bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — (Betydelsen av Innovationssystem.Utmaningar för samhället och förpolitiken, s. 25)För att verkligen åstadkomma en reellförändring måste den ekonomiska politikeninriktas på frågeställningar som verkligenangriper de rätta frågorna. Som den ovannämnda Innovationspolitiska expertgruppenuttrycker det:Trots en hel del tidig forskning påområdet (...) har diskussionen i Sverigehittills handlat mer om teknologi äninnovationer, makroekonomi snarare änstrukturfrågor, företag snarare änföretagande, utbildning snarare änlärande, fördelning snarare än tillväxt.Det ekonomiska lägetDen globala konjunkturutvecklingenSedan årsskiftet har det pågått enförsiktig återhämtning i den globalaekonomin. ser nu ut att markerabotten i en konjunkturcykel som visatvissa tecken på att vända uppåt. Dock sertillväxtprognoserna inte fullt så positivaut för som de gjorde så sent somvåren 2002. Enligt IMF:s World EconomicOutlook kommer denglobala ekonomin att växa nästaår. var IMF:s prognos för2003. Bland industriländerna råder denlägsta inflationsnivån på mycket länge.Enligt IMF:s prognoser blir inflationen1,och förväntas bli 2003.Osäkerheten efter terrordåden den 11september 2001 har delvis förbytts iosäkerhet inför risken för krig mellan USAoch Irak.Osäkerhet om den amerikanska utvecklingenFörhoppningarna om en relativt snabbåterhämtning av den amerikanska ekonominhar inte infriats. Sjunkande aktiekurserhar minskat hushållens tillgångar ochdärmed konsumtionsbenägenheten.Osäkerheten inför ett eventuellt krig motIrak präglar den amerikanska ekonomin.Många bedömare tror att arbetslösheten iUSA kommer att öka på kort sikt.Den expansiva amerikanska finanspolitikenbörjar slå igenom i budgeten och enytterligare stimulans i form av FederalReserves sänkning av styrräntan den 6november bidrar bland de positivafaktorerna.BNP-tillväxten i förväntas bli straxöver 2002 och mellan 2,5 och 3,0 %2003.Euroområdet når inte upp till USA:stillväxtnivåerTrots problemen i den amerikanska ekonominväntas inte Eurozonen nå upp till denamerikanska nivån i tillväxtprognosernaför 2003. Instabilitet i bl.a. den tungatyska ekonomin dämpar hela eurozonen.Regeringarna i , ochFrankrike har konsekvent drivit enexpansiv finanspolitik med svällandebudgetunderskott och mycket tyder på kommer att fortsätta att göra det.ECB:s styrränta ligger betydligt över denamerikanska, jämfört med 1,25 %.Det är nu mer troligt att ECB sänkerstyrräntan än då inflationstrycketminskat. Trots det visar räntegapet attden europeiska ekonomin inte har lika godatillväxtförutsättningar som denamerikanska.Nästa år förutspås tillväxten öka till ca2 % vilket kan jämföras med ungefär 1 %2002.Japans problem långt ifrån löstaDen japanska ekonomin, världens näststörsta nationella ekonomi, förväntaskrympa även 2002 med av BNP. Dockförutspås en blygsam vändning under 2003då tillväxten väntas bli uppåt 1 %.De japanska offentliga finansernaförväntas medföra ett budgetunderskott somuppgår till av BNP varjeenskilt år 2002-2004.Japan är i ett stort behov av omfattandereformer för att bryta den negativa trendsom inleddes . Denomfattande byråkratiska statsmakten somtidigare ansågs underlätta för japanskaföretag anses nu vara näringslivetsstörsta hinder. De massproducerandeexportföretagen som den japanskatillväxten byggde på under flera decennierhar stagnerat och blivit förbisprungna avkonkurrenter i andra länder. Därtillkommer problemet med det nära noghavererade banksystemet.Den svenska konjunkturutvecklingenSocialdemokraterna ensamma om sinabedömningarI regeringens ekonomiska vårproposition2002 förutspåddes tillväxten i bli1,2002 och 2003. harregeringen skrivit upp tillväxtprognosenför innevarande år relativt kraftigt till2,, medan prognosen justeratsned till tillväxt. Jämfört med andrasvenska prognosinstitut kan man notera attregeringen gör