bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — (c).Kristdemokraterna anför i motion Fi256yrkande 24 av m.fl. (kd) attde föreslagit totalt 125 miljoner kronortill skatteförvaltning och uppbörd för enökad skattekontroll och förstärkttullbevakning och att de som eneffekt av detta räknar med attskatteintäkterna ökar med 480 miljonerkronor och därefter med åtminstone1 . Motionärernaanför att tidigare dokumenteradeerfarenheter (bl.a. av Riksdagensrevisorer) visar att satsningar på dettaområde ger minst sex gånger pengarnatillbaka kassamässigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående föreslagitatt avvaktar kommissionensgodkännande innan ett beslut fattas om denföreslagna omläggningen avkraftvärmebeskattningen. Utskottet harvidare tillstyrkt förslaget i motion Fi230om en utvidgning av skatteväxlingen från2,6 till . Dessaförändringar i regeringens förslag börenligt utskottets mening föranleda enjustering av inkomstberäkningen.Utskottet har vidare funnit att detförslag om ändrade regler för beskattningen av vissa andelsbyten som riksdagenbeställt och som i dagarnaavlämnas till (prop. 2002/03:15Utvidgning av reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten) intehar beaktats vid inkomstberäkningen. I denlagrådsremiss som föreligger harengångseffekterna i form av uteblivenskatteintäkt beräknats till 283 miljonerkronor, medan den varaktiga effektenberäknas till iutebliven skatteintäkt. Det påpekas ilagrådsremissen att uppskattningarna ärbehäftade med stor osäkerhet.Med de ändringar som kan föranledas avdet anförda tillstyrker utskottet attregeringens inkomstberäkning godkänns.Utskottet avstyrker motionsyrkandena omgodkännande av Moderata samlingspartiets,liberalernas,och Centerpartietsinkomstberäkningar.När det gäller effekterna av ettresurstillskott till skatteförvaltningenframstår ett så direkt samband sommotionärerna räknar med för intesom realistiskt. En ökning av anslagetkräver tid innan den kan ge effekt ochinnebär också en omställning som i sig kanvara effektivitetssänkande. mening bör man vid jämförelsermellan de olika budgetalternativ somföreligger i ärendet inte räkna med dennatyp av effekter på inkomsterna under detaktuella budgetåret. Med det anfördaavstyrker utskottet även det nu aktuellamotionsyrkandet.UTGIFTSRAMARUtgiftsområde 3 Skatt, tull och exekutionUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom utgiftsram och preliminärutgiftsram för 2004.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).PropositionenUtgiftsområde 3 omfattarskatteförvaltningen, ochexekutionsväsendet. ärchefsmyndighet inom skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet. De nämndamyndigheternas verksamhet ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution.Ytterligare en myndighet med verksamhetinom detta politikområde ärKustbevakningen (utgiftsområde 6), som harett självständigt ansvar förtullkontrollen till sjöss.Regeringen föreslår att skallbesluta om en utgiftsram för utgiftsområde3 på ca ochgodkänna en preliminär utgiftsram på för 2004.Riksdagen har för anvisat till utgiftsområdet.Förändringarna i utgiftsområdesramarnajämfört med tidigare beräkningar förklarasi huvudsak av pris- och löneomräkningaroch att tillförs 15miljoner kronor för att möjliggöra eneffektivare bekämpning avnarkotikasmuggling och annangränsöverskridande organiseradbrottslighet. En fortsatt satsning pånarkotikabekämpning och annan gränsöverskridande organiserad brottslighetskall tillföra ytterligare 10miljoner kronor 2004.Målet för politikområdet Skatt, tull ochexekution är att eftersträvade skatte-,tull- och avgiftsintäkter skallsäkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt somenkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas.I propositionen redovisas hur målen skalluppnås inom de olika myndighetsområdenaoch hur verksamheterna bör utvecklas. Detframhålls vara av stor vikt attmyndigheterna långsiktigt arbetar medåtgärder för att kunna hantera en medtiden allt större och mer kompliceradarbetsmängd