bet · GP01FÖU3 · 2002-03-19 00:00:00 — Den som har genomgått en längre grundutbildning än 60 dagarkrigsplaceras som huvudregel i den befattning som han eller hon hargrundutbildats för. Om det från totalförsvarets synpunkt är väsentligtbättre får han eller hon dock krigsplaceras i en annan befattning ellerverksamhet. Den som har fullgjort en grundutbildning i Försvarsmakten kanalltså bli krigsplacerad i en personalreserv eller i en viss funktion i detcivila försvaret. Den som efter grundutbildningen inte blir krigsplacerad ien befattning i krigsorganisationen blir i stället krigsplacerad i enverksamhet.Behov av förändringRegeringen anser att systemet för krigsplacering behöver bli betydligt merflexibelt. För förband som skall ha en hög beredskap bör bemanningen skemed krigsplacering i en befattning så som i stor utsträckning också görs . För många förband bör det dock räcka med mer övergripande jämförelsermellan tillgången på och behovet av grundutbildade totalförsvarspliktiga.Krigsplaceringsbeslutet behöver av det skälet inte vara detaljerat utan kanange i vilket slag av verksamhet som den grundutbildade skall kunnatjänstgöra.Motsvarande resonemang gäller även för det civila försvaret. Det innebäratt totalförsvarspliktiga som före ett anpassningsskede grundutbildas föruppgifter i krigsorganisationen hos kommunerna kan krigsplaceras som enkollektiv resurs för förstärkning i ett anpassningsskede. Först ianpassningsskedet fördelas den gemensamma resursen mellan kommuner genomkrigsplacering i befattningar.Redan i dag krigsplaceras många totalförsvarspliktiga efter fullgjordgrundutbildning i en verksamhet. Regeringen ser inga hinder för att dennautveckling ökar. Förfarandet ryms inom ramen för gällande lagstiftning.Många som utbildas för civilplikt krigsplaceras inte på grund av attnågon framställan om krigsplacering inte inkommer till . Krigsplaceringen är ett besked om att den utbildade behövs i enkrigssituation. Regeringen anser därför att bemanningsansvarigas begärantill om inskrivning för civil- eller värnpliktäven skall uppfattas som en begäran om krigsplacering om någon särskildframställan inte inkommer. Överstiger antalet totalförsvarspliktiga somfullgjort grundutbildningen det av kommunerna anmälda behovet eller omkommunerna efter utbildningen har anmält att behovet har minskat,krigsplaceras överskottet lämpligen i en verksamhet som kan fungera som enpersonalreserv i ett anpassningsläge (kollektiv resurs).I dag är det bara som kan besluta omkrigsplacering. För att ytterligare underlätta förfarandet rörandekrigsplacering bör Försvarsmakten och andra bemanningsansvariga organ harätt att själva inom ramen för den egna krigsorganisationen besluta omändrad krigsplacering. Alla sådana beslut skall givetvis anmälas tillrekryteringsmyndigheten, , för registrering.Huvudregeln är, som påpekats, att ingen skall vara krigsplacerad utanatt vederbörande har förmåga att fullgöra de uppgifter som han eller hon ärkrigsplacerad för. Har förflutit från senastetjänstgöringstillfället minskar utbildningens värde och aktualitet. Denkrigsplacerades kompetens kan, vid utebliven repetitionsövning, förutsättasha avtagit i sådan grad att krigsplaceringen bör hävas. Regeringen serregleringen av tiden för krigsplacering som en garanti för atttotalförsvaret tillförsäkras den bemanning som behövs som denenskilde inte riskerar att utföra uppgifter som han eller hon inte harförutsättningar för. Längre tid än bör inte förflyta utan någontjänstgöring för att en krigsplacering skall stå kvar, om inte särskildaskäl föreligger.MotionerI en motion om mönstring, motion 2000/01:Fö806 (m) av ochElizabeth , konstateras att det endast är en tredjedel av allamän som gör värnplikten. Detta innebär att cirka en sjättedel av Sverigesbefolkning genomgår värnplikten. Motionärerna konstaterar vidare att det idagens slimmade försvarsmakt kanske inte finns plats för fler än så. Men dåskall vi i alla fall ta in