bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Det ligger helt och hållet i mitt intresse attStockholmsbörsen upprätthåller sin konkurrenskraft, gärna genom nordisktsamarbete.Jag tror dessutom att är en väl definierad och konkurrenskraftigregion i finansvärlden, inte minst för att vi har haft nordiskainvestmentbanker som har sålt som investeringsområde över helavärlden och som faktiskt klarar av att konkurrera med stora globalainvestmentbanker. Jag tror på , och jag strävar efter en starknordisk börs.Sedan vill jag kommentera en sak till. antydde att Stockholms-börsen - det har kommit fram i andra sammanhang också - inte bedriver eneffektiv övervakning. Jag tycker att det är viktigt att vi preciserar ossnär vi för den här typen av diskussioner. Jag har uppfattningen att vibedriver en effektiv övervakning. Vi upptäcker inte allt, men utifrån denroll vi har på marknaden upptäcker vi mycket. Vi jobbar givetvis med attförstärka våra resurser, och vi har precis investerat i ett nyttövervakningssystem som kom-mer att komma i bruk och som kommeratt göra oss ännu effektiva-re. Men jag vill inte påstå att vi ärineffektiva i övervakningen i dag.Claes : Jag tänkte fånga upp den sista frågan som och som jag uppfattade gällde om det är rimligt att ha krav pålagregle-ring av institutionellt ägarinflytande och hur man agerar somägare.För mig är det naturligt att se den här frågan ur perspektivetkontraktsfrihet. Man kan tillvarata livförsäkringssparares och fondspararesintressen på olika sätt, antingen som en aktiv ägare eller som en passivägare. Jag tycker att den naturliga utgångspunkten utifrån dagenslagstiftning är just att man är väldigt tydlig gentemot sina sparare närdet gäller hur man utövar det här inflytandet. Det är själva nyckeln.Pia : Jag vill också kommentera den sista frågan. Jag har samma syn.Öppenheten gentemot konsumenterna och fondspararna är väldigt viktig, själv kan ta ställning till hur man värderar ägarfrågorna i relationtill andra aspekter när man väljer sina fonder.När det gäller fondbolagen tycker jag att den rekommendation som vi harinfört nu ger det som lagstiftningen skulle åsyfta, nämligen att man skasäga var man står i ägarfrågor och öppet deklarera det. Det är ocksåviktigt att tänka på att om man inför en lagstiftning måste hänsyn tas tillde olika ägar-kategorier som olika institutioner kan ha beroende på att dehar olika roller, som t.ex. fondbolagen. De ska vara öppna för in- ochuttag för den som önskar spara mer eller ta ut sina pengar. Detär också för att ta till vara andelsägarnas intresse av en god avkastningsom man från fondbolagens sida väljer att inte sitta i styrelser. Man villstå fri i sina beslut när det gäller place-ringar.Det är också viktigt att andra institutioner kan ha andra roller. Jag trorock-så att det kan vara väldigt bra för företagen med olika ägarkategoriersom kan komplettera varandra.Vi lever ändå i en internationell värld, och vi kommer att ha utländskaägare i svenska företag som vi får hoppas att svenskaprivatpersoner har möjlighet att även vara delägare i utländska företag.Det vi av den anled-ningen skulle önska är att det snabbt blir möjligt meddistansröstning både på grund av internationaliseringen och på grund av attfondbolagen kan vara ägare i väldigt många olika företag. Det här finns medsom förslag i ändring-arna av aktiebolagslagen. Vi skulle ändå önskat attdet togs ett snabbare be-slut i den frågan.När det gäller fonder har vi också begränsningen att man får ha högst iett företag, vilket vi tycker är väldigt begränsande. Inte minst gäller detsmåbo-lagsfonder som ett fondbolag önskar ha, men man tycker att det är förbegrän-sat. Det är också föremål för översyn genom det arbete som pågår medöver-synen av lagen om värdepappersfonder.Lars : Ägarstyrning har många dimensioner. har vidiskuterat utifrån den finansiella placerarens krav på avkastning. Jag villhävda att före-tag som har aktiva ägare också är bättre skötta bolag. Dettycker jag är det viktiga i