bet · GP01FIU14 · 2002-02-21 00:00:00 — revisorers förslag angående Statensändamålsfastigheter hyressättning och förvaltning(försl. 2001/02:RR12) SammanfattningI detta betänkande behandlar finansutskottetförslagen i revisorers skrivelse2001/02:RR12 Statens ändamålsfastigheter hyressättning och förvaltning och de två motionersom väckts med anledning av revisorernas förslag.Därutöver behandlas 17 motionsyrkanden från 11motioner som väckts under den allmänna motionstiden.Sammanlagt 21 motionsyrkanden behandlas ibetänkandet.Revisorerna anser att regeringen i sin styrning avde berörda verken och bolagen inte harvidarebefordrat synpunkter på etttillfredsställande sätt. Revisorerna föreslår ävenatt regeringen i sitt budgetarbete bör beaktamöjligheter till effektiviseringar i myndigheternaslokalutnyttjande, och att ett särskilt expertorganinrättas för att yttra sig om vilken hyresmodell somär lämplig för en specifik fastighet.Utskottet föreslår ett tillkännagivande medanledning av revisorernas och motionärernas förslagmed innebörden att den utredning som skalltillsättas om hyressättningen för statensändamålsfastigheter inom kulturområdet ochuniversitets- och högskoleområdet, utformas så attden på ett allsidigt sätt behandlar samtliga förslagi revisorernas skrivelse. Därmed tillstyrkerutskottet delvis revisorernas förslag samt delvis demotionsyrkanden som behandlas i anslutning därtill.Med anledning av en motion gör utskottet också etttillkännagivande om att regeringen bör överväga omhänsyn till det rörliga friluftslivet ochturistnäringen kan vara skäl att behålla mark istatlig ägo.Utöver revisorernas skrivelse behandlas ocksåmotionsförslag som rör avkastningskrav förändamålsfastigheter, byggande av studentbostäder,ändrat ansvar för fastigheter för försvarsändamål,myndigheternas lokalansvar och kompensation för höjahyror. Samtliga motionsyrkanden under dessa punkteravstyrks av utskottet. I betänkandet finns sexreservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. revisorers förslag omhyressättning och förvaltning av statensändamålsfastigheterRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om inriktningen avden planerade utredningen av hyressättning förstatliga ändamålslokaler inom kulturområdet ochuniversitets- och högskoleområdet. Riksdagenbifaller därmed delvis revisorernas förslag2001/02:RR12 samt delvis motionerna2001/02:Fi8 av Per m.fl. (m),2001/02:Fi9 av m.fl. (kd) yrkandena 2och 3,2001/02:Fi245 av () yrkandena13,2001/02:Fi282 av m.fl. (m, kd)yrkandena 13 och2001/02:Kr422 av m.fl. (mp)yrkande 23.2. Avkastningskrav på ändamålsfastigheterRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi204 av () och2001/02:Kr279 av m.fl. (c) yrkande18.Reservation 1 (c)3. StudentbostäderRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi210 av och () och2001/02:Fi258 av m.fl. (s).Reservation 2 (v)4. Ändrat ansvar för fastigheter förförsvarsändamålRiksdagen avslår motion2001/02:Fö4 av m.fl. (m)yrkandena 2 och 3.Reservation 3 (m, kd)5. Försäljning av statlig markRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om friluftsliv ochturism som skäl att behålla mark i statlig ägo.Riksdagen bifaller därmed delvis motion2001/02:Fö259 av m.fl. (s) yrkandena 1och 2.Reservation 4 (m, kd)Reservation 5 (c)6. Myndigheternas lokalansvarRiksdagen avslår motion2001/02:Fi265 av m.fl. (s).7. Kompensation för höjda hyrorRiksdagen avslår motion2001/02:Fi9 av m.fl. (kd) yrkande 1och2001/02:Kr417 av m.fl. (kd)yrkande 8.Reservation 6 (kd)den 21 februari 2002På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), (), (), (), Per (), (), (), (),() och ().2001/02FiU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningBetänkandet behandlar frågor om statliga s.k.