dem som vill och är lämpade. Enligt motionärernavisar uppgifter från Överbefälhavaren att alltför många olämpliga individerpasserar igenom mönstringen och in i det militära. Flera sägs vara avSäkerhetspolisen kända nazister som finns i polisen register.I dag kontrolleras bara om de som mönstrar har gjort sig skyldiga tillnågot grövre brott, t.ex. brott mot vapenlagen eller hets mot folkgrupp. Demönstrande måste prata med en psykolog, men här frågas aldrig omdemokratiska värderingar. Enligt motionärerna måste något göras för att fåen avsevärt bättre kontroll av ungdomar som mönstrar. Motionärerna föreslåratt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre kontroll av dem som mönstrar till värnplikt.I en motion om välfärdssjukdomar, motion 2001/02:So376 (kd) av MargaretaViklund, pekar motionären på att är på god väg att komma i kapp USAi "välfärdssjukdomsligan". Bland annat drabbas alltfler barn och ungdomarav övervikt. Antalet förtidspensioneringar ökar dramatiskt.Motionären anser att , som sköter mönstringen avtotalförsvarspliktiga, får en mycket god bild av hälsotillståndet bland denmanliga delen av våra tonåringar. Om uppdrag utökades så attalla 18-åringar fick genomgå mönstringsprocessen, skulle detta innebära attsamhället, förutom att få tillgång till ett bredare rekryteringsunderlagför Försvars-maktens behov, tog ett första steg mot en närmast heltäckandefolkhälsoscanning. föreslås därför ge regeringen i uppgift attutöka uppdrag så att alla 18-åringar får genomgå mönstring isyfte att få en i det närmaste heltäckande folkhälsoundersökning (yrkande 2).Om uppdrag dessutom kombinerades med resurser för allmän ochindividuell folkhälsorådgivning, till exempel när det gäller kost ochmotion, skulle sannolikt markanta framsteg göras när det gäller att hejdavälfärdsrelaterade sjukdomar. föreslås ges sådana möjlighetertill folkhälsorådgivning (yrkande 3).Enligt motionären bör försök genomföras med här angett syfte. länsägs härvid lämpa sig väl som försökslän. Motionären föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attgenomföra ett pilotprojekt med folkhälsoscanning och friskvårdsrådgivningför alla 18-åringar i län i regi av regionkontor iKristianstad och (yrkande 4).I partimotion 2001/02:A317 (v) om orättvisor i samhälletbetonas att mönstringen inte får utestänga någon på grund av etniskbakgrund, kön, klasstillhörighet eller sexuell läggning. inte efterfrågar uppgifter om utländsk bakgrund vet vi inte ominskrivningsprovet har en utslagningseffekt. bör därför begäraatt regeringen tillsätter en utredning som ser över huruvidainskrivningsproven vid mönstringen missgynnar eller diskriminerar personermed utländsk bakgrund (yrkande 24).I samma motion noterar motionärerna att det inom Försvarsmakten pågår ettprojekt för åtgärder mot främlingsfientlighet, rasism och nazism. Genomökad information och utbildning skall personalen, såväl fast anställda somvärnpliktiga, bibringas kunskap om dessa frågor. Försvarsmakten skall ocksåförändras så att antalet befäl, civila och värnpliktiga med utländsktursprung ökar. För att detta skall vara möjligt krävs enligt motionärernaen väl utarbetad strategi, med utgångspunkt i den faktiska situationen ochmed konkreta målsättningar. Dessutom krävs att Försvarsmakten ser övervärnpliktsutbildningen i syfte att öka andelen personer med utländskbakgrund. Detta bör ge regeringen till känna (yrkande 25).I motion 2001/02:Fö17 (m) av konstateras att mönstringen förnärvarande sker i huvudsak det år som den mönstrande går i årskurs två pågymnasiet. Med inryckning efter gymnasiet blir tiden lång mellanmönstringstillfället och inryckningen. Är det sedan så att inryckningen avnågot skäl försenas, beroende på försvarets möjlighet att bereda denenskilde plats, eller om den enskilde av något skäl önskar senareläggainrycknings-tillfället, kan tiden bli extra lång mellan mönstring ochinryckning. Det vore därför en fördel om mönstringen kunde