bet · GP01FIU12 · 2002-05-30 00:00:00 — I motion A316 av GudrunSchyman m.fl. (v) yrkande 14 anförs att regeringenbör återkomma till med förslag som gör attvarken lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet eller kan kringgås via s.k.kundvalssystem.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att fråganom kundvalssystem inom äldreomsorg, sjukvård,barnomsorg m.m. bör utredas i särskild ordning.Motionerna Fi29 (v) yrkande 2, Fi267 (m) yrkande 4samt A316 (v) yrkande 14 avstyrks därmed avutskottet.Rätten till överprövningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attöverklaganden av länsrättens beslut tas upptill prövning endast om kammarrätten meddelarprövningstillstånd. Utskottet avstyrkermotion Fi31 (m).Jämför reservation 23 (m, kd).PropositionenI propositionen föreslås att prövningstillståndskall krävas för att kammarrätten skall pröva ettöverklagande av länsrättens beslut.MotionenI motion Fi31 av () yrkande 2 påpekas attförslaget att det krävs prövningstillståndinskränker rätten till överprövning.Utskottets ställningstagandeKrav på prövningstillstånd kan numera anses somhuvudregel vid överklagande hos kammarrätten (jfrprop. 1994/95:27 och prop. 1995/96:22). Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi31(m) yrkande 2.KonsekvensanalysUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att det i propositionenfinns ett särskilt konsekvensanalysavsnittoch avstyrker därför motionerna.Jämför reservation 24 (m, kd).PropositionenI propositionen finns ett avsnitt som behandlarförslagens ekonomiska och andra konsekvenser.MotionernaI motion Fi30 av Per m.fl. (kd) yrkande 3påpekas att det är en bristfällig konsekvensanalysav regeringens förslag. I motion Fi31 av KarinFalkmer (m) yrkande 3 anförs att de föreslagnareglerna inte har gjortstill föremål för någon konsekvensanalys enligtSimplexförordningen (1998:1820).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det i propositionen finnsett särskilt avsnitt där det bl.a. framgår att enutvärdering av förslagen om hänvisning tillmiljömärken samt värdegränsen vid direktupphandlingskall göras senast efter att bestämmelsenträtt i kraft. Utskottet anser att detta är entillfredsställande ordning och avstyrker motionernaFi30 (kd) yrkande 3 samt Fi31 (m) yrkande 3.Enklare regler m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om förenkladeregler med hänvisning till pågående beredningav olika förslag.Jämför reservationerna 25 (kd, fp) och 26(c).MotionernaI motion Fi32 av m.fl. (c) yrkande 5begärs att regeringen skall återkomma med ettförslag om ett förenklat, icke direktivstyrt,regelverk för upphandling under tröskelvärdet på . I motion Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 8 anförs att reglerna för företagensdeltagande i den offentliga upphandlingen inte fårvara för krångliga så att de i praktiken utestängersmå och medelstora företag. För att underlätta försmå företag så anser motionärerna att regelverketför upphandlingar under tröskelvärdena bör ses över.I motion Fi280 av m.fl. (s)anförs att de små företagens problem vid upphandlingbör uppmärksammas. Motionärerna föreslår att det börinföras en möjlighet att positivt särbehandla småföretag vid offentlig upphandling. I motion Fi237 avHillevi () föreslås att bör förändrasså att det inte är möjligt för en upphandlande enhetatt utestänga offentliga förvaltningar från attdelta i upphandlingar. Vidare föreslås att enutredning bör tillsättas för att utarbeta förslagtill obligatorisk utbildning för upphandlare.Utskottets ställningstagandeUpphandlingskommittén skulle enligt sina direktiv(dir. 1998:58) göra en översyn av bestämmelserna i 6kap. lagen om offentlig upphandling. I