ändamålsfastigheter. överlämnadeRiksdagens revisorer sin skrivelse 2001/02:RR12Statens ändamålsfastigheter hyressättning ochförvaltning till . Skrivelsen innehåller 5yrkanden som behandlas i detta betänkande. Medanledning av revisorernas skrivelse har 2följdmotioner väckts. Under allmänna motionstidenfick finansutskottet därutöver 11 motioner med 17yrkanden som behandlas i betänkandet.Nya riktlinjer för fastighetsförvaltningenÅr 1992 (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8)beslutade om en genomgripandefastighetsreform som sedan trädde i kraft den 1januari 1993. Det övergripande syftet med reformenvar att göra lokalförsörjningen effektivare och attskapa en effektivare fastighets- ochförmögenhetsförvaltning. Myndigheterna fick ansvaratt inom sina ramar själva sköta lokalförsörjningen.Fastighetsförvaltningen fick också en nyorganisation. Istället skulle fastighetsförvaltningen skötas av tvåbolag och två verk. , Akademiska HusAB, och Fortifikationsverket.De nya riktlinjerna som beslutades av riksdageninnebar bl.a. följande:· skulle skiljas frånbrukandet av lokaler och mark.·· En mer rättvisande bild skulle ges av mark- ochlokalkostnaderna i statsbudgeten.·· skulle bedrivas med ett,så långt som möjligt, marknadsmässigtavkastningskrav.·· skulle bedrivas iseparata resultatenheter som så långt möjligtformas efter olika fastigheters särart.·1. Statens ägarroll skulle renodlas. Graden avkapitalbindning och avkastningen på kapitalet börfortlöpande prövas.2.· Styrelsens och den verkställande ledningensansvar för fastighetsförvaltning skulle utpå ett bättre sätt än vad som är möjligt inommyndighetsformen. Förvaltningen borde därförföreträdesvis bedrivas i bolagsform.·· De fastigheter som av historiska eller andra skälinte kunde överföras till bolag borde, oavsettnuvarande förvaltare, omfattas av en samordnadförvaltning i myndighetsform.·Utvärdering av fastighetsreformenI början av 1996 tillkallade regeringen en utredaremed uppgift att utvärdera den nya organisationen,och om syftena med fastighetsreformen uppnåtts.Frågan om statens ändamålsfastigheter behandlades iett delbetänkande som lämnades (SOU 1996:187) där utredningen föreslog att enspeciell modell skulle användas vid hyressättning avändamålsfastigheter. Utredningen ansåg följande:Kontrakten skall vara långsiktiga, ochhyreskontrakten bör utformas så att hyresgästen bärden risk som är knuten till ändrade ambitioner förverksamheten. Fastighetsägaren skall inte blilidande om hyresgästen förändrar verksamheten ochvill lämna lokalerna. Hyresgästen skall å andrasidan ha rätt att hyra lokalerna så länge man vill,till en hyra som utgår från byggnadskostnaderna.Hyresgästen skall också ha rätt till en del avbyggnadernas värde i alternativ användning när manlämnar lokalerna. Risken för fastighetsägaren blirdärmed relativt låg, vilket motiverar ett lägreavkastningskrav på investeringen.Hyran skall bestämmas utifrån ett antal separatakomponenter som markhyra, kapitalkostnader samtdrift och underhåll vilka inte får överstigamarknadsnivån. Markhyran skall spegla markens värdei alternativ användning med följden att hyran blirhögre i attraktiva lägen. Det skall råda öppenhetmellan parterna. Hyresgäst och hyresvärd börgemensamt utforma förvaltningsplaner, ochhyresgästen bör ges möjlighet att delta iupphandlingprocesser kring nybyggnader ochrenoveringar.Utredningen ansåg att förslagen innebar klarareprinciper för hyressättning och att kostnaderna förhyresförhandlingar därmed gavs förutsättningar attminska. En klar ansvars- och riskfördelning börockså leda till ökat kostnadsmedvetande vidfastighetsinvesteringar och i den löpandefastighetsskötseln.Proposition med anledning av utvärderingen(prop. 1997/98:137)överlämnade regeringen proposition1997/98:137 om fastighetsförvaltning ochlokalförsörjning till . I propositionenslog regeringen fast att gällande riktlinjer för denstatliga fastighetsförvaltningen skulle ligga fast.Utredningens förslag till hyres- och kontraktsmodellför ändamålsfastigheter avvisades av regeringen.Regeringen ansåg att det var rimligt att hyresgästenbetalar en större del av investeringen underkontraktstiden ju mer specialutformad fastighetenvar, men att det måste avgöras i förhandlingarmellan hyresgäst och hyresvärd i varje