bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Den andra lösningen är attr>verksamheten bedrivs i en domkrets med permanentr>verksamhet på flera orter. Detta innebär att der>befintliga domstolarna bildar en myndighet med kanslierr>på flera orter. En tredje lösning är att, ir>de fall målunderlaget inte bär permanent verksamhet pår>mer än en ort, tillgängligheten och denr>lokala förankringen tillgodoses genom att domstolen harr>s.k. tingsställe vid en eller flera orter.r>Med tingsställe menas att personal från kansliorten medr>viss regelbundenhet besöker orten i frågar>för att hålla sammanträden för företrädesvisr>huvudförhandling i brottmål.r>r>I motionerna Ju246 och Ju249, båda (c), krävsr>ett bibehållande av en decentraliseradr>tingsrättsorganisation. I motion Ju209 (c) understryksr>värdet av notarietjänstgöring vid en mindrer>tingsrätt.r>r>Vid behandlingen av regeringens skrivelse våren 2001r>behandlade utskottet yrkanden om vikten av enr>lokalt förankrad rättskipning över hela landet.r>Utskottet pekade då på att en av utgångspunkternar>för reformeringen är att domstolarna skall finnas pår>sådana platser i landet att de allra flestar>medborgarna har ett rimligt avstånd till en tingsrätt.r>Den geografiska närheten till domstolen ochr>domstolens lokala förankring i allmänhet menader>utskottet måste få väga tungt. Utskottet ansåg attr>avståndsfaktorn också hade beaktats vid der>genomförda och beslutade organisationsförändringarna.r>Avslutningsvis konstaterade utskottet att det inter>kunde anses föreligga någon principiellr>meningsmotsättning mellan utskottet och motionärerna ir>denna fråga, och motionerna avstyrktes (bet.r>2000/01:JuU29 s. 6).r>r>Utskottet hänvisade till detta uttalande när det förrar>hösten behandlade ett yrkande liknande der>nu aktuella (bet. 2001/02:JuU1 s. 70 f).r>r>Utskottet vidhåller denna uppfattning och föreslår attr>riksdagen avslår motionerna Ju209, Ju246r>och Ju249 i denna del.r>r>En annan av de principer som gäller för reformarbetetr>är en bättre samordning med rättsväsendetsr>övriga myndigheter. Enligt utskottets mening fårr>önskemålet i motion Ju364 (fp) - vari understryksr>vikten av att samordna tingsrätternas geografiskar>områden med polisen och åklagarorganisationen -r>anses tillgodosett genom de riktlinjer som lagts fast.r>Utskottet föreslår att motion Ju364 i dennar>del avslås.r>r>r>Domkretsindelningenr>r>r>r>I motionerna Ju249 och Ju358, båda (c), samt i motionr>Ju339 (kd) begärs att tingsrättsorganisationenr>skall beslutas av riksdagen.r>r>r>Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gäller bl.a. attr>föreskrifter om huvuddragen av domstolarnasr>organisation meddelas i lag. I 1 kap. 1 §r>rättegångsbalken föreskrivs inledningsvis att tingsrättr>är allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet,r>första domstol. Av paragrafens andra stycker>framgår att domsaga är tingsrättens domkrets och attr>regeringen förordnar om indelningen i domsagor.r>Denna ordning har gällt sedan år 1969.r>r>Tingsrätternas domkretsar bestäms genom förordningenr>(1982:996) om rikets indelning i domsagor.r>Även om det sålunda är regeringen som bestämmer omr>indelningen i domsagor och därmed om antaletr>tingsrätter får, med hänsyn till de ändringar ir>anslagsbehov och personaluppsättning som enr>domsagoreglering kan föranleda, ofta ettr>avgörande inflytande på frågan (se betänkandet Nyr>domkretsindelning för underrätterna, SOU 1967:4 