bet · GP01NU13 · 2002-04-16 00:00:00 — SammanfattningUtskottet har inget att erinra mot 2001 årsredogörelse för företag med statligt ägande, vilkenhar överlämnats till med regeringensskrivelse /01:120. Skrivelsen bör därmed läggastill handlingarna.Utskottet avstyrker ett antal motioner rörande bl.a. försäljning av statliga företag och förändring avkönsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna.Utskottet redovisar sin syn på statligt ägande avföretag. När det gäller försäljning säger utskottetatt det i vissa fall kan vara motiverat medförsäljning av del av eller hela det statligaägandet i ett bolag. Den ordning som för närvarandegäller och som innebär att regeringen - i det fallden inte redan har beslutsmöjlighet - lägger framförslag till om försäljning, anserutskottet vara ändamålsenlig. I en reservation (m,kd, c, fp) begärs en plan för försäljning avstatliga företag och en redovisning av syftet meddet statliga ägandet för respektive företag. I enannan reservation (mp) föreslås ett tillkännagivandeom att s.k. kvalitetsmål skall anges för varjestatligt företag.När det gäller frågan om könsfördelningen i destatliga bolagsstyrelserna utgår utskottet från attregeringen ökar sina ansträngningar för att uppfylladen målsättning om jämställd representation, lön ochinflytande som vid ett flertal tillfällenuttalat, och som en bred opinion klart ställt sigbakom. Detta måste leda till en ökande andel kvinnori både styrelserna och ledningarna för de statligaföretagen, liksom bland styrelseordförandena, anserutskottet. I en reservation (m, kd, c, fp) föreslåsett tillkännagivande om vikten av en allmän vidgningav kompetensen i styrelserna för de statligaföretagen.Slutligen föreslår utskottet ett tillkännagivandeav i ett avseende, nämligen avseendeförvaltningen av statens aktier i företag. Medanledning av en motion anför utskottet attregeringen - för att ytterligare utveckla denallmänna bolagskompetensen - bör ta ett samlat greppnär det gäller förvaltningen av statens aktier iföretag. I en reservation (s, v) avvisas förslagetom tillkännagivande, med hänvisning till attförvaltningen av statens aktier i företag redan förnärvarande anses ske på ett professionellt ocheffektivt sätt.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Övergripande om statliga företagRiksdagen lägger regeringens skrivelse2000/01:120 till handlingarna och avslårmotionerna 2001/02:So497 yrkande 7, 2001/02:T409yrkande 10, 2001/02:N2 yrkandena 1-3, 2001/02:N3,2001/02:N4 yrkandena 1-3 och 5, 2001/02:N208yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:N267 yrkande 19,2001/02:N344, 2001/02:N365 yrkandena 11, 12 och19 och 2001/02: N370 yrkande 16.Reservation 1 (m, kd, c, fp)Reservation 2 (mp)2. Förvaltningen av statens aktier iföretagRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:N249.Reservation 3 (s, v)3. Könsfördelningen i de statligabolagsstyrelsernaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N299 och2001/02:A211 yrkande 3.Reservation 4 (m, kd, c, fp)den 16 april 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (),(), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), (), StefanHagfeldt (m), () och LennartVärmby (v).2001/02NU13Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 2000/01:120 med 2001års redogörelse för företag med statligt ägande,dels 3 motioner som väckts med anledning avskrivelsen,dels 10 motioner från allmänna motionstiden.