bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Utskottet finner inte skäl att biträdamotionsförslag om att införa rätt till personligassistans i gruppboende.Med anledning av motionen (kd) om bemötandet avpsykiskt funktionshindrade vill utskottetframhålla att det ser mycket positivt på detkompetensutvecklingsprogram för personalen vidstatliga och kommunala myndigheter som startatsgenom den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken. En ökad kompetens bör innebäraatt handläggare i valet mellan beslut enligt LSSrespektive socialtjänstlagen kan komma att görabättre underbyggda beslut vid val av insats.Utskottet konstaterar att insatsenpersonligt ombud är ytterligare ett sätt attstärka psykiskt funktionshindrades egeninitiativförmåga. Detta gäller även utvecklingenav brukarstödet. Utskottet anser att utvecklingenav dessa insatser noga bör följas.Vidare anför utskottet följande (s. 106-107):I motion So500 (v) yrkande 3 begärs en översyn avlagen om assistansersättning med avseende påmakars ansvar, ersättningsperioder, personkretsm.m. Utskottet har behandlat dessa frågortidigare. (Se bl.a. betänkande 1998/99:SoU1. )Utskottet uttalade då bl.a. att målet förverksamheten enligt LSS skall vara att denenskilde får möjlighet att leva som andra trotssitt funktionshinder (5 §). Vad gäller makarsgemensamma ansvar enligt äktenskapsbalkenhänvisades till två domar i Regeringsrätten (målnr 11598-1995 och 11599-1995) varvid rätten haftatt bedöma frågan om äkta makars gemensammaansvar enligt i förevarandesammanhang. Vid bedömningen av tidsåtgången fördet personliga stödet bör det enligt domarnabeaktas att makar har ett gemensamt ansvar förhushållet. Mot bakgrund av syftet med denpersonliga assistansen - att funktionshindradepersoner så långt möjligt skall kunna leva somandra - fann Regeringsrätten att assistansenskulle omfatta en del uppgifter som avsåg makarsgemensamma hushåll och skötseln av barnen.Utskottet ansåg att regeringen bör följautvecklingen på området samt vid behov återkomma.Vad utskottet anförde gav som sinmening regeringen till känna. Vidare konstaterarutskottet att en arbetsgrupp tillsatts inomSocialdepartementet med uppgift att analyseraförutsättningarna för att underlättarekryteringen av personliga assistenter.Arbetsgruppen skall bl.a. analysera de villkorsom påverkar möjligheten att rekrytera personligaassistenter, t.ex. arbetsmiljö, arbetsledning,driftsformer, schablonersättningen ocharbetstider, och föreslå åtgärder för attmotverka framtida brist på personligaassistenter. Utskottet anser motionen delvistillgodosedd och avstyrker den.I motionerna So359 (m) och So611 (m) yrkande 6begärs tillkännagivande om att föräldraskap skallinföras som ytterligare kriterium för rätt tillpersonlig assistans. Utskottet behandlade senasti betänkande 2000/01:SoU12 två likartademotioner. För en utförligare bakgrund se sidorna10, 11 och 13 i betänkandet. vad som anförts i frågan i proposition1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade liksom SocialstyrelsensAllmänna råd 1994:1 och RiksförsäkringsverketsAllmänna råd 1998:6. Utskottet konstateradedärvid att funktionshindrade föräldrar självklarthar möjlighet att erhålla assistans så att de kanfungera i föräldrarollen. Utskottet ansåg inteatt det behövdes något initiativ från riksdagenssida. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Motionerna avstyrks därmed.I motion So619 (kd) yrkande 12 begärstillkännagivande om ett förtydligande av LSS vadgäller bedömningen av barns omvårdnadsbehov.Utskottet har uttalat, senast ibetänkande 1999/2000:SoU1, attförsäkringskassorna vid bedömning av barns rätttill personlig assistans skall ta hänsyn till vadsom normalt kan anses falla inom ramen för detföräldraansvar som enligt åvilaralla vårdnadshavare med hänsyn till barnetsålder, utveckling och omständigheter i övrigt.Det är således behovet av extra tillsyn ochomvårdnad med