s.r>32).r>r>Utskottet har återkommander>behandlat den här aktuella frågan. Utskottet hänvisade då tillr>tidigare ställningstaganden som sammanfattningsvisr>innebär att det inte finns anledning att lagreglerar>domkretsindelningen eller på annat sätt överförar>beslutanderätten till . Utskottet förordader>liksom tidigare den nuvarande ordningen därr>regeringen informerar om kommander>förändringar. Att regeringen i sina övervägandenr>beaktarr>vad uttalat om principerna förr>domstolsorganisationen har utskottet ansett vara enr>självklarhet (se bet. 2001/02:JuU1 s. 72).r>r>Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan, ochr>utskottet föreslår att motionerna Ju249, Ju339r>och Ju358 i här behandlade delar avslås.r>r>r>Det fortsatta reformarbetetr>r>r>r>Som nämnts inledningsvis redogjorde regeringen i enr>skrivelse för genomförda, beslutader>och planerade förändringar av tingsrättsorganisationen.r>Vidare lämnade regeringen en redogörelse förr>sådana organisationsprojekt som tillsattr>beträffande vissa tingsrätter. Samtidigtr>aviserade regeringen att den under hösten 2001r>avsåg att påbörja en utvärdering av genomfördar>förändringar av tingsrättsorganisationen.r>r>r>Utskottet underströk vid behandlingen av regeringensr>skrivelse för sin del vikten av att der>organisationsförändringar som genomförs också följs uppr>och utvärderas (bet. 2000/01:JuU29 s. 8 f).r>Det fanns enligt utskottet emellertid inte anledningr>att avvakta med att genomföra de förändringarr>som redan planerats. Såvitt gällde övriga initierader>projekt och utredningar ansåg utskottet attr>resultatet av utvärderingen borde avvaktas innanr>organisationsförändringar genomförs, såvida detr>inte är oundgängligen nödvändigt för verksamhetensr>fullgörande. Motionsönskemålet i motion Ju339r>(kd) om att skall uttala att inga beslutr>om nedläggningar skall fattas innan enr>utvärdering gjorts får anses vara tillgodosett medr>nämnda uttalande från utskottet. Motionen i dennar>del bör avslås av riksdagen.r>r>Den aviserade utvärderingen har påbörjats. Arbetetr>inleddes med att ()r>fick i uppdrag att granska de förändringar avr>tingsrättsorganisationen som genomförts under tidenr>1999-2001. Verket skulle granska om förändringarnar>skapat större förutsättningar för att uppnå der>mål som regeringen ställt upp för reformeringen avr>tingsrättsorganisationen.r>r>Uppdraget har redovisats i rapporten ir>förändring (RRV 2002:9). Verket bedömer attr>målet att bibehålla tillgängligheten i allt väsentligtr>har kunnat uppnås. Vidare anser RRV att denr>geografiska samordningen har ökat mellan domstolarnar>och åklagare och kriminalvård. Vidare gerr>enbart det faktum att en tingsrätt ökat i storlekr>förbättrade möjligheter att pröva olika former förr>förstärkning av beredningsorganisationen. I fråga omr>möjligheterna till specialisering anför verketr>att de ökat, som det sägs att domare vid der>flesta tingsrätter menat att målunderlaget förr>specialisering inte är tillräckligt stort.r>Förutsättningarna för personalrekrytering anser sigr>verket inte kunna bedöma. Slutligen anser RRV attr>förutsättningarna för kompetensutveckling ökatr>något vid de större tingsrätterna.r>r>Härefter har regeringen beslutat att ge en särskildr>utredare i uppdrag att göra en utvärdering avr>de förändringar av tingsrättsorganisationen somr>genomförts (dir. 2002:69).r>Utredaren skall med utgångspunkt från RRV:sr>granskning bedöma hur de genomförda förändringarnar>förhåller