bet · GP01MJU10 · 2002-02-19 00:00:00 — Enligt direktiven skall delegationen vidarebistå regeringen i utformningen av kriterier förklimatprojekt inom ramen för gemensamt genomförandeoch mekanismen för ren utveckling samt påregeringens begäran yttra sig överEnergimyndighetens förslag till klimatprojekt. Dennadel av uppdraget skall pågå fram till den 31december 2004. Delegationen skall vidare undersökade flexibla mekanismernas koppling till andrastyrmedel såsom miljölagstiftning, koldioxidskatt,långsiktiga avtal samt certifikatshandel medförnybar elproduktion. Delegationen skall följa ochta hänsyn till de internationella förhandlingarnasamt dessutom utfallet av det europeiskaklimatförändringsprogrammet (ECCP), EG-kommissionensoch rådets direktivförslag om handel medutsläppsrätter (KOM(2001)581 slutlig), det nordiskaarbetet samt Östersjösamarbetet. För att utvecklaoch anpassa verksamhet påklimatområdet till den aktuella situationen avserregeringen att tillsätta enförhandlingsman med uppgift att förbereda avtal omtillgodoräknande av utsläppsminskningar medvärdländerna. Förutsättningarna för att genäringslivet incitament att delta i klimatprojekt avdetta slag kan då aktualiseras exempelvis inom ramenför långsiktiga frivilliga avtal med industrin, somnu är under beredning inom Regeringskansliet.Regeringen avser att återkomma till riksdagenrörande förslaget att tillföra medel tillenergimyndigheten för projekt rörande mekanismen fören ren utveckling. Det pågående arbetet innebär attmotionsyrkandena med anknytning till en svensktillämpning av handel med utsläppsrätter nu börlämnas utan vidare åtgärd från sida.Motionerna MJ15 (fp) yrkande 2, MJ16 (mp) yrkande12, MJ209 (m) yrkande 11, MJ337 (c) yrkande 12,MJ521 (fp) yrkande 10 och U301 (fp) yrkande 44avstyrks.Ett utvecklat byggandeUtskottets förslag i korthetUtskottet gör samma bedömning som regeringennär det gäller ett utvecklat byggande.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande omnystimulans för (kd) och ettyrkande om förbud mot direktverkande elvärmevid nybyggnation (mp). Utskottet avstyrkerdessutom motionsyrkanden om klusterbildningpå träområdet (kd), om krav på regler ochåtgärder i bebyggelsen (mp) samtvindisolering och fasadåtgärder (kd).PropositionenBebyggelsens påverkan på klimatet bör successivtminskas. En effektivare användning av energi ochandra resurser samt väl fungerande bostäder, lokaleroch service är viktiga förutsättningar för enhållbar utveckling. Planering, byggande ochfastighetsförvaltning bör bidra till att klimatmålenoch övriga miljömål kan uppfyllas. Användningen avfossil energi skall minska kontinuerligt.MotionernaEnligt motion MJ10 (kd) är det viktigt attinformationen om möjligheterna till vindisoleringoch fasadåtgärder sprids (yrkande 21). Därutöver ärdet viktigt att stimulera klusterbildning inomträområdet. Detta skulle kunna bidra tillutvecklingen av träprodukter som leder till minskadekoldioxidutsläpp (yrkande 27). Vidare bör det lokalaAgenda 21-arbetet stimuleras utifrån klimataspekten.Regeringen bör därför finna former för en satsningmed nationella stimulansmedel till de lokala Agenda21-kontoren och grupperna i kommunerna (yrkande 29).I motion MJ16 (mp) redovisas en rad synpunkter inomområdet för byggande m.m. bör få i uppdragatt utforma regler för energianvändning i nybyggenoch att ta fram underlag som underlättar för denkommunala och regionala planeringen för att minskabehovet av koldioxidutsläpp och transporter. Vidarebör besiktningen av ventilationssystem omfatta ävenklimathänsyn (yrkande 15 delvis). Vidare bör detinföras förbud mot direktverkande elvärme vidnybyggnation (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeGenom ett beslut av regeringen i juni 2000tillkallades en nationalkommitté för genomförandeoch vidareutveckling av och Habitatagendan(dir. 2000:48). Kommittén har antagit namnetNationalkommittén för och Habitat. Ikommitténs uppgifter ingår bl.a. att samordna detsvenska arbetet med och hållbarutveckling. fick Nationalkommitténtilläggsuppdraget att vidareutveckla underlag kringfrågor som rör bl.a. hållbart nyttjande och skydd avnaturresurser, miljö och hälsa. Kommittén skallsenast ha slutfört sitt arbeteoch till regeringen överlämna sin samladeslutrapport om hur det svenska arbetet med Agenda 21och Habitatagendan bedrivits sedan i respektive i . Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motion MJ10 (kd) yrkande 29.Utskottet behandlade frågan om direktverkandeelvärme i utskottets betänkande över propositionenSvenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3). Regeringenbetonade i samband därmed vikten av att arbetet medatt kontinuerligt minska energianvändningen påbörjasomgående hos alla berörda inom byggområdet. Somföljd av det energipolitiska beslutet år 1997lämnades till utgången av statligtekonomiskt stöd för att bl.a. främja övergång frånuppvärmning med direktverkande el i befintligabostadshus till andra former av uppvärmning,däribland vattenburna uppvärmningssystem. Utskottetdelade regeringens uppfattning att nya låsningartill direktverkande elvärme bör undvikas ochkonstaterade att regeringen i enlighet härmedaviserade avsikten att analysera konsekvenserna avett eventuellt förbud mot uppvärmning meddirektverkande el i nya byggnader liksom effekternaav att begränsa direktelvärme i nya fritidshus.Utskottet anser att utgången av en sådan analys böravvaktas innan uttalar sig i frågan. Motbakgrund härav avstyrker utskottet motion MJ16 (mp)yrkande 16.Av den regionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4) framgår att ett program för att främja enhållbar tillväxt inom det nationella träklustret börbedrivas . Programmet börinriktas mot projekt som främjar samverkan mellanträindustriföretag i regionala leverantörsgrupper,samt stimulerar till en optimal användning avskogsråvaran och en mer varierad lokalvidareförädling av denna (bet. 2001/02:NU4). Motbakgrund härav finner utskottet syftet med motionMJ10 (kd) yrkande 27 tillgodosett.Regeringen har uppdragit åt att genomföraen försöksverksamhet med deklaration av bostäder,skolor och förskolor (M1999/3328/Hs). Huvudsyftetmed deklarationen är att ge kunskap till boende,brukare och fastighetsägare om egenskaper ibyggnaden som är av betydelse för människors hälsaoch den yttre miljön m.m. Slutrapport inlämnadestill regeringen . Frågan bereds inomRegeringskansliet. Regeringen har också den 10 maj2001 uppdragit (M2001/2226/Hs) åt attutreda och föreslå lämpliga nyckeltal ellerindikatorer för energianvändning i byggnader. Dessanyckeltal eller indikatorer skall belysaenergianvändningens kvalitativa och kvantitativaaspekter. En delrapport redovisades för regeringen iaugusti 2001 och en slutrapport den 1 oktober 2001.I det kommande arbetet skall olika drivkrafteranalyseras i syfte att ge nyckeltalen en effektivtillämpning. Även det pågående arbetet medenergieffektivisering för byggnader inom EU skallbeaktas. Regeringen kommer att närmare prövaförutsättningarna för att utveckla en ny modell församordnad planering för ett hållbartsamhällsbyggande. Utskottet avstyrker motion MJ16(mp) yrkande 15 delvis i den mån dess syfte inte kananses tillgodosett med det anförda.Bygg- och fastighetssektorn är en stor sektor sompräglas av en mängd små företag samt några stora somdominerar marknaden. Regeringen påpekar att för attarbetet med hållbar utveckling i sektorn skalllyckas, måste dessa företag nås av både informationoch miljökrav i beställningarna. Regeringen anserdärför att alla tänkbara kanaler bör användas förinformation och kommunikation och att det ärsärskilt viktigt att nå ut till lokala kretsloppsrådoch företagsnätverk. Att uppnå en sådan spridningoch erfarenhetsåterföring är en prioriterad del iarbetet för ett utvecklat byggande och en effektivförvaltning. Utskottet instämmer i regeringensbedömning och anser att syftet med motion MJ10 (kd)yrkande 21 därmed i huvudsak är tillgodosett.Sektorernas rollUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensbedömning och avstyrker ett antalmotionsyrkanden om krav på inköpspolicy förverk och myndigheter m.m. (kd, c, mp) samt omkrav på åtgärder för ökad beredskap förklimatrelaterade kriser m.m. (mp).PropositionenGenom sektorsansvaret fördelas ansvaret för attuppnå klimatmålet inom samhällets alla sektorer,dvs. att myndigheter, företag och andraorganisationer inom olika samhällssektorer taransvar för klimatfrågan inom sinaverksamhetsområden. Sektorsansvaret innebär därmedatt klimathänsyn, liksom annan miljöhänsyn, vägs ini besluten inom sektorn. Avvägningar mellan sektorermåste ske med sektorsövergripande beslut. Införandetav miljöledning hos myndigheterna innebär också enintegrering av klimathänsyn. Miljöledningssystem ärett ledningsverktyg för företags och andraorganisationers miljöarbete och innebär att arbetetblir strukturerat och systematiserat.De statliga myndigheternas ansvar för klimatfrågorbör göras mer tydligt, bl.a. genom att derassektorsansvar för miljön preciseras.MotionernaEnligt motion MJ10 (kd) bör regeringen ställatydliga krav på statliga verksamheter att minskasina utsläpp av klimatpåverkande gaser (yrkande 14).I motion MJ14 (c) yrkande 7 förespråkas en policyför statliga myndigheter och bolag som skall syftatill inköp av nollemissionsfordon. Miljöpartietanser i motion MJ16 (mp) att företag bör åläggas attredovisa sina utsläpp av klimatförändrande gaser(yrkande 13). bör ges i uppdrag attföreslå åtgärder för motverkande av snedvridandekonkurrensbegränsning på energi- och byggmarknadernasom får negativa konsekvenser för uppfyllelsen avklimatmålen (yrkande 18 delvis). I motionen tasdessutom upp en rad frågor med anknytning tillräddningstjänsten. Anledningen härtill är enligtmotionen de ändrade klimatförhållanden som har visatsig . Kommunerna bör uppmanas att isin planering ta större hänsyn till risken föröversvämningar och stranderosion. ochBanverket bör få i uppdrag att kartlägga eventuellaåtgärder som med anledning av den ökade risken föröversvämningar kan behövas för att säkerställatransporterna. och försvaret bör fåi uppdrag att hålla en ökad beredskap för att hjälpatill vid översvämningar. Slutligen bör en s.k.klimatakut inrättas för att möjliggöra ekonomiskkompensation för kommuner som utan egen förskyllandrabbas särskilt hårt av extrema väderfenomen(yrkande 20 delvis).Utskottets ställningstagandeRegeringen hänvisar när det gäller sektorsansvaretför miljön till vad som anfördes i propositionSvenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130) och påpekar att dettasektorsansvar också omfattar miljökvalitetsmåletBegränsad klimatpåverkan. I samband med behandlingenav Svenska miljömål instämde utskottet i bedömningenatt myndigheter, företag och andra organisationerinom olika samhällssektorer bör ta ansvar förmiljöfrågor inom sina verksamhetsområden (bet.2001/02:MJU3). Miljökvalitetsmålen med delmål ochstrategier kommer därmed att fungera som en del avunderlaget för beslutsfattandet i olika sektorer ochmiljöhänsyn kommer att vägas in i besluten inomsektorn. Avvägningar mellan sektorer skall ske medsektorsövergripande beslut. Miljöledningssystem ärett ledningsverktyg för företags och andraorganisationers miljöarbete och innebär att arbetetblir strukturerat och systematiserat. Utvecklingenav sektorsansvaret för miljön, införandet avmiljöledning och arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen är sammankopplade ochkompletterar varandra. Tillsammans utgör deförutsättningar för en decentraliserad ochsystematiserad mål- och resultatstyrd miljöpolitikdär ansvaret för miljön successivt integreras isamhällets sektorer. Utskottet instämmer också i attsamspelet mellan arbetet med miljömål,miljöledningssystem och sektorsansvar för miljön börstärkas. Mot bakgrund av de intentioner regeringenredogör för i frågan anser utskottet att syftet medmotionerna MJ10 (kd) yrkande 14, MJ14 (c) yrkande 7samt MJ16 (mp) yrkandena 13 och 18 delvis i huvudsakär tillgodosett.När det gäller frågan om åtgärder för att anpassaSverige