört.8. ProvstoppsavtaletRiksdagen förklarar motion 2000/01:U404 yrkande 26besvarad med vad utskottet anfört.9. Icke-spridningsavtaletRiksdagen förklarar motion 2000/01:U414 yrkande 13besvarad med vad utskottet anfört.10. Teknisk kompetens för övervakning avolika nedrustningsavtalRiksdagen förklarar motion 2000/01:U414 yrkande 14besvarad med vad utskottet anfört.11. Kärnvapenfri zon i EuropaRiksdagen avslår motion 2000/01:U407.12. MassförstörelsevapenRiksdagen förklarar motion 2001/02:U300 yrkande15 besvarad med vad utskottet anfört.Stockholm den 21maj 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), (), (), (),(), (), (), (), (),(), (),() och ().2001/02UU15SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensproposition /02:157 Ett forskningssamarbete medVästeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG) ochfördraget om observationsflygningar. I propositionenföreslås att godkänner anslutningtill ett forskningssamarbete inom ramen förVästeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG) ochatt tillträder fördraget omobservationsflygningar. Vidare läggs förslag framtill lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fall. Syftet med förslagenär att göra det möjligt för att delta i detforskningssamarbete som regleras isamförståndsavtalet om europeiska avtal förforskningsorganisation, program och aktiviteter() och i samarbetet om observationsflygningar.Det förstnämnda avtalet avser samarbetsområdet förförsvarsforskning och försvarsteknologi medan detandra avtalet avser det samarbete som bedrivs inomramen för den konventionella rustningskontrollen.Båda dessa samarbeten förutsätter att vissa reglerom immunitet och privilegier införlivas med svenskrätt.Dessutom behandlas i betänkandet ett antalmotionsyrkanden om nedrustning och icke-spridning avmassförstörelsevapen från allmänna motionstiderna1998/99, 1999/2000, 2000/01 och 2001/02.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Samtligamotioner avstyrks eller besvaras av utskottet. Tillbetänkandet har fogats ett särskilt yttrande avVänsterpartiet.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas regeringens proposition2001/02:157 Ett forskningssamarbete medVästeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG) ochfördraget om observationsflygningar, vari föreslåsatt godkänner anslutning till ettforskningssamarbete inom ramen för Västeuropeiskaförsvarsmaterielgruppen (WEAG) och att Sverigetillträder fördraget om observationsflygningar.Vidare läggs förslag fram till lag om ändring ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall.Till grund för förslagen i propositionen liggertvå promemorior utarbetade inomFörsvarsdepartementet samt remissbehandlingen avdessa promemorior.Dessutom behandlas i betänkandet ett antalmotionsyrkanden om nedrustning och icke-spridning avmassförstörelsevapen från allmänna motionstiderna1998/99, 1999/2000, 2000/01 och 2001/02.Propositionens huvudsakliga innehållInledningI proposition 2001/02:157 Ett forskningssamarbetemed Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG)och fördraget om observationsflygningar föreslås attriksdagen godkänner anslutning till ettforskningssamarbete inom ramen för Västeuropeiskaförsvarsmaterielgruppen (WEAG) och att Sverigetillträder fördraget om observationsflygningar.Vidare läggs förslag om ändring i lagen (1976:661)om immunitet och privilegier i vissa fall. Syftetmed förslagen är att göra det möjligt för Sverigeatt delta i det forskningssamarbete som regleras isamförståndsavtalet om europeiska avtal förforskningsorganisation, program och aktiviteter() och i samarbetet om observationsflygningar.Det förstnämnda avtalet avser samarbetsområdet förförsvarsforskning och försvarsteknologi medan detandra avtalet avser det samarbete som bedrivs inomramen för den konventionella rustningskontrollen.Båda dessa samarbeten förutsätter att vissa reglerom immunitet och privilegier införlivas med svenskrätt.De föreslagna lagändringarna är enligtpropositionen av enkel beskaffenhet, varförregeringen inte ansett det erforderligt att inhämtayttrande från europeiska avtal förforskningsorganisation, program och aktiviteterWEAG är ett forum för samarbete påförsvarsmaterielområdet mellan de tiomedlemsländerna i Västeuropeiska unionen (VEU) samtDanmark, och . Medlemskretsen i WEAGutökades vid ministermötet i i november2000 till att omfatta även , , ,, och . Samarbetet inom WEAGbedrivs på tre