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelse omstatliga företag till handlingarna ochsamtidigt avslå ett antal motioner rörandebl.a. försäljning av statliga företag ochförändring av könsfördelningen i de statligabolagsstyrelserna. Utskottet redovisar sinsyn på statligt ägande av företag. När detgäller könsfördelningen utgår utskottet frånatt regeringen ökar sina ansträngningar föratt öka andelen kvinnor i både styrelsernaoch ledningarna för de statliga företagen,liksom bland styrelseordförandena. Jämförreservationerna 1 (m, kd, c, fp), 2 (mp) och4 (m, kd, c, fp).Riksdagen bör vidare, genom etttillkännagivande, anmoda regeringen att taett samlat grepp när det gäller förvaltningenav statens aktier i företag. Jämförreservation 3 (s, v).Skrivelsen om statliga företagInledningI skrivelsen lämnar regeringen sin årligaredogörelse för förvaltningen av statensföretagsägande samt för verksamheten i de företagsom hade ägande i vid årsskiftet2000/01 och i affärsverken. I redogörelsen lämnasuppgifter om utvecklingen i fråga om förvaltningenav statens företagsägande och framtill och med . I redovisningen ingår delsaktiebolag vars aktier ägs av departementen, dels devid fyra affärsdrivande verkenLuftfartsverket, , () och . SJombildades till aktiebolag den 1 januari 2001.Systemet med årliga redogörelser från regeringenbaseras på ett beslut av (prop.1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Från och med år 1999utger regeringen också en mer lättillgänglig versionav skrivelsen. I syfte att öka genomlysningen avstatens företagsägande publicerar Regeringskanslietvidare kvartalsrapporter över företagmed statligt ägande. I den här aktuella skrivelseningår också uppgifter om de riktlinjer ochriksdagsbeslut som ligger till grund för företagensverksamhet, uppgift om de nya styrelser som utsettspå bolagsstämmorna eller genomregeringsbeslut och föreslagna ellerbeslutade utdelningar avseendeverksamhetsåret 2000.Olika förbättringar har gjorts i den nu aktuellaredogörelsen. En förändring är att för varje företagredovisas mer fullständiga resultat- ochbalansräkningar. I sammanställningarna följerRegeringskansliet sedvanliga konventioner röranderedovisningsinformation. En annan förbättring är atten konsoliderad balans- och resultaträkningredovisas, vilket är avsett att ge en mer samlad,rättvisande och tydlig bild över statens samladeföretagsengagemang och de totala värden som finns iföretagssfären. Vidare ingår, liksom föregående år,bl.a. uppgifter om miljö- och jämställdhetsarbeteoch mångfald samt andel kvinnor och män.Hänvisningar till respektive företags hemsida anges.Redovisningen av förvaltningen av det statligaföretagsägandet har utökats med Regeringskanslietsförvaltningskostnader avseende bl.a. departementensinterna kostnader och köpta tjänster. Vidare har iavsnittet om den statliga företagssfären införtsbranschöversikter för att belysa under vilkaförutsättningar företagen med statligt ägandeverkar. Slutligen har, såväl i den siffermässigapresentationen som i den skriftliga analysen av denstatliga företagssfären, en uppdelning av företagengjorts i två grupper, nämligen företag som verkarunder marknadsmässiga villkor och krav och företagsom har särskilda samhällsintressen. Uppdelningenavses ge underlag för en mer rättvisande bild,som analysen av såväl hela portföljen somde enskilda företagens resultat och måluppfyllelseunderlättas.Statens ägarpolitikDen statliga bolagssfären består av 59 företag,varav 4 är avvecklingsbolag. Staten äger 45 bolaghelt och därutöver 16 bolag tillsammans med andra.Statens ägarroll är mycket komplex, då staten ägerbolag aktiva i verksamheter med stor spännvidd -från gruvindustri till opera, från fastigheter tillspel. Regeringen har beslutat att det övergripandemålet för samtliga företag skall vara att skapavärde och i förekommande fall infria angivnasamhällsintressen. Formen för värdeskapande beror påtyp av bolag, varvid företagen som nämnts har delatsin i två grupper - företag som verkar undermarknadsmässiga villkor och krav och företag som harsärskilda samhällsintressen att uppfylla inom ramenför ett resultatkrav.För den förstnämnda gruppen utgår ägarpolitikenfrån marknadsmässiga krav. För flera av dessa bolaganvänds det gängse måttet för värdeskapande, dvs.att