bet · GP01MJU7 · 2002-01-31 00:00:00 — Inom EU harmedlemsländerna kommit överens ompublicering av uppgifter omförsöksdjursanvändningen. Kommissionens andrarapport 1996publicerades (COM(1999)191 final). Rapporteninnehåller en detaljerad redovisning om bl.a.antalet djur, djurslag, djurens ursprung ochanvändningens ändamål i medlemsländerna. harsedan år 1995 redovisat uppgifter omförsöksdjursanvändningen till kommissionen ochEuroparådet medan andra länder har behövt längre tidatt introducera nya redovisningsrutiner. Som framgårav skrivelsen har de försöksdjur som redovisas istatistiken för förstagången tagits i bruk för ett försök. Detta innebäratt djur som ingår i försök som pågår över flerakalenderår endast redovisas . Om ettförsöksdjur återanvänds, dvs. används inom ramen förtvå eller flera oberoende försök, redovisas dockdetta särskilt. Som utskottet anfört ovan pågår ettgemensamt arbete mellan myndigheterna på områdetbl.a. med inrättande av ett dataregister överdjurförsök. Myndigheterna anser att ett sådantregister skulle kunna vara ett verktyg för bådeforskare och de etiska nämnderna genom att detskulle bli möjligt att erhålla uppgifter om bl.a.tidigare gjorda etiska bedömningar.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2001/02:MJ353 (mp) yrkandena 1 och 3 och2001/02:MJ426 (m) i den mån de inte kan ansestillgodosedda.CFN är den myndighet som ansvarar för insamlingoch bearbetning av den svenskaförsöksdjursstatistiken och publicerar varje åraktuell statistik i sin skriftserie. Motion2001/02:MJ528 (kd) yrkande 4 delvis får därmed ansestillgodosedd.Den djurförsöksetiska prövningenUtskottets förslag i korthetUtskottet delar i allt väsentligt desynpunkter på behovet av reformering av dedjurförsöksetiska nämndernas verksamhet somframförs i ett antal motioner (m, kd, mp).Med hänvisning till det arbete som pågår påområdet föreslår utskottet att motionernalämnas utan vidare åtgärd.MotionernaI ett flertal motioner framförs krav på reformeringav de djurförsöksetiska nämnderna. Enligt motion2001/02:MJ4 (m) bör nämnderna skriftligen motiverasåväl godkända som inte godkända ansökningar ochåläggas att följa upp de godkända ansökningarnanågra år i efterhand och att redovisaverksamhetsberättelser och verksamhetsplaner(yrkande 2). Bindande föreskrifter för den etiskaprövningen av djurförsök efterlyses i motion2001/02:MJ5 (kd). Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om bindande föreskrifter somdelvis skall ersätta nuvarande allmänna råd (yrkande4). Enligt motion 2001/02:MJ262 (m) bör de godkändaansökningarna följas upp (yrkande 2) och dedjurförsöksetiska nämnderna skriftligen motiverasamtliga beslut (yrkande 3). I motion 2000/01:MJ509(kd) påtalas behovet av en ändring av 2 §djurskyddslagen. En rimligare balans bör uppnåsmellan den etiska nämndens beslut ochtillsynsmyndighetens praktiska uppföljning avkonsekvenserna av beslutet. Enligt motion2000/01:MJ524 (m) måste sammanträdesreglernaklarläggas (yrkande 1) och godkända ansökningar omdjurförsök bör följas upp (yrkande 2).Ett flertal förslag som syftar till att reformerade djurförsöksetiska nämnderna framförs även imotion 2000/01:MJ544 (mp). Nämnderna bör ha tillgångtill experter på alternativa metoder, och endastfolkvalda ledamöter skall ha rösträtt.Djurskyddsorganisationer skall kunna överklagabesluten. Obligatorisk utbildning bör införas förledamöterna i djuretik och alternativ tilldjurförsök och ledamöterna skall ha rätt att närvaravid godkända djurförsök. I varje nämnd skall ingå enutbildad etolog och avgift införas på försöksdjur(yrkande 8). Motsvarande yrkanden återfinns i motion2001/02:MJ418 (mp) yrkandena 12 och 13. Krav påetologisk kompetens i de djurförsöksetiska nämndernaframförs även i motion 2001/02:MJ516 (mp).