bet · GP01UBU11 · 2002-04-09 00:00:00 — Utbyggnaden avforskningen skall ske i jämn och hög takt (yrk. 8).Vidare bör man enligt motionärerna åtgärda förväntadlärarbrist (yrk. 9).Centerpartiet påtalar i motion 2001/02:Ub552yrkande 8 att många forskare måste ägna mycket tidåt att ansöka om pengar till sin forskning frånolika finansiärer, något som riskerar att skapaotrygghet om framtiden och att skrämma bortdoktorander från den akademiska forskningen.Omfattningen av detta och konsekvenserna förforskarens sociala situation och forskningenskvalitet bör utredas, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Motsvarande yrkanden från Kristdemokraternabehandlades under förra och avslogs då(bet. 2000/01:UbU6). Enligt lagen om (2000:662), som antog , skalldet för att ge stöd till grundläggande forskning avhögsta vetenskapliga kvalitet inom samtligavetenskapsområden finnas ett forskningsråd,. Vidare finns två forskningsråd,för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) och för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande (FORMAS), som bl.a.har till uppgift att stödja grundforskning. Medelför grundforskning anvisas dels till universitetenoch högskolorna, dels till forskningsråden.Utskottet anser inte att denna ordning bör rivasupp. Såväl för medlen som går direkt till lärosätenasom för medlen som anvisas till forskningsråden harregeringen i den senaste budgetpropositionenredovisat vilken utbyggnad som beräknas för denärmaste åren (prop. 2001/02:1 utg.omr. 236respektive 254 f.). Därigenom att forskare frånolika lärosäten och fakulteter konkurrerar om anslagfrån och får sina ansökningarprövade av sakkunniga bedömare, gagnas kvaliteten iden svenska forskningen. Utskottet anser inte attdet skulle vara till fördel för forskningenskvalitet att begränsa uppdrag - ochde medel som rådet fördelar - till tvärvetenskapligoch nyttoinriktad forskning.Enligt i motion 2001/02:Ub261 yrkande 19hotas den vetenskapliga kvaliteten av att regeringenhar skaffat sig rätt att utse ledamöterna iforskningsstiftelsernas styrelser. Lagen bör ändrasså att stiftelsernas styrelser utses inom och avforskarvärlden, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Att styrelseledamöterna utses avregeringen utgör inget hinder för attforskningsstiftelserna är fristående, självständigtarbetande organ.Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub261 ocksåett tillkännagivande till regeringen omämnessakkunnigas roll vid tillsättning av forskareoch professorer (yrk. Partiet invänder mot attde sakkunniga som skall delta i beredningen avförslag till professor inte längre har rösträtt.Detta medför risk för att politiska eller andraovidkommande värderingar får ligga till grund förett beslut som skall värdera vetenskaplig kompetens,menar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Högskoleförordningen innehåller utförliga reglerom hur anställning av lärare vid universitet ochhögskolor skall gå till (1993:100, 4 kap.). Lärareanställs av rektor. Beslut om anställning somprofessor får inte av rektor delegeras till annan.Förslag till anställning som professor lämnas tillrektor av fakultetsnämnden, i vilken ledamöterna,med undantag för företrädarna för studenterna, utsesgenom val bland de vetenskapligt kompetenta lärarna.Innan fakultetsnämnden avger förslag om professorskall den inhämta yttrande från minst två personersom är särskilt förtrogna med anställningensämnesområde (s.k. sakkunniga). De sakkunniga skallvar för sig skriftligen redogöra för skicklighetenhos de sökande som främst bör komma i fråga föranställningen, ange ordningen mellan dem ochmotivera sitt val. Detta system har gällt sedan den1 . fanns ihögskoleförordningen föreskrifter omtjänsteförslagsnämnd, som hade uppgiften att avgeförslag till innehavare av tjänst som professor. ingick tre särskilt utseddasakkunniga som ledamöter tillsammans med fyraföreträdare för fakultetsnämnden och en förstudenterna. I proposition 1996/97:141 Högskolansledning, lärare och organisation redovisaderegeringen sin avsikt att avskaffa bestämmelserna omtjänsteförslagsnämnd. framförde ingainvändningar mot detta (bet. 1997/98:UbU4, rskr.12).Moderata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Kr226 tillkännagivanden om forskningen pådesignområdet och om utbildningen på form- ochdesignområdet (yrk. 2 och 3). Forskningen behöverenligt motionärerna få bättre möjligheter. Detreformarbete som pågår