bet · GP01SOU17 · 2002-04-16 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2001/02:96 En förstärkt samt en motionsom väckts med anledning av propositionen. Vidarebehandlas en motion från den allmänna motionstiden2001.Utskottet ställer sig bakom propositionens förslagtill åtgärder för att förstärka ochrenodla ombudsmannarollen. skallfortfarande vara en myndighet under regeringen, mengenom de föreslagna lagändringarna ges ombudsmannenen ökad självständighet i förhållande tillregeringen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.I ärendet finns en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut En förstärkt BarnombudsmanRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:335) om , samtlag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453).Därmed bifaller proposition 2001/02:96och avslår motionerna 2001/02:So44 och2001/02:So352.Reservation (kd)den 16 april 2002På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), (), (), (), (), Elisebeht (),(), (), CristinaHusmark (), (), KerstinHeinemann (fp), (), LarsElinderson (m), (), () och ().2001/02SoU17Redogörelse för ärendetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa åtgärder för attförstärka och renodlaombudsmannarollen. roll somföreträdare för barns och ungas rättigheter ochintressen utifrån åtagande enligt FN:skonvention om barnets rättigheter tydliggörs. Vidareföreslås att mandat skallbestämmas av i lag och att ombudsmannenskall ges vissa rättsliga befogenheter gentemotmyndigheter, kommuner och landsting. Barnombuds-mannen skall fortfarande vara en myndighet underregeringen, men genom de föreslagna åtgärderna gesombudsmannen en ökad självständighet i förhållandetill regeringen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.Utskottets övervägandenEn förstärkt BarnombudsmanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:335) omBarnombudsman samt lag om ändring isocialtjänstlagen (2001:453). Riksdagenbifaller därmed propositionen och avslårmotionerna. roll somföreträdare för barns och ungas rättigheteroch intressen görs därmed tydligare.Barnombudsmannen ges en ökad självständigheti förhållande till regeringen genom attombudsmannens mandat bestäms av ilag. Jämför reservation (kd).PropositionenEnligt regeringen bör det i lag slås fast attBarnombudsmannen är företrädare för barns och ungasrättigheter och intressen (ombudsmannarollen).Vidare bör mandatet (självständighet frånregeringen) bestämmas i lag. Därutöver föreslårregeringen att ombudsmannen ges vissa rättsligabefogenheter gentemot andra myndigheter, kommuneroch landsting.Självständighet är viktigt för att en ombudsmanskall kunna arbeta effektivt. Vad det handlar om ärsjälvständighet i förhållande till alla organ somkan påverka ombudsmannens arbete. Det är dock idetta sammanhang viktigt att framhålla att enstatlig ombudsman aldrig kan bli helt obunden, anförregeringen. Lagen sätter vissa gränser förombudsmannens arbete, och någon måste besluta omombudsmannens budget. Enligt regeringen måsteBarnombudsmannen emellertid kunna bestämma sin egendagordning och prioriteringar utifrån sin kunskapoch sina kontakter med dem ombudsmannen skall verkaför och deras åsikter och erfarenheter.Barnombudsmannen föreslås således alltjämt vara enmyndighet under regeringen. Ombudsmannen blir dockinte en vanlig förvaltningsmyndighet utansärbehandlas i sin egenskap av ombudsman och ges såmycket självständighet som är möjligt.Barnombudsmannens grundläggande uppgift skall varaatt företräda barns och ungas rättigheter ochintressen mot bakgrund av åtagande enligtFN:s konvention om barnets rättigheter. Iombudsmannens företrädarroll ingår inte attföreträda enskilda barn och unga eller att handläggaärenden som gäller enskilda fall.För att skall kunna verkaeffektivt krävs också att tillräckliga resurserställs till myndighetens förfogande. I propositionenaviserar regeringen att den har för avsikt att föraöver de