till ändrade klimatförhållanden villutskottet anföra följande. De formella kraven påkommunens agerande är desamma oavsett om det råderett normalt tillstånd eller kris. Endast när detråder höjd beredskap finns möjligheter att göraundantag från kommunallagens regler om kommuners ochlandstings organisation och beslutsfattande.Kommuner och landsting får heller inte bistå annankommun som drabbats av en extraordinär händelse,eftersom lokaliseringsprincipen i kommunallagen ochhälso- och sjukvårdslagen innebär att verksamhetenskall vara inriktad på det egna medlemskollektivet.Den av regeringen tillsatta Utredningen om kommunersoch landstings beslutsfattande vid extraordinärafredstida händelser i samhället har i sittbetänkande Extraordinära händelser i kommuner ochlandsting (SOU 2001:105) belyst behovet av åtgärderoch planering med anledning av väderrelateradekriser m.m. I uppdraget har bl.a. ingått attöverväga om det finns anledning att förtydliga deregler som styr kommunernas och landstingensplanering inför extraordinära fredstida händelseroch, om så är fallet, lämna förslag tillförfattningsändringar. Vidare har utredningen haft iuppdrag att se över om det föreligger behov av attkommuner och landsting ges möjlighet att vidextraordinära händelser lämna enskilda ekonomisktstöd av mindre omfattning inom områden som normaltinte täcks av civilrättsliga försäkringar. Iutredningsförslaget ingår bl.a. frågor om kommunersoch landstings planeringsansvar för extraordinärahändelser och utan att lägga något förslag i dendelen framhäver utredningen vikten av att kommunernaoch landstingen regelbundet genomför övningar avolika tänkta krisförlopp med utgångspunkt frånplanen. Utredningen föreslår vidare attkommunallagens s.k. lokaliseringsprincip mjukas uppså att möjligheten för kommuner och landsting attbistå annan kommun vid extraordinära händelserutökas. Den kommun eller det landsting som påbegäran har bistått en drabbad kommun har rätt tillskälig ersättning av den andra kommunen förkostnader på grund av biståndet.Utskottet anser att resultatet av den fortsattaberedningen bör avvaktas innan vidtarnågra åtgärder på detta område. Med anledning häravavstyrks motion MJ16 (mp) yrkande 20 i nu behandladdel.ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkandenom intensifierad klimatforskning m.m. (kd, c,mp).MotionernaEnligt motion MJ10 (kd) yrkande 26 börklimatforskningen intensifieras. I motion MJ14 (c)yrkande 10 framförs åsikten att inom EU ochandra internationella organ bör arbeta för attsammanhålla forskningsstrategier och att ökaderesurser kommer klimatforskningen till del. I motionMJ16 (mp) yrkande 20 delvis förespråkas särskiltstöd till forskning, analyser och samordning som enåtgärd för att anpassa till ändradeklimatförhållanden.Utskottets ställningstagandeI proposition Forskning och förnyelse (prop.2000/01:3) lyfter regeringen fram forskning inommiljö och hållbar utveckling som ett prioriteratforskningsområde. Forskning som underlag förmiljökvalitetsmålen och klimatforskning betonas somsärskilt viktiga. Det nya för miljö,areella näringar och samhällsbyggande (Formas), sominrättades , har bl.a. ettsärskilt ansvar för klimatforskningen. Regeringenhar gett Formas i uppdrag att ta initiativ tillsamordning av klimatforskningen med de andra berördaforskningsfinansiärerna. Även nationellt förekommerflera klimatforskningsprogram och projekt viduniversitet, högskolor och institut. Det är enligtregeringen viktigt att klimatforskningen får enövergripande planering och samordning samt ettlångsiktigt stöd.En god och omfattande klimatforskning är en mycketviktig del i klimatarbetet, och Formas har bl.a. ettsärskilt ansvar för klimatforskningen. Somregeringen påpekar har Formas fått i uppdrag att tainitiativ till samordning av klimatforskningen.Flera klimatforskningsprogram och -projektförekommer vid universitet och högskolor. Det är somregeringen påpekar viktigt att klimatforskningen fåren övergripande planering och samordning samt ettlångsiktigt