bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Pensionärernas situationförbättras också genomgrundavdragshöjningen. Vården, skolan ochomsorgen tillförs ytterligare resursergenom att resurserna till kommunsektornökar med de närmastetvå åren utöver regeringens förslag.Dessutom tillförs landstingen ytterligareresurser för en nationell vårdgaranti.Som delar i ett program för att minskasjukfrånvaron och öka hälsan föreslås atten ny samordnad rehabiliteringsförsäkringinförs och att stödet till anhörigvårdare utökas. Satsningar görs också föratt återupprätta rättsväsendet ochupprusta den svenska infrastrukturen.Kristdemokraterna kritiserar regeringenför valet av samarbetspartier.Vänsterpartiet och är avtradition negativa till ekonomisktillväxt, och deras inflytande överregeringspolitiken har ytterligare ökatosäkerheten om regeringens ekonomiskakurs och regeringens förmåga att göranågonting åt ekonomins grundläggandestrukturella problem.Familjepolitiken bör reformeras bl.a.för att öka valfriheten inombarnomsorgen. Ett barnomsorgskonto börinföras som familjernassituation stärks genom att bl.a.garantinivån i föräldraförsäkringen höjstill per dag och en statligskattereduktion för varje barn upp till16 år införs och genom att reglerna förberäkning av den sjukpenninggrundandeinkomsten förändras. Bostadsbidragen förde sämst ställda barnfamiljerna börförbättras. bör ocksåstudiebidragen och studiemedlen höjas.Enligt motionärerna börsocialförsäkringssystemen reformeras ochutvecklas mer mot fonderade system. Föratt se över marginaleffekterna i skatte-och socialförsäkringssystemen böröverläggningar ske mellan de fem partiersom står bakom pensionsreformen. Sverigebör delta i fullt ut och för attminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet bör statsskuldenavbetalas i en snabbare takt än vadregeringen föreslår, bl.a. genom att flerstatliga företag säljs ut. En sådanutförsäljning motiveras också av attstaten måste renodla sin roll.Motionärerna vill komplettera och senareersätta överskottsmålet i de offentligafinanserna med ett mål för statensfinanser (yrkandena 1, 2, 4 och 5).I motion Fi38 anförs atttrots de senaste årens högkonjunktur harinkomstklyftorna ökat och den totalaarbetslösheten varit hög. I många delarav landet har inte konjunkturuppgångenblivit märkbar förrän ekonomin nu återvänder nedåt. Resultatet är att detsvenska samhället klyvs både socialt ochregionalt och att denna klyvning tydligtåterspeglas i de stigande ohälsotalen.Regeringen talar i vårpropositionen omtillväxt och rättvisa men verklighetentalar ett annat språk. Många saknararbete och förmåga att försörja sigsjälva och många har fastnat i enfattigdomsfälla. Hela regioner stårutanför utvecklingen med sjunkandeskattekraft och service som följd.Regeringen har gjort ett politisktdubbelfel under den gångnamandatperioden. Dels har regeringen inteförmått att driva igenom strukturellaförändringar som gör svensk ekonomi merrobust och mindre känslig förinternationella konjunktursvängningar,dels har regeringen inte förmått göraalla delaktiga i utvecklingen. Ivårpropositionen presenteras inte hellernågra åtgärder som tar tag i dessaallvarliga strukturella problem ellerminskar statsfinansernaskonjunkturkänslighet.Den ekonomiska politikens främstauppgift är enligt motionärerna att skapaframtidstro för människor och företagöver hela landet. Den svenska modellenmed höga skatter, höga offentligautgifter och hög konjunkturkänslighet istatsfinanserna har hämmat tillväxten ochvälfärden. Enligt bör enviktig inriktning av den ekonomiskapolitiken vara att långsiktigt sänkasåväl skatternas som utgifternas andel avBNP ned till samma nivåer som ijämförbara . I motionenpresenteras reformer för lika villkor,ökad livskraft och livskvalitet ochsjälvbestämmande som en grund för att ökatillväxten i hela landet och minska bådede regionala och sociala klyftorna. Någraav dessa områden är:· Lika villkor för lärande ochutbildning. Kunskaper är viktiga förtillväxt och lika tillgång till brautbildning är en rättvisefråga. Skolanbör därför ges kraftigt ökade resurserunder , och tre storareformer inom skolan bör genomföras -rätt till kunskaper, lokal makt och flerlärare. Ett nationellt kvalitetsinstitutbör inrättas för att garantera alla enbra utbildning. Forskningen måsteförstärkas vid framför allt de mindre ochmedelstora högskolorna ochstudiemedelssystemet bör reformeras bl.a.genom att principen hälften bidrag ochhälften lån etableras.