sig till de mål som regeringen harr>ställt upp för arbetet med att reformerar>tingsrättsorganisationen. Vidare skall utredarenr>granska genomförandet av förändringarna. Utredarenr>skall ha tillgång till en referensgrupp bestående avr>representanter för riksdagspartierna. Arbetetr>skall redovisas (dir.r>2002:126).r>r>Flera motionsyrkanden som väckts med anledning avr>budgetpropositionen går ut på att en vissr>tingsrätt eller vissa tingsrätter skall bevaras. Ir>motionerna Ju229 (fp) och Ju275 (kd) gäller dettar>Lycksele tingsrätt, i motion Ju246 (c)r>tingsrätterna i , i motion Ju308r>(kd)r>Strömstads tingsrätt, i motion Ju309 (kd) Vänersborgsr>och tingsrätter samt i motionr>Ju358 (c) tingsrätterna i län. I motion Ju209r>(c) anförs att tingsrätten i bör få enr>större domkrets.r>r>Vid behandlingen av budgetpropositionen för år 2002r>avstyrkte utskottet ett antal yrkanden rörander>enskilda tingsrätters bevarande (bet. 2001/02:JuU1 s. 73r>f).r>r>Utskottet anser, i likhet med vad som tidigare uttalatsr>i denna fråga, att det följer av denr>principiella inställning till reformarbetet inomr>domstolsväsendet som intagit att den inter>nu bör uttala sig om de enskilda tingsrätter somr>omfattas av motionsyrkandena. I den mån de aktuellar>tingsrätterna skulle komma att beröras av nedläggningarr>eller sammanläggningar kommer attr>få tillfälle att ta ställning därtill när regeringenr>anmäler sådana organisationsförändringar. Någrar>sådana förändringar har inte anmälts. Utskottetr>föreslår att avslår motionerna Ju209,r>Ju229, Ju246, Ju275, Ju308, Ju309 och Ju358 i härr>aktuella delar.r>r>r>Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar m.m.r>r>r>r>I motion Ju339 (kd) anförs att de allmänna domstolarnar>och förvaltningsdomstolarna börr>läggas samman. Motsatt ståndpunkt förs fram ir>motion Ju364 (fp). I motion Ju249 (c) understryksr>vikten av att rättsväsendets myndigheter samverkar förr>att utnyttja lokaler m.m.r>r>r>Utskottet har tidigare haft att ta ställning tillr>motionsyrkanden om att lägga samman allmännar>domstolar och förvaltningsdomstolar. I denr>principiella frågan om sammanläggning har utskottetr>anfört att det för sin del inte vill bestrida attr>det kan finnas vissa fördelar med enr>sammanläggning av de båda domstolsorganisationerna.r>En sådan ordning skulle enligt utskottetr>antagligen framstå som lättare att överblicka förr>enskilda. Medborgarperspektivet skulle alltsår>tjäna på det. Mot en sådan ordning har utskottet dockr>ansett att man måste ställa nackdelar somr>också de har sitt samband med justr>medborgarperspektivet. En viktig fråga i det sammanhangetr>harr>enligt utskottets mening varit att allmänhetensr>berättigade krav på en kompetent rättskipning kräverr>specialisering. En förändring mot en sammanläggningr>av domstolsslagen skulle kunna leda till attr>specialiseringen tunnas ut. Utskottet har vidarer>konstaterat att de övriga fördelar som enr>sammanläggning skulle kunna erbjuda också kan tasr>till vara inom ramen för en sådan inriktning avr>reformarbetet som regeringen tagit upp i sinr>handlingsplan för reformeringen av domstolsväsendet,r>dvs. mot gemensam ledning och administrativr>samverkan.r>r>Senast utskottet tog ställning i frågan hader>en särskild utredare föreslagit vissar>författningsändringar för att en sådan samordningr>skulle vara möjlig, och regeringen avsåg attr>återkomma till (bet. 2001/02:JuU1 s. 74r>f).r>r>Detta arbete har resulterat i ett