enskilt fall.I stället för att införa en särskild hyres- ochkontraktsmodell för ändamålsfastigheter underströkregeringen att parterna skulle ha möjlighet attförhandla fritt i varje situation. Gränsen mellanvad som är en ändamålsfastighet respektivekommersiell fastighet är mycket svår att dra, ansågregeringen.I propositionen framhöll regeringen vidare attförvaltningen av ändamålsfastigheter bör inriktas påatt stödja den myndighet som använder lokalerna ochatt ett självklart mål var att optimera kundnyttan.Regeringen ansåg också att förvaltningen avändamålsfastigheter skulle ske på ettkostnadseffektivt sätt, generera avkastning, och attavkastningskravet skulle bestämmas utifrånaffärsmässiga principer med beaktande avrisktagande. Dessutom underströk regeringen viktenav en öppen och aktiv dialog mellan hyresgäster ochfastighetsägare, särskilt i fråga omändamålslokaler.Riksdagsbehandlingen av proposition 1997/98:137Vid riksdagsbehandlingen delade finansutskottet(bet. 1997/98:FiU25) regeringens uppfattning att detinte var önskvärt att genomföra utredningens förslagtill modell för hyressättningen. Hyressättningen iändamålsfastigheter borde enligt utskottet få enflexibel tillämpning. Utskottet såg propositionensom ett förtydligande i synsättet på ägande ochhyressättning i ändamålslokaler jämfört medriksdagens beslut . gjorde ocksåett tillkännagivande om att direktiven till aktuellaverk och bolag borde utformas så attfastighetsverksamheten är ett stöd till verksamhetensom bedrivs i lokalerna. I betänkandet utveckladeutskottet begreppet stöd till verksamheten jämförtmed propositionen.Regeringens arbetsgruppI tillsattes en arbetsgrupp inomRegeringskansliet för att se över hyressättningen ivissa statliga ändamålsfastigheter, i första handkulturinstitutionerna. Arbetsgruppen gjordebedömningen, i rapporten som färdigställdes ifebruari 2001, att det saknades behov av attutveckla ytterligare hyresmodeller förkulturinstitutioner och att Fastighetsverketstillämpning av olika hyresmodeller på det hela tagetvar rimlig. Gruppen pekade dock ut feminstitutioner, , Kungliga dramatiskateatern, , riksmuseetoch , som man mot bakgrund avriksdagens och regeringens uttalanden ansåg borde hakostnadsbaserade i stället för marknadsliknandehyror. En sådan förändring föreslogs ibudgetpropositionen , vilket innebar atthyran sammantaget för dessa institutioner sänktesmed . Arbetsgruppen konstateradeatt för att upprätthålla statsfinansiell neutralitetbehövde statsutgifterna minskas med samma belopp,företrädesvis inom det berörda utgiftsområdet.Inkomna skrivelserSkrivelser i ärendet har inkommit från och Kungliga Tekniska högskolansamt Akademiska Hus AB.Utskottets överväganden1 revisorers förslag omhyressättning och förvaltning avstatens ändamålsfastigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillkännager för regeringen att denplanerade utredningen om hyressättning i statligaändamålsfastigheter bör ta upp och behandla de femförslag som revisorerna lämnar i sin skrivelse2001/02:RR12 Statens ändamålsfastigheter hyressättning och förvaltning. Därmed tillstyrkerutskottet revisorernas förslag delvis. Ävenmotionerna tillstyrks delvis.Riksdagens revisorer överlämnade sinskrivelse 2001/02:RR12 Statens ändamålsfastigheter hyressättning och förvaltning till riksdagen.Startskottet för revisorernas granskning var ettförslag från kulturutskottet om att granskahyressättningen för kulturinstitutionerna. Efter enförstudie valde revisorerna dock att göra en bredaregranskning. Granskningen utvidgades till att omfattaStatens fastighetsverk, ,och Specialfastigheter Sverige AB.I skrivelsen lämnar revisorerna fem förslag. Detre första handlar om att revisorerna anser attregeringen i sin styrning av de berörda verken ochbolagen inte har vidarebefordrat riksdagenssynpunkter på ett tillfredsställande sätt. Detfjärde förslaget avser att regeringen i sittbudgetarbete bör beakta möjligheter tilleffektiviseringar i myndigheternas lokalutnyttjande.Som femte punkt