den mest positivabedömningen av årets tillväxttakt och attregeringens prognos ligger övergenomsnittet för övriga bedömare.Tabell. Senasttillgänglig prognos från olika bedömareBedö SE Hand Progmare ingen I s- B els- dea kommiss nos-ban bank ok ionen snitMåna okt o ken no en nov t td k v novt okt septBNP 2,5 2 2,3 1, 2,9 2,0 2, 2,2 2,3, 8 33Öppe 3,8 4 4,3 4, 4,1 4,1 3, 4,3 4,1n , 4 7arbe 3tslöshetMan kan också notera att sänkte sin tillväxtprognosför både 2002 och 2003 jämfört med denprognos de lämnade endast en månadtidigare.Den svenska tillväxten har hittillsupprätthållits av de svenska hushållen somfått ökade inkomster. Den svaga svenskakronan har också bidragit till attexportindustrin stimulerats. Båda dessafaktorer kommer att avta under år 2003.Regeringen borde rimligen ha kunnatförutse detta bättre än vad som framgår avbudgetpropositionen. I kombination medmedvetet budgettrixande och de i praktikenhelt förbrukade budgeteringsmarginalerna,kastar således även regeringens prognoseren skugga över trovärdigheten ibudgetarbetet.Hushållens inkomstutveckling blir svagareän i regeringens bedömningDe skattehöjningar som beslutas i mångakommuner har regeringen inte räknat in ibudgetpropositionens kalkyler överhushållens disponibla inkomster.Regeringen räknar i budgetpropositionenmed att den kommunala utdebiteringen skaöka med endast i landstingssektornvilket sägs motsvara ,men att primärkommunernas utdebiteringhålls oförändrad. Enligt kändauppgifter kommer det verkliga utfallet attinnebära en skattehöjning på ,eller i genomsnitt ca per hushålloch år. För många barnfamiljer iStockholmsområdet innebärskattehöjningarna ett inkomstbortfall på . Även andra delar avlandet, främst , drabbas av samtidigaskattehöjningar i kommunen ochlandstinget. Detta kommer sammantaget attdämpa hushållens inkomster med ca 8miljarder kronor, dvs. betydligt mer änregeringen antagit. Hushållensinkomstökning 2003 kommer att stanna vidca , vilket kan jämföras medregeringens prognos på . Dettainnebär att regeringens BNP-prognos, alltannat lika, måste justeras ned.Diagram. Utvecklingen av hushållens realadisponibla inkomster och 2003*grafiskt element borttaget*Kronan starkare än regeringen räknar medAnslutningskursen kan efter ett ja i enfolkomröstning om deltagande i EMU:stredje fas sannolikt komma att ligganågonstans i intervallet 8,50 till 8,90 krper euro. Detta gör att kronan apprecierasju mer en anslutning ter sig sannolik.Sverige har därtill en positiv bytesbalansvilket också talar för en stärkt krona.Sammantaget kan detta innebära att svenskexportindustri har en period framför sigdär den inte får den gratishjälp som densvaga kronkursen bidragit med under långtid.Kommande avtalsrörelse avgörande förRiksbankenDen och höjdeRiksbanken räntan med 0,25 procentenheterper tillfälle, från 3,75 till 4,25 %.Riksbanken ansåg att inflationstrycketbehövde stävjas och att den svenskaekonomin hade ett nära nog fullständigtresursutnyttjande.Nu har inflationstrycket avtagit någotoch sänkte därför räntan den 15november till 4,. Utfallet från kommande avtalsrörelserhar en avgörande betydelse förräntepolitiken framöver. En dåligtfungerande lönebildning kommer att ledatill höjda räntor och därmed en sämretillväxtpotential. Den kommandeavtalsrörelsen kommer i högre grad äntidigare att bli ett test på om densvenska lönebildningen håller måttetjämfört med våra konkurrentländer.Dåliga nyheter dominerarSvenskt näringsliv är mer sårbart ännågonsin. Bara har 217 personer iVisby varslats, 413 i , 250 iKumla, 750 i , 239 i , 50 iHässleholm och 280 personer i Göteborg.Under det andra kvartalet ökadeantalet anställda i konkursdrabbadeföretag . Under det förstahalvåret uppgår antalet personer somdrabbats av konkurser till över 14 000.Det är den högsta siffran på många år.Till skillnad från tidigare drabbas nuäven hårt. Samtidigtökar den öppna arbetslösheten(säsongrensat) och det totala antaletvarslade personer uppgår t.o.m.oktober till 52 800. Därtill fortsätterantalet sjukskrivna ochförtidspensionerade att öka. Utgifternaför sjukpenning har ökat med14 % jämfört med samma period förra året.Motsvarande siffra för förtidspensioner är8,enligt Riksförsäkringsverket.