anledning av ett funktionshindersom skall ligga till grund för bedömning ochbeslut om personlig assistans. Utskottetvidhåller denna uppfattning. Utskottet har ocksåi betänkande 1998/99:SoU1 uttalat att regeringennoga bör följa utvecklingen och återkomma tillriksdagen om det skulle visa sig att barnsmöjligheter att erhålla personlig assistansskulle försämras till följd av atträttstillämpningen visar sig bli mer restriktiv.Riksdagen beslöt att ge regeringen detta tillkänna. Utskottet anser att det inte nu behövsnågot ytterligare initiativ från sida.Motionen avstyrks. - - -I motion So326 (kd) begärs tillkännagivande omatt staten bör ta över kostnadsansvaret för LSS.Enligt motion So240 (c) bör tilläggsdirektiv gestill utredningen utjämning avverksamhetskostnaderna enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade av innebördatt staten tar över verksamheten (yrkande 16). Imotion So446 (s) begärs ett nationelltutjämningssystem för kostnadsskillnader mellankommuner avseende LSS. Utskottet konstaterar atten parlamentarisk kommitté tillkallats för attutreda hur utjämning skall ske förkostnadsskillnader mellan kommuner avseendeverksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS).Kommittén skall som tidigare anförts redovisasitt uppdrag senast den 1 november 2002.Kommittén skall dock senast den 1 februari 2002rapportera till regeringen om dels den allmännainriktningen på utredningens arbete, delsförbättringar i det nuvarande tillfälligastatsbidragssystemet. Utredningens förslag böravvaktas. Motionerna avstyrks.Den parlamentariska kommitté som haft i uppdrag attlämna förslag till en nationell utjämning avverksamhetskostnader enligt LSS (dir. 2000:28) överlämnat betänkandet Utjämning avLSS-kostnader, SOU 2002:103, till regeringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner den föreslagna medelsanvisningenväl avvägd och ställer sig inte bakom motionsförslagom bl.a. att överföra det ekonomiskakostnadsansvaret för de 20 första timmarna tillstaten. Utskottet tillstyrker därmed den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker motionerna So229(m), So362 (fp) yrkandena 4 och 5, So466 (m) yrkande18, So513 (v) yrkande 5, Fi232 (fp) yrkande 15(delvis) och Sf377 yrkande 8 (delvis).Utskottet står fast vid bedömningen attassistansreformen har inneburit ökad valfrihet,större inflytande och bättre livskvalitet för mångasvårt funktionshindrade personer. Lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade(LSS) syftar till att främja jämlika levnadsvillkoroch full delaktighet i samhällslivet för de personersom omfattas av lagen. Målen för verksamheten skallvara att den enskilde får möjlighet att leva somandra trots sitt funktionshinder (5 § LSS). Såvälantalet personer som beviljats assistansersättningsom antalet assistanstimmar har ökat kraftigt sedanreformen infördes . Utskottet noterar attregeringen räknar med en fortsatt ökning framöver.Utskottet har självfallet noga följt utvecklingenoch tillämpningen av reformen. Efter initiativ avutskottet har rätten till personlig assistansutvidgats på så sätt att den som erhållit personligassistans har, fr.o.m. , rätt attbehålla denna också efter att han/hon fyllt 65 år.Vid behandlingen av förslaget till statsbudgetför 1999, betänkande 1998/99:SoU1 (s. 47 f.)uppmärksammade utskottet, bl.a. mot bakgrund avmotionsyrkanden, frågan om makars och samborsgemensamma ansvar för hem och hushåll. Utskottetredovisade bl.a. att av förarbetena till lagenframgår att assistansersättning kan utges för hjälpmed skötsel av hushållssysslor, om dessa insatserutförs tillsammans med den funktionshindradepersonen som ett led i det personliga stödet.Utskottet ansåg att regeringen borde följautvecklingen på området och vid behov återkomma vadgäller makars och sambors gemensamma ansvar för hemoch hushåll, inklusive skötseln av barnen, när denene är funktionshindrad och har rätt till personligassistans