med mindre personalresurser.Det är därför viktigt att all verksamheteffektiviseras och att den utvecklasytterligare. De olika delarna iförändringsarbetet skall stödja varandra iutvecklingen av moderna, effektiva ochändamålsenliga förvaltningar. uppnås genom kontinuerlig IT-, metod-och kompetensutveckling. Myndigheterna börfortsätta att sträva efter att varaledande bland myndigheter beträffandeutveckling och användning av IT iverksamheten. Myndigheterna skall ocksåsträva efter en hög servicenivå ochförenklingar för allmänhet, näringsliv ochandra myndigheter.Att öka den elektroniska och automatiskahanteringen av dokument och informationses som en viktig del i arbetet för attkunna frigöra resurser som i stället kankoncentreras till områden med högre risk.Arbetet med att öka den elektroniskahanteringen av dokument och informationbör således fortgå. I detta arbete är ettökat användande av exempelvis Internet somett komplement till nuvarande system enviktig del.I det europeiska och övrigainternationella administrativa samarbetetinom myndighetsområdena prioriterasinsatser för regel- ochprocedurförenklingar, rationell användningav IT, informationsutbyte ochutbildningsinsatser. För att effektiviseraverksamheten är arbetet med förenklingarav regler och procedurer viktigt.Regeringen understryker betydelsen avmyndigheternas arbete med förenklingar avdet egna regelverket samt förslag tillförenklingar av de nationella ochinternationella regelverken.I propositionen framhålls vidare bl.a.vikten av att det pågående samarbetet medKustbevakningen, polisen och andra berördamyndigheter och institutioner fortsätteratt utvecklas. Ett sådant samarbete ärnödvändigt för att uppnå en effektiv ochändamålsenligt gränskontroll.MotionernaI motion Fi231 av m.fl. (m)föreslås att utgiftsramen för de nuaktuella åren minskas med 89 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag (yrkandena 5 i denna del och 6 idenna del). Med hänsyn till tullensviktiga funktion inte minst inarkotikabekämpningen är det enligtmotionen viktigt att tullenskontrollorganisation är tillräckligt storoch att den utökas. En förstärkning med 26miljoner kronor föreslås. anförsatt det principiellt är felaktigt atttullen disponerar vissa offentligrättsligaavgifter för att finansiera delar av sinverksamhet, vilken enligt motionen heltbör finansieras via statsbudgeten.Motionärerna vill i förhållande tillregeringens förslag minska utgiftsramenför med 75 miljonerkronor och till kronofogdemyndigheternamed . Motionärernahänvisar till att deras förslag tilländringar i skattesystemet innebär att endel av de allra krångligaste skatterna attadministrera och driva in skall avskaffas.I motion Fi232 av m.fl.(fp) föreslås att utgiftsramen för de bådaåren ökas med utövervad regeringen har föreslagit (yrkandena 6i denna del och 7 i denna del). Avökningen hänförs tillökade resurser till skattemyndigheterna.Tullen bör enligt motionen få ökaderesurser för insatser mot den illegalainförseln av alkohol och narkotika.I syfte att förstärka kontroll ochspaning kring illegal införsel avnarkotika, vapen, alkohol, tobak och andraskattepliktiga varor föreslås i motionFi233 av m.fl. (kd) enanslagsökning för tullen med 5 miljonerkronor utöver vad regeringenföreslagit. Motionärerna anser att ocksåskattekontrollen bör förstärkas för attmotverka den svarta ekonomins utbredning.Enligt motionen bör skattemyndigheternaförstärkas med år 2003och . Samtidigtberäknar motionärerna att ett genomförandeav deras förslag om avskaffadfastighetsskatt och förmögenhetsskattleder till besparingar iskatteadministrationen motsvarande 140miljoner kronor 2003 och 190 miljonerkronor 2004. Sammantaget innebär förslageti förhållande till regeringens förslag enminskning av utgiftsramen med 15miljoner kronor (yrkande 8 i denna del)och en ökning av utgiftsramen med5 (yrkande 9 i denna del).I motion Fi234 av m.fl. (c)föreslås ökade resurser för tullverksamheten med och enneddragning i skatteförvaltningensverksamhet motsvarande 50 miljoner kronor.Sammantaget för utgiftsområdet föreslås imotionen att utgiftsramarna och2004 fastställs till ett 30 miljonerkronor respektive lägrebelopp än vad regeringen har föreslagit(yrkandena 6 i denna del och 7 i dennadel).Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till ramar förutgiftsområde 3 Skatt, tull och exekutionoch de förändringar däri som fyra avpartierna föreslår framgår av följandetabell ().De gemensamma prioriteringarna inompolitikområdet utgår i regeringens förslagfrån att berörda myndigheter svarar förväsentliga delar av samhällets viktigasteregelsystem. Av stor betydelse är attmyndigheterna kan få allmänhet och företagatt känna förtroende för rättssäkerhetenoch rättstryggheten i dessa regelsystemsamt att allmänhet och företag därmedfrivilligt efterlever regelsystemen. I detlöpande arbetet skall myndigheternakontinuerligt arbeta för att höjaeffektiviteten i verksamheten samtidigtsom servicen till allmänhet och företagskall förbättras.Skatteförvaltningen skall enligtregeringens förslag även fortsättningsvisprioritera förstärkt skattekontroll. Idetta ingår bl.a. en fördjupad kontroll avföretag som hanterar stora skatteunderlagoch insatser mot den s.k. svarta ekonomin.Under de senaste åren har nivån påskattekontrollen varit otillräcklig ochskatteförvaltningen har tillförts resurserför att höja nivån på kontrollen. I åretsbudgetproposition konstateras att dennedåtgående trenden i kontrollverksamhetenhar vänt, något som återspeglas i bl.a. enökning av antalet revisioner samt antaletändrade deklarationer efterskrivbordsgranskning och revision.Regeringen gör bedömningen att deresurstillskott som gjorts och denkontinuerliga effektiviseringen av arbetetvarit bidragande till förbättringarna.Exekutionsväsendet skall bl.a. prioriteraverksamheten i enlighet med en nyindrivningspolicy som gäller fr.o.m. 2002.Skatteförvaltningen och exekutionsväsendetskall fortsätta att effektiviseraborgenärsarbetet.Insatser mot narkotika och storskaligillegal införsel av alkohol och tobakskall ges hög prioritet hos ochKustbevakningen. Tullen har under 2001gjort fler beslag av narkotika än tidigaresamtidigt som mängden beslagtagennarkotika av vissa preparat har minskat.Beslagen av alkohol och tobak har minskatunder året. Det samhällsekonomiska värdetav samtliga beslag har minskat jämfört med1999 och 2000. En positiv omständighet ärdock att träffsäkerheten har fortsatt attöka, vilket bekräftar att det pågåendeförbättringsarbetet ger resultat. Denförbättrade träffsäkerheten torde kunnavara ett resultat av de förbättringar somskett av underrättelse- ochriskanalysarbete. Även användandet avhotbildsanalyser torde kunna ha gettpositiva effekter för träffsäkerheten.Eftersom det inte finns några indikationerpå att mängden narkotika i samhälletminskar är det emellertid oroande attmängden beslagtagen narkotika inte harökat. Samma bedömning kan göras när detgäller illegalt införd alkohol och tobak.Även om den information som finns avseende2002 visar att beslagmängderna till vissdel gått upp finns det enligt utskottetsmening goda skäl för denresursförstärkning som regeringen föreslåri syfte att förbättra insatserna för attkomma åt den illegala införseln.Utskottet har följaktligen inget atterinra med anledning av de övervägandensom ligger till grund för regeringensförslag till utgiftsramar och2004. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna.Utskottet kan dock konstatera att deförslag om förstärkningar på tullsidan somhar lagts fram i motionerna i syfte attförstärka kontrollen av illegal införselav främst narkotika och alkohol torde bliväl tillgodosedda genom deresursförstärkningar som regeringen harföreslagit. Med hänsyn till vad somanförts i en av motionerna om resurser föratt motverka den svarta ekonominsutbredning vill utskottet framhålla attinsatser mot den svarta ekonomin också haren framträdande plats i de prioriteringarsom ligger till grund för regeringensförslag.Stockholm den 12 november 