inom arkitektur- ochdesignutbildningen är bra och välbehövligt, men detbehövs också vidareutbildningar för aktiva inomolika hantverksyrken och även för att ökakompetensen för andra yrkesgrupper, ansermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden. Den närmarefördelningen av de statliga forskningsresursernaankommer på forskningsfinansierande myndigheter sombl.a. och på universitet ochhögskolor. Lärosätena har också själva ansvaret förförnyelsen av sitt utbildningsutbud.Konsumentforskningens betydelse understryks i motion2001/02:Ub510 (s). Motionären anser att det behövsen ny inriktning inom samhällsekonomin, lämpligenkallad konsumentekonomi. Medel för denna forskningbör kunna skapas genom omfördelning från annanekonomiforskning och -utbildning, anser hon.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om vikten av en godkonsumentforskning. Indelningen i vetenskapligadiscipliner är dock inte en fråga för statsmakternautan för forskarsamhället. Prioriteringar mellanolika inriktningar är också i huvudsak en fråga förlärosätena, och de övrigaforskningsfinansierande organen.ForskarutbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omförändringar när det gällerindustriforskningsinstituten samtfyraårsspärren för doktorandanställningar.Jämför reservation 4 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet anser enligt motion 2001/02:N10 yrkande3 att regeringen bör återkomma till med enanalys av hur forskarutbildningen kan komma attpåverkas av reformeringen och förstärkningen avindustriforskningsinstituten. Den får inte leda tillatt det betydelsefulla sambandet mellan forskningoch forskarutbildning försvagas, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen tog ställning tillpropositionen FoU och samverkan iinnovationssystemet (prop. 2001/02:2, bet. NU5,rskr. 64) och godkände därvid förslaget om enomstrukturering av industriforskningsinstituten medmålet att skapa en stark sammanhållen struktur fördessa. Om detta mål rådde enighet mellanriksdagspartierna. ser ingenanledning att befara att denna omstruktureringskulle försvaga sambandet mellan forskning ochforskarutbildning.I motion 2001/02:Ub223 (fp) begärs etttillkännagivande om att det behövs flexibilitet ifyraårsspärren i forskarutbildningen. Motionärenhävdar att det finns risk att doktorander som ärnästan klara med sitt arbete avstår från attfullfölja det, eftersom de inte kan få finansieringutöver . Nuvarande bestämmelse ger intedoktoranden något utrymme för att göra fel, blioense med handledaren eller byta projekt, heter deti motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Bestämmelser om anställning som doktorand(tidigare: doktorandtjänst) finns ihögskoleförordningen (1993:100). Där ges möjlighetatt låta en doktorand behålla sådan anställninglängre tid än som motsvarar heltidsstudier,om det finns särskilda skäl, såsom vid ledighet pågrund av sjukdom, för tjänstgöring inomtotalförsvaret eller för förtroendeuppdrag inomfackliga organisationer och studentorganisationereller vid föräldraledighet (5 kap. 7 §). Det ärangeläget att studietiden till doktorsexamen inteförlängs. Statsmakterna har i detta syfte anvisatmedel för effektivisering av forskarutbildningen,bl.a. till utbildning av handledare iforskarutbildningen och till forskarskolor.Organisatoriska frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om attuppmuntra omvandling av lärosäten tillstiftelseform. bör också avslåmotionsyrkanden om antalet studerande ochexaminerade inom området teologi samt om enhögskola i reservation 4 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet anser enligt motion 2001/02:Ub261yrkande 25 att fler universitet och högskolor böruppmuntras att övergå i stiftelseform. Det är ocksåeftersträvansvärt att det i konkurrens med deoffentliga högskolorna växer fram privatauniversitet. Därmed gagnas enligt motionärerna denenskilda studentens valfrihet och kvaliteten inomhögskolesektorn som helhet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen avslog tidigare under detta riksmöteliknande yrkanden från Moderata samlingspartiet(bet. 2001/02:UbU1 s. 58, rskr. Utskottet anserfortfarande inte att fler statliga lärosäten böromvandlas till stiftelser. har hellerinte anvisat något sätt att finansiera en sådanomvandling. Enligt utskottets mening ger deramvillkor som gäller för statliga universitetoch högskolor dessa stort utrymme försjälvbestämmande. Av detta har följt