stöd eftersom behovet av fördjupadekunskaper om klimatsystemets grundläggandeegenskaper och interaktion med biologiska system påglobal, regional och nationell nivå kommer att öka.I det internationella förhandlingsarbetet måstefrågor kring sänkor och riskerna för snabbaregionala klimatförändringar samt möjligheterna attstatistiskt säkerställa inträffadeklimatförändringar kunna bedömas och i görligastemån besvaras. Det europeiska samarbetet behöverbättre kunskaper om hur de regionala klimatsystemenkan tänkas utvecklas inte minst i norra svenska sektorsmyndigheter behöver ocksåkunna göra fördjupade analyser av konsekvenserna förde egna verksamheterna av möjligaklimatförändringar. Regeringen påpekar att Sverigeför närvarande har en internationellt betydandeforskargrupp vid . MISTRA ochSMHI har investerat i attbygga upp Sweclimprogrammet vid Rossby Centre.Regeringen bedömer att centrets framtid måstesäkerställas också efter det att finansieringen frånMISTRA upphör. Som redovisas i propositionen kommerregeringen därför att uppdra åt att tillsammansmed och Formas återkomma medförslag till hur den svenska klimatmodelleringen påbästa sätt skall organiseras och finansieras. Detanförda innebär enligt utskottets bedömning attmotionerna MJ10 (kd) yrkande 26, MJ14 (c) yrkande 10och MJ16 (mp) yrkande 20 i nu behandlad del ärtillgodosedda.LagstiftningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omkrav på översyn av (kd).MotionenEnligt motion MJ10 (kd) yrkande 28 bör plan- ochbygglagen ses över för att ernå en helhetssyn ilagen utifrån ett klimatperspektiv.Utskottets ställningstagandeSom framgår av proposition Svenska miljömål delmåloch åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) avserregeringen att se över (1987:10)så att den bättre främjar en långsiktigt hållbarutveckling. Detta inbegriper även klimataspekter.Enligt Klimatkommittén bör lagen (1977:439) omkommunal energiplanering ses över. Regeringen delardenna bedömning och avser att återkomma i ensärskild proposition om energipolitiken våren 2002.Föreliggande proposition om klimatstrategioch miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130) utgören utgångspunkt i detta arbete.Enligt Klimatkommitténs bedömning är den fysiskaplaneringen ett viktigt instrument i den långsiktigaklimatpolitiken. Utskottet delar liksom regeringendenna uppfattning. Regeringens avsikt att se överplan- och bygglagen så att den bättre främjar enlångsiktigt hållbar utveckling, vilket inbegriperklimataspekter, innebär att motion MJ10 (kd) yrkande28 är tillgodosedd.Uppföljning och utvärderingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker olika motionsyrkanden omsamordning av miljöfrågorna inomRegeringskansliet, rapportering tillriksdagen (kd) samt förslag på ytterligareutredningar (mp).MotionernaKristdemokraterna ställer i motion MJ10 (kd) krav påatt klimatpolitiska överväganden i fortsättningenmåste finnas med i direktiv till statligautredningar inom områden som berörs avklimatpolitiken (yrkande 15). Därutöver behövsstarkare samordning inom så attklimatfrågorna får en ökad politisk tyngd (yrkande16). Regeringen bör också rapportera tillriksdagen hur klimatarbetet fortskrider (yrkande17). anför i motion MJ16 (mp) atteffekterna av utredningsförslag bör tydliggöras ochatt SCB bör ges i uppdrag att ta fram utförligarestatistik (yrkande 18 delvis).Utskottets ställningstagandeSom framhålls i propositionen krävs en godsamordning mellan de berörda myndigheterna ochsamordning med övriga miljökvalitetsmål för attgenomföra, följa upp och utvärdera klimatpolitiken.Det miljömålsråd som regeringen avser att inrättaskall som en av sina huvuduppgifter svara föruppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen.Regeringen beslutade om en miljöpolicy,mål och handlingsprogram för miljöledning iRegeringskansliets beslutsprocesser m.m. (dnrM2001/2296/Kn). Syftet härmed är att säkerställa attmiljöeffekter på ett konsekvent sätt kan beaktas iregeringens olika beslutsformer. För övrigt