·· Lika villkor i beskattningen.Skatteförslag presenteras som skalluppmuntra företagandet, ge större utrymmeåt landets familjer och minskamarginaleffekterna för låg- ochmedelinkomsttagare. En reform genomförsdär inkomstskatten sänks för framför alltmedel- och låginkomsttagare genom enskattereduktion på , lika föralla, och en särskild skatterabatt påhögst för förvärvsinkomster.Vidare bör en skatterabatt för barninföras, motsvarande upptill . Grundavdraget slopasoch egenavgifter görs avdragsgilla.Vidare bör beskattningen av boendetsänkas genom att bl.a. fastighetsskattenavskaffas och ersätts med enschablonintäkt på taxeringsvärdet sombeskattas som inkomst av kapital.Åtskillnad bör också göras mellanfastigheter för fastboende ochfritidsboende. Förmögenhetsskatten sänksgenom bl.a. slopad sambeskattning ochgenom att endast halvataxeringsunderlaget skall ingå iförmögenhetsbeskattningen. Enskattereduktion på hushållstjänsterinförs och reseavdraget höjs. Sammantagetföreslås skattesänkningar som under 2004uppgår till netto 48 miljarder kronor.·· Lika villkor för arbete ochföretagande. Arbetsgivaravgifterna börfortsätta att sänkas och arbetet med attförenkla det regelverk som omgerföretagandet måste ta fart på allvar.Arbetet inom den s.k. Simplexenheten medatt minska antalet regler harmisslyckats. Det svenska jordbruketskonkurrenskraft måste förstärkas bl.a.genom att den s.k. ryggsäcken lyfts av.Inom ramen för en miljödriven ochuthållig tillväxt föreslås höjda skatterpå utsläpp av kväveoxid och koldioxid iindustrin och att en skatt på förbränningav osorterat avfall införs och attskatten på deponering av avfall höjs.·· Arbetsmarknaden. Regeringensarbetsmarknadspolitik har misslyckats.För att få ned arbetslösheten måstearbetsmarknadspolitiken förnyas ochdecentraliseras för att bl.a. minska densociala och regionala klyvningen isamhället. En utbildningsgaranti börinföras, volymåtgärderna bör fasas ut ochstörre vikt bör läggas på merindividanpassade utbildningar. De olikaförsörjningsstöden vid arbetslöshet börsamordnas. Vidare bör s.k.övergångsarbetsmarknader inrättas. Pådessa marknader skall arbetskraften varabilligare genom en återföring avarbetsgivaravgifterna. Dessutom bör enallmän arbetslöshetsförsäkring införasmed ökad självfinansieringsgrad.·· Lika villkor genom brakommunikationer. För att hela Sverigeskall utvecklas föreslås en extrasatsning utöver regeringens påkommunikationer, främst för drift ochunderhåll av väg- och järnvägsnätet.Dessutom bör en digital allemansrättinföras som gör att den digitalainfrastrukturen kommer alla till del.Regeringens program för utbyggnad avbredband skapar en digital klyfta.·· Lika villkor för hälsa ochrehabilitering. Ohälsan och de kraftigtstigande sjukskrivningarna är ett avsamhällets största problem. Ett mål omatt ohälsan och att samhällets kostnaderför ohälsan skall vara halverade till2008 bör införas. Enligt motionärerna börbl.a. en rehabiliteringsgaranti och ennationell vårdgaranti införas för attminska ohälsotalen. Den finansiellasamordningen mellan hälso- ochsjukvården, socialförsäkringarna ochsocialtjänsten måste förbättras ochutökas.