förslag tillr>riksdagen. I propositionen Administrativr>samverkan mellan tingsrätt och länsrätt (prop.r>2002/03:4) gjorde regeringen bedömningen attr>försöksverksamheten med administrativ samverkan border>permanentas. Förslag på vissa lagändringarr>lämnades också. Regeringen tog också upp frågan om enr>integrerad domstolsorganisation. Bedömningenr>som gjordes i den delen var att de tvår>domstolsorganisationerna för överskådlig tid kommer attr>bestå.r>r>Utskottet fann, som framgår av utskottets betänkander>2002/03:JuU2 med anledning av propositionen,r>ingen anledning till erinran mot regeringens bedömning.r>Detta innebär att reformarbetet i varje fallr>för närvarande bör inriktas på administrativ samverkan.r>Utskottet kan mot denna bakgrund inte ställar>sig bakom önskemålet om sammanläggning i motion Ju339.r>Av motsvarande skäl behövs det inte någotr>uttalande från om att en sammanläggning inter>skall ske såsom förordas i motion Ju364.r>Eftersom själva essensen i administrativ samverkan ärr>att ta till vara de fördelar som kan komma avr>att man kan nyttja lokaler m.m. gemensamt får motionr>Ju249 i här aktuell del anses tillgodosedd medr>den bedömning som gjordes i det nyssnämnda ärendet.r>Utskottet föreslår att avslårr>motionerna Ju249, Ju339 och Ju364.r>r>r>Avskaffande av specialdomstolarna samt hyresnämndernar>r>r>r>I motion Ju271 (m) yrkas att special- ochr>partssammansatta domstolar skall avvecklas och attr>derasr>uppgifter skall övertas av de allmännar>domstolarna. I motion Bo238 (m) begärs att ävenr>hyresnämnderna skall avskaffas. I motion Ju336 (s)r>förordas i stället att hyresnämnderna skallr>bevaras.r>r>r>De helt fristående specialdomstolarna som finns i dagr>är Patentbesvärsrätten, Marknadsdomstolenr>och Arbetsdomstolen. Under början av 1990-taletr>avvecklades flera specialdomstolar, nämligenr>försäkringsrätterna, Försäkringsöverdomstolen ochr>Bostadsdomstolen. bereds ir>Regeringskansliet också ett förslag om att förar>över den verksamhet som bedrivs ir>Patentbesvärsrätten till (SOUr>2001:33).r>r>Regeringen gjorde i sin skrivelse Reformeringenr>av domstolsväsendet - en handlingsplanr>(1999/2000:106) bedömningen att den dömander>verksamheten i landet så långt som möjligt bör ske i der>allmänna domstolarna eller de allmännar>förvaltningsdomstolarna. Regeringen anförde bl.a. attr>enr>allomfattad princip under det senaste decennietr>varit att specialdomstolar utanför de bägger>domstolsslagen bör undvikas. Regeringen uttalade bl.a.r>att personalförsörjning, ökad flexibilitet,r>minskad sårbarhet och högre effektivitet talade för enr>lösning med en sammanhållen organisation. Ir>sin till överlämnader>skrivelse om information och uppföljning avr>handlingsplanen har regeringen vidhållit dennar>inställning (skr. 2000/01:112 s. 54).r>r>Även utskottet har intagit en restriktiv hållning tillr>specialdomstolar. uttalader>sålunda utskottets dåvarande majoritet attr>specialdomstolar i möjligaste mån borde avskaffas (bet.r>1993/94:JuU31 s. 9). I en reservation anförde dock denr>socialdemokratiska minoriteten att varjer>specialdomstols fortsatta verksamhet borde bedömasr>efter dess egna meriter och inte utifrånr>principiella ståndpunkter.r>r>Våren 1998 behandlade utskottet en motionr>liknande den nu aktuella om avveckling avr>specialdomstolarna (bet. 1997/98:JuU24 s. 12 f).r>Utskottet ansåg då att det fanns anledning att ser>mera nyanserat på frågan om specialdomstolar. Dessar>fick nämligen