sammanhanget, att ställa krav på attföretagsägare utövar sitt ägande i företagen.Ja, vi behöver olika ägarkategorier. Men problemet är att vi inte harnågon som vill ta ansvaret för att sköta bolagen. Då får vi det vakuum somhar funnits i några decennier, nämligen direktörsväldet som breder ut sig.Man beviljar sig själv och varandra förmåner som är direkt stötande. Det ärett direkt utflöde av dålig ägarstyrning.Vem ska då ta det här ansvaret? Vi vill gärna att det ska vara de storaägarna. De vill inte ha ansvaret. De vill hoppa från tuva till tuva ochförmera sitt kapital. De vill utöva exit-modellen och inte voice-modellen.De hoppar någonstans när de är missnöjda. Då kan man ju säga att marknadenhar talat. Men problemet är att bolagen lik förbannat är misskötta. Därbehöver vi stöd för att mer eller mindre få fokus på och tvinga fondernaatt vara aktiva.Distansröstning tycker vi är väldigt bra. Det tyckte vi i Aktiebolagskom-mittén också. Men man kan också fundera på om det inte går att gå ett steglängre. Vem är det som styr och övervakar fonderna? Vem är det somutövar inflytande över fonder? Vore det inte väldigt bra om vi hade en di-stansröstning för att tala om för fonderna hur de ska utöva sitt ägande?Arbeta för det först i fonderna och sedan så att det också fungerar i nästaled till företagen. Då har vi kommit en bra bit på väg.En fråga gällde hur väl övervakningen fungerar. Det faktum att vi sitterhär tror jag är en indikator på att det finns några till som ärmindre nöjda med hur det fungerar. De två straff som finns i dagens läge,avregistrering eller vite, drabbar primärt de aktieägare som har drabbatsav ett olämpligt utfört hantverk från företagsledningars eller stora ägaressida.Det har berättats att det förr fanns en sanktionsmöjlighet till. Denbeskrevs som "kaffe med dopp med börschefen". Den var proaktiv.Vi har en rad exempel på händelser som vi har kunnat peka på innebär ettövergrepp på de regler som finns. Men marknadsplatsen väljer att "sittastill" och att konstatera i efterhand om det har skett någonting eller inte. Det antal ärenden som har kommit till disciplinnämnden kan indikera tvåsaker. Det ena är att allting är fantastiskt bra, det andra att det kanskeinte fungerar som det borde fungera. Därom har vi olika uppfattning.Mats (): Det här är ett jättestort ämne som har väldigt många olikaaspekter. Vi har ändå valt att avgränsa det till frågan om övervakning avaktiemarknaden. Det är på förekommen anledning. I början av det här åretvar det ganska mycket publicitet omkring en hel del händelser somundergrävde förtroendet därhän att en av våra rosa tidningar gjorde enundersökning bland 3 000 svenskar. De svarade på frågan om de hadeförtroende för de s.k. bör-spoliserna, alltså ,och självregle-ringen, antar jag. Det var somsvarade nej på den frågan och sva-rade ja. Här är det förstås mycketfråga om att man först sätter rubriken och sedan gör en undersökning. Somman ropar får man svar, kanske. Icke desto mindre har utskottet möjligheteratt hantera lagstiftningen, att föreslå att re-surser beviljasFinansinspektionen och att i budgetarbetet se till att de rättsvårdandemyndigheterna får de pengar de behöver för att kunna följa upp de saker somupptäcks. Det tycker jag kanske ligger lite utanför den här hea-ringen,liksom frågan om straffbeskattning av svenskt ägande och sådant. Men det ärviktiga pusselbitar i sammanhanget.Visserligen har redan sagt att amerikansk lagstiftning och ame-rikansk praxis på det här området inte är direkt tillämpbar, men ändå ärdet frestande att titta på de oerhört tuffa tag som man har på andra sidanAtlanten. Vi har t.ex. - var inne på det - både en primärmarknad och en sekundär. Vi kan titta på introduktionen av nya bolag iSverige. Statistiken säger att 32 av 44 bolag som introducerades eller sombytte till en av Stock-holmsbörsens listor och första halvåret2001 gick sämre än gene-ralindex. Det är klart att fondkommissionärernasincitament är att få upp introduktionskursen. Vad som sedan