flyttas närmaredet planerade inryckningstillfället, vilket för regeringen somsin mening bör tillkännage (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeMönstring och inskrivningSom framgått av det föregående delar utskottet regeringens uppfattning attdet även fortsättningsvis skall vara de bäst lämpade som efter mönstringskall skrivas in för tjänstgöring. Vid bedömningen av vilka som är bästlämpade bör den enskildes motivation för att göra värnplikt ellercivilplikt ha stor betydelse.Regeringen föreslår en ändring av lagen (1994:1809) om totalförsvarspliktför att göra det lättare att ta ut de bäst lämpade. En jämnare och merrättvis fördelning av utbildningsplatserna skulle kunna uppnås genom någrafler inskrivningstillfällen . Utskottet har ingen annan mening häromoch anser, liksom regeringen, att den totalförsvarspliktige bör få väntahögst efter mönstringen på sitt uttagningsbeslut.Utskottet ansluter sig vidare till regeringens överväganden beträffandeinskrivning i utbildningsreserven.Vänsterpartiet förordar att regeringen undersöker om inskrivningsproven vidmönstringen missgynnar eller diskriminerar personer med utländsk bakgrundoch att Försvarsmakten ser över värnpliktsutbildningen för att öka andelenpersoner med utländsk bakgrund.Utskottet har noterat att regeringen såväl i propositionen om fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) som i regleringsbrevet förår 2002 gör tydliga markeringar som tyder på en ambition att öka mångfaldeni Försvarsmakten. I regleringsbrevet uppdras exempelvis åt atti samverkan med Försvarsmakten och andra utbildningsanordnare att vidtaåtgärder så att totalförsvaret speglar samhällets mångfald, bl.a. vad avseretnisk bakgrund.Utskottet har erfarit att i samband med mönstringen behandlaralla mönstrande lika. Alla genomgår likadana skriftliga prov. Proven ochsamtalen med psykolog och inskrivningsförrättare utgör underlag för attvälja de bäst lämpade för skilda befattningar. Utskottet har vidare erfaritatt har uppdragit åt Försvarshögskolan att kartlägga hurmönstrande med olika bakgrund presterar på inskrivningsprovet.Med hänsyn till det anförda ser utskottet för sin del inte något behov avatt beslutar åtgärder i enlighet med vad som föreslås ipartimotion 2001/02:A317 (v) yrkandena 24 och 25. Motionsyrkandena bördärför avslås.I motion 2000/01:Fö806 (m) förordas en bättre kontroll av dem som mönstrartill värnplikt för att undvika att olämpliga individer skrivs in. Utskottetvill för sin del anföra följande. Samtliga totalförsvarspliktiga som skrivsin för värnplikt kontrolleras genom att begär in uppgifter frånRikspolisstyrelsen enligt förordningen (1999:1134) om belastningsregisteroch förordningen (1999:1134) om misstankeregister. Ur belastningsregistretlämnas enbart uppgifter om vissa brott, t.ex. vapenbrott och hets motfolkgrupp. Ur misstankeregistret lämnas endast uppgifter om brott för vilkaåtal väckts. De totalförsvarspliktiga som avses placeras i säkerhetsklassadbefattning kontrolleras mot samtliga register som finns hosRikspolisstyrelsen, även Säkerhetspolisens spaningsregister.Vid mönstringen efterfrågar inte den mönstrandes politiskaåsikter. Enligt lagen om totalförsvarsplikt (1999:1809) skall Pliktverketskriva in den som är bäst lämpad för en viss befattning. Vid mönstringengenomgår den mönstrande flera olika prov och även samtal med psykolog ochinskrivningsförrättare. Deras respektive bedömningar ligger till grund förom den mönstrande skall anses bäst lämpad att skrivas in för tjänstgöring.En person för vilken det uppenbart framgår att denne inte delarfundamentala samhälleliga värderingar kommer inte att bedömas som bästlämpad. Utskottet anser därför att motionen inte bör föranleda någon åtgärdfrån . Motionen avstyrks sålunda.I motion 2001/02:Fö17 (m) yrkande 1 uttalas fördelar med att flyttamönstringen närmare inryckningen. Utskottet håller med om detta och kansamtidigt konstatera att regeringen i regleringsbrevet