År 2001 sattes ett nytt rekord iutlandsägda företag i . Visserligenär det bra att utländska företagare villge sig in på den svenska marknaden. Menendast en femtedel av de över 7 000utlandsägda företagen i hartillkommit genom nyetableringar. Hälftenav företagen har förvärvats ochytterligare en andel har blivitutlandsägda genom fusioner. Denna trendhar förstärkts i år.Sammantaget är vår bedömning attregeringens konjunkturprognoser ibudgetpropositionen är för positiva.Dessbättre behöver den politiskaslutsatsen inte stanna vid detta. Vimenar, till skillnad från regeringen, attden ekonomiska politiken främst ska ägnasåt sådant som regering och riksdag i höggrad kan påverka. Inte minst handlar dettaom strukturella reformer för en bättrehälsa och bättre fungerande arbetsmarknad,samt strategiska skattesänkningar påarbete och företagande. Detta beskriver vii de följande avsnitten.Tre procents årlig tillväxt genom fler iarbete, ökad produktivitet och stabilainstitutionerDen ekonomiska politikens inriktningEn starkare och uthållig ekonomisktillväxt behövs för att nå målet med enökad välfärd för alla. Den ekonomiskapolitiken ska därför inriktas på att skapaförutsättningar för en varaktig,ekonomiskt och ekologiskt hållbar tillväxtpå tre % . Eftersom den ekonomiskatillväxten är en funktion av det totalaantalet arbetade timmar ochproduktivitetsutvecklingen i stort tar vårekonomiska politik fasta på båda dessabehov:Fler i arbete och fler arbetade timmar:Genom att göra det mer lönsamt att arbeta,kommer arbetsutbudet att öka. Detta kanske genom sänkta inkomstskatter och bättrefungerande bidragssystem.Genom att utforma regler och skatter såatt de främjar förvärvsarbete och hälsa istället för passivisering och ohälsa, blirdet möjligt för fler att arbeta utan attslita ut sig. Kraftiga satsningar på enförbättrad rehabilitering och en nationellvårdgaranti är viktiga reformer för attuppnå detta. Sänkt skatt påförvärvsinkomster är också en viktig delför att öka utbytet av förvärvsarbete.Genom en effektivare arbetsmarknadspolitikkan fler komma i arbete snabbare.Genom bättre och enklare regler kaninvandrare snabbare få en chans att kommain på arbetsmarknaden. Bland annat börkravet på godkänt sfi-språktest avskaffasför att man ska kunna stå tillarbetsmarknadens förfogande.Förutsättningarna för äldre att viljaarbeta längre bör stärkas.Med en bättre familjepolitik ökarförutsättningarna att kombinera familjelivoch förvärvsarbete. Därigenom minskarrisken för stressrelaterad ohälsa som idagens system ofta drabbar både familjenoch förvärvsarbetet.Ökad produktivitet:Genom att göra det mer lönsamt förindividen att utbilda sig, ta ansvar,arbeta och spara kommer den svenskaarbetskraftens produktivitet att öka.För företagen bör det bli mer lönsamt attinvestera i produktion, utveckla ny teknikoch höja kvaliteten.Genom att förenkla regler och därigenomminska byråkrati och uppgiftslämnande,kommer företagen att kunna fokusera påsina affärsidéer snarare änadministration. Därigenom kanproduktiviteten öka i alla befintligaverksamheter.Genom att öppna för en mångfald utförareav offentliga välfärdstjänster kommerproduktiviteten att öka. Detta både som enföljd av att nya och effektivareorganisationsformer kommer att uppstå, ochsom en följd av att bättre fungerandebelöningssystem kommer till stånd när detfinns fler arbetsgivare att välja bland.Den offentliga upphandlingen av varor kanförbättras och därmed bidra tillökad produktivitet i offentlig sektor ochökat konkurrenstryck i privat sektor.Genom en stärkt konkurrens på