bet · GP01TU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Med hänvisning tillvidtagna och förutsedda ytterligare åtgärderavstyrker utskottet ett motionsförslag omgranskning av telemarknaden frånkonsumentsynpunkt.MotionsförslagRaimo och (båda s)konstaterar i motion 2001/02:T410 att telemarknadensavreglering har varit positiv och lett till ett ökatproduktutbud. För privatpersoner och konsumenter hardock utbudet blivit svåröverskådligt.Dessutom är teleräkningarna ibland svåra att tyda,och kostnaden för olika teletjänster går inte alltidatt utläsa. Vidare kan svårigheter uppstå förkunderna vid byte av abonnemang. Motionärernaefterlyser mot denna bakgrund en granskning avteleföretagens utbud, tillvägagångssätt ochförhållningssätt gentemot sina kunder.Utskottets ställningstagandeUnder senare tid har en rad åtgärder vidtagits såvälav företag inom telebranschen som av ansvarigamyndigheter för att förbättra informationen ochstärka konsumenternas ställning. Som exempel kannämnas att () informerarpå olika sätt för att främja rationellakonsumentbeslut. På PTS hemsida redovisas bl.a.jämförelser av telefonipriser för olikateleoperatörer och abonnemang. PTS ger också utolika informationsbroschyrer för allmänheten och haräven ingripit när det gäller teleföretags rutinerför hantering av förvalsabonnemang. I sammanhangetkan vidare nämnas att PTS, ochKonkurrensverket har granskatmobiltelemarknaden ur ett konsument- ochkonkurrensperspektiv. Dessa tre myndigheter avseratt fortsätta sitt samarbete för att vid behovföreslå åtgärder för att ytterligare stärkakonkurrensen till nytta för konsumenterna.Utskottet anser det viktigt att telemarknadenfungerar på ett från kundsynpunkt lämpligt sätt. Idetta ligger att användarna av teletjänster gesmöjlighet att fatta rationella beslut om olikateletjänster som rimliga kundvillkorerbjuds. En väl fungerande marknad leder enligtutskottets mening till ökad nytta för konsumenternagenom att förutsättningar skapas för ett störreutbud av varor och tjänster på bättre villkor.Utskottet förutsätter att ansvariga myndigheter ochberörda parter aktivt verkar för att en välfungerande telemarknad från konsumentsynpunktutvecklas. Enligt utskottets mening bör därmedsyftet med motionen tillgodoses. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motion 2001/02:T410 (s).15 MobiltelefontäckningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att en väl fungerandemobiltelefoni i landets olika delar är ettviktigt samhällsintresse. Det är därförväsentligt att det finns en god täckning ilandet. Med hänvisning till pågåendeutbyggnad av mobiltelenäten samt till attPost- och enligt telelagenskall verka för ett effektivt telesystem pålikvärdiga villkor avstyrks samtligamotionsförslag.BakgrundUtvecklingen på området för mobiltelefoni har gåttsnabbt från den första generationens analoga system,som NMT (Nordisk Mobil Telefoni), till den andragenerationens digitala system, som GSM (GlobalService for Mobile Transmission). Som framgår avnedanstående sammanställning utgör GSM denhelt dominerande formen av mobiltelefoni i Sverige.Mobiltelefoni enligt systemet NMT 900 har numeraavvecklats.Antal abonnemang och kontantkort för mobila teletjänster------------------------------------------------------------|Abonnemang och aktiva | | ||kontantkort | | |------------------------------------------------------------|GSM | 5 543 000 | 6 545 000|------------------------------------------------------------|NMT 450 | 155 100 | 148 000|------------------------------------------------------------|NMT 900 | 68 700 | 0|------------------------------------------------------------erbjöd dåvarande mobiltelefoni medNMT för frekvensbandet . utgången av att tillhandahålla mobilateletjänster med NMT 450-systemet. NMT används främst förtaltelefoni och oftast för fordonsmonterade apparater. Mångaåkerier, andra transportföretag