anses besitta en särskildr>kompetens som leder till att målen behandlasr>skickligt, snabbt och ekonomiskt effektivt. Der>återstående specialdomstolarnas fortsatta verksamhetr>borde bedömas efter sina egna meriter och inter>endast utifrån principiella utgångspunkter. Vad gällder>Patentbesvärsrätten ansåg utskottet att detr>då pågående beredningsarbetet borde avvaktas.r>Några skäl att förorda ett avskaffande avr>Marknadsdomstolen eller Arbetsdomstolen kunder>utskottet inte finna. Utskottet avstyrkte den dår>aktuella motionen. Detta uttalande har utskottet senarer>hänvisat till (se senast bet. 2001/02:JuU1r>s. 75 f).r>r>Utskottet har inte någon annan uppfattning ochr>föreslår att motion Ju271 avslås.r>r>Hyresnämnderna har bl.a. till uppgift att medla ochr>avgöra vissa hyrestvister. Hyresnämnderna harr>gemensamt kansli med arrendenämnderna på tolv orter ir>landet.r>r>I betänkandet Nytt system för prövning av hyres- ochr>arrendemål (SOU 1999:15) föreslog 1997 årsr>hyreslagstiftningsutredning att merparten av hyres-r>och arrendenämndernas verksamhet skulle förasr>över till domstol.r>r>Domstolsverket har på regeringens uppdrag utrett ochr>lämnat förslag på en administrativ ochr>organisatorisk samordning som knyter nämnderna tillr>tingsrätten på orten. Förslaget går bl.a. ut pår>att de mindre nämnderna ombildas till särskildar>domstolar inom tingsrätten på respektive ort.r>r>Frågan om hyresnämndernas framtida organisation bereds ir>Regeringskansliet.r>r>Det nu redovisade arbetet bör enligt utskottets meningr>inte föregripas, och bör avslår>såväl motion Ju336 som motion Bo238 i denna del.r>r>r>Utnämning av domare och domstolscheferr>r>r>r>I motionerna Ju364 (fp) och K379 (m) begärs en störrer>öppenhet vid utnämningen av högre domare.r>r>r>Av 11 kap. 9 § första stycket regeringsformen samt 4 kap.r>2 § och 3, 10 och 15 §§r>lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarr>framgår att ordinarie domare alltid utnämns avr>regeringen. I fråga om de högsta domartjänsterna, dvs.r>tjänsterna som justitieråd, regeringsråd,r>president i hovrätt och kammarrätt, i hovrättr>och kammarrätt, domare i Arbetsdomstolen ochr>Marknadsdomstolen, ordförande och vice ordförande ir>Patentbesvärsrätten, tjänsterna som ir>tingsrätterna i , och ,r>tjänsterna som i Länsrätten i ,r>Länsrätten i och Länsrätten i län samtr>tjänsterna som ordförande i hyresnämnderna ir>Stockholm, och , gäller att der>tillsätts direkt efter ett kallelseförfarande.r>Tjänsterna kungörs alltså inte lediga, och det sker inter>heller något formellt anmälningsförfarande.r>r>Övriga ordinarie domartjänster och tjänster somr>hyresråd och dispaschör tillsätts efter ettr>ansökningsförfarande sedan tjänsterna kungjorts lediga.r>Ansökan ställs till regeringen men ges inr>till . förr>domstolsväsendet (TFN) bereder tillsättningsärendenar>och avger förslag till regeringen på vilka sökande somr>bör komma i fråga för tjänsten.r>r>Med anledning av ett tillkännagivande från harr>formerna för tillsättandet av de högrer>domartjänsterna varit föremål för utredningr>(bet. 1997/98:JuU24 s. 3 f, rskr. I sittr>betänkande Domarutnämningar och domstolsledning -r>frågor om utnämning av högre domare ochr>domstolschefens roll (SOU 2000:99) har denr>parlamentariska kommittén lämnat sitt förslag. När detr>gäller utnämningen av högre domare sägs i betänkandetr>att regeringen även fortsättningsvis bör varar>det organ som utnämner de högre domarna och att denr>inte