december 1999avlämnade kommittén ett delbetänkande, Effektivareoffentlig upphandling - för fortsatt välfärd,trygghet och tillväxt (SOU 1999:139). Kommitténföreslog en rad förenklingar och lättnader för deupphandlande enheterna. I proposition 1999/2000:128Offentlig upphandling i informationssamhället tarregeringen upp vissa av kommitténs förslag. Ipropositionen föreslogs ett antal åtgärder för attförbättra och förenkla regelverket, bl.a. att anbudoch anbudsansökningar skall kunna lämnas genomelektronisk överföring. För att öka små ochmedelstora företags möjligheter att delta ioffentlig upphandling har det fr.o.m. den 1 juli2001 införts mer långtgående krav på annonseringarav upphandlingar under tröskelvärdena. På förslagfrån finansutskottet biföll regeringensförslag (bet. 2000/01:FiU8, rskr. 2000/01:25).Ett flertal utbildningar om offentlig upphandlingges av och . Påsenare år har också utbildning på akademisk nivåinitierats. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna Fi32 (c) yrkande 5,Fi232 (fp) yrkande 8, Fi237 (s) samt Fi280 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1. Den framtida tillsynen m.m. - punkt 1 (m,kd, c, fp)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1 om den framtidatillsynen. Därmed bifaller delvismotionerna2001/02:Fi28 av och (m),2001/02:Fi30 av Per () yrkande 4,2001/02:Fi33 av m.fl. (fp) yrkande 1,2001/02:Fi35 av m.fl. (m) yrkande 1 idenna del och yrkandena 2-5,2001/02:Fi209 av m.fl. (c, m, fp,kd),2001/02:Fi232 av m.fl. (fp) yrkandena3-5,2001/02:Fi267 av m.fl. (m) yrkandena8-12,2001/02:Fi299 av Per m.fl. (kd) yrkande 7samt avslår motion2001/02:N365 av m.fl. (mp)yrkandena 15 och 16.StällningstagandePropositionen visar med all önskvärd tydlighet attregeringen inte tar frågan om en effektiv offentligupphandling på allvar. Viktiga förslag lyser med sinfrånvaro. Regeringens bristande hantering av fråganom offentlig upphandling kostar skattebetalarna över20 miljarder kronor . Pengar som slösas borttill ingen nytta utan enbart som ett resultat av attden offentliga upphandlingen inte bedrivs såeffektivt som den () har i enutredning visat att skärpta regler för offentligupphandling och förbättrade sanktionsmöjligheter motdem som bryter mot lagen kan spara över 20 miljarderskattekronor . En väl fungerande offentligupphandling bidrar dessutom till att skapa ettbättre näringslivsklimat. Därför är det allvarligtatt regeringen avstått från att vidtaåtgärder för att förbättra den offentligaupphandlingen.Svenska Kommunförbundet har varnat för kommunernasekonomiska utveckling. Utgifterna ökar snabbare äninkomsterna och väntaskommunsektorn gå med kraftiga och ökande underskott.Därför är det viktigt att kommunerna kan användaskattemedlen på ett effektivt sätt genom t.ex. enväl fungerande konkurrensupphandling, där bådekommunala verksamheter och privata entreprenörer kandelta på lika villkor.Framväxten av fler företag och entreprenörer inomvälfärdssektorn är viktig eftersom det leder tillbåde fler arbetstillfällen och att de som arbetarinom t.ex. vård, skola och omsorg ges en störremöjlighet att välja arbetsgivare. Erfarenheternavisar att där det är möjligt för yrkesverksamma,inte minst för kvinnor, att välja arbetsgivare inomvälfärdssektorn förbättras både lönevillkor ochanställningsförhållanden. Detta är såledesytterligare viktiga argument för att skapa en välfungerande offentlig upphandling.Vi anser till skillnad från regeringen att NOU ochKonkurrensverket bör slås samman till en nymyndighet: Konkurrens- och upphandlingsverket.Upphandlingskommittén föreslog atttillsynsmyndigheten skulle få utökade befogenheteroch resurser som kommittén föreslog attNOU skulle slås ihop