såvälprodukt-, tjänste- som finansiellamarknader kan sannolikt kraftigaproduktivitetsökningar uppnås. Dettagäller inte minst byggsektorn,livsmedelssektorn, läkemedel ochbanktjänster. bör ges enmycket starkare position för att bidratill ökad konkurrens.Båda dessa perspektiv är lika viktigaeftersom en ökad mobilisering avarbetskraften är omöjlig om inte samtidigtarbetsmarknaden växer i en sådan takt attden kan ta emot alla arbetsföra. Densocialdemokratiska regeringen hardessvärre ett alltför svagt intresse förbåda dessa tillväxtfaktorer.Sunda finanser och stabila institutioner:Avgörande för en bättre tillväxt är ocksåden ekonomiska miljö som individer ochföretag verkar i. Den tredje hörnstenen ivår ekonomiska politik är därför sundaoffentliga finanser och stabilainstitutioner. Med institutioner menar vii detta sammanhang hela det rättsligaregelverket och det finansiella ramverksom beslutas politiskt.Statens utgifts- och skattekvot måsteminska för att ge hushållen och företagenen ökad makt över sina inkomster, för attminska statsbudgetens storakonjunkturkänslighet, samt för att ökadynamiken i ekonomin.Socialförsäkringssystemen måste reformerasför att bli enklare, ekonomiskt merrobusta och i högre gradförsäkringsmässiga.Den offentliga bruttoskulden ska minska.Kontrollen och tillsynen över såvälsocialförsäkrings- och bidragssystemen somöver finans-, produkt-, tjänstemarknadernaoch skattesystemet bör stärkas. Därigenomanvänds resurser bättre, och denkonkurrenssnedvridning som följer av t.ex.skattefusk minskar.Det direkta sambandet mellan en fungerandelönebildning och höjda reallöner behöverstärkas. Arbetsmarknadens parter haransvar för löneförhandlingarna, men statenbör bl.a. tydliggöra kopplingen mellanarbetslösheten och avgiften tillarbetslöshetsförsäkringen.Tilltron till rättsväsendet i stortbehöver stärkas.I de följande avsnitten utvecklar vi vårsyn på de politikområden som nämnts ovan ide tre huvuddelarna i vår ekonomiskapolitik.Fler arbetade timmar - inte bara högre"sysselsättning"Om politiken ska kunna ges enändamålsenlig utformning för att uppnågivna mål är det viktigt att mäta rättsaker. Till skillnad frånSocialdemokraterna vill vi inriktaintresset på det totala antalet faktisktarbetade timmar i ekonomin, inte bara hurmånga som i någon mån kan räknas som"sysselsatta".Som sysselsatt räknas i den officiellastatistiken de som faktiskt är i arbetemen också de som är tillfälligtfrånvarande från arbetet, t.ex. på grundav sjukskrivning. De senare årens uppmättasysselsättningsökning motsvaras dessvärretill största delen av ökadesjukskrivningar. Som sysselsatt räknas manockså om man endast har arbetat en endatimme den vecka som mätningen görs. Detinnebär t.ex. att alla som anmäler sig somdeltidsarbetslösa ändå helt räknas somsysselsatta. I extremfallet innebärnuvarande sätt att mäta att den officiellasysselsättningsgraden skulle vara omalla i arbetsför ålder hade ett arbete påen timme som de var sjukskrivnafrån.Grunden för ekonomisk välfärdsutvecklingär det arbete som faktiskt blir utfört.Därför vill vi att den ekonomiskapolitiken ska fokusera på just det totalaantalet arbetade timmar. Tillsammans meddetta ska politiken också inriktas pååtgärder som leder till ett förbättratresultat per arbetad timme, dvs.produktiviteten.Den totala arbetslösheten, som denofficiellt redovisas inklusivearbetsmarknadspolitiska åtgärder, liggerkvar på av arbetskraften. Detta ärhögt i ett svenskt perspektiv. Denoacceptabelt höga och växandearbetslösheten bland utomnordiskainvandrare är ett annat påtagligt bevis påatt regeringen misslyckats med att skapaen ekonomi som kan mobilisera alla somvill och kan försörja sig genom egetarbete.Skillnaderna i sysselsättningsgrad,arbetslöshet, sjukskrivningar ochförtidspensioner är därtill stora mellanolika delar av och speglar enregional tudelning. Med en politik somskapar förutsättningar för fler företagoch fler jobb i hela kan ettbetydande tillskott till antalet arbetadetimmar och därmed till en starkaretillväxt uppnås.Vi ser sammantaget en stor potential förtillväxt i att öka den faktiskasysselsättningsgraden (sjukfrånvaronfrånräknad) och antalet arbetade timmargenom bättre rehabilitering för minskadesjukskrivningar och förtidspensioner,genom att mobilisera invandrare i arbeteoch företagande samt genom att skapaförutsättningar för en dynamiskarbetsmarknad i hela landet. Därigenom kanen kraftig ökning av antalet arbetadetimmar åstadkommas.Diagram. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20och . Officiella sysselsättningstalrespektive faktisk andel människor iarbete*grafiskt element borttaget*Det sjuka och hur det kan botasSjukfrånvaron och förtidspensioneringarnaär ett av de stora hoten mot den svenskavälståndsutvecklingen. Att få bukt meddenna utveckling är centralt för denekonomiska tillväxten. Bara kostnadernaför sjukpenning, förtidspensioner ocharbetsgivarnas sjukersättningsansvaruppgår till mer än per invånare,men i den siffran ingår naturligtvis intede effektivitetsförluster i näringsliv ochoffentlig sektor som det medför attersätta inskolad eller utbildadarbetskraft med vikarier m.m.Konjunkturinstitutet har beräknat att enhalverad ohälsa till 2008 utan ökadeförtidspensioneringar skulle medföra ettfinansiellt sparande på 45 miljarderkronor och en extra BNP-tillväxt om 2,6 %.Genom att arbetskraftsutbudet ökas minskarockså riskerna för överhettning ochinflation.Sjukfrånvaron i fortsätter attöka till nya rekordnivåer även om RFVkonstaterar en i viss mån avtagandeökningstakt. Antalet personer som månad erhållit sjukersättninghar ökat från 2001 till 2002.Utvecklingen tycks dock fortsätta mot alltlängre sjukskrivningar eftersom antaletsjukdagar på årsbasis ökat med hela 10,. Även antalet förtidspensionärerfortsatte att öka kraftigt under 2002.Ohälsan fortsätter således att växa.En studie från (Ds 2002:49) visar attNederländerna och haft en utvecklingav sjukskrivningarna liknande den svenska.Den svenska frånvaron ligger dock högst.Ett gemensamt drag är ett omvänt sambandmellan arbetslöshet och sjukskrivningar. Itider av hög arbetslöshet har sjukskrivningarna gått ner kraftigt medan de ökarnär tillgången på arbete förbättras. Dettasamband är tydligast markerat i Sverige.Det kan också tilläggas att utvecklingen iNorge och vänts under detsenaste året medan den fortsatt i visar också attarbetskraftens ålderssammansättning intekan förklara ökningen av antaletsjukskrivna mer än mycket marginellteftersom ökningen är likartad i allaåldersgrupper. Regeringens påstående atten stigande genomsnittsålder iarbetskraften skulle vara en viktigförklaring till ökningen av frånvaronhåller således inte. Det förefaller ocksåmindre troligt att arbetsmiljöerna ochhälsostatusen för svenska löntagaregenerellt sett skulle vara sämre än iandra västeuropeiska länder. ESO-rapportenpekar dock på att den psykosocialaarbetsmiljön kan ha försämrats på senareår, inte minst i den offentliga sektorn.Regelverket för sjukförsäkringssystemenhar betydelse för nivån påsjukskrivningarna. Det påverkar dels vemsom kan ta del av sjukersättning, delsbenägenheten att användaersättningsmöjligheten. Regelverken ärenligt ESO:s studie klart förmånligast iSverige, och . Detfinns också alltfler tecken på attsjukskrivningar och förtidspensioneringaranvänds som avlastning förarbetsmarknadspolitiken. tycksdet ha skett en glidning i beteendemönsteroch uppfattning om vad som är giltiganledning att stanna hemma från jobbet.Till exempel torde toleransen ha ökat föratt stanna hemma från jobbet på grund avatt man mår dåligt utan att vara sjuk.Denna attitydförändring är inte samma saksom att människor medvetet fuskar, även omfusk naturligtvis också förekommer.Snarare speglar det hur människorsbeteende anpassas efter välfärdssystemensregelverk. Sammantaget leder dessa trendertill ett överutnyttjande.