bör kunna delegera uppgiften att utnämnar>ordinarie domare. Beredningen av utnämningen till högrer>domarbefattningar bör enligt betänkandetr>inledas i ett särskilt från såväl riksdagr>som regering organisatoriskt självständigtr>beredningsorgan, en förslagsnämnd, som lämnarr>regeringen förslag på lämpliga kandidater.r>Förslagsnämnden bör vara lagreglerad. Alla ledigar>befattningar bör tillkännages offentligt och ettr>system med intresseanmälningar införas. Nämnden skallr>lämna regeringen ett offentligt förslag pår>lämpliga kandidater till högre befattningar. Regeringenr>bör enligt kommittébetänkandet kunna väljar>fritt bland de personer som nämnden fört upp på förslag.r>Om regeringen vill utse någon person somr>nämnden inte fört upp på förslag, skall regeringenr>anmäla det till justitieutskottet, som skallr>hålla en offentlig utfrågning. Om utskottetr>därefter yttrar sig till förmån för någon avr>kandidaterna skall regeringen vara bunden avr>yttrandet.r>r>Betänkandet har remissbehandlats och bereds förr>närvarande i Regeringskansliet.r>r>Enligt utskottets mening bör beredningsarbetet inter>föregripas. Motionerna K379 och Ju364 i härr>behandlade delar bör avslås.r>r>I motion Ju323 (s) begärs att antalet kvinnor på högrer>domartjänster skall öka.r>r>Den övervägande majoriteten domstolschefer ochr>chefsdomare är män som kvinnorna ärr>i majoritet bland de yngre domarna.r>r>I budgetpropositionen anför regeringen att målet ärr>att fler kvinnor skall anställas bl.a. somr>domstolschefer. Ett intensivt jämställdhetsarbeter>bedrivs i olika former. Bland annat uppmuntrasr>kvinnor att söka chefstjänster. Av under åretr>tillsatta chefstjänster (exklusive kallelsetjänster)r>tillsattes sju tjänster med män och fyra med kvinnor.r>Ca 25 % av sökandena till dessa tjänster varr>kvinnor.r>r>Under hösten 2000 bildade enr>projektgrupp för jämställdhetsfrågor som bestod avr>kvinnor och män i olika funktioner i både allmän domstolr>och allmän förvaltningsdomstol. Gruppen harr>haft i uppgift att utforma ett handlingsprogram för hurr>arbetet fortsättningsvis skall bedrivas ir>domstolsväsendet. kommer verket attr>presentera ett handlingsprogram.r>r>Utskottet anser i likhet med vad utskottet ansågr>hösten 2001 (bet. 2001/02:JuU1 s. 78) närr>motsvarande yrkanden behandlades att önskemålet ir>motionen får anses vara tillgodosett med detr>arbete som pågår. Motion Ju323 bör avslås avr>riksdagen.r>r>r>Nämndemänr>r>r>r>I ett antal motioner tas frågor om nämndemän upp. Ir>motionerna Ju202 (m), Ju313 (c) och Ju339 (kd)r>begärs höjda ersättningar. I motion Ju235 (kd)r>efterfrågas en översyn av arvodesnivån. Kvotering avr>nämndemän med utländsk bakgrund förordas i motionr>Ju392 (s) medan motionärerna bakom motion Ju364r>(fp) vill införa en fri kvot för nominering av andrar>än politiskt aktiva. Motion Ju359 (s) tar uppr>frågan om nämndemännens möjligheter till ersättning ir>samband med utbildning och i motion A242 (kd)r>anförs att nämndemän av båda könen bör medverka ir>prövningen av vårdnadstvister.r>r>r>Nämndemän medverkar i handläggningen av olika måltyper ir>såväl allmänna domstolar som allmännar>förvaltningsdomstolar. I tingsrätt och hovrätt deltarr>sålunda nämndemän i avgörandet av flertaletr>brottmål, se 1 kap. 3 b § och 2 kap. 4 §r>rättegångsbalken. Vidare ingår nämndemän i rättenr>närr>sådana domstolar avgör familjerättsliga tvistemålr>med fullsutten rätt, se 14 kap. 17 och 18 §§r>äktenskapsbalken samt 20 