och det är fråga om att bedömatidsåtgången för det personliga stödet. Riksdagenbeslöt att ge regeringen detta till känna.Utskottet hade vid sagda tillfälle även anledningatt uppmärksamma olika frågor i anslutning tillbedömningen av barns rätt till personlig assistans.Utskottet utgick från att regeringen noga följerutvecklingen. Skulle det därvid visa sig att barnsmöjligheter att erhålla personlig assistansförsämras till följd av att bl.a.rättstillämpningen, så vitt gäller t.ex. vad sombedöms falla inom föräldraansvaret respektive vadsom bedöms vara "omfattande omvårdnadsbehov", visarsig bli restriktivare utgick utskottet från attregeringen återkommer i frågan. beslöt geregeringen detta till känna.Utskottet anser att tiden nu är mogen för enkartläggning och analys av hur tillämpningen ser utvad gäller makars och sambors gemensamma ansvar förhem och hushåll när den ene är funktionshindrad ochhar rätt till personlig assistans. Det behövs ocksåen kartläggning och analys av hur barns rätt tillpersonlig assistans utvecklats i tillämpningen.Regeringen bör återkomma till med enredovisning av resultaten i dessa båda avseendensamt om det behövs även med förslag till åtgärder.Utskottet anser det också angeläget att belysasituationen för psykiskt funktionshindrade. 1995 årspsykiatrireform syftade till att förbättra psykisktfunktionshindrade personers situation i samhälletgenom att bl.a. stimulera utbyggnaden av bostäderoch utveckla dagliga verksamheter. Genom reformentydliggjordes kommunernas ansvar för boende,sysselsättning, m.m. för gruppen psykisktfunktionshindrade. Utskottet står fast vid sinbedömning att psykiatrireformen varit i huvudsakpositiv för psykiskt funktionshindrade personer.Enligt 5 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) skallsocialnämnden verka för att människor som avfysiska, psykiska eller andra skäl möter betydandesvårigheter i sin livsföring får möjlighet att deltai samhällets gemenskap och att leva som andra.Socialnämnden skall bl.a. medverka till att denenskilde får en meningsfull sysselsättning.Utskottet anser att det finns skäl att nukartlägga och analysera hur psykisktfunktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses. Utskottetanser det också värdefullt att kartlägga ochanalysera huruvida psykiskt funktionshindrade fårdaglig verksamhet enligt lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade. Regeringen bör, även idessa båda avseenden, återkomma till meden redovisning av resultaten och med förslag tillåtgärder.Vad utskottet anfört med delvis bifall tillmotionerna So230 (m), So296 (c) yrkandena 11 och 12,So344 (s), So362 (fp) yrkande 7, So457 (kd)yrkandena 8 och 9 och So513 (v) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet är, som redovisats, inte berett attställa sig bakom förslag om att förstatligaassistansreformen. Utskottet konstaterar attkommittén om utjämning av kostnadsskillnader mellankommunerna har avlämnat sitt betänkandeUtjämning av LSS-kostnader, SOU 2002:103. Utskottetvill inte föregripa kommande förslag på området.Motion So506 (s) är därmed delvis tillgodosedd.Utskottet avstyrker motionerna So296 (c) yrkande 13,So482 (s) och So509 (kd) yrkande 19. Utskottet ärinte heller berett att ställa sig bakom de förslagsom framförs i motionerna So275 (kd) yrkande 4,So296 (c) yrkande 9, So414 (c), So480 (s), So504(s) och Ub429 (c) yrkande 23. Motionerna avstyrks.Handikappombudsmannen (16:10)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:10Handikappombudsmannen. bör därmedavslå ett motionsyrkande om att inte anvisamedel till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 16 425 000 kranvisas under anslaget 16:10 () skall bidra till attuppnå målet för handikappolitiken genom att bevakafrågor som angår funktionshindrade personersrättigheter och intressen samt verka för attpersoner med funktionshinder uppnår full delaktigheti samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren.I samband med att fattat beslut om lagen(1999:130) om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder ochlagen (2001:1286) om lika behandling av studenter ihögskolan så har HO:s roll i arbetet med att bekämpaoch förebygga diskriminering av personer medfunktionshinder blivit tydligare.