för anger att målet skall vara att inryckningen skall ske senast tolvmånader efter gymnasieutbildningen för av de inskrivnatotalförsvarspliktiga. Motionsyrkandet får därmed anses vara tillgodosettvarför motionen avstyrks i denna del.I motion 2001/02:So376 (kd) förordas att gesmöjlighet till allmän folkhälsorådgivning (yrkande 3), dels åläggs att göraen folkhälsoundersökning på alla som mönstrar (yrkande 2), dels attgenomföra ett pilotprojekt med hälsoskanning och hälsorådgivning i (yrkande 4). Utskottet anser för sin del att mönstringen syftar till att taut plikttjänstgörande, inte till folkhälsoskanning ellerfolkhälsorådgivning. Om en sådan undersökning skall genomföras av ungamänniskor i kombination med rådgivning synes det vara rimligare att göraden i tredje året i gymnasieskolan. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Utskottet föreslår sammanfattningsvis därför bifall till regeringensförslag till ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i den delsom rör mönstring och inskrivning.KrigsplaceringUtskottet delar regeringens bedömning att systemet för krigsplaceringbehöver bli mer flexibelt. Krigsplaceringsbesluten i Försvarsmaktenskrigsförband behöver inte vara så detaljerade som . Det kan i mångafall räcka med att ange i vilket slags verksamhet som den grundutbildadeskall kunna tjänstgöra. Motsvarande bör också gälla för det civilaförsvaret.När det gäller den av regeringen förslagna ändringen i 3 kap. 12 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt med innebörd att en krigsplacering skallupphöra efter det senaste tjänstgöringstillfället, om det inte finnssärskilda skäl för en förlängning, vill utskottet anföra följande. Det ären fördel med en tidsgräns eftersom en sådan sätter press på att hållaregistret med krigsplaceringar aktuellt. Ingen skall behöva varakrigsplacerad längre än vad behoven i krigsorganisationen föranleder. Ingenskall heller behöva riskera att bli uttagen till tjänstgöring somvederbörande inte har kompetens för att utföra.Lagändringen avses träda i kraft . Utskottet har erfarit attdet tills dess inte är möjligt att på individnivå hinna klarlägga vilka avalla de nu krigsplacerade inom Försvarsmakten, inledningsvis ca 55 000personer, som inte har tjänstgjort men där det kanfinnas skäl för fortsatt krigsplacering. Det finns därmed i övergången enuppenbar risk för att Försvarsmakten och tapparbort ett stort antal individer som behövs för att bemanna de s.k.nationella skyddsstyrkorna, inklusive hemvärnet eller eljestfortsättningsvis skulle kunna och också skulle vilja göra insatser iförsvaret, t.ex. i olika former av frivillig tjänstgöring. Försvars-maktenoch andra bemanningsansvariga inom totalförsvaret bör därför under entillräckligt lång övergångsperiod ges möjlighet att för berörda individerpröva om det finns särskilda skäl för att behålla krigsplaceringen trotsatt de inte tjänstgjort . Utskottet har erfarit attFörsvarsmakten och är överens om att två årskulle vara en lämplig övergångsperiod.Utskottet vill vidare erinra om den beredskap som måste finnas för attkunna organisera tillväxtförband. Regeringen har i propositionen Fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) redovisat vilka förband iFörsvarsmakten som skall kunna organiseras och inom vilka tidsramar.Personalregistreringssystemet måste sålunda vara utformat så att de avriksdagen beslutade insatsförbanden, de nationella skyddsstyrkorna samt deangivna tillväxtförbanden kan organiseras även om personalen normalt inteär krigsplacerad i ett visst förband eller på en viss utpekad uppgift.Personalredovisningssystemet måste vidare göra det möjligt att kalla intotalförsvarspliktig personal till repetitionsutbildning eller annantjänstgöring. Motsvarande bör gälla för andra bemanningsansvarigamyndigheter.Utbildning och tjänstgöring inom de frivilliga försvarsorganisationernafinansieras i allt väsentligt med statsbidrag. Denna verksamhet skallenligt