särskilda medel som har ställts till ombuds-mannens förfogande för det s.k. strategiuppdragettill ombudsmannens ordinarie anslag närBarnombudsmannens pådrivande roll gentemotmyndigheter, kommuner och landsting nu blir en delav ombudsmannens ordinarie uppgifter. I samband medbudgetpropositionen för avser regeringenatt föreslå att inom utgiftsområde 9 föra över ca 5miljoner kronor från anslaget 18:1 delpost 5.1 Medeltill utbildnings- och fortbildningsinsatser om FN:skonvention om barnets rättigheter samt utveckling avmetoder för konventionens genomförande till anslaget15:1 . Därutöver harBarnombudsmannen fr.o.m. innevarande budgetårtillförts ca i nya medel.De utökade och överflyttade resurserna är ettviktigt sätt att på en konkret nivå stärkaBarnombudsmannens verksamhet, anförs det. Detmöjliggör ytterligare satsningar inom olika områdensåsom exempelvis det lokala arbetet eller arbetetmed att utveckla kontakterna med barn och unga. Denlångsiktiga resursförstärkningen underlättar ocksåför ombudsmannen att planera sin verksamhet och attrekrytera och behålla personal.En tydligare reglering av Barnombudsmannensuppgifter i lag, som föreslås, minskar, enligtpropositionen, behovet av styrning iregleringsbrevet. Till detta kommer det utveck-lingsarbete som pågår inom , frånatt tillämpa detaljstyrning till mål- ochresultatstyrning. Däremot är det viktigt att rege-ringen och kontinuerligt får relevantinformation om hur ombudsmannen med anslagna medeluppfyller sina uppgifter enligt lagen.Den ökade självständighet som ombudsmannen nuföreslås ges hindrar emellertid inte att regeringeni samråd med ombudsmannen från tid till annan gerdenne uppdrag som inte inkräktar påombudsmannarollen, anförs det.Tyngdpunkten i arbete bör varaatt skapa möjligheter för barn och unga att självakomma till tals, få framföra sina åsikter direkttill aktuella beslutsfattare och att få sina åsikterrespekterade. har en viktig uppgifti att medverka till att skapa metoder för att barnoch unga skall tillförsäkras inflytande ochdelaktighet, att få beslutsfattare och andra attinse att det också blir bättre kvalitet påverksamheterna om barns och ungas egna synpunktertas till vara.För att som ombudsman kunna ha ett barnperspektivpå en generell nivå krävs djup kunskap om barns ochungas situation och behov i olika åldrar. Barn ochunga är ingen homogen grupp. Flickor och pojkar hardelvis skilda erfarenheter och åsikter som enbarnombudsman måste ha kunskap om, liksom små barnoch tonåringar har olika perspektiv och livsvillkor.Till detta kommer barn med funktionshinder, barnfrån olika etniska eller kulturella grupper,asylsökande barn, flyktingbarn och barn som av olikaskäl har en svår livssituation. Att nå dessa barnoch unga och ge dem möjlighet att komma till tals ärmycket viktigt för att deras rättigheter skall blirespekterade.Barnombudsmannen skall vara pådrivande gentemotmyndigheter, kommuner och landsting när det gällergenomförandet av i alla delar avsamhället. Den pådrivande roll i arbetet med attgenomföra i somBarnombudsmannen har haft genom det s.k.strategiuppdraget föreslås lagfästas.Barnombudsmannen är den statliga myndighet iSverige som får sägas ha störst kunskap ombarnkonventionen och om hur den på ett effektivtsätt kan förverkligas. Därför är det naturligt attBarnombudsmannen har fått en nyckelroll istrategiarbetet. På detta sätt kan Barnombudsmannenföra ut kunskap till nyckelpersoner inom statlig ochkommunal förvaltning, vilka i sin tur kan spridakunskaperna vidare i organisationerna. Dennacentrala roll för innebär intenågot minskat ansvar för andra myndigheter när detgäller att genomföra och beakta barnkonventioneninom sitt verksamhetsområde.Barnombudsmannen skall bevaka efterlevnaden avbarnkonventionen i förvaltningsmyndigheters,kommuners och landstings verksamheter. I dettaarbete skall ha rätt att begära inuppgifter om hur långt genomförandet av barns ochungas rättigheter