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté(dir. 2002:11 En sammanhållendiskrimineringslagstiftning) med uppdrag attöverväga införande av en gemensam diskrimine-ringslagstiftning som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden.Kommittén skall inom ramen för sitt uppdrag ävenöverväga ett skydd mot missgynnande av personer medfunktionshinder på grund av bristande tillgäng-lighet. Ytterligare ett uppdrag för kommittén är attse över uppgifter och ansvarsområden för de olikaombudsmännen och överväga en eventuellsammanslagning av dessa.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkasatt avslår förslaget att för år 2003anvisa medel till anslaget 16:10Handikappombudsmannen (yrkande 19). I sambandmed behandling avdiskrimineringslagarna framförde motionärernaförslag om att slå ihop flera olikaombudsmannaverksamheter, varavHandikappombudsmannen var en, till en endamyndighet. Motionärerna vidhåller dennaståndpunkt och anser att medel till en samladombudsmannaorganisation bör anvisas underutgiftsområde 14. Således bör något anslag tillHandikappombudsmannen inte tilldelas underutgiftsområde 9.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den parlamentariskakommitté som bl.a. har till uppdrag att överväga eneventuell sammanslagning av uppgifter ochansvarsområden för de olika ombudsmännen ochöverväga en eventuell sammanslagning av dessa skallredovisa resultatet av sitt arbete senast den 1december 2004. Utskottet anser att kommitténsförslag bör avvaktas. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen och avstyrker motionSo466 (m) yrkande 19.Bostadsstöd till funktionshindrade(16:11, förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag 16:11 Bostadsstöd tillfunktionshindrade.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen i enlighet med vad som anförs i motionentill utgiftsområde 9 för anvisar ett nyttanslag 16:11 Bostadsstöd till funktionshindrade om100 (yrkande 20). För att undvikaett ökat socialbidragsberoende för funktionshindradeoch för att underlätta för kommunerna ekonomisktanser motionärerna att ett särskilt bostadsstöd förfunktionshindrade bör inrättas.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat likalydande yrkanden vidbudgetbehandlingen , senast ibetänkande 2001/02:SoU1. Utskottet har intefunnit skäl att föreslå ett nytt anslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning ochfinner inte skäl att föreslå ett nytt anslag. MotionSo466 (m) yrkande 20 avstyrks.Hjälpmedelsgaranti (16:12, förslagtill nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag 16:12 Hjälpmedelsgaranti. Riksdagenbör vidare avslå motionsyrkanden med begäranom utredning om en hjälpmedelsgaranti m.m.med hänvisning till att inte börföregripa pågående arbete på området. Jämförreservation 14 (fp, kd, c).Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) ) yrkasatt i enlighet med vad som anförs imotionen till utgiftsområde 9 för anvisarett nytt anslag 16:12 Hjälpmedelsgaranti om184 (yrkande 21). Som tidigare redovisatsvill motionärerna slå samman resurserna under anslag16:6 Bidrag till utrustning för elektroniskkommunikation och 16:7 Bilstöd till handikappadetill ett nytt stöd - en hjälpmedelsgaranti.Kostnaden för hjälpmedelsgarantin kommer att rymmasinom nuvarande ramar anser motionärerna.