med . Fleratunga remissinstanser, t.ex. Statskontoret,, ochRiksrevisionsverket, tillstyrker detta förslag.Regeringen väljer dock att bortse från möjligheternaatt skapa en effektivare tillsyn över den offentligaupphandlingen genom en sammanslagning av de bådamyndigheterna.Det råder en bred enighet om behovet av eneffektiv statlig tillsyn över offentlig upphandling.Samtidigt är det uppenbart att nuvarande ordninginte är tillfredsställande. Kritik har framförts motnuvarande organisationsform. Det är en olämpligmyndighetsstruktur, och myndigheten saknarsanktionsmöjligheter.Vi anser att det vore en stor fördel med ensamordning av den offentliga tillsynen. Ettsamgående mellan visarklart och entydigt att lagen om offentligupphandling i första hand är enkonkurrenslagstiftning. Med hänsyn till denspecifika arten av ärenden och till de frågor somskall handläggas är det dock lämpligt attverksamheten inom ramar ges ettstort mått av självständighet. Vi anser attregeringen bör återkomma med ett nyttförslag till organisation av tillsynen.Vi anser vidare att lagen är tandlös eftersom enupphandlande enhet kan bryta mot reglerna hur mångagånger som helst utan att drabbas av sanktioner. Vianser att sanktioner måste införas för att förbättratillsynsfunktionen. Vidare vore det motiverat att geNOU möjlighet till talerätt i s.k. överprövningsmål.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi har framfört omatt NOU skall bli en enhet under Konkurrensverket.Vi anser också att bör begära attregeringen lägger fram förslag till ändring av LOUså att skadeståndsmöjligheterna förbättras och attpreskriptionstiden förlängs till . Dettainnebär att delvis bör bifalla motionernaFi28 (m), Fi30 (kd), Fi33 (fp), Fi35 (m) yrkande 1 idenna del och yrkandena 2-5, Fi209 (c, m, fp, kd),Fi232 (fp) yrkandena 3-5, Fi267 (m) yrkandena 8-12,Fi299 (kd) yrkande 7 och avslå motion N365 (mp)yrkandena 15 och 16.2. Översyn av m.m. - punkt 2 (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2 om översyn av LOU.Därmed bifaller motionerna2001/02:Fi299 av Per m.fl. (kd) yrkande 6samt2001/02:N370 av m.fl. (kd) yrkande 13.StällningstagandeVi anser att det behövs ett samlat grepp omupphandlingsproblematiken i syfte att förverkliga deidéer om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering som ligger till grund för lagen omoffentlig upphandling ().Vi anser att det i skall införas de femgrundläggande EG-rättsliga principerna.För att effektivt och trovärdigt kunna använda denöppna marknadsekonomin som medel för en fredligareoch säkrare värld måste förbättra den egnalagstiftningen och efterlevnaden av styrandeprinciper för marknadsekonomi och lagstiftning.Detta gäller inte minst den offentligaupphandlingen.På grund av att ekonomin enligt vårt synsätt ärett medel och måste styras av ett grundläggandeetiskt förhållningssätt (det vi kallar för socialmarknadsekonomi) men också på grund av denbeloppsmässigt stora omfattningen är det avväsentlig betydelse att statsmakterna skapar ettinstitutionellt och legalt ramverk, som föröppenhet, konkurrens, affärsmässighet ochobjektivitet. Målet skall vara att offentligupphandling skall göras utifrån ett gottförvaltarskap med invånarnas gemensamma medel.Upphandlingen av varor och tjänster skall kombinerakostnadseffektivitet och hög kvalitet. Detta kanåstadkommas genom en öppen konkurrens för såväl egensom extern regi, för att näringslivet skall kunnabidra till en vitalisering och effektivisering avden kommunala servicen. gällande regler ärsvåröverskådliga och har en hög detaljeringsgrad. Viföreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad vi har framfört om att degrundläggande EG-rättsliga principerna