kommit i respektive verksamhet. Deuppgiftsskyldiga skall vara skyldiga att infinna sigtill överläggningar med ombudsmannen.I uppgift ligger också att lämnaförslag till regeringen om författningsändringar ochandra åtgärder som ombudsmannen anser behövas föratt tillgodose barns och ungas rättigheter ochintressen.Barnombudsmannens uppgift att informera, bildaopinion och ta initiativ till lämpliga åtgärder iövrigt föreslås också lagfästas. Även ombudsmannensuppgift att lämna en rapport till regeringenföreslås lagfästas.Det skall ingå i uppdrag attsamla kunskap och sammanställa statistik om barnsoch ungas levnadsvillkor. har ochkommer även att ha begränsade resurser.Kunskapsinhämtningen måste därför begränsas till detsom är centralt i verksamheten, anförs det. Kunskapom hur fungerar i , om hurbarnen har det i vårt land är grundläggande förBarnombudsmannen. I detta ligger att situationen förolika grupper av barn, exempelvis barn medfunktionshinder, barn i storstad respektiveglesbygd, barn med ursprung i andra länder, måstebelysas. måste själv ha ett utrymmeatt bedöma inriktningen på sin kunskapsinhämtning.Barnombudsmannen skall följa den internationellautvecklingen när det gäller barnkonventionenstolkning och dess tillämpning.Det är en naturlig del av arbeteatt upprätthålla kontakter med barn och unga,organisationer, myndigheter, kommuner och landstingm.fl., anför regeringen. Detta behöver därför intefastställas i lag.Propositionens förslag innebär dels ändringar i 1-3§§ lagen (1993:335) om , dels attfyra nya paragrafer, 4-7 §§, införs. Vidare föreslåsen följdändring i socialtjänstlagen (2001:453).Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.I propositionen redovisar regeringen att dentidigare fattat beslut om direktiv till enutredning som skall se över frågan om ensammanhållen diskrimineringslagstiftning (dir.2002:11). I uppdraget ingår att överväga ensamordning eller sammanslagning av någon ellersamtliga av JämO, DO, HO och HomO, samt om någoneller några av ombudsmannafunktionerna skall varaunderställda regeringen eller . Utredningenskall redovisa sitt uppdrag i slutet av år 2004.Barnombudsmannen berörs inte av denna översyn.Regeringen anser dock att det ändå kan vara lämpligtatt utredningen, när den överväger frågan omhuvudmannaskapet för ombudsmännen, även belyserBarnombudsmannens ställning. (dir.1998:21) genomgång av frågan är en naturligutgångspunkt för en sådan diskussion. Regeringen hardärför för avsikt att i tilläggsdirektiv geutredningen om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning i uppdrag att se överfrågan om ställning.MotionerI motion So44 av m.fl. (kd) yrkasatt tillkännager för regeringen vad imotionen anförs dels om att skallkunna verka som pådrivare inte bara gentemotmyndigheter, kommuner och landsting utan även motregeringen (yrkande 1), dels omutnämningsförfarandet (yrkande 2) och dels om naknaregleringsbrev (yrkande 3). Vidare yrkas attriksdagen begär att regeringen fattar beslut omtilläggsdirektiv till den parlamentariska kommitténför en sammanhållen diskrimineringslagstiftning ienlighet med vad i motionen anförs om en samladombudsmannainstitution (yrkande 4). Motionärernavälkomnar initiativet att stärka (BO:s) roll som ombudsman. De anser dock attregeringen inte går tillräckligt långt. Det finnsinga formuleringar i propositionen som antyder attBO också skall kunna verka som pådrivare påregeringen. Motionärerna anser att en ombudsman ävenmåste kunna påtala förhållanden som kan uppfattassom kritik mot den verkställande makten. De anseratt detta måste göras tydligt. För att BO skallkunna vara en självständig aktör måsteutnämningsförfarandet vara sådant till sin karaktäratt det minimerar risken för att den BO som utsesskall kunna ses som jävig. Därför är det ytterstviktigt att regeringen frånsäger sigutnämningsmakten. Motionärerna anser att regeringenbör återkomma till med ett nytt förslag omhur