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla dendjurförsöksetiska prövningens stora betydelse närdet gäller att begränsa användningen av försöksdjur.De djurförsöksetiska nämndernas arbete har lett tillökad medvetenhet hos forskare och andra som använderförsöksdjur om de djurskyddsaspekter som måstebeaktas vid hanteringen av dessa djur. Nuvaranderegler har emellertid tillämpats under mer än tioår. Mot bakgrund härav och med tanke på denutveckling som den biomedicinska forskningen hargenomgått ser utskottet det sommycket positivt att frågan om förändradebedömningsgrunder och regler för bl.a. kompetenseninom djurförsöksetiken och stärkt skydd förförsöksdjuren nu är föremål för förnyad prövning.Av skrivelsen framgår att och en skrivelse till regeringen i maj 1999redovisades en gemensam åtgärdsplan för attförstärka djurskyddet inom försöksdjursområdet. av bakgrunden till planen var att det under år1998 genomfördes en rad förändringar idjurskyddslagstiftningen. Ändringarna berördeframför allt försöksdjursverksamheten och bl.a. fickJordbruksverket enligt 40 a § djurskyddsförordningen(1988:539) regeringens bemyndigande att i samråd medCFN meddela föreskrifter om villkor för eller förbudmot uppfödning, tillhandahållande eller användningav försöksdjur. Inom myndigheterna pågår samtidigtett utvecklingsarbete som syftar till att på olikasätt förstärka djurskyddet på försöksdjursområdet.Som en del av den gemensamma åtgärdsplanen ingickatt med stöd av bemyndigandet ta framytterligare bindande föreskrifter. Bland annatframgick av planen att vissa av CFN:s allmänna rådom handläggningen av ärenden vid den etiskaprövningen delvis skulle ersättas av bindandeföreskrifter. Med anledning härav beslutadeJordbruksverket att, i samråd med CFN,bilda en arbetsgrupp vars uppgift är att ta framunderlag som kan ligga till grund för ett förslag omsådana föreskrifter. I gruppen ingick sakkunnigafrån försöksdjursverksamheten och fråndjurskyddsorganisationer. Gruppens arbete avslutadesunder och förslag kommer att läggas framunder våren 2002.Som framgår av skrivelsen och av utskottetsredogörelse tidigare i detta betänkande har ensärskild utredare fått regeringens uppdrag att göraen översyn av förutsättningarna för dendjurförsöksetiska prövningen (dir. 1999:103 och2000:80). Utredaren skall bl.a. särskilt analyseraom de etiska bedömningsgrunder som tillämpasger en bra förutsättning för prövning eller om debehöver förbättras. Om det visar sig att regelverketbeträffande de etiska bedömningsgrunderna behöverförändras skall förslag lämnas om hur nyabestämmelser på området bör utformas. Utredarenskall även utvärdera behovet av en långsiktigkompetensutveckling inom djurförsöksetiken i ochutanför de djurförsöksetiska nämnderna och om ettsådant behov finns komma med förslag om hur en sådanutveckling bör ske. Uppdraget skall redovisas senastden 1 juni 2002.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i de nu aktuella motionerna om viktenav en väl fungerande etisk prövning när det gällerförsöksdjuren och deras situation. I dettasammanhang är frågor om ändamålsenliga och klaragrunder för den etiska prövningen, hög etiskkompetens och öppenhet inför människors moraliskaspörsmål av största betydelse. Av utskottetsredogörelse ovan framgår att dessa och flera frågorpå försöksdjursområdet är föremål för ett mycketstort intresse från regeringens sida. Utskottetförutsätter att de synpunkter som framförs imotionerna i aktuella delar kommer att beaktas i detfortsatta arbetet på detta område. Utskottetföreslår med detta uttalande att lämnarmotionerna 2000/01:MJ509 (kd), 2000/01:MJ524 (m),2000/01:MJ544 (mp) yrkande 8 i aktuell del,2001/02:MJ4 (m) yrkande 2, 2001/02:MJ5 (kd) yrkande4, 2001/02:MJ262 (m) yrkandena 2 och 3 samt2001/02:MJ418 (mp) yrkandena 12 delvis och 13 utanåtgärd.I syfte att stödja de djurförsöksetiska nämndernasarbete inrättade CFN en rådgivningspanelbestående av experter inom olika forskningsområden.Panelens uppgift är att vid behov besvara frågor avbetydelse för bedömningen av ett djurförsök. Ipanelen har bl.a. etologisk expertis gjortstillgänglig för nämnderna. Med hänvisning härtilloch till vad utskottet anfört ovan om översynen avden djurförsöksetiska prövningen