nuvärdet av de framtida kassaflödena skall varastörre än företagets sammanvägda kostnad för detlånade kapitalet och ägarens kapital. Under desenaste två åren har regeringens förvaltning varitinriktad på en finansiell omvandling av bolagen isyfte att maximera aktieägarvärdet. I den andragruppen, där företag som bl.a. ochApoteket återfinns, kan inte ett traditionelltmått av värdeskapande användas. Ägarpolitiken är häri stället inriktad på att företagen skall bedrivasin verksamhet så effektivt som möjligt, givet attuppställda mål och ekonomiska krav uppfylls. kommer således värdeskapandet ur densamhällsnytta som de åstadkommer. skalläven dessa företag hushålla med sina ekonomiskatillgångar, vilket innebär att nuvärdet av framtidakassaflöden åtminstone bör möta kostnaden förkapitalet i bolaget. Utvärderingen av företagenskiljer sig beroende på vilken av de två gruppernasom företaget tillhör. För företag med statligtägande som verkar under marknadsmässiga villkor ochkrav måste ägaren utvärdera lönsamheten hosföretaget och avgöra om företaget producerar enacceptabel avkastning. För företagen med särskildasamhällsintressen blir uppgiften mer komplex, dåäven andra faktorer än lönsamhet måste utvärderas.Kravet på tydlighet för de uppsatta målen och enaktiv ägarförvaltning blir därmed än större inom dengruppen av företag, sägs det i skrivelsen.Regeringskansliet har som ägare tillgång till treverktyg för att nå sina mål, nämligen genomlysning,fokus på kärnverksamhet och effektiva styrelser. Somexempel på en hög genomlysning kan nämnas att det iårsredovisningen bl.a. skall framgå vilkafinansiella mål, inklusive miljönyckeltal, somorganisationen arbetar efter samt i vilken mån deuppfyllts. Rapporteringen är ett viktigtstyrinstrument för ägaren i den kontinuerligauppföljningen och utvärderingen av företaget. InomRegeringskansliet pågår arbetet med att ytterligarehöja kvaliteten i den externa rapporteringen, vilketbl.a. sker genom åtgärder för att säkerställakvaliteten i inrapporterat material, förenklarapporteringsrutinerna för företagen och införa enkonsekvent och tydlig rapportering. ambitionen att påskyndarapporteringen, så att kvartalsrapporterna och denhär aktuella skrivelsen publiceras i närmareanslutning till rapporteringstidpunkten.När det gäller fokus på kärnverksamheten sägs iskrivelsen att det generellt sett finns två probleminom den statliga bolagssfären, nämligen ineffektivkapitalbalans och expansion utanförkärnverksamheten. Det första problemet består av attvissa bolag med statligt ägande äröverkapitaliserade, dvs. har för mycket eget kapitali relation till lånat kapital. Det andra problemetär att flera av företagen med statligt ägande harexpanderat inom verksamheter som ligger utanförkärnverksamheten. harRegeringskansliet, i samråd med företagen medstatligt ägande, strävat efter att öka fokus påkärnverksamheten och optimera kapitalstrukturen. Förflera bolag i den statliga bolagssfären kvarstårproblemet att det egna, dyrare, kapitalet utgör enalltför stor andel av det totala kapitalet.Styrelserna kan också överväga att företageninrättar s.k. värdebaserade styrsystem, koppladetill incitamentsprogram. Regeringen har beslutat omriktlinjer, vilket dock inte innebär att regeringenrekommenderar att det införs sådana program isamtliga bolag som ägs av staten. () och har införtvärdebaserade styrsystem kopplade tillincitamentsprogram för de anställda.Beträffande det tredje verktyget, effektiva styrelser, sägs attregeringens mål är att styrelserna skall innehållahög kompetens anpassad till respektive bolagsverksamhet, situation och framtida utmaningar.Nomineringen och tillsättningen av nya ledamöterföregås av en löpande dialog mellan ansvarigtdepartement, styrelseordförande, andra ledamöter,företagsledning och eventuellt andra delägare samtövriga berörda. Regeringens