huvudområden i s.k. paneler. Dessaområden gäller utveckling och upphandling avmateriel (panel I), forskning och teknologi (panelII) samt harmonisering av upphandlingsrutiner,utformning av kravspecifikationer,kvalifikationskrav på leverantörer ochframtidsfrågor (panel III). Samarbetet inom WEAG ärinte traktatfäst och bygger på samförstånd mellanmedlemmarna. Deltagandet i samarbetet sker således iden omfattning som respektive land självt bestämmer.Genom en överenskommelse i november 1996inrättades WEAO som ett underorgan till VEU.Samtidigt överfördes den forskningscell som tidigarevar organiserad inom WEAG panel II (forsknings- ochteknologisamarbete) till WEAO och fick befogenheteratt sluta för WEAG-länderna (bindande) kontrakt förupphandling av tjänster på forsknings- ochteknologiområdet.Genom avtalet fickSverige (i likhet med ) tillträde tillforskningsprogrammen EUCLID och på sammavillkor som de dåvarande medlemsländerna i WEAG.Arrangemanget innebar att WEAO och forskningscellenkunde utnyttjas för kontraktering genom att Sverigei ett särskilt anslutningsdokument åtog sig atttillämpa med avseende på Socrate.Avtalet är ett ramavtal från år 2001.Avtalet förutsätter att särskilda underavtal(europeiska forskningsgruppsarrangemang) kommer tillstånd vilka närmare reglerar villkoren församarbetet. Till skillnad från de former somtidigare kommit att tillämpas inom WEAG beträffandeforsknings- och teknologisamarbetet, ger avtaletEUROPA möjlighet att begränsa deltagarkretsen vidgenomförandet av samarbetet. Det finns alltså inteen omedelbar rätt för alla signatärstater att deltai ett samarbete som vissa av länderna valt attbedriva i en begränsad krets. Ett annat angelägetsyfte med avtalet är att det skall vara förenligtmed ramavtalet i sexnationskretsen och att avtaletskall kunna användas för genomförandet av detramavtalet. Avtalet ger också möjlighet attanlita WEAO, eller en annan internationellorganisation för kontraktering, förutsatt attdeltagarländerna i det aktuella samarbetsprojektethar en folkrättsligt bindande koppling till denorganisationen.Regeringen beslutade att avtaletEUROPA skulle undertecknas och den 10 januari 2002att ERG 1 skulle undertecknas. Undertecknandenaskedde och den 15 januari 2002.Regeringen beslutade vidare attanslutningsdokumentet skulle undertecknas, medförbehåll för ratifikation. Undertecknandet skeddeden 7 mars 2002.Vid kontraktering genom WEAO och dessforskningscell fordras att Sve-rige, med avseende på avtalet och dessunderavtal förbinder sig att tillämpa det i Parisden undertecknade avtalet om rättsligställning för Västeuropeiska unionen, nationellaombud och internationella tjänstemän ().Detta har skett genom en till Västeuropeiskaunionens ministerråd avlämnad svensk förklaring iform av ett särskilt anslutningsdokument.Anslutningsdokumentet och en bekräftelse påmottagandet av detta dokument finns i bilaga 1.Parisavtalet, utdrag ur avtalet jämte utdragur ERG 1 samt utdrag ur stadga för WEAO finns ibilagorna 37.Fördraget om observationsflygningarFördraget om observationsflygningar även kallatOpen Skies-fördraget undertecknades av Nato- och def.d. Warszawapaktsländerna iHelsingfors och trädde i kraft den 1 januari 2002.Fördraget, som är juridiskt bindande, är ettförtroende- och säkerhetsskapande instrument förrustningskontroll som ger parterna rätt att ge-nomföra observationsflygningar över varandrasterritorier.Sverige har observatörsstatus ifördraget och har tagit del i denomfattande övningsflygningsverksamhet somfortlöpande genomförs inom ramen för fördraget.Regeringen beslutade attansöka om tillträde till fördraget, och den 4januari respektive lämnaderegeringen in ansökan om tillträde till avtalet tilldepositarierna i respektive Ottawa.Fördraget trädde i kraft först den 1 januari 2002efter det att och som sistasignatärstater lämnat sina ratificeringsinstrumentden2 november 2001.Fördragets tillämpningsområde har hittillsomfattat 27 medlemmar i och f.d.Warszawapakten. Fördraget öppnades den 1 januari2002 för ansökan om anslutning från länder somtillhör Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa (), och kommer enmöjlighet att ansöka att öppnas även för länder sominte tillhör . I båda fallen krävs ettgodkännande av ansökan av förOpen Skies i , den kommitté i vilken frågor omfördragets tillämpning behandlas, för att anslutningskall kunna ske.Den grundläggande tanken bakom fördraget är attöppenhet och samarbete om militära angelägenheterskapar gemensam säkerhet. Förtroende skapas ochvidmakthålls mellan de deltagande staterna genom attdessa erbjuder varandra insyn med kort förvarningoch på alla delar av sina territorier. Uppgifter somlämnats om de militära styrkorna och derasaktiviteter kan verifieras genom överflygningarna.