bör även motionerna2000/01:MJ544 (mp) yrkande 8 delvis, 2001/02:MJ418(mp) yrkande 12 delvis och 2001/02:MJ516 (mp) lämnasutan åtgärd.Verksamheter där försöksdjur användsUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) omomedelbart förbud mot djurförsök inomförsvaret.MotionenI motion 2001/02:MJ418 (mp) krävs att djurförsökinom försvaret skall upphöra (yrkande 10delvis).Utskottets ställningstagandeAv skrivelsen framgår att försvarsmakten genomfördjurförsök vid utbildning av personal som skallkrigsplaceras på sjukvårdande befattningar iförband. Utbildningen omfattar personal som läkare,sjuksköterskor och sjukvårdare med uppgift att sörjaför det akuta omhändertagandet av krigsskadade.Förutom den rent teoretiska delen i utbildningengenomförs även en praktisk del på levande sövdaförsöksdjur, som utgörs av ca 100 grisar.Djuren sövs före ingreppen och avlivas utan att fåvakna upp. Vid utbildningen finns förutom medicinsktansvarig läkare även en veterinärmedicinskt ansvarigveterinär som är förordnad för att bl.a. övervakadjurskyddet och utföra narkosen av grisarna.Veterinären närvarar under hela den tid somförsöksdjuret används och ansvarar sedan föravlivning. Användningen bedöms vara nödvändigeftersom skador av vapen är ovanliga i fredstid ochden typ av behandling som måste genomföras vidstridsskador skiljer sig från behandlingen av skadori fred. Det akuta omhändertagandet av stridsskadadepersoner innebär även i regel långa transporttideroch därmed modifierad medicinsk utrustning. Med detanförda avstyrks motion 2001/02:MJ418 (mp) yrkande10 delvis.Försök med avsevärd svårighetsgradUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att två motioner (s, kd)om minskning av antalet plågsamma djurförsöklämnas utan vidare åtgärd. Utskottet hänvisartill de bedömningsgrunder som gäller sedanden och till det arbete som iövrigt pågår på området.Utskottet avstyrker en motion (mp) med kravpå att sådana försök skall upphöra.MotionernaI syfte att minska antalet plågsamma djurförsökföreslås i motion 2001/02:MJ5 (kd) att ansvarigmyndighet ges i uppdrag att utarbeta enkonkret åtgärdsplan (yrkande 3). I motion2001/02:MJ435 (s) framhålls att arbetet med att fåbort de plågsamma djurförsöken är mycket angeläget(yrkande 2). Enligt motion 2000/01:MJ544 (mp) börsådana djurförsök som innebär onödigt lidande fördjuren upphöra (yrkande 7 delvis).Utskottets ställningstagandeMed försök av avsevärd svårighetsgrad avses försökdär djuren löper risk för mer påtaglig eller tilloch med avsevärd smärta eller andra obehag. I dennakategori är försökens karaktär sådan att det intealltid är möjligt att eliminera smärtan ens omanvändarna har mycket goda kunskaper och användertekniker som är så skonsamma som möjligt för djuren.Till kategorin hör också vissa beteendestudier ochvissa toxicitetstester liksom sådana försök medframkallande av allvarliga sjukdomstillstånd därdjuren inte kan ges smärtlindrande eller annanstödjande eller lindrande behandling i tillräckligutsträckning.Det är inom denna kategori man i egentlig meningkan tala om plågsamma djurförsök. Såtillvida delarutskottet motionärernas uppfattning att det ärutomordentligt viktigt från djurskyddssynpunkt attsådana försök så långt möjligt minimeras eller helstinte behöver utföras över huvud taget. De medicinskafrågeställningarna som ibland ändå kräver att dessatyper av försök utförs måste självfallet varautomordentligt välgrundade för att det alls skallvara möjligt att acceptera dem. Förhoppningsviskommer den allmänna metodutvecklingen inomdjurexperimentell forskning att stegvis leda tillatt behovet av denna kategori försök på siktminskar. Av skrivelsen framgår att det förnärvarande inte finns några säkra uppgifter, varesig från eller från andra länder, om hurstor andel av försöksdjuren som faller inom den härkategorin, men i vissa uppskattningar från fleraländer nämns siffror i storleksordningen någraprocent.Av och framgår att myndigheterna anser det varasärskilt viktigt att ytterligare