·Familjepolitiken bör förnyas och görasmer rättvis bl.a. genom ökad valfrihet ibarnomsorgen. Dessa krav uppfyller intemaxtaxan enligt motionärerna. Resursermotsvarande nästan 2,5 miljarder kronorbör avsättas för att utvecklamaxtaxesystemet så att även de som inteutnyttjar barnomsorg får del avsamhällets stöd till barnomsorgen.Förutom den tidigare redovisadeskatterabatten för barn bör dessutomgarantinivån i föräldrapenningen höjastill per dag. Pensionärernasekonomi förbättras bl.a. genominkomstskattereformen. Rättstrygghetenmåste förbättras, genom bl.a.resursförstärkningar av detbrottsförebyggande arbetet ochpolisväsendet. Försäljningen av statligverksamhet bör under de kommande två årenuppgå till i genomsnitt omkring 50miljarder kronor mer än vadregeringen planerat. Besparingarmotsvarande föreslåsi motionen, genom bl.a. dämpade utgifterför sjukpenning, reformeringen avarbetsmarknadspolitiken och minskat behovav bostadstillägg för barnfamiljerna(yrkande 1).I liberalernas motion Fi39konstateras att fortsätter attfalla i den internationellavälståndsligan. När blevstatsminister låg på femtondeplats. har vi sjunkit till sjuttondeplats. Trots en relativt hög tillväxt islutet av har regeringen intevidtagit de strukturella reformer somskulle ha rustat för sämre tideroch ökat tillväxtpotentialen. Ekonominssvaga sidor finns kvar med dåligtföretagsklimat, höga skatter ochoffentliga utgifter, rigid arbetsmarknadoch en näringsverksamhet som är omgärdadmed alltför många regler. Det senasteårets tvärstopp i tillväxten illustrerarvikten av strukturella förändringar iekonomin. Att redan i börjanav en konjunkturuppgång tvingas höjaräntan visar att det finns problem i densvenska ekonomins sätt att fungera, därt.ex. lönebildningen riskerar att blisamma problem som under 1980-talet.Enligt motionärerna är det nödvändigtatt genomföra en rad strukturreformer sombl.a. stärker ekonomins utbudssida, höjertillväxtpotentialen och ökarförutsättningarna för en långsiktigt högsvensk tillväxt utan inflation. Detövergripande målet för den ekonomiskapolitiken bör vara en tillväxt på perår eller mer. För att nå det måletpresenteras i motionen ett antal åtgärderoch reformer. En del av innehålletredovisas i punkterna nedan.· En ny skattereform. Eninkomstskattereform genomförs med sänktamarginalskatter genom att värnskattenslopas, brytpunkten för den statligaskatten höjs, ett nytt förvärvsavdrag på4 % införs och genom att grundavdragetinte trappas av i den s.k. LO-puckeln.Inkomstskatterna sänks ytterligare genomen skattereduktion, lika för alla.Motionärerna vill dessutom införa enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Avgifterna till denna skall kompenserasgenom en särskild skattesänkning. Som ettled i att reformera familjepolitiken börbarnfamiljernas marginaleffekter minskasgenom att generella utökningar avbarnstödet utformas som enskattereduktion på år2003, som höjs till år 2004.Reduktionen kombineras med en avtrappningav bostadsbidraget. Hushållstjänster fåren skattereduktion på . Sparandeunderlättas genom att förmögenhetsskattensänks och slopas . Ett första stegär en avskaffad sambeskattning och enhöjning av fribeloppet. Fastighetsskattensänks genom att taxeringsvärdena frysespå nivå och skattesatsen sättstill för småhus och förflerbostadshus. Systemet förfastighetstaxering bör reformeras igrunden och olika boendeformer måstebehandlas lika. Kompetens/pensionssparandet underlättas genom attavdragsrätten höjs till ett basbelopp.Principerna /skattereform- hälften kvar och att de allra flestabara skall betala kommunalskatt - skallåterupprättas. En särskild miljöskatt påsopförbränning bör införas som ett led ien grön skatteväxling.·· Företagarreform. För att skapafler företagare och jobb måsteföretagsskatterna sänkas, antalet reglerför att driva företag minskas ochförenklas som konkurrensenmåste öka bl.a. genom att statlig ochkommunal bolagsverksamhet privatiseras.Dubbelbeskattningen på aktier bör slopas,arbetsgivaravgifterna i tjänstesektornsänkas, de s.k. fåmansbolagsreglernaförenklas och sociala avgifter påvinstandelar avskaffas. Tillsammans medde övriga borgerliga partierna harFolkpartiet utarbetat en rad förslag föratt förbättra det svenskaföretagsklimatet. Motionärerna föreslåräven en utökad satsning påväginvesteringar och vägunderhåll.Avgörande för tillväxt och sysselsättningär att trafikfrågorna i storstäderna fåren lösning. Vidare måste bostadspolitikenförnyas. Bostadsmarknaden är en avde främsta flaskhalsarna mot tillväxt.