2002På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), AnnaGrönlund (fp), (), PerErik (), (), PerLandgren (kd), (), (), (),(), (),(), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Skattefrågor i budgetpropositionen - mav (), Anne-MariePålsson (m) och ().Skatteförslagen och inkomstberäkningenInriktningenVi vill sänka skatter som hämmar tillväxtoch entreprenörskap för att ge alla enbättre välståndsutveckling och avvecklardärför förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen av riskkapital ochstoppar skattediskrimineringen avfåmansföretag. vill vi avskaffaden statliga inkomstskatten eftersom denutgör en extra beskattning av utbildningoch kompetens.Ett av våra viktigaste skattepolitiskamål är att alla skall kunna leva på sinlön. Vi genomför därför en radskattesänkningar som ökar medborgarnasinflytande över sina liv. Människor skallges möjlighet att klara av sina egnagrundläggande behov innan de börjar betalaskatt. Därför höjer vi grundavdragetrejält för alla. Varje människa skall harätt att bestämma över sitt eget liv ochfatta de avgörande besluten själv.Det är viktigt att sänka skatterna förbåde lättrörliga skattebaser och låg- ochmedelinkomsttagare. I dagens värld, dåbåde människor och kapital är lättrörliga,riskerar man annars att allt högre skattermåste tas ut på allt färre skattebaser ochtill sist blir låginkomsttagare, basalkonsumtion och fastigheter det enda som ärmöjligt att beskatta.Sänkt inkomstskattVi genomför en inkomstskattereform som gerökad social trygghet och motverkarfattigdomsfällor. Fler jobb görs möjligaoch den sociala rörligheten ökar.Skattereformen har sin tyngdpunkt hos låg-och medelinkomsttagarna och innehåller treskattesänkningar.Människor skall ges möjlighet att klaraav sina egna grundläggande behov innan debörjar betala skatt. Därför börgrundavdraget höjas rejält. villvi att de första skall varabefriade från inkomstskatt.Det är orimligt att skattesystemet intetar hänsyn till försörjningsbörda. Framförallt är det barnfamiljer som har det svårtatt få ekonomin att gå ihop. Utöver dagensbarnbidrag vill vi därför införa ett extragrundavdrag på och barnupp till vid den kommunalabeskattningen. För de som inte kantillgodogöra sig avdraget utgår ettmotsvarande bidrag.Beskattningen skall utformas så att flermotiveras att arbeta. Vi vill därförinföra ett förvärvsavdrag förpensionsgrundande inkomster.Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görsmot den kommunalt beskattningsbarainkomsten.Dessa tre skattesänkningar är såomfattande att de inte fullt ut kan genomföras . börgrundavdraget för alla höjas rejält ochdet extra barnavdraget för barn börjainföras. Förvärvsavdraget växlas motdagens skattereduktion.År 2003 införs ett grundavdrag på 23 000 krsom höjs till 24 200 kr.Grundavdraget trappas upp över70 och trappas ned över120 . uppgårgrundavdraget till respektive19 200 kr.Ett grundavdrag för barn införs med 12 000 krper barn och år . Det ökastill år 2004.Ett förvärvsavdrag av denpensionsgrundande inkomsten införs.Skattereduktionen för allmänpensionsavgift växlas mot detta förvärvsavdrag. Växlingen är neutral urskattesynpunkt för medborgarna.Skattesänkningsstrategin inriktar signästan uteslutande på att i första handsänka inkomstskatten för dem som tjänarallra minst. Det är de unikt högaskatterna på låga inkomster, ytterligareförvärrat av de mycket kraftiga kommunalaoch landstingskommunala skattehöjningarsom nu föreslagits, som skapar beroendetav bidrag och som dämpar viljan attarbeta. Vi föreslår också ett avskaffandeav värnskatten som fungerar som enstraffskatt på kunskap och heltidsarbeteoch som riskerar att få vår mestvälutbildade arbetskraft att söka sigutomlands eller minska sittarbetskraftsdeltagande. Värnskatten tasbort och brytpunkten justeras upptill den nivå där pensionsavgifter intelängre tas ut år 2004.Det måste också skapas förutsättningarför vanliga människor att kunna köpahushållstjänster. Det ökar välfärd ochflexibilitet. Stressen minskar och ettstörre utbud av arbete skapas. Förtjänster