utnämningsförfarandet skall gå till och sombeaktar dessa synpunkter. Vidare anser motionärernaatt regleringsbreven bör begränsas till attinnehålla det som är nödvändigt för att regeringenskall få en bild av hur BO med anslagna medeluppfyller sina uppgifter enligt lagen.Regleringsbreven skall därmed kunna betecknas somnakna. Motionärerna anser det vara en principielltviktig fråga huruvida BO skall ha ellerregeringen som huvudman. Denna fråga bör beredas mergrundligt än vad som gjorts i . för en sammanhållendiskrimineringslagstiftning bör ges tilläggsdirektivdär även BO tas i beaktande på samma sätt som övrigaombudsmän, anför de.I motion So352 av () begärstillkännagivanden dels om att ge enfriare ställning gentemot regeringen (yrkande 1),dels om att ge rättsligabefogenheter (yrkande 2). Motionären anför att detfinns flera möjligheter att ge BO en friareställning gentemot regeringen. En är en lagregleringav verksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning attBarnombudsmannen bör ges en starkare ställning ochatt det i lag bör fastslås att hartill uppgift att företräda barns och ungasrättigheter och intressen mot bakgrund av Sverigesåtagande enligt konvention ombarnets rättigheter (). Tyngdpunkteni verksamhet bör, enligtutskottet, vara att skapa möjligheter för barn ochunga att själva komma till tals, få framföra sinaåsikter direkt till aktuella beslutsfattare och attfå sina åsikter respekterade. haren viktig uppgift i att skapa metoder för att barnoch unga skall tillförsäkras inflytande ochdelaktighet, att få beslutsfattare och andra attinse att det också blir bättre kvalitet påverksamheterna om barns och ungas egna synpunktertas till vara. Däremot skall inteföreträda enskilda barn och unga eller handläggaärenden som rör enskilda fall.Utskottet anser också att skallvara pådrivande gentemot myndigheter, kommuner ochlandsting när det gäller genomförandet avbarnkonventionen i alla delar av samhället. Denpådrivande roll som har haft genomstrategiuppdraget bör därför lagfästas. Utskottetnoterar att regeringen har för avsikt att föreslåförstärkta resurser för fr.o.m. år2003.I motion So44 (kd) yrkas att Barnombudsmannenskall kunna vara pådrivande också mot regeringen ochatt regeringen därför bör frånsäga sigutnämningsmakten.Utskottet konstaterar att frågan om vem som skallvara huvudman för behandlades avden s.k. . I betänkandetBarnombudsmannen - företrädare för barn och ungdomar(SOU 1999:65) avvisades en överflyttning avhuvudmannaskapet från regeringen till riksdagenframför allt av konstitutionella skäl, men också medhänvisning till att inte passar somhuvudman för en myndighet som bl.a. bedriveropinionsarbete. Ett ändrat huvudmannaskap skulleinnebära en avvikelse från regeringsformensansvarsfördelning. Det är regeringens uppgift attstyra riket, medan uppgift är attlagstifta, besluta om skatt och fastställa statensbudget. Om ombudsmannen skulle underställasriksdagen skulle få ansvar för enförvaltningsmyndighet på ett sakområde. I dettaavseende ansåg utredningen att det inte gick att dranågra paralleller med ().Dels är JO:s ställning särskilt reglerad iregeringsformen, dels är JO inte någonförvaltningsmyndighet utan del av riksdagenskontrollmakt att lagstiftningen följs i denoffentliga verksamheten.Utskottet delar denna bedömning och vill samtidigtunderstryka att ansvaret för att genomförabarnkonventionen enligt internationellatraktatregler ligger på regeringen. Utskottet villvidare understryka att det ankommer på attgranska regeringen och dess verksamhet. Utskottetdelar därmed bedömningen att regeringen ävenfortsättningsvis bör vara huvudman förBarnombudsmannen, men att mandatskall bestämmas av . Genom attBarnombudsmannens uppgifter framgår av lag minskarbehovet av styrning i regleringsbrev. Utskottetanser det angeläget att själv kanbestämma sin egen dagordning och prioriteringarutifrån sin kunskap och sina kontakter med demombudsmannen skall företräda.Utskottet noterar att regeringen avser att itilläggsdirektiv ge utredningen om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning i uppdrag att se överfrågan om ställning.Utskottet tillstyrker därmed förslagen till lag omändring i lagen (1993:335) om och lagom ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ochavstyrker motionerna So44 (kd) och So352 (kd) i denmån de inte är tillgodosedda med det anförda.