reducera dedjurförsök som innebär smärta, obehag eller annatlidande för försöksdjuren. Båda myndigheterna ansågatt en undersökning bör genomföras för att ta framytterligare bedömningsgrunder vid den etiskaprövningen för smärta och annat lidande. anfört tidigare i betänkandet fattaderegeringen beslut om ett uppdrag i frågaom bedömning av smärta och andra obehag i sambandmed djurförsöksprojekt. CFN har redovisat uppdrageti . De nya reglerna gäller sedan den1 och innebär bl.a. att i ansökan omdjurförsök skall anges i vilken av de tresvårighetsgraderna ringa, måttlig eller avsevärdförsöket hör hemma. Härigenom kommer nämnden att fåännu en bedömningsgrund för sitt beslut, vilket ärägnat att ytterligare minska lidandet förförsöksdjuren.Sammantaget innebär det ovan anförda attmotionerna 2001/02:MJ5 (kd) yrkande 3 och2001/02:MJ435 (s) yrkande 2 bör lämnas utan vidareåtgärd från sida.Utskottet är emellertid inte berett atttillmötesgå kravet i motion 2000/01:MJ544 (mp)yrkande 7 delvis och avstyrker motionsyrkandet i denmån det inte kan anses tillgodosett.Användning av djur i undervisningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (m,kd) om användningen av djurförsök pågrundskole- och gymnasienivå. Vidareavstyrker utskottet fem motionsyrkanden (m,kd, mp) om användningen av djurförsök påuniversitets- och högskolenivå. Samtligamotioner avstyrks med hänvisning till detarbete som pågår på området.MotionernaI motion 2001/02:MJ4 (m) påtalas behovet av attgenomföra ett förslag i betänkandet Djurförsök (SOU1998:75) beträffande begränsning av användningen avförsöksdjur inom grundskole- ochgymnasieutbildningarna (yrkande 3). Enligtmotionerna 2001/02:MJ4 (m) och 2001/02:MJ5 (kd) bördjurförsök i grundskola och gymnasium tillåtasendast om det sker i syfte att träna och utbildaelever att handskas med djur, t.ex. i vissayrkesinriktade utbildningar såsomdjurvårdarutbildning (yrkandena 3 respektive 7).Enligt motionerna 2001/02:MJ4 yrkande 4 och2001/02:MJ262 yrkande 1 (båda m) bör en särskildöversyn av användningen av försöksdjur inom denhögre utbildningen initieras . Även i motion2001/02:MJ5 (kd) framställs krav på en sådan översyn(yrkande 8). Enligt motion 2001/02:MJ418 (mp) bördjurförsöken upphöra i undervisningen för studentersom inte kommer att utföra djurförsök i sittframtida yrke. Djurförsök bör också förbjudas i defall då andra metoder kan ge samma insikter somförsöket och studenterna bör genomgå en kurs medträning i etisk diskussion (yrkande 16). I motion2001/02:MJ459 (mp) krävs åtgärder för attkontrollera och minimera användningen av plågsammadjurförsök i forskning och utbildning.Utskottets ställningstagandeI förarbetena till djurskyddslagen (prop.1987/88:93) framhöll jordbruksministern vikten avatt djurförsöken begränsas till att avse bara sådanafall då det är angeläget från allmän synpunkt attförsöket utförs. Dit kunde enligt ministern interäknas undervisningen på grundskole- ochgymnasienivå.Det finns mycket goda möjligheter att inomutbildningen på alla nivåer använda alternativametoder till djurförsök. Som framgår av skrivelsenförekommer verksamhet med levande djur pågrundskole- och gymnasienivå endast i vissautbildningar och där huvudsakligen i syfte att tränaoch utbilda elever i att vårda och sköta djur.Enligt uppgift från CFN har de djurförsöksetiskanämnderna endast prövat en ansökan omanvändning av försöksdjur på grundskole- ochgymnasienivå. Ansökan gällde utbildning som syftartill att sköta och hantera djur. I sitt remissvaröver betänkandet Djurförsök (SOU 1998:75) påpekarJordbruksverket att utredningens förslag attundanta sedvanligt hållande av husdjur från etisktgodkännande är formulerat på ett sådant sätt att detär osäkert vilka konsekvenser ett sådant undantagkan komma att få och att detta därför bör bliföremål för ytterligare utredning. Jordbruksverketoch CFN upprepar i sin åtgärdsplan behovet av enöversyn av försöksdjursanvändningen inomundervisningen. Enligt vad utskottet inhämtat beredsinom till enutredning om användningen av försöksdjur inom helautbildningsväsendet. Utskottet, som i stort delarmotionärernas synpunkter, förutsätter att kommitténkommer att inleda sitt arbete inom en nära framtidoch att utredningen skall kunna redovisas snarastmöjligt. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionerna 2001/02:MJ4 (m) yrkande 3 och 2001/02:MJ5(kd) yrkande 7 i allt väsentligt tillgodosett.Den största användningen av djur i undervisningsker på universitets- och högskolenivå. Användningenförekommer i en mängd sammanhang och är komplex.Prövningen måste göras från fall till fall, och ilikhet med regeringen anser utskottet att den ävenfortsättningsvis lämpligen bör vara en uppgift förde djurförsöksetiska nämnderna. I sitt remissvaröver betänkandet Djurförsök (SOU 1998:75) framhållerCFN de problem som förekommer vidförsöksdjursanvändningen inom högskoleområdet.Djuranvändningen är här av betydligt störreomfattning än inom grundskole- ochgymnasieutbildningen och innefattar ofta ingrepp pådjuren eller åtgärder som påverkar djurenssituation. I betänkandet konstaterar utredaren attdjurförsök inom utbildningen ofta är en upprepningav tidigare experiment. Eftersom den kunskap somskall överföras till de studerande redan existerar,är det möjligt att i många fall ersätta dessadjurförsök med alternativa metoder. Det kan delsvara fråga om metoder som har utvecklats inomforskningen, dels metoder som har tagits framsärskilt för att användas inom utbildningen. Somregeringen anför behöver emellertidförsöksdjursanvändningen sannolikt även i framtideningå inom vissa utbildningar, t.ex. där studenternabehöver biologiska, biomedicinska eller veterinärakunskaper från djurförsök i sin blivande yrkesroll.Som framgår av utskottets redogörelse ovan kommerdessa frågor att få sin belysning i den aviseradeutredningen om försöksdjursanvändningen inomutbildningsväsendet. Det bör framhållas attuniversiteten i vissa fall har antagit egnariktlinjer för försöksdjursverksamhet som ärsträngare än vad lagstiftningen kräver. Som exempelkan nämnas de regler för djur- och humanlaborationerinom grundutbildningen för läkare som vid universitetantagit. Reglerna syftar till att klargöra när ochhur djurlaborationer kan förekomma i dennautbildning. Bland annat anges att djurlaborationerskall begränsas till de absolut nödvändiga ochtillåtas bara när, enligt institutionens bedömning,ändamålet inte kan uppnås med andra metoder avjämförbart undervisningsvärde. Laborationer därdjuren kan utsättas för lidande skall inteförekomma. Information om institutionensdjurlaborationer skall ges till studenterna isamband med kursstarten. Vidare anges att befrielsefrån deltagande i djurlaboration kan medges om detkan antas att den sökande har medicinska elleretiska skäl mot deltagandet.I sammanhanget vill utskottet erinra om att det iJordbruksverkets och CFN:s gemensamma arbete äveningår inrättande av ett dataregister för djurförsök.Myndigheterna anser att ett sådant register skullekunna vara ett verktyg för både forskare och nämndergenom att det blir möjligt att erhålla uppgifter omtidigare gjorda etiska bedömningar.Sammantaget innebär det ovan anförda att syftetmed motionerna 2001/02:MJ4 (m) yrkande 4,2001/02:MJ5 (kd) yrkande 8, 2001/02:MJ262 (m)yrkande 1, 2001/02:MJ418 (mp) yrkande 16 och2001/02:MJ459 (mp) i allt väsentligt får ansestillgodosett.Genetiskt modifierade djurUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (s,kd, mp) om redovisning av och statistik övergenetiskt modifierade försöksdjur medhänvisning till pågående utredningsarbete.Utskottet avstyrker även en motion (mp) omförbud mot användning av försöksdjur som ärgenetiskt modifierade.MotionernaI motion 2000/01:MJ544 (mp) framförs krav på attdjurförsök med genmanipulerade djur skall upphöra(yrkande 7 delvis). Enligt motion 2001/02:MJ353 (mp)bör CFN ges i uppdrag att inhämta och redovisainformation om antalet genmanipulerade djur iförsök. Informationen bör även omfatta uppgifter omantalet djur per art (yrkande 2). I motionerna2001/02:MJ367 (s) delvis och 2001/02:MJ528 (kd)yrkande 4 delvis efterlyses statistik omanvändningen av genmodifierade djur.Utskottets ställningstagandeAnvändningen av genetiskt modifierade djur syftarbl.a. till att förstå den genetiska bakgrunden tillsjukdomar. Som anförs i skrivelsen har utvecklingeninom gentekniken medfört att genetiskt modifieradeförsöksdjur används i allt högre grad. Det äremellertid inte alltid möjligt att på förhand bedömavad en genetisk förändring kommer att innebära fördjuret. Av dessa skäl är det särskilt viktigt attmed stor uppmärksamhet följa och bedöma hur detgenetiskt modifierade djuret påverkas. Dendjurförsöksetiska prövningen, som har att ta hänsyntill å ena sidan försökets betydelse och å andrasidan lidandet för djuret, är enligt utskottetsmening av stor betydelse för att säkerställa attgenetiskt modifierade djur inte utsätts för onödigtlidande. Mot den bakgrunden anser utskottet i likhetmed regeringen det angeläget att en översyn görs avde etiska bedömningsgrunder som nämnderna tillämpar.Detta är också skälet till att jordbruksministernhar utsett en särskild utredare med ett sådantuppdrag (dir. 2001:80). Uppdraget är utformat somett tilläggsdirektiv till den djurförsöksetiskautredningen och innebär att utredaren skall beskrivaverksamheten med framställning av genetisktmodifierade djur och om möjligt utreda i vilkenomfattning genetiskt modifierade djur är utsatta förlidande. Vidare skall utredaren bedöma om nuvarandebestämmelser är tillräckliga för att säkerställadjurskyddet för genetiskt modifierade djur samtidigtsom forskningens behov kan tillgodoses samt bedömabehovet av ytterligare statistiska uppgifter omframställning och användning av genetisktmodifierade djur. Vid behov skall utredaren föreslååtgärder för att minimera det lidande som dessa djurkan vara utsatta för och lämna förslag om ändradeeller nya bestämmelser på området. Med det anfördafinner utskottet syftet med motionerna 2001/02:MJ353(mp) yrkande 2, 2001/02:MJ367 (s) delvis och2001/02:MJ528 (kd) yrkande 4 delvis i alltväsentligt tillgodosett.Det ovan anförda innebär att utskottet avstyrkermotion 2000/01:MJ544 (mp) yrkande 7 delvis.Internationellt arbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertal motioner (s,v, kd, mp) om arbetet inom bl.a. EU och OECDom alternativa försöksmetoder och om förbudmot tester med djur av kosmetiska ochhygieniska produkter. Utskottet hänvisartill det arbete som pågår i ochinternationellt.MotionernaI motion 2000/01:MJ516 (v) begärs att inomEU skall verka för att EU:s alternativcenter ECVAM() bör få betydligt större ekonomiska resurser(yrkande 2). Inom både EU och bör drivafrågan om att få bort orimliga djurtestkrav, avföragamla djurtester ur guidelines (riktlinjer) ochpåskynda godkännandet av alternativa testmetoder(yrkande 3). Enligt motion 2001/02:MJ435 (s) bör ettinternationellt regelverk upprättas för alternativaförsöksmetoder (yrkande 4) och bestämmelserna förolika myndigheters krav på testning harmoniseras(yrkande 5).Krav på förbud mot djurtestning av kosmetika ochhygienprodukter framförs i motionerna 2000/01:MJ510(kd) yrkande 1, 2000/01:MJ544 (mp) yrkande 7 delvis,2001/02:MJ314 (kd) yrkande 1, 2001/02:MJ397 (v),2001/02:MJ418 (mp) yrkande 10 delvis och2001/02:MJ435 (s) yrkande 6.I motionerna 2000/01:MJ544 (mp) yrkande 7 delvis,2001/02:MJ5 (kd) yrkande 5 och 2001/02:MJ418 (mp)yrkande 11 framförs krav på obligatorisk märkning avdjurtestade hygienprodukter och kosmetika. Enligtmotion 2001/02:MJ5 (kd) bör i EU verka föratt märkning av djurtestade produkter blirobligatorisk i alla medlemsländer (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeInom flera områden pågår på det internationellaplanet arbete som berör användningen av försöksdjur.Förutom det arbete som har som huvudsakligt syfteatt skydda försöksdjuren pågår samarbete i olikaformer inom t.ex. läkemedels- och kemikalieområdet.Försöksdjursfrågorna finns reglerade såväl inom EUsom av .