händer har maninget ansvar för. I har man ett straffansvar om kursen faller mer än enviss procent, jag kan inte de exakta reglerna. Den typen av regelverkskulle det vara intressant att höra hur aktörerna här ser på, alltsåbetydligt tuffare tag i den del som handlar om primärmarknaden.Den andra delen, den sekundära marknaden, insiderlagstiftningen, har fleranämnt, men inte vad som skulle behöva skärpas för att åstadkomma den för-bättring som vi efterlyser.Claes : Jag börjar med den första frågan, primärmarknaden och detexempel som hade om tuffare tag i . När det gäller straf-fansvar för att garantera vissa kurser tror jag spontant att det är enrelativt långtgående reglering. Jag är inte riktigt säker på att detbehöver vara i mark-nadens och spararnas intresse heller att vara sålångtgående. Spontant känns det som väldigt amerikanskt och kanske inte detsom ligger främst för oss.Däremot har vi med den uppsättning krav som finns på börsen och deauktoriserade marknadsplatserna en lagstiftning som jag skulle säga ärrelativt liberal och öppen för att det kan finnas skiftande krav påmarknadsplatserna i olika former, bl.a. när man släpper fram nya bolag.Finansinspektionen har själv uppmärksammat detta när det gäller kraven påprospekt. I ljuset av de erfarenheter vi har haft tror jag att det finnsanledning att faktiskt se över om vi inte borde skärpa kraven kringprimärmarknaden i förhållande till vad vi har i dagens lagstiftning ochpraxis. Däremot känns det lite främmande att gå så långt som i det härexemplet.Den andra frågan gällde insiderlagstiftning och vad som borde göras på detområdet. Det här är naturligtvis ett område där lagstiftningen successivthar förändrats under en lång rad av år. Det är inte så länge sedan desenaste för-ändringarna av insiderlagstiftningen ägde rum. Det jag tyckerkänns viktigast och som det finns möjlighet för utskottet att överväga ärfrågan om sanktio-ner. Det är naturligtvis någonting som påverkar en sådanhär gallup om bör-spolisen. Om vi uppmärksammar ett fall 1996 och detkommer upp i rätten är det klart att det inte bara ärFinansinspektionens utredare som blir lite frustrerade. Snabbare respons ärviktigt. Sanktionsavgifter finns i det paket av möjliga regler somriksdagen kan införliva i samband med EU-direktiven, och det tror jag är enviktig sak.Kerstin Hessius: När det gäller den amerikanska lagstiftningen om introduk-tioner kan det framstå som bra därför att det mer eller mindre kan resasska-deståndskrav mot det mesta som skrivs i ett prospekt. Därför skriverman väldigt lite. Frågan är vad vi tjänar på det. Är det bra att bygga insanktions-system som leder till att man undviker att lämna viss informationbara därför att man är så rädd för att man ska bli stämd ? Jagtycker inte att det amerikanska systemet är eftersträvansvärt. Dessaprospekt, som vi ibland också får på vårt bord, är rent avskräckande. Jagtror inte att de är konsu-mentvänliga. Jag tror inte att de tjänar desyften de är ägnade att tjäna. Tyvärr har detta lett till att man ihuvudsak brottas med risken att bli stämd i framti-den och det är det sompräglar hela prospektskrivandet.Att man när man noterar ett bolag ska känna ett ansvar för det pris mansätter är självklart. Jag vill nog inte hålla med om attmedlemsfö-retag eller de som är rådgivare vid notering inte känner ansvarefter notering. Ett bolag som blir noterat på Stockholmsbörsen är ett bolagsom man har att hantera på sekundärmarknaden i alla de år som det finns påbörsen. Eftersom jag själv har jobbat i tidigare vet jag mycketväl vilken oerhörd reputation risk vi löpte de gånger vi gått ut med bolagdär kursen föll efter introduktionen, i synnerhet om de föll kraftigt. Dethär är någonting som man försöker undvika på grund av att man drabbasnegativt efteråt. Sedan kan det självklart finnas de som inte är heltseriösa, och de som inte är helt seriösa försöker vi att komma åt.Det finns en utveckling i marknaden också. Det som har hänt och2001 är ju att vissa branscher har gått