regeringens föreskrifter främja totalförsvaret. Försvarsmakten ochÖverstyrelsen för civil beredskap inriktar verksamheten. Utskottet anserdärför att även en relevant utbildning i en frivillig försvarsorganisationutgör särskilda skäl som kan förlänga krigsplaceringstiden. Därigenom kande resurser som ställs till förfogande av bl.a. Försvarsmakten, och somfinansierats med statliga medel, tillgodogöras totalförsvaret.Styrande för krigsplacering är den enskildes förmåga att kunna lösa sinauppgifter. Enligt utskottets mening är det inte avgörande om enkompletterande utbildning har skett på frivillig väg, t.ex. iutlandsstyrkan eller i en frivillig försvarsorganisation, eller omutbildningen genomförts som repetitionsutbildning med stöd av plikt.Således måste personalregistreringssystemet också kunna hantera denpersonal som utbildats på frivillig väg så att den kan tillgodogörastotalförsvaret och vid behov krigsplaceras. Utskottet anser därför atttjänstgöring i utlandsstyrkan och annan relevant frivillig tjänstgöring ärsådan för krigsuppgiften kompetensupprätthållande utbildning ellertjänstgöring som normalt sett är särskilda skäl för att krigsplaceringeninte skall hävas.Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört föreslår utskottet attriksdagen bifaller regeringens förslag till ändring i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt i den del som rör krigsplacering, med den ändringen att3 kap. 12 § i nämnda lag skall träda i kraft den 1 juli 2004.Utbildningens innehållUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antar regeringens förslag dels till lag omändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, dels till lag om ändringi lagen (1994:588) om fredsfrämjande verksamhet, med innebörd attutbildning för fredsfrämjande verksamhet skall kunna ingå i grund- ochrepetitionsutbildning om den ger kunskaper och färdigheter somkrigsuppgiften kräver.Utskottet föresår att avslår motion 2000/01:Fö401 (kd) omcivilpliktiga brandmäns utbildningssituation.PropositionenRegeringens förslagRegeringen föreslår ändringar dels i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt, dels i lagen (1994:588) om utbildning förfredsfrämjande verksamhet med följande innebörd:· Utbildning för fredsfrämjande verksamhet skall kunna ingå igrundutbildning och repetitionsutbildning under förutsättning att den gereller vidmakthåller och utvecklar sådana kunskaper och färdigheter somkrigsuppgiften kräver.·Utredningens förslag och remissopinionenRegeringen anger att utredningens förslag i denna del i huvudsak stämmeröverens med regeringens. Utredningen har dock föreslagit att alltdeltagande i utbildning inom ramen för internationellt samarbete som avsesi lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet skallomfattas av totalförsvarsplikten. Utredningen har också föreslagit att deti utbildningen skall kunna ingå att med plikt delta i internationellaoperativa insatser, t.ex. på grund av bilaterala avtal om minröjning, omdeltagandet kan inordnas i utbildningsplanen för utbildningen ochregeringen har medgivit det.Flera remissmyndigheter har haft synpunkter på utredningens förslag i dennadel. Sålunda föreslår Försvarsmakten att det skall kunna skedirektinskrivning till förband avsedda för internationella insatser.Officersförbundet anser att utbildningsmoment som avses specifikt för deninternationella fredsfrämjande eller fredsbevarande tjänsten skall kunnaingå i grundutbildningen medan förtotalförsvarspliktiga föreslår att endast övningsmoment som har relevansför fredsfrämjande insatser skall kunna ingå.Flera remissorgan, bl.a. , Överstyrelsen för civilberedskap, för totalförsvarspliktiga,och , motsätter sig eller är tveksamma tillatt totalförsvarspliktiga med plikt skall delta i internationella operativainsatser.Regeringens motiv för sina förslagI skälen för sina förslag anför regeringen bl.a. följande.Grundläggande förutsättningar för utbildningspliktenRegeringsformen garanterar varje medborgare ett skydd gentemot det allmännamot frihetsberövanden och vissa andra begränsningar i rörelsefriheten.Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn tilldet ändamål som har föranlett den. Reglerna om totalförsvarsplikt är attbetrakta som begränsningar av rörelsefriheten.Bestämmelserna om utbildningsplikt motiveras, anför regeringen, av att densom är totalförsvarspliktig är skyldig att fullgöra beredskaps- ochkrigstjänst. Utbildningens praktiska och teoretiska innehåll styrs av dettamål. För att inte komma i konflikt med den grundlagsskyddaderörelsefriheten finns särskilt angivet i 5 kap. 3 § lagen omtotalförsvarsplikt att grundutbildningen skall ge de kunskaper ochfärdigheter som krigsuppgiften kräver.Försvarsmaktens utökade internationella engagemang medför ökade behov förmyndigheten att även i detta arbete använda den resurs som detotalförsvarspliktiga utgör samt att utbilda dem för att klara dessauppgifter. Regeringens uppfattning är, i likhet med utredningens och fleraremissinstansers uppfattning, att utbildning som inte korresponderar med enskyldighet att tjänstgöra går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn tilländamålet med utbildningen. Totalförsvarsplikten innebär inte någonskyldighet att tjänstgöra i internationell fredsfrämjande verksamhet.Uppgiften att tjänstgöra internationellt bygger på ett frivilligt åtagandefrån den enskilde genom ingående av ett anställningsavtal. Utgångspunktenbör därför alltjämt vara att det skall finnas en koppling mellanutbildningen och en tjänstgöringsplikt. Utbildning som endast har betydelseför anställning i utlandsstyrkan kan därför inte ske med stöd avutbildningsplikten inom ramen för totalförsvarsplikten.I detta sammanhang understryker regeringen att totalförsvarspliktiga intemed stöd av totalförsvarsplikten är skyldiga att delta i all verksamhet somFörsvarsmakten har att utföra. Deltagande i olika uppdrag somFörsvarsmakten har kan ibland framstå som bra övningstillfällen. Men ärverksamheten inte planerad som en övning utan i första hand för att utföraett arbete saknas de moment som just karakteriserar en övninginbegripet frågor om säkerhet och kontroll. I sådan verksamhet, såsom tillexempel minröjningsoperationer utomlands, skall de totalförsvarspliktigasdeltagande grundas på frivillighet, vilket också är fallet i dag.Betydelsen av en förändrad krigsuppgiftEnligt regeringens mening skall utgångspunkten således alltjämt vara attendast utbildning som är av betydelse för den totalförsvarspliktigesberedskaps- eller krigstjänstgöring får ingå i grund- ochrepetitionsutbildningen. Den omdaning som sker inom det svenskaförsvaret från ett traditionellt invasionsförsvar till ett moderntinsatsförsvar innebär att den tänkta krigsuppgiften inte längre har sammainnehåll. Den ändrade inriktningen av Försvars-makten som pågår kommerdärför att kunna medföra mycket långtgående förändringar av utbildningensinnehåll i förhållande till . har man ansett atttotalförsvarspliktiga inte kan anses skyldiga att delta i utbildning förfredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete.Regeringen menar att förändringen av Försvarsmakten gör att man numera kanse annorlunda på den saken.Utbildningsmoment som primärt ingår i förberedelserna för en eventuellinternationell tjänstgöring får ges under grund- ochrepetitionsutbildningen om de också stärker den totalförsvarspliktigesförmåga att fullgöra de uppgifter som kommer att krävas av honom ellerhenne under tjänstgöring i krig.Ytterligare en faktor att ta hänsyn till vid bedömningen av vad som skallingå i utbildningen är en sådan självklarhet som att detotalförsvarspliktiga inte får utsättas för obefogade risker.Det är också enligt regeringens mening helt klart att utbildningsmoment somutgör förberedelse för ett bestämt utlandsuppdrag, så kalladmissionsinriktad utbildning, inte kan ges inom ramen för grund- ellerrepetitionsutbildning.