ambition är attstyrelseförändringar skall utlysas förestämman. Vad beträffar kriterierna för att komma ifråga för en styrelseplats fordras en hög allmänkompetens inom löpande affärsverksamhet,affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågoreller andra relevanta områden. I flera av debörsnoterade företagen finns s.k. informellanomineringskommittéer, vilka utgörs av de störstaägarna, t.ex. i och AB.Sammansättningen av styrelserna skall också ske såatt balans uppnås avseende kompetens, bakgrund,ålder och kön. Målet för de onoterade företagen ären jämn könsfördelning, och ett delmål är attandelen kvinnor skall vara . År2000 uppgick andelen kvinnor till (se tabell).Motsvarande andel var 29 %.Könsfördelningen i statliga bolag------------------------------------------------------Befattning Andel kvinnorKvinnorMän Totalt(%)------------------------------------------------------Ordförande 4 53 57 7------------------------------------------------------Vice ordförande 2 17 19 11------------------------------------------------------Övriga ordinarie 119 214 333 36------------------------------------------------------Suppleant 8 22 30 27------------------------------------------------------Summa ledamöterutsedda avbolagsstämma 133 306 439 30------------------------------------------------------Arbetstagare, 13 62 75 17ordinarie------------------------------------------------------Arbetstagare, 13 34 47 28suppleant------------------------------------------------------VD/GD 7 50 57 12------------------------------------------------------I ett avsnitt med rubriken policyfrågorredogörs för regeringens policy i vissa frågor avprincipiell karaktär och hur dessa berör företagenmed statligt ägande. Frågorna behandlas underföljande rubriker: Miljöfrågor är affärsmässiga;Könsperspektivet en självklarhet; Mångfald lönarsig; i IT-samhället;Incitamentsprogram; Anställningsvillkor i statligtägda företag; Handlingsprogram för arkitektur,formgivning och design; Regeringensförvaltningsmandat; ; Förvaltningskostnader.Den statliga företagssfären år 2000I skrivelsen redovisas utvecklingen inom denstatliga företagssfären i två avsnitt.Därefter lämnas en redogörelse för vart och ett avde statliga företagen, varvid följande parametrarredovisas (i förekommande fall): syfte elleraffärsidé, strategi, omvärldsanalys eller marknad,viktiga händelser , miljöarbete,mångfald och jämställdhet, prognos för ,utvärdering, styrelse , verkställandedirektör, resultaträkning och balansräkning.Under år 2000 förbättrades resultatet efterfinansiella poster till 30 miljarder kronorjämfört med för företagen med statligtägande. steg omsättningen till 248miljoner kronor . Sammantagetgenererade företagen med statligt ägande ettkassaflöde från den löpande verksamheten på 48miljarder kronor . Det egna kapitalet uppgicktill ca . Utdelningen tillstaten minskade till från år1999. Sammanlagt arbetade 237 000 personer i företagmed statligt ägande , jämfört med . De företag som har särskildasamhällsintressen att fylla har uppfylltde flesta av dessa mål.Statens andel av den inhemska bolagssektornuppskattas grovt till . Siffran bygger på engenomgång av värdet i statliga bolag, kommunalabolag, samt börsbolagens svenskbaserade verksamhetoch onoterade privata bolag. I årets redogörelsehar, som tidigare nämnts, en uppdelning skett i tvågrupper - företag som verkar under marknadsmässigavillkor och krav och företag som har särskildasamhällsintressen att uppfylla inom ramen för ettresultatkrav. Gränsdragningen mellan grupperna ärinte alltid självklar. Med uppdelningen anses dockbilden av såväl hela bolagssfären som de enskildaföretagens resultat och måluppfyllelse bli tydligareoch därmed mer rättvisande.Statens aktieinnehav var /01värt , motsvarande avStockholmsbörsens samlade börsvärde. Den 30 mars2001 hade värdet stigit till ,motsvarande , varvid staten var den störstaaktieägaren på Stockholmsbörsen. Årsskiftet1999/2000 var motsvarande andel , och staten varden fjortonde störste ägaren. De sammanlagdabruttoinvesteringarna för företag med statligtägande mer än fördubblades jämfört medåret innan, från knappt 55 till nära 114 miljarderkronor, och som företagsgrupp var de statligaföretagen därmed största investerare år2000. Företag med statligt ägande hör till de allrastörsta svenska företagen, mätt som sysselsättning.Totalt har företagen 240 218 anställda, varav 71 460utomlands. var antalet anställda 222 600,dvs. 17 600 färre. Kvinnor utgör av deanställda och män 57 %.Det statliga företagandet är väl spritt överlandet. En del företag har verksamhet i allaSveriges kommuner, t.ex. ochSystembolaget. De statliga företagens anställdafördelade på län skiljer sig från fördelningen avdet totala antalet sysselsatta i landet. Mestöverrepresenterat är , där andelenstatligt anställda är mer än det dubbla jämfört medriksgenomsnittet. Även , ,och haröverrepresentation av anställda i statliga företag.Underrepresenterade i fråga om anställda i företagmed statligt ägande är fem län i Syd- ochMellansverige, nämligen , ,, och län.Nästan var tredje anställd, eller fler än 70 000personer, i företag med statligt ägande finnsutanför gränser, vilket är 16 000 fler änår 1999. där staten är ägare har enomsättning överstigande 10 miljarder kronor.Ytterligare elva företag har en försäljning på 1-9miljarder kronor, och sju företag har en försäljningpå 500-999 miljoner kronor.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Övergripande om statliga företag (punkt 1)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (), () ochStefan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:T409 yrkande10, 2001/02:N2 yrkandena 1-3, 2001/02:N3, 2001/02:N4yrkandena 1, 2 och 5, 2001/02:N208 yrkandena 1, 2och 4, 2001/02:N267 yrkande 19 och 2001/02:N370yrkande 16, bifaller delvis motionerna 2001/02:So497yrkande 7, 2001/02:N4 yrkande 3 och 2001/02:N344,avslår motion 2001/02:N365 yrkandena 11, 12 och 19och lägger regeringens skrivelse 2000/01:120 tillhandlingarna.StällningstagandeNär det gäller frågan om statliga företagöverensstämmer vår syn med den som kommer tilluttryck i de här aktuella motionerna frånföreträdare för Moderata samlingspartiet,och , liksom i tidigaremotioner från . Likartade synpunkterhar framförts i reservationer frånföreträdare för dessa fyra partier.Statens främsta näringspolitiska uppgift är attange ramar och regelsystem för näringslivetsverksamhet och bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Om staten uppträdersom ägare och som utformare av de regler som gällerför näringslivets verksamhet uppstår en rad problem,bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimalainvesteringsbeslut samt svårigheter att tillförakapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt vår mening,vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivasi privat regi.En privatisering av de statliga företagen kommeratt leda till följande:1 renodling av statens roll som lagstiftare ochnormgivare,23 stärkande av de privatiserade företagen,45 spridning av intresset för sparande i aktiertill nya grupper och breddning avriskkapitalmarknaden,67 tillskott av statsinkomster som kan användastill andra, mer angelägna ändamål.8Det arbete med att minska statens företagsägande sompåbörjades under fyrpartiregeringen i början av1990-talet bör, enligt vår uppfattning, återupptas.Med en privatisering av statliga företag uppnås entydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och en ökad aktiespridning. Sammanlagtinbringade de försäljningar som gjordes under denborgerliga regeringen ett betydande belopp tillstatskassan, vilket minskade statens upplåningsbehovmed motsvarande summa. Försäljningen ledde ocksåtill en