utförda i hemmet skall enligt vårmening en skattereduktion på avarbetskostnaden på maximalt perhushåll införas. Det leder till att svartajobb blir vita och gör att människor kankänna att både tiden och pengarna räckertill.För människor som bor i glesbygd är bilenhelt avgörande för möjligheten att arbeta.Då de lokala arbetsmarknaderna blir alltstörre kommer arbetspendlingen att spelaen allt större roll, vilket t.ex. denregionalpolitiska utredningen påpekat.Avdraget för resor med bil till och frånarbetet täcker inte kostnaderna förbilresor. Allteftersom bränslepriset ökathar värdet av avdraget urholkats. Det gerheller inte en rimlig möjlighet attkompensera värdeminskningen på bilen.Avdraget bör därför höjas till 20kr per mil. Avdraget skall också omfattaresor för att hämta och lämna barn.Bristerna i det offentligapensionssystemet blir alltmer uppenbara.Det egna sparandet till en trygg ålderdombör underlättas. Avdraget för avgift tillpensionsförsäkring ökar vi därför till ettprisbasbelopp.De särskilda reglerna för utländskaexperter tas bort, skattereduktionen förfackföreningsavgifter slopas och avgiftentill arbetslöshetsförsäkringen blir återavdragsgill.Sänkt fastighetsskattFastighetsskatten är en skatt på enfiktiv avkastning på husets taxeringsvärdeutan någon koppling till en verkliginkomst. Skatten drabbar alla boendeformeri . Bostadsrättsföreningar betalarskatt på värdet av fastigheten, och förhyresrätter gäller i regel att en halvmånadshyra utgörs avfastighetsskatt. Fastighetsskatten försmåhus varierar starkt, och skattensstorlek beror i hög grad på varfastigheten är belägen. Taxeringsvärdenasom varit frysta under flera århöjdes kraftigt . De höjdesytterligare och regeringen räknar meden årlig ökningstakt på . För att folkskall ha råd att bo kvar måste, som ettförsta steg, de tidigare lägre taxeringsvärdena återställas.Vi vill avskaffa fastighetsskatten.Procentsatsen för fastighetsskatten bördärför sänkas successivt tillsfastighetsskatten är avskaffad.År 2003 återgår taxeringsvärdena till denlägre nivå de hade år 2000.Skattesatsen för småhus bestäms till år2003 och år 2004.Begränsningsregeln och dämpningsregeln behövsinte och slopas.Schablonintäktsbeskattningen förbostadsrättsföreningar bör slopas omedelbart.Sänkt skatt på företagandeDet finns flera skatter som är speciellthämmande för tillväxt och företagande,särskilt skatter som minskar tillgången påkapital i . Det rör sig om skattersom hämmar sparandet, men allvarligare ärde skatter som driver kapital och företagur landet. Det rör sig också om skattersom hindrar uppkomsten av nya företag ochförsvårar för de redan existerande.Sverige skall ha ett så attraktivtskatteklimat att kapital och människorsöker sig hit.Skatten på förmögenheter har slopats i deflesta länder. I tas förmögenhetsskatt ut även vid förhållandevislåga förmögenheter. Skattesatsen ärinternationellt sett hög. Det gör attSverige kommit i en särdeles ogynnsamposition vad gäller konkurrens om kapital.Skatten ökar avkastningskravet påinvesteringar som görs här.Sambeskattningen iförmögenhetsbeskattningen tas bort 2003.Fribeloppet per person blir därmed 2miljoner kronor. Förmögenhetsskattenslopas 2004.Svenska aktieägare missgynnas iförhållande till utländska ägare, vilka ide flesta fall inte drabbas av någonbeskattning av aktieutdelningarna. Dettamedför också att det utländska ägandet isvenska företag ökar, vilket i sin turökar benägenheten att flytta företageneller delar av verksamheten ur Sverige.Skatten på aktieutdelningar slopas därförfr.o.m. vinster.Fåmansbolagsbeskattningen har lett tillabsurda konsekvenser. Skatt måste betalaspå fiktiva vinster. Många nya bolag inomt.ex. IT-branschen har köpts upp av andrabolag. Aktielikviden har oftast varit iform av aktier i det köpande bolaget.Säljarna har förbundit sig att behålla denya aktierna . Reavinstenberäknas efter likviddagen, men säljarnakan få visst uppskov med att betalaskatten. Sjunker värdet på det köpandeföretagets aktier uppstår enkapitalförlust, som