skall införasi . Detta innebär att bör bifallamotionerna Fi299 (kd) yrkande 6 och N370 (kd)yrkande 13. Övriga motioner avstyrks.3. Borttagande av begreppet affärsmässighet- punkt 3 (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 3 om borttagande avbegreppet affärsmässighet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:A316 av m.fl. (v)yrkande 15.StällningstagandeHuvudregeln i lagen om offentlig upphandling (1kap. 4 §) om att upphandling skall skeaffärsmässigt är en bestämmelse som inte finns i EG-rätten. Vi anser att bestämmelsen snävar invillkoren till att bli rent företagsekonomiska.Målen med offentlig verksamhet är i huvudsaksociala. Begreppet bör därför utmönstras ur lagen.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi har framfört om attbegreppet affärsmässighet utmönstras ur lagen omoffentlig upphandling. Detta innebär att riksdagenbör bifalla motion A316 (v) yrkande 15.4. Kriterier för miljömärken - punkt 4 (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 4 om kriterier förmiljömärken och avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1992:1528) om offentligupphandling såvitt avser 1 kap. 12 § och 6 kap. 1 §.Därmed bifaller motion 2001/02:Fi35 avGunnar m.fl. (m) yrkande 1 i denna del ochavslår proposition 2001/02:142 punkt 2 i denna delsamt motionerna2001/02:Fi32 av m.fl. (c) yrkandena 1och 2,2001/02:Fi34 av () yrkande 2,2001/02:Fi211 av (),2001/02:Fi227 av och (),2001/02:Fi232 av m.fl. (fp) yrkande7,2001/02:MJ518 av m.fl. (mp)yrkande 19,2001/02:MJ519 av m.fl. (kd) yrkandena18 och 19,2001/02:MJ528 av m.fl. (kd)yrkande 3 samt2001/02:N365 av m.fl. (mp) yrkande14.StällningstagandeVi anser att miljömässiga krav på företagsverksamhet bör regleras generellt i särskildlagstiftning och inte som ett krav i samband medoffentlig upphandling. Vi föreslår därför attriksdagen avslår regeringens förslag i denna del ochi stället bifaller motion Fi35 (m) yrkande 1 i dennadel. Övriga motioner avstyrks.5. Kriterier för miljömärken - punkt 4 (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 5 om kriterier förmiljömärken och avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1992:1528) om offentligupphandling såvitt avser 1 kap. 12 § och 6 kap. 1 §.Därmed bifaller motionerna2001/02:MJ519 av m.fl. (kd) yrkandena18 och 19 samt2001/02:MJ528 av m.fl. (kd)yrkande 3 och avslår proposition 2001/02:142 punkt 2i denna del samt motionerna2001/02:Fi32 av m.fl. (c) yrkandena 1och 2,2001/02:Fi34 av () yrkande 2,2001/02:Fi35 av m.fl. (m) yrkande 1 idenna del2001/02:Fi211 av (),2001/02:Fi227 av och (),2001/02:Fi232 av m.fl. (fp) yrkande7,2001/02:MJ518 av m.fl. (mp)yrkande 19 samt2001/02:N365 av m.fl. (mp) yrkande14.StällningstagandeI EG:s direktiv om upphandling gäller generellt settatt den upphandlande enheten skall välja det anbudsom är mest ekonomiskt fördelaktigt. Miljöhänsynnämns inte uttryckligen i gällande lagstiftning.Huruvida en produkt är miljövänlig är inte mätbartpå samma sätt som priset. Upphandlande enheter fårutforma kontrakt på det sätt de anser bäst urmiljösynpunkt. Detta får dock inte leda till attanbudsgivare från andra medlemsstater missgynnas.Vi kräver att regeringen i EU verkar för att denya upphandlingsdirektiven medger att upphandlandeenheter får ställa höga, i sammanhanget relevanta,krav på miljöhänsyn vid all offentlig upphandling.Vi anser att reglerna skall göra det möjligt attställa krav på lägsta energiförbrukning itransportledet. Färre transporter och kortarefärdsträckor är mycket angeläget för att minskautsläppen av växthusgaserna. Därför måste det idirektiven införas möjlighet att väga in sträckanprodukten har färdats. Vi anser således attregeringen i EU bör