en stormångfald i fråga om utbildningsutbud ochundervisningsformer.I motion 2001/02:Ub470 (s) framförs önskemål om ettsådant redovisningssystem till att det gåratt följa utvecklingen av antalet studerande ochexaminerade i teologi. I då religionenskoppling till dagsaktuella skeenden har tydliggjortshar behovet av teologisk kunskap vuxit, skrivermotionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Högskoleverket ger i sin årsrapport uppgifter omantalet som avlagt vissa examina. harteologie kandidatexamen inte tagits upp i denredovisningen. I årsrapportens tabellbilaga gesuppgifter om antalet helårsstudenter ochhelårsprestationer med uppdelning påutbildningsområden. Ett sådant område är teologi.Numera finns s.k. NU-databastillgänglig på Internet. Ur den kan de uppgifter sommotionären önskar tas fram. Utskottet anser attmotionen därmed är i huvudsak tillgodosedd.Tillkomsten av en högskola i skulleenligt motion 2001/02: Ub513 (s) utgöra ett positivtinslag för regionens utveckling och ge en bredaresocial och geografisk rekrytering tillhögskoleutbildning. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Den svenska högskolan har en bred geografiskspridning med 36 lärosäten från i norr tillMalmö i söder. Ett svenskt nätuniversitet inrättasfrån och med och skall bestå av denIT-stödda distansutbildning som universitet ochhögskolor väljer att anmäla till den nyinrättadeMyndigheten för nätuniversitet.Nätuniversitetet ger nya möjligheter tillhögskolestudier för människor som bor långt ifrånett universitet eller en högskola. Regeringen harvidare inrättat en delegation för regional samverkanom högre utbildning. Delegationens uppgift är attstimulera regionalt samarbete mellan universitet ochhögskolor och kommuner, landsting, länsstyrelsereller motsvarande organ. Delegationen kommer att hatotalt att fördela tillsamverkan kring högre utbildning . Bådaåtgärderna syftar bl.a. till att breddarekryteringen till högre utbildning.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att skalluttala sig för statlig finansiering av ettnybyggarcentrum i Vilhelmina.Motion och utskottets ställningstagandeI motion 2001/02:Ub472 (s) föreslås etttillkännagivande till regeringen om ettnybyggarcentrum i . I kommunhar en diskussion påbörjats om inrättande av ettsådant centrum, som avses samla in, förvalta ochförmedla kunskap om nybyggare ochkolonisationsförlopp. Motionärerna anser att ettsådant centrum skulle vara en nationell tillgång,varför staten bör engageras i finansieringen.U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandet.Frågan om statligt engagemang i ett sådant centrumkan enligt utskottets mening prövas av regeringen ibudgetarbetet.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår 13motionsyrkanden i frågor där det enligtgällande styrsystem ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut.Motioner och utskottets ställningstagandeAnsvaret för den högre utbildningen och forskningenär delat mellan statsmakterna, deforskningsfinansierande myndigheterna ochuniversiteten och högskolorna. Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor.Ett antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på regeringen, lärosätena eller andra organatt fatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att följandemotionsyrkanden avslås:Motion 2001/02:Sf396 (kd) yrkandena 4 och 5 omförsäkringsmedicin.Motion 2001/02:So609 (kd) yrkande 4 om att kunskapom anhörigvårdares situation bör bli en viktig del ialla utbildningar inom vården och den socialasektorn.Motion 2001/02:So625 (c) yrkande 3 om utbildningom smärtlindring.Motion 2001/02:Kr418 (kd) yrkande 16 omdansutbildningen.Motion 2001/02:Ub303 (kd) yrkande 1 om ANT-kunskapi vissa utbildningar.Motion 2001/02:Ub305 (s) om studier av el- ochamalgamallergier.Motion 2001/02:Ub371 (m, kd, c, fp) omsmärtkunskap i vissa vårdutbildningar.Motion 2001/02:Ub390 (s) yrkande 2 om professureri yrkespedagogik.Motion 2001/02:Ub467 (s) yrkandena 1-3 omutbildning i försäkringsmedicin.Motion 2001/02:Ub522 (s) om kunskap om utsatta ungakvinnors situation.ReservationerUtskottets förslag tillriksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Grunddragen i högskolansutveckling i övrigt (punkt 4) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. Grunddragen i högskolans utveckling iövrigtRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna2001/02:Ub456 och2001/02:Ub458 (i denna del)och avslår motion2001/02:N364 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att bör ställa sig bakom den synpå grunddragen i högskolans utveckling somMiljöpartiet redovisat i motionerna 2001/02:Ub456och 2001/02:Ub458 och som utförligt refereras underrubriken i betänkandet (s. 9f.).2. Studenternas rättssäkerhet, m.m.