föreslår revisorerna att ettsärskilt expertorgan inrättas för att yttra sig omvilken hyresmodell som är lämplig för en specifikfastighet.Vidarebefordran av uttalanden(revisorernas förslag 13)Revisorerna framhåller i skrivelsen att det ärriksdagens uppfattning att i sådana fall därhyresgästen har begränsade alternativ och därmed ärberoende av en statlig hyresvärd är självkostnad dennaturliga utgångspunkten för hyressättningen. Det ärockså uppfattning att hyreskontraktensutformning skall vara föremål för förhandlingar ochöverenskommelser mellan parterna. Revisorernaframhåller att uppfattning i dessa frågorinte vidarebefordrats till de berörda verken ochbolagen i regeringens styrdokument. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen (förslag 1).Revisorerna framhåller också att det är riksdagensuppfattning att hyresgästen skall ha god insyn iförvaltningen och att det innebär öppen redovisningav kostnaderna för drift, underhåll och kapital,oavsett om marknadshyra eller kostnadshyratillämpas. Detta har heller inte vidarebefordrats avregeringen (förslag 2).Ytterligare en av synpunkter är attförvaltningsplaner skall upprättas gemensamt avhyresvärd och hyresgäst. Denna synpunkt börregeringen klargöra för de berörda verken ochbolagen (förslag 3).Effektiviseringar i lokalutnyttjandet(revisorernas förslag 4)Revisorerna pekar på att när myndigheterna tog överansvaret för lokalförsörjningen justerades derasanslag så att de skulle täcka lokalkostnaderna.Någon omprövning av myndigheternas lokalbehovgjordes dock inte, vilket innebar att myndighetermed höga lokalkostnader gynnades visavi dem med lågalokalkostnader. Revisorerna anser att regeringen böruppmärksamma konsekvenserna av detta och ta upp endialog med de myndigheter som uppenbarligen gynnadeseller missgynnades när systemet infördes. Enprövning av lokaler och lokalbehov bör kunna görasinte bara för nya, utan även för befintligamyndigheter. Revisorerna anser att regeringen ibudgetprocessen bör beakta möjligheter tilleffektiviseringar i myndigheternas lokalutnyttjande.Detta bör tillkännages för regeringen.Inrättande av ett expertorgan (revisorernasförslag 5)Revisorerna anser att vissa myndigheter enligtriksdagens riktlinjer är berättigade tillkostnadshyra. Regeringen har pekat ut feminstitutioner (se ovan) och föreslagit att dessaskall ha kostnadshyra. Revisorerna anser dock attregeringens förslag är inkonsekvent och därför intelångsiktigt hållbart. I stället krävs tydligariktlinjer för när kostnadshyra skall gälla.Revisorerna anser att ett statligt expertorgan börinrättas inom eller i nära anslutning tillRegeringskansliet. Vid konflikter om vilkenhyresmodell, kostnadshyra eller marknadshyra, sombör tillämpas skall parterna ha möjlighet attinhämta ett yttrande från expertorganet i detenskilda fallet. Expertorganets roll skall enligtförslaget endast vara rådgivande. Frågan om hyransnivå när modellen väl är fastlagd bör ävenfortsättningsvis hanteras i hyresnämnden.MotionernaI motion Fi8 av Per m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att regeringen bör se till attAkademiska följer regler omhyressättning. Motionärerna säger att harbeslutat att skall tillämpasjälvkostnadshyra när hyresgästen, som universitetoch högskola, är beroende av en statlig hyresvärd,samt att hyreskontraktet skall vara föremål förförhandling. revisorer konstaterar ,framhåller motionärerna, att inteföljer detta beslut utan sätter marknadshyror för istort sett samtliga sina fastigheter. Dessutom,framhåller motionärerna, attraheras företag attflytta närmare framgångsrika universitet, vilket isig driver upp hyrorna som därmed urholkaruniversitetens resurser. Akademiska Hus måsteskyndsamt rätta sig efter reglerna om hyror tillsjälvkostnadspris.Mats m.fl. (kd) pekar i motion Fi9 på attdet råder stor osäkerhet om vad som skall definierassom en ändamålsfastighet. Någon entydig definitionkommer inte att finnas, men det bör inte hindra attprinciperna görs tydligare än , ansermotionärerna. Den