verka för en ändring enligtdetta.Vi anser vidare att lagen om offentlig upphandlingbör förtydligas så att det klart framgår att det ärmöjligt att vid upphandling ställa krav på attprodukter är ekologiskt odlade och att det inte ärgentekniskt modifierade livsmedel. Vi föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad vi har framfört om att regeringen i EU verkarför att direktiven för offentlig upphandling medgerhöga krav på miljöhänsyn och att regeringen verkarför att det i direktiven införs möjlighet att vägain energiförbrukning i transportledet. MotionernaMJ519 (kd) yrkandena 18 och 19 och MJ528 (kd)yrkande 3 bör bifallas av . Övriga häraktuella motioner bör avslås.6. Kriterier för miljömärken - punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 6 om kriterier förmiljömärken och avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1992:1528) om offentligupphandling såvitt avser 1 kap. 12 § och 6 kap. 1 §.Därmed bifaller motion 2001/02:Fi32 avRolf Kenneryd m.fl. (c) yrkandena 1 och 2 och avslårproposition 2001/02:142 punkt 2 i denna del samtmotionerna2001/02:Fi34 av () yrkande 2,2001/02:Fi35 av m.fl. (m) yrkande 1 idenna del2001/02:Fi211 av (),2001/02:Fi227 av och (),2001/02:Fi232 av m.fl. (fp) yrkande7,2001/02:MJ518 av m.fl. (mp)yrkande 19,2001/02:MJ519 av m.fl. (kd) yrkandena18 och 19,2001/02:MJ528 av m.fl. (kd)yrkande 3 samt2001/02:N365 av m.fl. (mp) yrkande14.StällningstagandeMöjligheten att ta miljöhänsyn vid offentligupphandling är oerhört betydelsefull för attåstadkomma en hållbar utveckling. Genom de storavärden som handlas upp av offentligabeställare är möjligheten att påverka utvecklingen ien positiv riktning uppenbar. Tillsammans med deföretag som har ett förebyggande miljöarbete i sinaverksamheter utgör offentliga beställare en viktiggrund till de volymer som behövs för att skapa nyamarknader för miljöanpassade produkter och tjänster.Jag anser att det inte bör vara svårare föroffentliga upphandlare än för företag att ställamiljökrav på sina leverantörer. Därför är det braatt regeringen förtydligar att en upphandlande enheti de tekniska specifikationerna får hänvisa tillkriterier för miljömärken. Men jag anser att detinte är tillräckligt. Eftersom hänvisningen tillmiljömärken uppenbarligen bara gäller de tekniskaspecifikationerna till en vara eller tjänst kvarstårdet oklarheter i vilken utsträckning upphandlandeenheter kan ställa krav på hur en vara eller tjänstproduceras. Vill man handla upp ekologisk mat måsteman också kunna hänvisa till processen. Jag anseratt bör besluta att en upphandlande enhet,förutom i de tekniska specifikationerna, även fårhänvisa till kriterier för miljömärken ispecifikationerna av hur en vara eller tjänstproduceras.Jag anser vidare att regeringen har begränsatmöjligheten att hänvisa till miljömärken eftersomkriterierna skall ha utarbetats på grundval avvetenskaplig information. Då begreppet vetenskapliginformation inte definieras närmare är det inte lättför en upphandlande enhet att veta vilka miljökravsom får ställas. Därför bör uppdra åtregeringen att återkomma med tydliga regler förvilka miljökrav som är möjliga att ställa i ettupphandlingsförfarande. Det anförda innebär att jagtillstyrker motion Fi32 (c) yrkandena 1 och 2 ochavstyrker övriga motioner.7. Kriterier för miljömärken - punkt 4 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 7 om kriterier förmiljömärken och avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1992:1528) om offentligupphandling såvitt avser 1 kap. 12 § och 6 kap. 1 §.Därmed bifaller motion 2001/02:Fi232 avKarin m.fl. (fp) yrkande 7 och avslårproposition 2001/02:142 punkt 2 i denna del samtmotionerna2001/02:Fi32 