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation.En förstärkt Barnombudsmanav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag borde ha följandelydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:335) om och lagom ändring i socialtjänstlagen (2001:453) samt gersom sin mening regeringen till känna vad som anförtsi reservationen. bifaller därmed motion2001/02:So44 yrkandena 1-3 och avslår motionerna2001/02:So44 yrkande 4 och 2001/02:So352.StällningstagandeVi välkomnar initiativet att stärkaBarnombudsmannens (BO:s) roll som ombudsman. Vianser dock att regeringen inte går tillräckligtlångt. Vi anser att BO också skall kunna verkapådrivande på regeringen och påtala förhållanden somkan uppfattas som kritiska mot den verkställandemakten. För att BO skall kunna vara en självständigaktör måste utnämningsförfarandet vara sådant tillsin karaktär att det minimerar risken för att den BOsom utses skall kunna ses som jävig. Därför är detytterst viktigt att regeringen frånsäger sigutnämningsmakten. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag om hurutnämningsförfarandet skall gå till och som beaktardessa synpunkter. Vidare anser vi attregleringsbreven bör begränsas till att innehålladet som är nödvändigt för att regeringen skall få enbild av hur BO med anslagna medel uppfyller sinauppgifter enligt lagen. skalldärmed kunna betecknas som nakna. Vad vi nu anförtbör som sin mening ge regeringen tillkänna.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:96 En förstärkt Barnombudsmanhar regeringen () föreslagit attriksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen (1993:335) omBarnombudsman, samtb)c) lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453).d)Följdmotion2001/02:So44 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attBarnombudsmannen skall kunna verka som pådrivareinte bara gentemot myndigheter, kommuner ochlandsting utan även mot regeringen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omutnämningsförfarande av Barnombudsmannen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om s.k. naknaregleringsbrev.4. begär att regeringen fattar beslut omtilläggsdirektiv till den parlamentariskakommittén för en sammanhållendiskrimineringslagstiftning i enlighet med vad imotionen anförs om en samladombudsmannainstitution.Motion från allmänna motionstiden2001/02:So352 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att geBarnombudsmannen en friare ställning gentemotregeringen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att geBarnombudsmannen rättsliga befogenheter.BILAGA 2Regeringens lagförslagI propositionen framlagda lagförslag2.1 Förslag till lag om ändring ilagen (1993:335) om BarnombudsmanHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:335)om Barnombudsmandels att 1-3 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas fyra nyaparagrafer, 4-7 §§, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------1 §-----------------------------------------------------har till haruppgift att bevaka frågor till uppgift attsom angår barns och företräda barns och ungasungdomars rättigheter och rättigheter och intressenintressen. Ombudsmannen mot bakgrund av Sverigesskall särskilt åtagande enligt Förentauppmärksamma att lagar nationernas konvention omoch andra författningar barnets rättighetersamt deras tillämpning ().stämmer överens medSveriges åtaganden enligtFörenta nationernas kon-vention om barnetsrättigheter.