väldigt dåligt. Det är farligt attbara jämföra med generalindex. Man måste jämföra med branschindex också.Jag tror att man ändå kan titta över de bolag som introducerats. Vi är intehelt nöjda med de introduktioner som gjordes när det gickväl-digt snabbt och kom in väldigt många bolag. Vi är nog av den åsiktenatt en del av de här bolagen inte till fullo hade förstått eller hade fullinsikt i vad det innebär att vara börsnoterad. Med den erfarenheten går viigenom våra regler. Vi försöker skärpa dem. Vi kommer att jobba med tuffarekrav på de bolag som ska komma in. Vi ska utbilda dem. Det ska krävas ettkörkort för att komma in på börsen.Mats (): Jag tror inte heller att den amerikanska modellen vore bra. Men den skiljer sig ändå markant från vår, framför allt på sanktionssidannär det gäller insiderlagstiftningen.Min sista fråga vill jag ställa till . Det är utskottets sakatt före-slå vilka anslag som ska beviljas. Du är blygsam och vill intesäga någonting i den här frågan. Men om man tittar på Finansinspektionensanslagsframställ-ning ser man trots allt att ni behöver mer pengar. Vi vetatt ni behöver mer pengar och vi föreslår också att ni ska få det, men minfråga är: Behövs det också andra regler, exempelvis när det gällerlöneförmåner, för att kunna få in den kompetens i inspektionen, som kanhålla jämna steg med dem som inte är fullt seriösa? Behöver ni enförändring av ert regelverk för att kunna skapa de resurser som behövs föratt klara denna mycket tuffa uppgift?Claes : När det gäller löner tror jag nog att man kan säga att detinte finns någonting i de statliga avtalen som så att säga inhiberar oss,utan det är mer en fråga om att kunna rekrytera rätt spetskompetens. Dethär är, som pekar på, en viktig och kritisk faktor som vi haratt jobba med. Men det finns ingenting i regelverket, vad jag kan se, somhindrar Finansin-spektionen.Med tanke på de krav som finns, bl.a. i de kommande EU-direktiven, därman beskriver den offentliga administrativa myndighet som ska ta ettbetydligt större ansvar än har gjort, och alla de regleroch det vidgade område som har att verka inom, vore detsjälvbedrägeri att tro att detta kan göras utan ökade resurser. Det här ären viktig fråga, och det är oerhört viktigt att man inte gör sig ettillusionsnummer genom att tala om vad som behöver göras utan att peka påvad som behövs för att tillhandahålla det.Vi har granskats av , och det är väl kanske denmest oberoende granskare jag kan peka på som har varit och tittat på ossoch tittat på vad som är bra och vad som är dåligt. Väldigt tydligt i denrapport som vi har sett i preliminär version är ju att man förvånas överden relativa resursknapphet har i förhållande till dedels väldigt stora och koncentrerade finansiella institut som finns på densvenska finansmark-naden, dels i förhållande till aktiemarknaden i stort.Det stämmer ganska väl överens med den studie som Statskontoret gjorde 1996i resursfrågan, där man pekade på att i förhållande till jämförbara ländervar det land som investerade minst i finansiell tillsyn ochreglering.Nu tycker jag att vi på marginalen har blivit välvilligt behandlade. Men deutmaningar som finns här är mycket större än den skjorta vi för närvarandehar. Ska man leverera på proaktivitet och på ett betydligt större ansvar,som har diskuterats här, måste det få resurskonsekvenser. Vi har försöktatt illust-rera det i årets budgetunderlag.Lisbet Calner (s): Ordförande! Sanktioner och överträdelser har nämnts.Ingen har dristat sig att säga ekonomiska brott. En del ropar på skärptlagstift-ning vad gäller just ekonomiska brott. För min del tycker jag nogatt vi först ska se om den lagstiftning vi redan har fungerar. Det var inteså länge sedan, precis som sade, som vi ändrade insiderlagen. Har detblivit någon förbättring? Dessvärre är väl svaret nej.Det krävs i olika sammanhang bättre utbildning. Vi kräver att styrelser ochledningar i de bolag som ska noteras på Stockholmsbörsen genomgår enutbildning i bl.a. informationsgivning och