Övriga motionerI motion So362 av m.fl. (fp)begärs att regeringen lägger fram förslag till delagändringar som kan vara nödvändiga för attavhjälpa oklarheter i regelverk om hjälpmedel förfunktionshindrade (yrkande 8). Vidare begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omhjälpmedelsgaranti (yrkande 9). Motionärerna anföratt oklarheter i arbetsfördelning, tillämpning ochregelverk har påtalats av flerahandikapporganisationer. Det har gällt sådana frågorsom i vilken utsträckning val av slag av hjälpmedelomfattas av hälso- och sjukvårdslagens regler ombehandlingsalternativ samt sjukvårdshuvudmannensformella möjlighet att avgiftsbelägga hjälpmedel ochom dessa hjälpmedel omfattas av högkostnadsskyddet iöppen vård. Motionärerna vill införa enhjälpmedelsgaranti som innebär att enklarehjälpmedel skall kunna erhållas i princip omedelbartoch komplicerade hjälpmedel senast inom tre månader.I motion So296 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omhjälpmedelsgaranti (yrkande 7). Motionärerna anseratt en helhetssyn och en samlad bedömning måstegöras i ansvarsfördelningen mellan kommun ochlandsting. För att avhjälpa detta föreslårmotionärerna en hjälpmedelsgaranti med normer förväntetider och utprovning samt reparationstider inomrimliga tidsgränser.Tidigare ställningstagande m.m.Utskottet behandlade en motion med begäran om attslå ihop anslaget Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation och anslaget Bilstöd förhandikappade till ett nytt anslag,Hjälpmedelsgaranti, senast i betänkande 2001/02:SoU1 (s. 86). Utskottet biträdde inte förslaget.Utskottet erinrade om att regeringen tillsatt enutredning om vissa hjälpmedel för personer medfunktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen(1993:387) om stöd och servi-ce till vissafunktionshindrade (dir. 2001:81). analysera hjälpmedelsförsörjningen inomutbildningsområdet, de förändrade förutsättningarnapå hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inominformations- och kommunikationstekniken och digitalteknik, avgiftssystemet för hjälpmedel och därtillhörande regler i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) samt gränsdragningen vad gäller ansvaretmellan individuella hjälpmedel för personer medpersonlig assistans och arbetshjälpmedel förassistenterna.Utskottet behandlade också motioner omhjälpmedelsgaranti m.m. i betänkande 2001/02:SoU7.Utskottet vidhöll då sin tidigare ståndpunkt att detinte finns realistiska förutsättningar för enhjälpmedelsgaranti. Utskottet hänvisade åter tillatt regeringen tillkallat en särskild utredare föratt analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet.Motionerna avstyrktes.Den särskilde utredaren har senare fåtttilläggsdirektiv (dir. 2002:20) om att se över detnuvarande systemet för arbetshjälpmedel. Utredarenskall slutredovisa sitt arbete senast den 15september 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt ochavstyrker därmed förslaget att slå ihop anslagetBidrag till utrustning för elektronisk kommunikationoch anslaget Bilstöd för handikappade till ett nyttanslag för en statlig hjälpmedelsgaranti. MotionSo466 (m) yrkande 21 avstyrks således.Utskottet erinrar om att en särskild utredare hari uppdrag att analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder.Uppdraget skall redovisas senast den 15 september2003. bör inte föregripa kommande förslagpå området. Motionerna So296 (c) yrkande 7 och So362(fp) yrkandena 8 och 9 avstyrks därför.Tillgänglighetsreform (16:13,förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag 16:13 Tillgänglighetsreform.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkasatt under utgiftsområde 9 anvisar500 till ett nytt anslag,Tillgänglighetsreform (yrkande 15, delvis).Motionärerna anser att en tillgänglighetsreform börpåbörjas i syfte att göra allmänna miljöermer tillgängliga för handikappade. Samma yrkandefinns också i motion Sf377 av och (båda fp) yrkande 8, delvis.I motion So362 av m.fl. (fp)begärs att regeringen lägger fram förslag till enplan för att satsasammanlagt på ett statligtstimulansbidrag till landsting, kommuner,fastighetsägare, kollektivtrafikbolag m.fl. för attanpassa samhället så att det blir tillgängligt