definition som utredningen (SOU1996:187) föreslog bör vara allmänt gällande för destatliga fastighetsbolagen (yrkande 2). Revisorernasförslag om ett expertorgan för samråd omhyressättning avvisas av motionärerna (yrkande 3).Om regeringen sätter upp tydliga kriterier för vadsom är en ändamålsfastighet och vidarebefordrarriksdagens intentioner om hyressättning av statligalokar kommer ett sådant expertorgan inte attbehövas, anser motionärerna.I motionerna Fi245 av () ochFi282 av m.fl. (m, kd) begärs etttillkännagivande om tydligare utformning avriktlinjerna för hyressättning för Akademiska Husvad avser placeringsfastigheter jämfört medändamålsfastigheter (yrkande 1). Det ärutomordentligt angeläget, anser motionärerna, attregeringen utarbetar närmare riktlinjer vadbeträffar gränsdragningen mellanplaceringsfastigheter och ändamålsfastigheter.Motionärerna anser också att lokaler inomsammanhållna områden som hyrs ut till högskolor ochuniversitet, s.k. campusområden, bör betraktas somändamålsfastigheter eftersom de sammanhållnalokalerna är en förutsättning för att verksamhetenskall kunna bedrivas på ett effektivt sätt (yrkande2). Enligt motionärerna skall Akademiska Hus inteanvända en marknadsanpassad hyressättning när detgäller ändamålsfastigheter, dvs. byggnader som harliten alternativ användning, och som ärspecialanpassade för sitt ändamål. Den princip sombör gälla är att hyrorna för sådana fastigheterskall täcka kapitalkostnaderna under en byggnadslivslängd, och en skälig avkastning på eget kapital,dvs. hyran skall vara en självkostnadshyra (yrkande3).Matz m.fl. (mp) anser i motion Kr422att de pengar som ges av de minskadehyreskostnaderna skall få behållas avkulturinstitutionerna. Det var ju själva vitsen medsänkningarna, anför motionärerna och begär etttillkännagivande (yrkande 23) om att regeringen böröverväga om framtida minskade hyreskostnaderverkligen skall minska anslagen tillkulturinstitutionerna.Finansutskottets ställningstagandeI proposition 1997/98:137 gjorde regeringenbedömningen att de gällande reglerna för denstatliga fastighetsförvaltningen ochlokalförsörjningen skulle ligga fast. Beträffandehyressättningen i ändamålslokaler gjorde regeringenen annan bedömning än utredningen (SOU 1996:187).Utredningen föreslog att en viss modell för hyroroch kontrakt skulle användas förändamålsfastigheter. Regeringen ansåg emellertid attdet inte var lämpligt att införa en sådan modellutan underströk att parterna skulle ha möjlighet attförhandla fritt i varje enskild situation. Ipropositionen framhölls också att inriktningen avförvaltningen av ändamålsfastigheter bör vara attstödja den myndighet som använder lokalerna i sinverksamhet och att ett självklart mål var attoptimera kundnyttan. Kundnyttan skulle dock intedrivas dithän att fastighetskapitalet integenererade erforderlig avkastning och successivturholkades i värde. Bolag och verk som ägerändamålsfastigheter skall bedriva verksamheten påett kostnadseffektivt sätt, och verksamheten skallgenerera avkastning utan att högre hyror behöver tasut än vad marknaden i övrigt betalar för jämförbaralokaler, ansåg regeringen. Avkastningskraven skullebestämmas enligt affärsmässiga principer medbeaktande av risktagande. Regeringen framhöll ocksåi propositionen att det var viktigt med en öppen ochaktiv dialog mellan fastighetsägare och hyresgäster,särskilt beträffande ändamålslokaler.Riksdagen ställde sig bakom att principerna förfastighetsreformen skulleligga fast (bet. 1997/98:FiU25). Vidare gjorderiksdagen ett tillkännagivande om att direktiventill aktuella verk och bolag borde utformas så attde går ut på att fastighetsverksamheten är ett stödtill den verksamhet som bedrivs i lokalerna.Utskottet skrev bl.a. att hyreskontraktetsutformning bör vara föremål förhandlingar mellanparterna och instämde i regeringens syn att direktivför ändamålsfastigheter bör ha sin grund i optimalkundnytta och kostnadseffektivitet. Riksdagenuttryckte även som sin bestämda uppfattning atthyresgästen skall