kap. 1 § föräldrabalken.r>För de allmänna förvaltningsdomstolarnas delr>gäller att nämndemän som huvudregel deltar när länsrättr>företar mål till avgörande, se 17 § lagenr>(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Ir>kammarrätt däremot medverkar nämndemän endast om detr>är särskilt föreskrivet, se 12 § nämnda lag.r>r>Bestämmelser om ersättning till nämndemän har meddelats ir>förordningen (1982:814) om ersättningr>till nämndemän och vissa andra uppdragstagare inomr>domstolsväsendet m.m. Av 2 § i förordningenr>framgår att nämndemän i tingsrätter, länsrätter,r>hovrätter och kammarrätter samt jurymän ir>tryckfrihetsmål erhåller ett arvode för sammanträde omr>300 kr per dag. Härutöver gäller enligt 2 a §r>i förordningen att en nämndeman eller juryman, somr>förlorar inkomst på grund av sitt uppdrag, förr>varje dag som han har rätt till arvode förr>sammanträde också har rätt till ersättning förr>inkomstförlusten till den del denna inte täcks avr>arvodet.r>r>Arvodena beräknas sålunda utan hänsyn tillr>sammanträdestidens längd och någon ersättning förr>barnomsorgskostnader betalas inte. Inte heller gottgörsr>nämndemannens arbete med annat än ersättningr>för förlorad inkomst i den mån denna går utöver arvodetsr>belopp.r>r>Vad härefter gäller frågan om rekrytering antecknarr>utskottet att nämndemän i allmän domstol utsesr>genom val (4 kap. 5 § ). Valr>av nämndeman i tingsrätt förrättas avr>kommunfullmäktige. Nämndeman i hovrätt väljs avr>landstingsfullmäktige utom i där valetr>förrättas av kommunfullmäktige. Valet skall varar>proportionellt, och det skall eftersträvas attr>nämndemannakåren får en allsidig sammansättning medr>hänsyn till ålder, kön och yrke (4 kap. 7 §r>rättegångsbalken). Likartade bestämmelser gäller förr>nämndemän i de allmänna förvaltningsdomstolarnar>enligt 19 § lagen (1971:289) om allmännar>förvaltningsdomstolar.r>r>Enligt 11 kap. 9 § tredje stycket regeringsformen fårr>endast den som är svensk medborgare innehar>eller utöva domartjänst. Kravet på svensktr>medborgarskap är lagfäst beträffande nämndemän i allmänr>domstol i 4 kap. 6 § och beträffander>nämndemän i allmän förvaltningsdomstol i 20 §r>lagen om allmänna förvaltningsdomstolar.r>r>Frågor om rekrytering av nämndemän och de därmedr>sammanhängande frågorna om ersättning m.m. harr>nyligen varit föremål för utredning.r>Nämndemannakommittén har i betänkande Framtidens nämndemänr>(SOUr>2002:61) bl.a. föreslagit att en femtedel av der>nämndemän som skall väljas skall tas ur en kvot därr>allmänheten kan lämna förslag på tänkbara kandidater.r>Kommittén har vidare lämnat förslag rörander>nämndemännens ersättningar. Sålunda har föreslagits attr>kopplingen mellan arvode och tilläggsbeloppr>tas bort, att regler införs om ersättning förr>förlust av pensionsrätt och semesterförmån, omr>ersättning för barnomsorg, om skälig ersättning förr>merkostnader som drabbar näringsidkare, omr>särskild ersättning till den som har lång resvägr>samt att ett förtydligande skall göras så attr>ersättning kan lämnas till den som kallas till såvälr>information som introduktionsutbildning.r>r>Betänkandet, som remissbehandlats, bereds ir>Regeringskansliet.r>r>När utskottet senast hade att ta ställning tillr>motsvarande yrkanden hänvisade utskottet till denr>nyss nämnda utredningens arbete (bet. 2001/02:JuU1 s. 78r>f).r>r>Utskottet anser alltjämt att det arbete som pågår rörander>nämndemännens rekrytering och ersättningr>bör avvaktas.