säljaren inte harnågra möjligheter att göra avdrag för.Eftersom fåmansbolagsdelägaren skall taupp halva vinsten som inkomst finns ingenmöjlighet att kvitta kapitalförlusten motdenna del av den fiktivarealisationsvinsten. Detta innebär attskatteskulden kan bli mycket stor med småmöjligheter för säljaren att betala. Enprivat konkurs kan bli resultatet!Ett enigt skatteutskott begärde undervåren 2002 att regeringen skulle komma medförslag till sådan lagändring att dennapomperipossaeffekt förhindras och attförslaget skulle läggas senast i augusti2002. Regeringen har aviseratatt ett förslag kommer att läggas. Iavvaktan på att regeringen lägger sittförslag är vår utgångspunkt attbeskattningen av vinster och förluster idessa fall helt och hållet skall beskattassom inkomst av kapital och att dennaändring skall tillämpas fr.o.m. dentidpunkt då andelsbyteslagstiftningenträdde i kraft, dvs. 1999.Den s.k. kontantbegränsningsregelninnebär att uppskov med beskattning isamband med fusion eller utbyte med aktieri onoterade bolag endast får ske om eneventuell kontantersättning i samband medtransaktionen motsvarar högst av demottagna aktiernas nominella värde. Ävendenna regel ger upphov till sådanamarginaleffekter i beskattningen att denmåste avskaffas. Vi föreslår därför attregeringen får återkomma med förslag omavskaffande av kontantbegränsningsregelnmed retroaktiv verkan fr.o.m. den 1januari 1999.Inkomster från royalty på patent skallkunna beskattas som inkomst av kapital.Här framstår tydligt likheterna mellanhumankapitalet och realkapitalet. I dagbeskattas royaltyinkomsterna som inkomstav tjänst, vilket driver uppfinningsrikainnovatörer ut ur landet i stället för attvi slår vakt om deras kompetens attutveckla nya idéer i Sverige.Den svenska beskattningen av jordbruketsproduktionsmedel är även den extremt hög.Eftersom livsmedelspolitiken är den sammai hela EU framstår den svenskaskattebelastningen här i sin klarastedager. Vi vill sänka beskattningen avdiesel till samma nivå som den i vårafrämsta konkurrentländer. Skatten pådiesel för jord- och skogsbruket ochentreprenadmaskiner sänks till perliter. Skatten på handelsgödsel tas bort.Sänkta energiskatter m.m.Enligt vår mening skall miljöskatter tasut i produktionsledet medan energiskatterskall tas ut i konsumentledet. Då erhållsen konkurrensneutral beskattning mellanolika energiproducenter och mellan olikabränslen. I finns en skatt sombryter mot denna princip. Det är den extraenergiskatt som tas ut på el producerad ikärnkraftverk. bör den tas bort.Redan nästa år bör den sänkas medmotsvarande /MW och månad.För många svenskar är bilen det endamöjliga transportmedlet. Det gäller förresor från och till arbetet, för att hinnahämta och lämna barn på dagis eller försocialt umgänge . Oavsett var iSverige man befinner sig underlättar bilenvardagen och är till glädje på fritiden.Hög bränslebeskattning medför attarbetsresor försvåras och att utrymmet förumgänge med familj och vänner krymper.Höga bränsleskatter motiveras ofta medmiljöargument. De har emellertid endastmarginell påverkan på konsumtionen avbränsle. Eftersom transporterna ärnödvändiga äger de rum trots den högakostnaden. Skatten på såväl bensin som pådiesel bör sänkas. Den skall inte varaavsevärt högre i än genomsnittligti . Energiskatten på bensin ochdiesel skall sänkas med per literinklusive momseffekten 2003.Förslagen om höjd elskatt och höjdkoldioxidskatt avvisas, liksom fördubblingen av skatten på naturgrus.Övriga skatteförändringarNär de skattefria införselkvantiteternafrån andra EU-länder stiger är detgivetvis viktigt att anpassa de svenskaalkoholskatterna till omvärldens nivåer.Den danska nivån kan tjäna som riktmärke.Sänks inte alkoholskatterna kommer alltstörre mängder av den i Sverigekonsumerade alkoholen att antingen köpasutomlands eller smugglas in i . ISverige har redan bryggerinäringen kommiti svårigheter på grund av de höga svenskapunktskatterna. Regeringens passivitetmissgynnar svensk industri och svenskakonsumenter.