insiderregler, skriver KerstinHes-sius i en artikel. Det kan också vara ett exempel på den proaktivitetsom pratade om. Det jag funderat på är hur det är medde jurister som har att hantera de här frågorna när det har hänt någontingsom inte borde ha hänt. Har de den utbildning, den information som behövsför att följa ett ärende, inte minst i ljuset av de omvärderingar som harskett på de finansiella marknaderna . Datateknik, Internet,elektronisk handel; såvitt jag förstår behövs det kunskap på dessa områdenom man ska kunna följa en finansiell transaktion. Finns den kunskapen inomrättsväsendet?Varför ställer jag nu den här frågan? Jo, jag läste i en rapport attFinansin-spektionen till åklagare har överlämnat 44 ärenden med 164personer inblan-dade. Fem personer har dömts. Här har tjänstemän med högkompetens - jag tycker att de finns på - och goderfarenhet av finansiella frågor ansett att åtal bör väckas. Men det anseruppenbarligen inte åklagare och domare. Jag tycker att det är märkligt.Beror det på lagen, beror det på dess tillämpning eller är det okunskapinom rättsväsendet om en komplicerad finansiell marknad? Hur kommer det sigatt det är så få som döms för ekono-miska brott i att vi inte fårde avskräckande exempel som talade om tidigare?Claes : Jag börjar med åklagare, rättsväsende och hur det fungerarnär det gäller insiderbrott och deras handläggningstider.Det är väl klart att här finns ett problem. Jag tror att det i grunden ären re-sursfråga när det gäller åklagarna. Jag tycker att det finns väldigtmånga kompetenta och duktiga åklagare. Jag har inga negativa synpunkterdärvidlag. Jag tror att man ska ha klart för sig att insiderlagstiftningenär en ganska svår lagstiftning när det gäller bevisfrågor. Det är ett av desvåraste bevislägen som finns. Jag tror att man också ska fästa vikt vidatt insiderlagstiftningen successivt har ändrats över tiden. Diskuterar vihur åklagare fungerar är mitt intryck av åklagarväsendet att det ärkompetent, men som så många andra verksamheter har man resursproblem. Viförsöker naturligtvis genom att samverka och utbilda varandra förbättrakompetensen inom just det vi har att göra med.På frågan om det har blivit någon förbättring av de senaste förändringarnai insiderlagen vill jag svara att jag tycker att det har blivit ett antalförbättringar på det sätt som lagstiftningen är skriven. Den innebär juinte någon revolution på något sätt utan är mer så att säga en sortsförbättring av lagstiftningen, ett tydliggörande. Jag tror att den typen avunderhållsförbättringar inte ska un-derskattas. Det vore kanske fel att troatt man skulle se väldigt snabba föränd-ringar därvidlag. Vill man seförändringar när det gäller respons tycker jag att man återigen skaöverväga det som kommer att finnas i kommande EU-direktiv, nämligenmöjligheten till sanktionsavgifter.Lars : Mycket kort skulle jag bara vilja understryka det som egentli-gen ligger i frågan. Ja, det finns en förfärlig okunskap och resursbristhos åklagare primärt. Jag kan verifiera det genom att tala om att vi underårens lopp, när vi har hittat någonting riktigt bestickande, har låtitbekosta egna rättsutredningar av externa experter och lagt påekobrottsåklagares bord och sagt: Titta på det här och gör vad ni vill meddet! har vi i alla fall gjort ett inspel här. Det händer ingenting. Detär grova saker helt enkelt.När det gäller de marknadsnoterade bolagen har vi faktiskt någrakontrollsta-tioner till. Det är primärt dem jag tycker att vi här ska tafasta på och försöka utveckla så mycket som möjligt. Men till syvende ochsist, precis som det ligger i frågan, måste vi ha bättre resurser tillåklagare som kan hålla undan för det skräp som kommer fram på marknaden.Lisbet Calner (s): Tack för de svaren. Jag vill bara veta vad ni andratycker om de sanktionsavgifter som nämnde.Kerstin Hessius: Jag tror att är inne på ett intressant spår just närdet gäller brott mot insiderlagen, antingen att man handlar otillbörligtmed insi-derinformation eller att man ägnar sig åt