Även utanför arbetslivet finns detnaturligtvis källor till vantrivsel somkan ta sig uttryck i att människor kännersig sjuka eller deprimerade. En sådanvantrivsel är förvisso ett samhällsproblemsom kan kräva politiska åtgärder.Långvarig sjukskrivning och förloradkontakt med arbetsplatsen är i allmänhetinte en bra lösning på dessa problem.Det har utvecklatsbetydande skillnader mellan kvinnor ochmän när det gäller sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. I dagens läge stårkvinnorna för nästan dubbelt så stor delav sjukskrivningarna som männen. Enförklaring till detta är den höga ohälsani offentlig sektor där flertalet kvinnorarbetar. Men också på många andrakvinnodominerade arbetsplatser - t.ex. ihandeln - ligger sjukskrivningarna långtöver genomsnittet. Ohälsan speglar av alltatt döma kvinnors - genomsnittligt sett -underordnade ställning på arbetsmarknadendär en stor del av kvinnorna har fysisktoch psykiskt tunga arbeten, mycket ansvar,men lite makt över sin arbetssituation.En del av förklaringen till den nästandubbelt så stora sjukfrånvaron för kvinnorär att dessa alltjämt tar huvudansvaretför hem och barn. Den totala arbetsbördanblir större än för männen och den psykiskastressen över brist på tid och ekonomiskaresurser för framför allt föräldrar medhemmavarande barn vilar sannolikt tyngstpå kvinnorna.Den höga ohälsan i offentlig sektor ärett svidande underbetyg åt kommuner ochlandsting som arbetsgivare. Men det är förenkelt att reducera frågan till ett enkeltledarskaps- eller resursproblem.Problemens kärna ligger i att det ärstorskaliga monopolarbetsgivare därdrivkrafterna till en god personalpolitikoch ett uppmärksamt ledarskap ofta saknas.Intresset och ansvaret för det ekonomiskaeller kvalitativa resultatet är intetillräckligt tydliga för att kostnadernaför höga sjukskrivningar ska framkallaåtgärder. Bristen på alternativaarbetsgivare gör det svårt förpersonalen att "rösta med fötterna" föratt förbättra sina arbetsvillkor.Försäkringskassorna klarar inte avatt hantera mängden av långasjukskrivningsärenden på etttillfredsställande sätt. Att åstadkommaett bättre och mer regelmässigtrehabiliteringsarbete är en nyckeluppgiftför en politik för att minska de långasjukskrivningarna och i förlängningenockså förtidspensioneringarna.En tydlig och regelmässig hantering avlängre sjukskrivningsärenden är ocksåviktig för att stärka den s.k.grindvaktsfunktionen. Det har förekommitrapporter om att läkare skrivit utsjukintyg mer eller mindre på densjukskrivnes begäran. Tvåläkarintyg ochförbättrad utbildning för läkare iförsäkringsmedicin kan vara lämpligaåtgärder för att motverka sjukskrivningarpå otillräckliga eller felaktiga grunder.Ett av de stora problemen vid fall avlångvarig sjukfrånvaro är att densjukskrivne förlorar kontakten med sinarbetsplats och mentalt orienterar sigfrån arbetslivet. Flera exempel frånnäringslivet visar att ett rehabiliteringsarbete i nära kontakt med arbetsplatsenger ett bättre resultat. För storaarbetsgivare - särskilt kommunerna - kanett erbjudande om nya arbetsuppgifter varaen lösning för en person som blivit sjuk isitt tidigare arbete.Arbetsgivarnas ansvar för de förstafjorton dagarnas sjukskrivning medför riskexponering för företag med ettlitet antal anställda. är detmycket angeläget att arbetsgivarna - inteminst de offentliga - har tydligaekonomiska incitament att arbetaförebyggande mot ohälsa.Moderaterna, villtillsammans verka för:att finansiell samordning mellanförsäkringskassorna och sjukvården tillåtsi hela landet. Försäkringskassorna börockså kunna bekosta specialistvård utanförlandstingssektorn för att minskaväntetidernaen nationell vårdgaranti för att kortavårdköer och möjliggöra en snabbareåtergång till arbete efter sjukdom. Vårdgaranteras senast efterdet att behovet fastslagits.