·· Socialförsäkringsreform.Trovärdigheten för socialförsäkringarnaär viktig för ett bra arbets- ochföretagarklimat. Förutom det nyapensionssystemet bör ytterligare tvåobligatoriska och från statens budgetfristående försäkringar skapas - enallmän sjukförsäkring (inkl.förtidspensionen) och en allmänarbetslöshetsförsäkring. Försäkringarnaskall bygga på inkomstbortfallsprincipenoch det skall råda raka rör mellanavgifter och förmåner. Enligtmotionärerna bör taket iföräldraförsäkringen höjas till 10basbelopp.·· En kunskaps- ochutbildningsreform. En rad åtgärderföreslås för att förbättra skolan och ökakvaliteten inom högskolan, och störreresurser bör avsättas till forskning.Bland annat bör en speciallärarutbildninginrättas och en skolpeng införas sombetalas ut till den skola elever ochföräldrar väljer. Även en studentpeng börinföras så att utbildningsplatsernafördelas efter studenternas önskemål.·· Jämställdhetsreform. Några av demest prioriterade uppgifterna är attavskaffa löneskillnaderna mellan män ochkvinnor och öka individernas inflytandeöver sina liv. Det bör enligtmotionärerna ske bl.a. genom att deoffentliga monopolen inom omsorgen,skolan och vården bryts upp. olika skatteåtgärder bör enbarnomsorgspeng och valfrihet ibarnomsorgen och barnkonto införas föratt stärka kvinnornas position och ökamedborgarnas och familjernas möjlighetatt själva ordna sin vardag.·· Frihandelsreform och globalsolidaritet. Frihandel är avgörande förvälfärdsutvecklingen. bör gå ispetsen för ökad frihandel i världen ochverka för en avveckling av EU:sjordbruksstöd. bör också gå med iEMU och arbeta för en fortsattreformering av den inre marknaden.Biståndet bör höjas kraftigt.Enprocentsmålet bör vara återställt 2005.För att förhindra växthuseffekten börbl.a. en europeisk eller, om möjligt, englobal koldioxidskatt införas.·· Reformering avarbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken ochlönebildningen måste reformeras.Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader bör minskasväsentligt och andra former sombemanningsföretag utnyttjas. AMS i dessnuvarande form bör läggas ned.Arbetssökande bör få en omställningspeng.·· Friskvårdsreform. I motionenföreslås en krisplan motlångtidssjukskrivningarna och ohälsan iarbetslivet. Bland annat införs ett nyttsystem för rehabilitering och resursernautökas. Finansiering av vården samordnasmellan olika aktörer och ett förslag tillnationell vårdgaranti läggs fram isamarbete med övriga borgerliga partier.·För att effektivisera kommunverksamhetenbör uppgifterna koncentreras tillkärnverksamheterna, vilket bl.a. innebäratt kommunala bolag bör säljas. I principbör all verksamhet inom den offentligasektorn som inte är myndighetsutövningvara konkurrensutsatt. Vården och skolanbör avregleras. Motionärerna anser attdet bör finnas ett överskott i deoffentliga finanserna motsvarande avBNP över en konjunkturcykel. Det innebäremellertid inte att detta skall gälla förvarje år. I rådande läge kan ettöverskott på strax av BNP ansesvara acceptabelt, enligt motionärerna.Avbetalningen av statsskulden börpåskyndas. Det skall ske genom attstatliga företag säljs i en störreomfattning än vad regeringen räknar med.Staten bör endast i undantagsfall drivaföretag (yrkande 1).1.3.3 ställningstagandetill partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenUtskottet börjar med att diskuteraarbetsmarknaden. I motion Fi36 (m) hävdarmotionärerna att regeringen misslyckats isina viktigaste mål. Den samladearbetslösheten är fyra gånger högre änden öppna arbetslösheten.Arbetsmarkspolitiken måste förändras igrunden för att sysselsättningen skallöka, menar motionärerna. Liknandeargument framförs i motion Fi37 (kd),Fi38 (c) och Fi39 (fp).Till skillnad från motionärerna kanutskottet konstatera att läget på densvenska arbetsmarknaden har förbättratsmarkant under de