otillbörlig kurspåverkan, dvs. när man med berått mod försöker manipulera kurserna på börsen. Dentypen av frågor hanterar inte Stockholmsbörsen. Vi upptäcker många falldärför att vi ser vad som händer, vi ser en konstig rörelse, vi ser enunderlig volym eller det kommer ut information. Vi backar och tittar. Ärdet någonting som har hänt i det här bolaget? Då kan vi upptäcka fall därvi misstänker att man be-gått lagöverträdelser. Då skickar vi dem vidaretill som i sin tur skickar dem vidare.Det är klart att det varken är bra för Stockholmsbörsen, förFinansinspektio-nen eller för aktiemarknaden i stort att, precis som dubeskrev , kom-petenta personer har skickat ett antal fall vidare menatt det inte händer nå-gonting. Det undergräver förtroendet och det drabbaross alla i branschen, Stockholmsbörsen i synnerhet. Vi är givetvisangelägna om att det ska gå att komma åt detta. Men det är inte så lätt.Jag tror att just detta att hitta andra sanktionsmöjligheter än endastfängelsestraff eller något på samma straffskala nog underlättar lite grannvid bedömningen i bevisfrågan, för det är egentli-gen den svåra frågan. Dukommer in i ett helt annat bevisläge när du arbetar med strafflagstiftningän om du arbetar med andra sanktionsmöjligheter. Jag tror att det kanske ären väg att gå fram på.Lars : Jag är väldigt rädd för att vi om vi inför den här typen avsank-tioner kapitulerar inför att vi inte har ett system som fungerar.Effektivitets-mässigt, ja, det är jätteeffektivt. Men i andra änden av denhär skalan har vi rättssäkerhetsaspekterna också. Även i de härsammanhangen måste vi nog ställa krav på rättssäkerhet. I den bästa av allavärldar skulle vi naturligtvis ha ett rättsväsende som tar hand om detta.Genom att införa dessa sanktioner är jag rädd för att vi kapitulerar ochsäger: Nej, vi har inte det, utan nu låter vi några tjänstemän skriva ut enbot i stället, på lägre grund än vi egentligen skulle kräva. Det tror jagär en fara. Rättssäkerheten måste vi värna även i de här sammanhangen.Claes : Bara ett förtydligande: Det är oerhört viktigt att man integör avkall på rättssäkerheten bara för att man inför sanktionsavgifter.Skulle få det tror jag att det skulle krävas en speciellorganisa-tion för att hantera det. Jag tror att rättssäkerhetsaspekten ävenom man har sanktionsavgifter är oerhört väsentlig.Sedan vill jag tillägga att skulle inte använda sanktionsavgiftervore det annorlunda inte bara gentemot många andra länder i världen utanframför allt inom EU.Pia : Vi har samma uppfattning som Aktiespararna, Finansinspektio-nen och börsen har uttryckt när det gäller rättssäkerheten: Avgifterna ochavgiftsnivåerna är nog intressanta att diskutera, men inte i stället för enrättsprocess. Man måste vara väldigt mån om rättssäkerheten.Lena Ek (c): Även jag har några frågor. Den första är till . särskild rapport som kom från , Where to goafter the Lamfalussy Report, ställs en del frågor. Bl.a. frågas det om denten-dens som finns inom EU mot ökat konsumentskydd är en önskad utveckling.Jag skulle vilja ha ett ja eller nej på den frågan från ,med utgångspunkt från det underlaget.Sedan har jag under den här ganska långa utfrågningen funderat mycket pådet här med självregleringen. Vi har ju haft en rörelse där kapitaletglobalise-ras, och är nästa rörelse att reglerna globaliseras, eller ivarje fall europei-seras - delvis under ledning av olika kommittéer inomeller utom EU, delvis under ledning av ochVärldsbanken - för att vi ska få ett bättre globalt system för detta. Då ärfrågan var vi i hamnar. Den rörelse inom EU som det talas om irapporten är ju egentligen en centra-lisering, vilket också har varitinne på, medan vi i genom själv-regleringen har ett väldigtdecentraliserat system hos de här olika organen. Här är frågan vilken vägman ska välja. Jag har funderat väldigt mycket på sanktionsfrågan. I dagkan man där det är avtalsrättsligt grundat döma ut sanktioner men inteöverklaga dem. För dem som har annan självreglering finns ingensanktionsmöjlighet.