(punkterna 5 och 15) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 5och 15 borde ha följande lydelse:5. Studenternas rättssäkerhetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion2001/02:Ub4 yrkande 11och avslår motionerna2001/02:Ub207,2001/02:Ub261 yrkande 9 och2001/02:Ub552 yrkande 12.15. Utbyggnad av forskningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motion2001/02:Ub438 yrkandena 7 och 8och avslår motionerna2001/02:Ub438 yrkande 9 och2001/02:Ub552 yrkande 8.StällningstagandeStudenternas rättssäkerhet behöver stärkas inomflera områden, t.ex. när det gällerantagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten atttentera och förekomsten av olika avgifter inomhögskolan. Ju större den lokala friheten är, destoviktigare är det att studenterna har möjlighet attfå sin sak prövad. Vi har ett decentraliserathögskolesystem där högskolorna skall ges utrymme föratt utforma egna regler, men ett centralt ramverk iform av lag bör finnas som slår faststudentens grundläggande rättigheter. Det vi här harsagt bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub4yrkande 11.Grundläggande vid utbyggnad av forskningen skallenligt vår mening vara att den fria,ämnesdisciplinära nyfikenhetsforskningen garanteras.Medel för sådan skall gå till lärosätena, därhögskolestyrelserna skall ha ansvar förforskningsorganisationen och för att medel tillgrundforskning ges till fakulteterna. Det är iprincip bara den tvärvetenskapliga ochnyttoinriktade forskningen som skall finansieras viacentrala organ. Utbyggnaden av forskningen skall skei jämn och hög takt. Det vi här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub438 yrkandena 7och 8.3. Studenternas rättssäkerhet, m.m.(punkterna 5, 7, 8 och 15) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 5,7, 8 och 15 borde ha följande lydelse:5. Studenternas rättssäkerhetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:Ub552 yrkande 12och avslår motionerna2001/02:Ub4 yrkande 11,2001/02:Ub207 och2001/02:Ub261 yrkande 9.7. Forskarstuderandes inflytandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:Ub552 yrkande 10.8. Enhetligt studerandebegreppRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:Ub552 yrkande 13.15. Utbyggnad av forskningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:Ub552 yrkande 8och avslår motion2001/02:Ub438 yrkandena 7-9.StällningstagandeJag anser att högskoleförordningen måste förtydligasför att säkra studenternas rättssäkerhet. Frågor omstudieuppehåll, antagning och rätten att genomgåprov behöver regleras i förordningen på etttydligare sätt. Högskolornas lokala regelverk måsteockså ses över oftare av JO och Högskoleverket.Givetvis bör högskolorna vara skyldiga attdokumentera sin praxis och också att motivera allabeslut skriftligt. Det jag här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub552 yrkande 12.Forskarstuderande har en situation som varken ärjämförbar med grundutbildningsstudenternas eller deanställda lärarnas och forskarnas. Därför är detviktigt att även forskarstuderande garanterasrepresentation i olika beslutande organ. Regeringenbör göra en översyn av hur forskarstuderandesinflytande säkerställs. Det jag här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub552 yrkande 10.Från statliga myndigheters sida råder ingensamfälld syn på vad det innebär att vara student vidett svenskt lärosäte. Reglerna omarbetslöshetskassa, socialbidrag, bostadsbidrag ochföräldrapenning utgår från olika syn på vem som ärstudent och under hur stor del av året som en personär student. Det finns goda skäl att anta attstudenter känner otrygghet inför olika myndigheterssystem. Beslut som berör samma grupp människor ochsom inte samordnas skapar ett ojämlikt och iförlängningen diskriminerande system. Regeringen bördärför utreda studentbegreppet med inriktning på attfå ett enhetligt sådant i de lagar och förordningarsom berör studenter. Det jag här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub552 yrkande 13.Det är viktigt för forskningens kvalitet att desom ägnar sig åt forskning har möjlighet att verka ien i alla avseenden god miljö. Många forskare måsteägna mycket tid åt att ansöka om medel både tillforskningsutgifterna och till sin egen lön, förlängre eller . Detta skaparotrygghet om framtiden och är olyckligt inte minsteftersom det skrämmer många doktorander från enframtid inom den akademiska forskningen. I vilkenomfattning detta sker och vad det får förkonsekvenser för forskarens sociala situation ochforskningens kvalitet bör utredas närmare. Det jaghär har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub552 yrkande 8.4. Studenternas rättssäkerhet, m.m.