senaste åren.Sysselsättningen har ökat sombåde den öppna och den totalaarbetslösheten sjunkit. harsysselsättningen i säsongsrensade siffrorstigit med omkring 360 000 personer, ochden öppna arbetslösheten har gått ned meddrygt . Trots denbetydligt svagare internationellakonjunkturen och nedgången i den svenskaindustrikonjunkturen fortsattesysselsättningen att stiga under förraåret. i årsjönk sysselsättningen i säsongsrensadetal medan den åter steg under mars.Enligt ()senaste s.k. arbetskraftsundersökning var4 182 000 personer sysselsatta iår. Det är 19 000 personer eller 0,5 %färre än . Den öppnaarbetslösheten låg på ,samma nivå som i mars.Det är tydligt attkonjunkturavmattningen inneburit atttillväxttakten i sysselsättningen avtagitunder . steg sysselsättningen med igenomsnitt jämförtmed utvecklingen året innan.Under sommaren och hösten sjönktillväxttakten markant, och under desenaste sex månaderna harsysselsättningen vuxit med i genomsnitt0,(till april2002).Målet för den öppna arbetslösheten nåddeshösten 2000Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten till 2000 som regeringoch riksdag satte upp 1996 nåddes ioktober 2000, och den öppnaarbetslösheten var i genomsnitt under2001. Även har den öppnaarbetslösheten legat på i genomsnitt 4,, med den ovan redovisadenivån på 3,8 %.Samtidigt som detta är en godutveckling vill utskottet framhålla attarbetsmarknadsstatistiken även visar attskillnaderna mellan olika regioner iSverige är stora. Det totala s.k.obalanstalet, dvs. andelen öppetarbetslösa plus andelen personer ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program, uppgicki hela riket till ,enligt AMS uppgifter. I länvar siffran medan den i Norrbottenslän uppgick till . En närmaregenomgång av siffrorna visar att dentotala arbetslösheten under det senasteåret sjunkit i alla län utom sex. Störstvar nedgången i , , och Norrbottenslän. Störst var uppgången i län,och län.Siffrorna visar också att den öppnaarbetslösheten under det gångna åretsjunkit i alla län utom ,län och . iår uppvisade 13 av 21 län en öppenarbetslöshet . Under samma månadförra året var antalet 10 län.Sysselsättningsmålet utvecklas gynnsamtmen ...SCB:s undersökningar visar att ävenriksdagens och regeringens s.k.sysselsättningsmål har utvecklatsrelativt väl, dvs. att antaletsysselsatta i åldern som andelav befolkningen i samma åldersgrupp skalluppgå till 2004. Till följd av densvagare sysselsättningstillväxten hardock sysselsättningsgraden varit relativtoförändrad, eller t.o.m. sjunkit något,, efter denkraftiga uppgången under perioden1997-2000.Samtidigt som sysselsättningstillväxtenmattats väsentligt harefterfrågan på arbetskraft försvagats.Antalet nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingarna har sjunkit, även omnyanmälningarna jämfört med förra åretökat något . (Jämförelsen försvåras dock av AMS nyatjänst Annonsera Direkt där arbetsgivarnasjälva via Internet kan skriva inplatsanmälan. Andelen direktinskrivnaanmälningar har ökat kraftigt iår, vilket gör att jämförbarhetenminskar). AMS statistik visar vidare attantalet varsel om uppsägningar ökatkraftigt . har dock antalet varselhalverats jämfört med de mycket höganivåer som noterades sent i höstas.Av () senastebarometer framgår också attföretagen i industrin räknar med enfortsatt minskad sysselsättning framöver.Det finns dock skillnader mellan de olikabranscherna. I t.ex. den kemiskaindustrin planerar företagen attnyanställa under de närmaste månadernamedan företagen i teleprodukt- och järn-och stålverksindustrin anger minskadsysselsättning. innebär dettaatt företagen nu uppger att de tidigaresvårigheterna med att rekrytera lämpligpersonal avtagit markant - avindustriföretagen angav att deupplevde en brist på arbetskraft. Itjänstesektorn är situationen lite merblandad än inom industrin. Företagen inomdetaljhandeln anger minskadsysselsättning framöver medan företageninom t.ex. sällanköpshandeln ochuppdragsverksamheten behöver anställaarbetskraft. I