anserutskottet att det bör ankomma på regeringen attsjälv besluta om samordningen av klimatfrågorna inomRegeringskansliet. Utskottet avstyrker motion MJ10(kd) yrkande 16.Regeringen redogör närmare för systemet meduppföljning, utvärdering och rapportering iproposition Svenska miljömål (prop. 2000/01:130).Däri anför regeringen att det bör vara en uppgiftför miljömålsrådet att tillsammans med mål- ochmiljöansvariga myndigheter föreslå, kvalitetssäkraoch vidmakthålla driften av lämpliga indikatorer föratt följa upp miljökvalitetsmålen. Miljömålsrådetbör även utreda om det är lämpligt att utvecklaytterligare index för att förbättra överskådlighetenvid uppföljningen av målen. Regeringen anser ocksåatt det är angeläget att arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen presenteras på ett sättsom är lätt tillgängligt för allmänheten.Miljömålsrådet bör därför komplettera sin årligarapportering till regeringen med information som påett överskådligt sätt beskriver resultatet avarbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Regeringenredogör vidare för den planerade redovisningen tillriksdagen. En årlig redovisning från regeringen tillriksdagen behövs för att visa hur arbetet motmiljökvalitetsmålen fortskrider. En sådanredovisning kan ge underlag för beslut om att sättain åtgärder om det visar sig att förutsättningarnaatt nå de uppsatta miljökvalitetsmålen inte ärtillfredsställande. Redovisningen bör enligtregeringen omfatta ett urval av indikatorer somåterkommer och bör med vissa intervallkompletteras med en fördjupad utvärdering. I likhetmed anser regeringen att enfördjupad utvärdering skall redovisas för riksdagenvart fjärde år. Redovisningen bör innehållakostnadsberäknade förslag om miljökvalitetsmål ochdelmål eller om styrmedel inklusive lagstiftningbehöver revideras, bl.a. mot bakgrund avsamhällsekonomiska och statsfinansiella effektereller av effektivitetsskäl. Ävenuppföljningssystemet inklusive miljömålsrådets rollbör utvärderas och vid behov revideras. Utskottetinstämde i de bedömningar regeringen gjorde ipropositionen (bet. 2001/02:MJU3). Utskottetsuppfattning kvarstår och utskottet avstyrkermotionerna MJ10 (kd) yrkandena 15 och 17 samt MJ16(mp) yrkande 18 delvis i den mån de inte kan ansestillgodosedda med det anförda.Sverige bör tillträdaKyotoprotokolletUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen bör godkänna Kyotoprotokollet.Utskottet avslår ett motionsyrkande om attSverige skall ratificera Kyotoprotokolletoavsett om EU ratificerarprotokollet (mp).PropositionenRegeringen föreslår att godkännerKyotoprotokollet.MotionenEnligt motion MJ16 (mp) yrkande 22 bör Sverigeratificera Kyotoprotokollet oavsett EU:s medverkan.Utskottets ställningstagandeSom regeringen framhåller deklarerade gemenskapeni samband med undertecknandet av Kyotoprotokollet iapril 1998, med hänvisning till artikel 4, att EGoch medlemsstaterna gemensamt skulle uppfylla sinaåtaganden enligt artikel 3.1 i protokollet, dvs. ien s.k. bubbla. Inom denna bubbla sker enbördefördelning mellan deltagarna av deutsläppsminskningar och begränsningar som parternaåtagit sig enligt protokollet. En politiskt bindandeöverenskommelse till bördefördelning mellan parternainom EG har enligt regeringen träffats i form av enbilaga till rådsslutsatser . För attkunna starta ett samarbete inom bubblan krävs attEG som part och medlemsländerna tillträderprotokollet samt att den överenskomnabördefördelningen då notifieras (jfr artikel 4.2).Denna nya fördelning blir sedan gällande underåtagandeperioden. Till ratifikationsinstrumentetskall även fogas den kompetensförklaring somvanligen krävs för att reglera förhållandet mellanEG som institution och dess medlemsländer. I oktober2001 lade kommissionen fram ett förslag till beslutom ratifikation, bördefördelning ochkompetensförklaring. Enligt artikel 4.6 skall varjemedlemsstat i organisationen individuellt ochtillsammans med organisationen bära ansvaret för denutsläppsnivå som anmälts i enlighet med artikel 4.