ha god insyn i förvaltningen ochatt en naturlig följd av detta är att krav ställs påöppenhet i redovisningen av de olika hyresdelarna,både de delar som avser drift och underhåll och deolika komponenter som ingår i kapitalkostnaden.Utskottet vidhåller uppfattningarna /98,men vill tillägga att öppenhet kring de olikahyresdelarna bara är tillämplig i de fallkostnadshyra används. Om hyran i stället ärmarknadsbaserad innebär öppenheten snarare atthyresgästen skall ha god insyn i hyrorna för dejämförelseobjekt som är relevanta.I betänkandet uttalade också att närhyresgästen har begränsade alternativ och därmed ärberoende av en statlig hyresvärd är det naturligtatt utgångspunkten för hyressättningen ärsjälvkostnad.Utskottet erfar att det inom förnärvarande utformas direktiv till en utredning somskall få till uppgift att se över en fortsattutveckling av hyressättningen förändamålsfastigheter inom kultur-, universitets- ochhögskolesektorn. Utredningen kommer enligt planernaatt vara parlamentariskt sammansatt. Kommittén skallbl.a.· föreslå utifrån vilka principer hyresvärd ochhyresgäst skall fastställa att hyran bör beräknasutifrån en kalkylmodell för ändamålsfastigheter,·· utreda och lämna förslag till hur staten skallförstärka styrningen av myndigheternas mål påeffektivt lokalutnyttjande ,·· ur styrningssynpunkt utreda behovet av endifferentierad kapitalkostnad inom gruppenändamålsfastigheter och mellan ändamåls- ochkommersiella fastigheter.·Utskottet anser att det är angeläget att regeringentillsätter den nämnda utredningen och att frågornaom hyressättningsprinciper för statensändamålsfastigheter skyndsamt får en hållbar och föralla intressenter acceptabel lösning. Direktiventill utredningen bör enligt utskottets meningutformas så att samtliga fem förslag som väckts avrevisorerna blir allsidigt belysta och behandlade.Utskottet understryker också betydelsen av attutredningen blir parlamentariskt sammansatt. anfört med anledning av revisorernasförslag bör tillkännage för regeringen.Därmed tillstyrker utskottet delvis revisorernasförslag.Begreppet ändamålsfastigheter rymmer fastigheterav mycket skilda slag, och verksamheterna sombedrivs i dem är mycket varierande. Det är främstinom två områden, kulturområdet och universitets-och högskoleområdet, som det föreligger problem medhyressättningen. Problemen kring hyressättnings-principer inom dessa båda områden kan vara av olikaslag, och utskottet är därför inte främmande för attde också kan ges olika lösningar.I motion Fi8 (m) begärs ett tillkännagivande omatt regeringen bör se till att Akademiska Hus ABföljer regler om hyressättning och därmedtillämpar självkostnadshyra när hyresgästen ärberoende av en statlig hyresvärd.I motionerna Fi9 (kd), Fi245 (s) och Fi282 (m, kd)pekas på svårigheterna att klart definiera begreppetändamålsfastighet. Denna fråga diskuterades relativtingående i utredningsbetänkandet . Någonentydig definition togs dock inte fram utanutredaren ansåg att gränsen mellan en kommersiellfastighet och en ändamålsfastighet är flytande.Enligt utskottets bedömning är det knappast möjligtatt på ett entydigt sätt definiera vad enändamålsfastighet är. Utskottet anser det naturligtatt den kommande utredningen tar upp frågan om hurbegreppet ändamålsfastighet kan avgränsas.I motion Kr422 (mp) föreslås att regeringen böröverväga att kulturinstitutionerna får behållamedlen från en hyressänkning. Utskottet anser liksomtidigare att om det finns önskemål att öka destatliga medlen till kulturinstitutionernasverksamhet bör deras anslag höjas i den årligabudgetberedningen, snarare än att verksamhetensubventioneras indirekt genom lägre hyror. Trotsdetta vill inte utskottet utesluta att utredningenskall kunna ta upp även denna fråga.I det specifika fallet med de fem institutionersom gavs en kostnadsbaserad, och därmed lägre hyraenligt förslag i budgetpropositionen ,sänktes visserligen anslagen med hänvisning tillhyressänkningen, men höjdes anslagen förinstitutionernas verksamhet.