av m.fl. (c) yrkandena 1och 2,2001/02:Fi34 av () yrkande 2,2001/02:Fi35 av m.fl. (m) yrkande 1 idenna del,2001/02:Fi211 av (),2001/02:Fi227 av och (),2001/02:MJ518 av m.fl. (mp)yrkande 19,2001/02:MJ519 av m.fl. (kd) yrkandena18 och 19,2001/02:MJ528 av m.fl. (kd)yrkande 3 samt2001/02:N365 av m.fl. (mp) yrkande14.StällningstagandeÄven om upphandling syftar till att nå lägstamöjliga pris innebär inte detta att kvaliteten,bl.a. i miljöhänseende, behöver eftersättas. Det ärfullt möjligt, och rimligt, att vid upphandlingkräva god kvalitet. Det viktiga allmänna arbetet medatt t.ex. förbättra miljön och öka jämställdhetenmåste fortsätta, men främjas mer effektivt av desärskilda lagar som finns inom respektive område änav upphandlingslagen, som har helt andra syften. Demiljökrav som ställs skall ha ett direkt samband medvaran eller tjänsten. Det är viktigt att fortsättaarbetet med att verka för att och andrainternationella regler ändras så att detblir möjligt att ta större hänsyn till miljön vidupphandling. Detta bör som sin meningtillkännage för regeringen.Jag tillstyrker motion Fi232 (fp) yrkande 7 samtavstyrker övriga motioner.8. Särskilda kontraktsvillkor - punkt 5 (m, kd)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 8 och avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1528) om offentlig upphandling såvitt avser 1kap. 18 b § och 6 kap. 10 a §. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Fi35 av . (m) yrkande 1 i denna del och avslårproposition 2001/02:142 punkt 2 i denna del samtmotionerna2001/02:Fi27 av och (),2001/02:Fi32 av m.fl. (c) yrkande 3,2001/02:Fi33 av m.fl. (fp) yrkande 2,2001/02:Fi34 av () yrkande 1,2001/02:Fi224 av m.fl. (s),2001/02:Fi226 av och (),2001/02:Fi231 av (),2001/02:Fi248 av (),2001/02:Fi251 av och () yrkande 1,2001/02:Ju395 av m.fl. (s) yrkande 3samt2001/02:A316 av m.fl. (v) yrkande 16.StällningstagandeVi anser att arbetsmarknadspolitiska, sociala ochmiljömässiga krav på olika företags verksamhet börregleras generellt i särskild lagstiftning liksomredan sker och inte genom från fall till falldefinierade krav i samband med offentligupphandling. Denna ordning innebär fasta politiskaspelregler för samtliga företag, oavsett om dedeltar i offentliga upphandlingar eller ej, samt attonödiga fördyringar undviks och innebär en bättrehushållning med skattebetalarnas pengar.Erfarenheten av gällande regler är nämligen attmånga upphandlande enheter ställer omfattande och isammanhanget irrelevanta krav vidanbudsförfrågningar. Detta leder till mycket krångeloch ökade kostnader för i synnerhet de små företagsom deltar i upphandlingarna. Många avstår t.o.m.från att delta i anbudsupphandlingarna eftersomkostnaderna för att delta är för höga för att detskall vara motiverat. Detta betyder både sämrevillkor för företagandet och att de upphandlandeenheterna inte alltid erhåller bästa möjliga anbud -skattebetalarnas pengar slösas bort till ingennytta.Vi anser i likhet med Lagrådet att eftersom ingensaklig ändring av gällande rätt avses åstadkommasbör de båda bestämmelserna inte införas i lagen.Lagrådet manar till försiktighet med att gripa inmed nationell lagstiftning när det gäller den sortsEG-rättsliga frågeställningar som det handlar om idetta fall.Vi föreslår att avslår regeringensförslag i denna del och i stället bifaller motionFi35 (m) yrkande 1 i denna del. Övrigamotionsyrkanden bör avslås av riksdagen.9. Särskilda kontraktsvillkor - punkt 5 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening för regeringenvad som anförs i reservation 9 och avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1528) om offentlig upphandling såvitt avser 1kap. 18 b § och 6 kap. 10 a §.