-----------------------------------------------------2 §-----------------------------------------------------biträds skallav ett särskilt råd. driva på genomförandetOmbudsmannen är rådets och bevaka efterlevnadenordförande och leder dess av barnkonventionen.verksamhet. Regeringen skallutser ombudsmannen och därvid särskiltrådets övriga ledamöter uppmärksamma att lagarför en bestämd tid. och andra författningarsamt deras tillämpningstämmer överens medbarnkonventionen.-----------------------------------------------------3 §-----------------------------------------------------skall skallgenast till socialnämnden inom sittanmäla om ombudsmannen i verksamhetsområdesin verksamhet fårkännedom om att någon som 1. hos regeringenär föreslå demisshandlas i hemmet författningsändringareller om det i annat fall eller andra åtgärder sommåste antas att behövs för att barns ochsocialnämnden behöver in- ungas rättigheter ochgripa till en underårigs intressen skallskydd. Om det finns tillgodoses,särskilda skäl får enanmälan till 2. informera, bildasocialnämnden göras även opinion och ta initiativi andra fall. till lämpliga åtgärder iövrigt,fårlämna socialnämnden alla 3. företräda barns ochuppgifter som kan vara av ungas rättigheter ochbetydelse för utredning intressen i den allmännaav en underårigs behov av debatten,skydd.4. samla kunskap ochsammanställa statistik ombarns och ungaslevnadsvillkor, samt5. följa deninternationella ut-vecklingen när det gällerbarnkonventionenstolkning och dess till-lämpning.-----------------------------------------------------4 §-----------------------------------------------------skallsenast varjeår lämna en rap-port tillregeringen om sinverksamhet under detnärmast föregåendekalenderåret samt om defrågor om barn och ungasom ombudsmannen anseratt regeringen behöver hakännedom om.-----------------------------------------------------5 §-----------------------------------------------------Förvaltningsmyndigheter,kommuner och landstingskall påBarnombudsmannensuppmaning lämna uppgiftertill ombudsmannen omvilka åtgärder som vidta-gits för att i den egnaverksamheten genomförabarns och ungasrättigheter enligtbarnkonventionen. De ärockså skyldiga att påombudsmannens uppmaningkomma till överläggningarmed denne.-----------------------------------------------------6 §-----------------------------------------Regeringen utserBarnombudsmannenför en bestämd tid.Ombudsmannenbestämmer själv sinorganisation ochden närmareinriktningen avsitt arbete.-----------------------------------------------------7 §-----------------------------------------Barnombudsmannenskall genast tillsocialnämndenanmäla omombudsmannen i sinverksamhet fårkännedom om att ettbarn misshandlas ihemmet eller om deti annat fall måsteantas att social-nämnden behöveringripa till ettbarns skydd. Om detfinns särskildaskäl får anmälantill socialnämndengöras även i andrafall.Ombudsmannen fårlämna socialnämndenalla uppgifter somkan vara avbetydelse förutredning av ettbarns behov avskydd.-----------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.2.2 Förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen (2001:453)Härigenom föreskrivs att 14 kap. 1 §socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------14 kap.1 §-----------------------------------------------------Var och en som får kännedom om något som kaninnebära att socialnämnden behöver ingripa till ettbarns skydd bör anmäla detta till nämnden.Myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdomsamt andra myndigheter inom hälso- och sjukvårdenoch är skyldiga att genast anmälatill socialnämnden om de i sin verksamhet får känne-dom om något som kan innebära att socialnämndenbehöver ingripa till ett barns skydd. Detta gälleräven dem som är anställda hos sådana myndigheter.Sådan anmälningsskyldighet gäller också dem som ärverksamma inom yrkesmässigt bedriven enskildverksamhet inom hälso- och sjukvården eller påsocialtjänstens område.