byggindustrin, framförallt inom väg- ochanläggningsverksamheten, räknar företagenmed stigande sysselsättning.... det krävs insatser för att måletskall nåsFör att öka förutsättningarna för att nåmålet om en sysselsättningsgrad på 80 %är det enligt utskottets mening angelägetatt åtgärder vidtas inom en rad områden.Utbudet av arbetskraft måste öka och densvenska arbetsmarknadens sätt att fungeramåste förbättras ytterligare. Itraditionell svenskarbetsmarknadspolitisk anda måstearbetslinjen, som kan betraktassom en arbets- och kompetenslinje,hävdas. Matchningen mellan arbetssökandeoch lediga platser måste effektiviserasytterligare så att sysselsättningen kanfortsätta att öka utan attinflationsdrivande och tillväxthämmandeflaskhalsar uppstår.Arbetsförmedlingarnas verksamhet måste iännu högre grad inriktas på att förhindrabristsituationer och förmedla ledigajobb. Vakanstiderna måste kortas ochlångtidsarbetslösheten minskas.Förmedlingarna måste dock ävenfortsättningsvis prioritera personer somär långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna. Stora ansträngningarmåste göras för att ökasysselsättningsgraden bland t.ex. äldre,funktionshindrade och utomnordiskagrupper.Arbetsmarknadspolitiken har lagts omTill skillnad mot vad som hävdas ipartimotionerna kan utskottet konstateraatt arbetsmarknadspolitiken har en klarttillväxtfrämjande inriktning. Volymmålenhar tagits bort och inslagen av matchningoch utbildning har ökat markant.I regeringens regleringsbrev tillArbetsmarknadsverket anges attmålen för arbetsmarknadspolitiken bl.a.skall vara att vakanstiderna för ledigaplatser och arbetslöshetstiden förarbetssökande skall hållas nere. Ettkonkret mål är att avföretagen skall få tag på den personal devill anställa. angav 85 %av företagen att de utan problem kunderekrytera efterfrågad personal, enligtAMS undersökningar. Vidare skall antaletlångtidsinskrivna minska kontinuerligtoch uppgå till i genomsnitt högst 42 000personer . Kompetenshöjandeåtgärder skall sättas in för dem som harsvårast att komma in på arbetsmarknaden.Ett konkret mål inom detta område är attandelen personer som fått arbete 90 dagarefter avslutad arbetsmarknadsutbildning igenomsnitt skall uppgå till minst 70 %.Dessutom skall i genomsnitt minst 59 000arbetshandikappade personer halämpligt arbete. Andelen personer som gårfrån lönebidragsfinansierat arbete tillosubventionerat skall öka under året.Åtgärderna inriktas i allt högre gradmot sektorer där brist på arbetskraftbedöms uppkomma. I sin prognos överarbetskraftsbehovet och framåt pekarAMS bl.a. ut IT-specialister, vård- ochomsorgsyrken och lärare som exempel påområden där behoven av arbetskraftstadigt ökar och där utbildningsinsatseri olika former behövs. Till exempel haren bristyrkesutbildning för redananställda införts som enförsöksverksamhet, och ett förstärktanställningsstöd har införts för att ökade långtidsinskrivnas möjligheter att fåett reguljärt arbete. Anställningsstödetförstärktes ytterligare , ochutskottet vill i anslutning till dettanämna att det förstärktaanställningsstödet för personer som varitinskrivna i arbetsförmedlingen under tvåår omfattade drygt 8 500 personer.Vidare kan utskottet notera att det pågårett löpande arbete med att förenkla detarbetsmarknadspolitiska regelverket.Till följd av konjunkturnedgångenbedömer regeringen i vårpropositionen attantalet deltagare i de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen i åruppgår till i genomsnitt 110 000, ungefärsamma antal som men 6 000 fler änvad regeringen bedömde i samband medbudgetpropositionen . I takt medatt aktiviteten i ekonomin ökar väntasantalet deltagare minska, till igenomsnitt 97 000 personer 2003. Dettakan jämföras med att antalet deltagare1994 var drygt 235 000 personer - ennedgång med omkring 125 000 personerperioden 1994-2001.Som följd av propositionen omomläggningen av arbetsmarknadspolitiken(1999/2000:98) infördes enaktivitetsgaranti för personer som äreller löper risk att blilångtidsarbetslösa.