(punkterna 5, 11, 16, 17, 20, 21 och22) - fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 5,11, 16, 17, 20, 21 och 22 borde ha följande lydelse:5. Studenternas rättssäkerhetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion2001/02:Ub261 yrkande 9och avslår motionerna2001/02:Ub4 yrkande 11,2001/02:Ub207 och2001/02:Ub552 yrkande 12.11. Kunskap om homo- och bisexuellas samttranspersoners situationRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna2001/02:L367 yrkande 15 och2001/02:L371 yrkande 32.16. Forskningsstiftelsernas styrelserRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion2001/02:Ub261 yrkande 19.17. Ämnessakkunnigas roll vid tillsättningav professorer m.fl.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion2001/02:Ub261 yrkande 20.20. IndustriforskningsinstitutenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion2001/02:N10 yrkande 3.21. Fyraårsgränsen i forskarutbildningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller delvis motion2001/02:Ub223.22. och högskolorRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion2001/02:Ub261 yrkande 25.StällningstagandeEn åtgärd som skulle förstärka studenternasrättssäkerhet är att införa ett s.k.studentkontrakt. Ett sådant kontrakt skall innehållaprinciper för hur bl.a. rättning och betygssättningskall gå till. Studenten skall ha rätt att överklagasitt betyg eller få sin uppsats bedömd av någonannan, i sista hand en av institutionensprofessorer. Den student som har professorn som sinhandledare eller examinator skall ha möjlighet attfå sin skrivning eller uppsats bedömd av enutomstående granskare. Kontrakten skall självfalletinte bara betona studenternas rättigheter utan ocksåderas skyldigheter, inte minst att ägna tid ochkraft åt studierna. Ett bra studentkontrakt måsteinnebära rättigheter och skyldigheter för bådaparter - studenterna och lärarna. Till sitt precisainnehåll kan kontrakten variera mellan olikalärosäten. Därmed kan studenten jämförainstitutioner innan hon eller han väljer lärosäteför sina studier. Detta skapar en tydlig konkurrens,som gynnar kvaliteten. Institutionerna skall hasamma typ av kontrakt också för sina doktorander. Idessa kontrakt skall anges t.ex. hur myckethandledning som den enskilda doktoranden har rättatt kräva. Det jag här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub261 yrkande 9.Högskolan har en viktig roll att spela i arbetetmed att förändra attityderna gentemot homo- ochbisexuella samt transpersoner. Blivande lärare,socionomer, läkare, präster, psykologer, juristeroch poliser - yrken i vilka man kommer i kontakt medhomosexuella, bisexuella och transpersoner sombehöver stöd - behöver i sin utbildning få bättrekunskaper om dessa människors situation.Högskoleverket bör få i uppdrag att lägga upp enplan för hur undervisningen skall kunna förbättraspå denna punkt. Det jag här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:L367 yrkande 15 och2001/02:L371 yrkande 32.Det ligger ett värde i att politiskt obundnaforskningsmedel existerar vid sidan av de politisktbeslutade anslagen till olika lärosäten. Densocialdemokratiska regeringen har sett till attregeringen numera kan utse de ledamöter den önskar iforskningsstiftelsernas styrelser. Denna direktapolitiska styrning av stiftelserna hotar denvetenskapliga kvaliteten. Lagen bör ändras så attstyrelserna utses inom och av forskarvärlden. Detjag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub261 yrkande 19.I har lektorer ochprofessorer utsetts genom ett system därämnessakkunniga är med och röstar vid entillsättning. Detta har ändrats så att desakkunniga inte längre har rösträtt. En professorkan alltså tillsättas mot ämnessakkunnigas vilja, omfakultetsnämnden så önskar. Risken är uppenbar attpolitiska eller andra ovidkommande värderingar fårligga till grund för ett beslut som skall värderavetenskaplig kompetens.