spridning av aktieägandet till grupper sominte tidigare innehaft aktier och därmed till enbreddning av riskkapitalmarknaden. börsåledes begära att regeringen lägger fram en planför försäljning av statliga företag i enlighet medvad som här har angetts.Försäljningen av de statliga företagen skall skepå ett ansvarsfullt sätt. Det berörda företagetskall bli starkare och mer konkurrenskraftigt efterslutförd privatisering. Hänsyn måste därför tas tillföretagens intressen, bl.a. vid valet av tidpunktför försäljning, ägarstrukturen och metoderna förgenomförande. Vi anser vidare, som nämnts, att ensträvan bör vara att stärka riskkapitalmarknadensfunktion vid försäljningarna genom att breddaaktiesparandet till en bredare allmänhet och därmedöka den långsiktiga kapaciteten för tillförsel avinhemskt riskkapital. Detta innebär att hänsyn måstetas till det allmänna marknadsläget och attförsäljning skall ske i den takt som är möjlig medtanke på andra introduktioner på aktiemarknaden.När det gäller det statliga ägandet av anservi att försäljningen av statens aktier borde hainletts . Efter ett initiativ avnäringsutskottet - som företrädare församtliga partier utom stod bakom -beslöt att bemyndiga regeringen att utanbegränsningar kunna förändra statens ägande i (bet. 2000/01:NU11). Genom att den dåvarandebegränsningen i regeringens bemyndigande - att kunnaminska ägandet till lägst av samtliga aktier -togs bort gavs regeringen en möjlighet att agerautifrån det som kan anses bäst gagna bolaget menockså staten, dvs. svenska folket, som ägare avbolaget. I ett särskilt yttrande (m, kd, c, fp)framfördes den principiella uppfattningen att staten- så snart marknadsförutsättningarna medger det -helt bör lämna det statliga ägandet i Telia.Vi har inte ändrat ståndpunkt i detta avseendeutan anser att statens ägarandel i bör säljasut helt och hållet. Ett kvardröjande statligt ägandeutgör en hämsko för , och risken är stor attföretagets värde på börsen påverkas negativt av detstatliga ägandet - en s.k. politikerrabatt uppstår.Vi vill i detta sammanhang erinra om det storamisslyckande som regeringens vilja att slå sammanTelia och innebar. Sammantaget ärTelia-Telenor-affären ett praktexempel på varförstatliga företag bör privatiseras. Beträffande detnu aktuella samgåendet mellan och finskaSonera vill vi framhålla att det statliga ägandet idet sammanslagna bolaget bör minskas så snart sommöjligt i den takt som marknadsförutsättningarnamedger.Frågan om mål med det statliga ägandet av bolagberörs i de nämnda motionerna, liksom i motion2001/02:N365 (mp). Det är uppenbart - bl.a. framgårdet av regeringens redogörelse för statliga företag- att regeringen inte har någon plan eller strategiför det statliga företagsägandet. I skrivelsenredovisas inte heller syftet med det statligaägandet av respektive företag. Enligt vår meningmåste självfallet detta syfte kunna anges för varjeföretag, och regeringen bör anmodas att formulerasyfte med det statliga ägandet för alla företag medstatligt ägande.I detta sammanhang vill vi något beröra vad somsägs i motion 2001/01: N4 (kd) om ägaransvar ochlaglydighet samt om etisk policy. Självklart skallstatliga företag - liksom andra företag - följagällande lagar och regler. Regeringen har somrepresentant för staten som ägare ansvar för atttillse att så är fallet. Införande av en etiskpolicy, som har koppling till det sagda, kanvara ett sätt för ett statligt företag attformalisera vilka principer som skall gälla för denberörda verksamheten. Flera privata företag harutarbetat etiska och sociala principer för sinaverksamheter.Med hänvisning till det anförda blir i stort settalla här aktuella motioner tillgodosedda ochtillstyrks därmed. Motion 2001/02:N365 (mp) avstyrksi motsvarande delar.2. Övergripande om statliga företag (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2.