Öppenheten bidrar till att göra det militära lägetmer förutsägbart och minskar risken förmissbedömningar av andra staters agerande. Detkonstruktiva samarbete mellan militärer från olikastater som fördraget medför har också ett värde isig.I fördraget eftersträvas en balans mellanförtroendeskapande öppenhet och skyddet av sådaninformation som är av betydelse för den nationellasäkerheten. Detta var en central fråga i deförhandlingar som föregick fördraget. Öppenhetengaranteras i fördraget genom rätten att flyga överalla delar av de deltagande ländernas territorium.Inga områden är undantagna. Varje land måste ta emotett antal överflygningar som fastställs utifrånlandets storlek. Skyddet från en alltför detaljeradinsyn garanteras, å andra sidan, bl.a. av debegränsningar på upplösningen av insamlade data somavtalet föreskriver. Observationerna kaninledningsvis göras med hjälp av filmkameror,videokameror eller sidseende radar med syntetiskslutare (). efter det att fördraget trätti kraft kan sensorerna utökas med utrustning somanvänder infraröd avsökningsgrad (IR-sensor).Utrustning för signalspaning är förbjuden.Sensorerna måste vara plomberade under flygning tilloch från det observerade landet, och deras kapacitetskall kontrolleras innan observationsflygningenbörjar. Såväl överflygning som bearbetning av tagnafilmer sker enligt antagna regler och gemensamtmellan representanter från observerande ochobserverad nation.De säkerhets- och förtroendeskapande åtgärdernasom etablerats i OSSE-området hänger nära samman.Fördraget om observationsflygningar är ettvärdefullt komplement till de båda andra centralaverifikationsregimerna som etablerades , Wiendokumentet (WD) och avtalet omkonventionella stridskrafter i ().Wiendokumentets verifikationsverksamhet tar sikte påmilitära förband och deras verksamhet, medan reglerar mängden krigsmateriel i femkategorier. Fördraget om observationsflygningarkompletterar WD och genom att tillåtaobservationer som är mindre inträngande men somtäcker avsevärt större geografiska områden.Under den tid som förflutit mellan undertecknandet1992 och ikraftträdandet har bedrivits en omfattandeövningsverksamhet i fördragets anda. Mer än 2 000övningsflygningar har genomförts.Även har deltagit i denna verksamhet sedanregeringen gav Försvarsmakten i uppdrag attförbereda en svensk anslutning till fördraget omobservationsflygningar. har därefterdeltagit i övningsverksamheten inom ramen förfördraget . , ochBenelux-länderna har genomfört flygningar i ,och har gjort observationsflygningar iRyssland och . Därutöver har vid sextillfällen deltagit som observatör vid andra ländersflygningar. har kontinuerligt haft ett närasamarbete med angående övningsflygningar ochandra förberedelser för tillträde till fördraget omobservationsflygningar.I preambeln till fördraget omobservationsflygningar erinras om de åtaganden somparterna har gjort inom för att främja öppenheti sina militära aktiviteter och stärka säkerhetengenom förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder.Det framhålls att parterna, genom detta fördrag,önskar bidra till att ytterligare stärka freden,säkerheten och stabiliteten i OSSE-området. Detvisar även på möjligheten att användaobservationsflygningar för att förbättra öppenheten,möjliggöra övervakning av att existerande ochframtida avtal om rustningskontroll efterlevs, samtatt stärka kapaciteten för konfliktförebyggande ochkrishantering inom ramen för OSSE.Fördragstexten i svensk översättning återfinns sombilaga 8 till detta betänkande.Ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fallI propositionen föreslås att lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall även skallomfatta sådan immunitet och sådana privilegier somföljer av dels avtalet om rättsligställning för Västeuropeiska unionen, nationellaombud och internationella tjänstemän med avseende påden verksamhet som följer av samförståndsavtalet omeuropeiska avtal för forskningsorganisation, programoch aktiviteter av samtanslutningsdokumentet av , delsfördraget om observationsflygningar av den 23 mars1992.Bestämmelserna avseende beskattning i artiklarna21 och 22 i avtalet om rättsligställning för Västeuropeiska unionen, nationellaombud och internationella tjänstemän och i artikel34 i om diplomatiska förbindelserav skall dock inte tillämpas påsvenska medborgare eller på personer som är bosattai Sverige.Regeringen noterar att för att internationellaavtalsbestämmelser skall bli gällande inför svenskamyndigheter måste de införlivas med svensk rätt.Frågor om immunitet och privilegier förinternationella organ och personer med anknytningtill sådana organ regleras i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. Immunitetinnebär att en talan inför domstol eller en ansökanom verkställighet skall avvisas. Privilegier innebärvissa undantag från nationell lagstiftning.För att bestämmelser skall bligällande inför svenska myndigheter även beträffandedet nya avtalet krävs således ändrad lydelseav 2 c § i denna lag.Eftersom fördraget om observationsflygningartillerkänner den personal som genomförobservationsflygningar immunitet och privilegier isärskilt angiven utsträckning bör detta regleras ien ny 2 d § i samma lag.Anledningen till att de nya bestämmelserna inteförs in i bilagan till lagen är att samarbetena inteinnebär att i folkrättslig mening fullt utansluter sig till en internationell organisation,vilket är en förutsättning för att bestämmelsernaskall kunna föras in i bilagan.Anslutningsdokumentet för EUROPA-samarbetetinnehåller förbehåll för ratifikation.Ratifikationsinstrumentet skall deponeras hos . Anslutningsdokumentet innehållerinte några bestämmelser om ikraftträdande, varfördet träder i kraft för fördeponering av ratifikationsinstrumentet. Fördragetom observationsflygningar träder i kraft 60 dagarefter det att har deponerat sinaanslutningsdokument hos en av de två depositarierna.Med hänsyn till att det inte med säkerhet kan angesnär anslutningsdokumenten blir bindande för ,bör de föreslagna ändringarna i lagen träda i kraftden dag regeringen bestämmer.Utskottets övervägandenAvtalen och lagenEUROPA-avtaletAvtalet är ett ramavtal som gör det möjligtför medlemsländer i Västeuropeiskaförsvarsmaterielgruppen (WEAG) att ingå bindandeavtal om forskningsamarbete inom en begränsadländerkrets. Till skillnad från tidigareförekommande avtal inom detta område finns ingenomedelbar rätt för alla signatärstater att delta iett samarbete som vissa av länderna valt att bedrivasinsemellan. Dessa nya samarbetsformer medger ökadflexibilitet och effektivitet, vilket är positivt,enligt utskottets mening, från bl.a. vetenskapligoch ekonomisk synpunkt.Utskottet finner det därför angeläget att Sverigedeltar i detta forskningssamarbete. Det är ocksåangeläget för att vid tillämpningen av dettaavtal kunna utnyttja och dessforskningscell vid kontraktering för upphandling avforsknings- och teknologitjänster. Mellan VEU-länderna gäller ett högkvartersavtal av sedvanligtslag, vilket reglerar frågor om immunitet ochprivilegier för organisationen och dess personkrets.Detta avtal har åtagit sig att tillämpa inomramen för forskningssamarbetet börav dessa skäl även godkänna anslutningsdokumentetmed anledning av avtalet EUROPA.Som underorgan till VEU har WEAO viktiga uppgifterinom ramen för forskningssamarbetet. Dit hör rättenatt teckna för medlemsländerna bindande kontrakt påforsknings- och teknologiområdet samt uppgifter avadministrativ natur för samarbetets bedrivande.Forskningssamarbetet förutses emellertid inte fåtill följd att organisationen får säte i eller iövrigt förlägger någon permanent verksamhet iSverige. Inte heller kommer att ha någonnationell representation i organisationen. Därförblir de svenska förpliktelserna på grund avforskningsavtalet i praktiken begränsade.Sveriges åtagande att tillämpa Parisavtaletmotiveras av att organisationen och dess personkretspå ett oberoende sätt skall kunna fullgöra deuppgifter på forskningsområdet som deltagarländernalagt på organisationen. På samma sätt som förforskningssamarbetet gäller för samarbetetinom ramavtalet att bestämmelserna avseendebeskattning i artiklarna 21 och 22 i Parisavtaletinte skall tillämpas på svenska medborgare eller påpersoner som är bosatta i . skall isamband med deponeringen avratifikationsinstrumentet avge reservation med dennainnebörd.Open Skies-fördragetUtskottet finner det angeläget för attansluta sig till fördraget omobservationsflygningar. Ett starkt engagemang förrustningskontroll, inklusive förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder, är en grundläggande delav svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottetbetonar starkt folkrättens betydelse förinternationella relationer, inklusive rustnings-kontroll, och strävar efter en alleuropeisk ochfördragsfäst säkerhetsordning. Fördraget omobservationsflygningar utgör ett bidrag till attförverkliga dessa grundläggande principer.Fördraget är både ett strategiskt och politisktinstrument i det konfliktförebyggande arbete somregeringen prioriterar. Observationsflygningarna kanbli ett viktigt hjälpmedel i händelse av enkrissituation. Till skillnad från bilder frånspaningssatelliter, som oftast är hemliga, ärdokumentation från överflygningarna öppen mellan dedeltagande parterna och kan därmed åberopaspolitiskt.Överflygningarna inom fördragets ram kan ocksåkomplettera information från satelliter. Endastvissa stormakter har egna satelliter. Andra länderkan numera köpa satellitbilder kommersiellt.Satelliter färdas dock i bestämda banor, medanrutter för överflygningar inom avtalet kan läggasflexibelt och med kort varsel. Dessutom kanflygplanen ofta flyga under moln som hindrarsatelliter att ta bilder. Det är också betydligtbilligare att samla in information genomöverflygningar än via satellit.En viktig princip i fördraget är att deninformation som samlas in underobservationsflygningarna är tillgänglig, motersättning, för alla undertecknande stater som såönskar. Därmed kan även länder som inte har råd attgöra egna överflygningar få tillgång tillinformation som kan vara viktig för deras säkerhet.Fördraget om observationsflygningar innebär enytterligare förstärkning av den europeiskasäkerhetsstrukturen. Fördraget är en viktig del avden fördragsfästa alleuropeiska säkerhetsordning somSverige verkar för. Ett tillträde skulle enligtutskottets mening vara ett väsentligt bidrag tillden aktiva svenska rustningskontrollpolitiken och geoss den bästa möjligheten att aktivt påverkafördragets genomförande och framtida utveckling.Fördraget bidrar till att skapa förtroende ochsäkerhet genom ökad öppenhet och förutsägbarhet pådet militära området. Det kompletterar härvidlagandra säkerhets- och förtroendeskapande åtgärderinom OSSE-området. Det är således angeläget attSverige lämnar sitt bidrag till detta arbete, som ärav grundläggande betydelse för den gemensammasäkerheten inom OSSE-området.Den immunitet och de privilegier som fördragettillerkänner den personal som genomförobservationsflygningar och dess transportmedelmotiveras av att uppdragen skall kunna utföras påett effektivt sätt. Artikel 34 i ,till vilken fördraget bl.a. hänvisar, innehållerbestämmelser om skatter och pålagor. På samma sättsom för de internationella forskningsavtalen Socrateoch skall förobservationsflygningsverksamheten gälla attbestämmelserna avseende beskattning inte tillämpaspå svenska medborgare eller på personer som ärbosatta i . skall i samband meddeponeringen av ratifikationsinstrumentet avge enreservation med denna innebörd.Utskottet tillstyrker med vad som ovan anförtsproposition 2001/02:157 yrkandena 13.Vissa nedrustningsfrågorI den enskilda motionen 1998/99:U403 (s) krävs attregeringen såväl i FN som i andra internationellasammanhang bör driva kraven i Canberrakommissionensprogram. Enligt motionärerna har kommissionenpresenterat ett heltäckande, realistiskt program förhur alla kärnvapen skall kunna avskaffas.Utskottet konstaterar att resultatet avCanberrakommissionens program omkärnvapennedrustning var en av de mestbetydelsefulla inspirationskällorna för initiativet1998 att bilda Koalitionen för en ny agenda (NewAgenda Coalition NAC). Denna sammanslutning avstater, där varit en av de drivande, hartagit sig an ett flertal av de förslag somCanberrakommissionen hade på sin agenda. NAC komäven att spela en avgörande roll vid icke-spridningsavtalets konferens . Ettslutdokument antogs då, vilket bl.a. inkluderadekonkreta steg som de fem kärnvapenstaterna haråtagit sig att genomföra för att nedrusta sinakärnvapenarsenaler. och NAC arbetar nu förgenomförandet av dessa konkreta steg inom denöversynscykel som just inletts års NPT-konferens.Av de åtgärder som kärnvapenstaterna åtagit sigatt genomföra finns flera av Canberrakommissionensförslag representerade, t.ex. moratorium avseendekärnvapenprov, ytterligare minskning av deamerikanska och ryska kärnvapnen samt konkretaåtgärder för att minska den operativa statusen förkärnvapnen.