ocksåför funktionshindrade (yrkande 1). Vidare begärstillkännagivande om inriktningen av entillgänglighetsreform (yrkande 2).Handikappombudsmannen och har i rapportervisat att arbetet med att öka handikappadestillgänglighet går alldeles för långsamt. För attpåskynda arbetet vill motionärerna avsätta 5miljarder kronor för engenomgripande tillgänglighetsreform. Motionärernaframhåller att ansvars- och finansieringsprincipen,dvs. att varje sektor i samhället har ansvar för attjust deras verksamhet är tillgänglig förfunktionshindrade och att detta normalt skalltillgodoses inom ordinarie budget, dock ligger fast.Pengarna är tänkta som stimulansmedel för att fåfart på en utveckling som trots stolta paroller hargått mycket långsamt.Tidigare behandlingUtskottet behandlade likalydande motioner ibetänkande 2001/02:SoU1. Utskottet anförde dåföljande (s. 86):Utskottet vidhåller sin bedömning att insatserbehövs för att förbättra tillgängligheten ivardagsmiljön och att utvecklingen mot en bättretillgänglighet för alla måste påskyndas.Utskottet vill än en gång understryka attansvars- och finansieringsprincipen ligger fast.Den innebär att varje sektor i samhället skallutforma och bedriva sin verksamhet så att denblir tillgänglig för alla medborgare, inklusivepersoner med funktionshinder. Kostnaderna för denödvändiga anpassningsåtgärderna skallfinansieras inom ramen för den ordinarieverksamheten. Utskottet konstaterar att plan- ochbygglagen (PBL) ändrades den 1 juli 2001.Ändringen innebär att enkelt åtgärdade hinder mottillgänglighet och användbarhet för personer mednedsatt rörelse- och orienteringsförmåga skallvara avhjälpta före utgången av 2010 i befintligalokaler dit allmänheten har tillträde och påallmänna platser. I PBL finns också krav påtillgänglighet i samband med nybyggnad ochändring av allmänna platser. Vidare har riksdagenbeslutat om ett statsbidrag för åren 1998-2002för att göra kollektivtrafiken mer tillgängligför funktionshindrade. I proposition 2001/02:20Infrastruktur för ett långsiktigt hållbarttransportsystem föreslås nu att bidraget skall fåutnyttjas även . Enomfattande utvärdering av handikappolitiken inomtransportområdet kommer att avrapporteras . Utskottet avstyrker motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning attinsatser behövs för att förbättra tillgängligheten ivardagsmiljön och att utvecklingen mot en bättretillgänglighet för alla måste påskyndas. Utskottetvill dock än en gång understryka att ansvars- ochfinansieringsprincipen ligger fast. Utskottet kandärmed inte ställa sig bakom förslaget om attinrätta ett särskilt anslag för entillgänglighetsreform. Motionerna So362 (fp)yrkandena 1 och 2, Fi232 (fp) yrkande 15 (delvis)och Sf377 (fp) yrkande 8 (delvis) avstyrks.Övriga medelsanvisningarRegeringens förslag till medelsanvisning till 16:1Personligt ombud och 16:9 försärskilt utbildningsstöd har inte mött någon erinrani form av motioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna.Politikområde ÄldrepolitikStimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken (17:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken. bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning.Riksdagen bör vidare bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet.PropositionenI budgetpropositionen förelås att 35 446 000 kranvisas under anslag 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att , för ramanslaget 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken,ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 30 000 000kr efter 2003.I propositionen Nationell handlingsplan föräldrepolitiken (prop. 1997/98:113) aviseraderegeringen att särskilda medel skulle avsättas föratt genomföra prioriterade insatser för att för-verkliga målen i handlingsplanen under åren1999-2001. omfattar anslagetäven bidrag till pensionärsorganisationerna.Handlingsplanen genomfördes under perioden1999-2001.