och företag inom lant- ochskogsbruk använder systemet. NMT 450 är det enda system somhar täckning i hela landet. Nuvarande tillstånd för NMT 450,som innehas av , har som villkor att tjänsten skalltäcka av yta. Det täckningskrav som i dagställs på NMT-tjänsten, av yta, beslutades motbakgrund av vikten av god tillgänglighet och regional balans,vilka är två av de telepolitiska mål som beslutatom. Internationellt gäller att analoga mobiltelesystem i fleraländer är under avveckling.Post- och () har utrettförutsättningarna för NMT 450 (Framtiden för 450 MHz-bandet,Dnr. Studien kommer tillsammans med remissvar attutgöra underlag för PTS kommande beslut om hur frekvensbandetskall användas. I rapporten konstaterar PTS att NMT 450 är detmobiltelefonisystem som erbjuder den bästayttäckningen. I rapporten rekommenderas att Telias nuvarandetillstånd för NMT 450 förlängs till att gälla t.o.m. utgångenav med krav på bibehållet täckningskrav. Motiveringenför förslaget är bland annat att mobilsystemet NMT 450 är detenda system som har en sådan utbredning och som används inomett sådant frekvensband som PTS bedömer lämpligt för atttillförsäkra abonnenter i hela landet tillgång till enmobiltelefonitjänst.Tre företag, nämligen , Tele2/och Europolitan,har egna mobilnät för GSM-telefoni. Åtta andra företagtillhandahåller mobilteletjänster. Tillståndskraven förmobiloperatörerna med egna nät innebär att minst sträckningenav Europavägarna samt de orter som har mer än tio tuseninvånare skall täckas. Själva täckningsgraden för GSM-nätet ärdock betydligt högre. , som har den störstatäckningsgraden, säger sig täcka av befolkningen.Tredje generationens mobiltelefoni, , bygger på digitalbredbandstelefoni med UMTS () som teknisk standard. harbetydligt högre överföringskapacitet än vad som är möjligt mednuvarande GSM-nät. kan därmed erbjuda mobilt Internet medmultimedier och rörliga bilder i telefonen. För den tredjegenerationens mobiltelesystem krävs ett särskilt nät med nyabasstationer över hela landet. har den16 beslutat att tilldela fyra företag , nämligen Europolitan, HI3G, och Tele2. har utfäst sig att täcka avSveriges befolkning . Detta motsvarar drygt8,8 miljoner invånare.I sammanhanget kan vidare nämnas att satellitsystem förmobil telekommunikation har funnits , t.ex.Inmarsat, Iridium och Globalstar. Mobiltelefoni via satellitär jämförelsevis mycket dyr och utgör inget realistisktalternativ för mobilteletäckning i glesbygd.MotionsförslagSven m.fl. (c) framhåller i motion 2000/01:T231 attkvaliteten på mobiltelefoni på många håll i landet ärbristfällig trots förhållandevis god befolkningstäckning.Stora områden i landet saknar helt täckning. Med hänsyn tillatt operatörerna satsar på en snabb utbyggnad av UMTS finnsdet risk för att den fortsatta utbyggnaden av GSM-nätet fårlägre prioritet. Regeringen bör därför ta initiativ till endiskussion med de tre nätägande GSM-operatörerna om hur en godmobiltelefontäckning i hela landet skall kunna uppnås. Omsamtalen inte ger önskade resultat bör man överväga att krävasådana åtaganden då tillstånden för GSM-trafik förnyas.Eskil m.fl. (c) i motion 2001/02:MJ339 samt och (båda c) i motion 2001/02:T442 uppmärksammar särskiltskogsnäringens ökade beroende av väl fungerande mobiltelefoni.För att skogsnäringen skall kunna utvecklas krävs bl.a. bättrelogistik och ökad effektivitet som kan lösas med datornshjälp. Genom uppkoppling via telefon och dator tillplaneringsdokument för skogsbruket ges stor möjlighet attmiljöstyra verksamheten direkt vid avverkning eller röjning.Tillgång till mobiltelefoner är också en säkerhetsfråga fördem som arbetar i areella näringar. Staten uppmanas därför attta ett övergripande ansvar för att förbättra telefontäckningeni syfte att ge alla företag samma möjligheter tilleffektivisering, kommunikation och kundkontakt.Även m.fl. (v) påtalar i motion 2000/01:T716 attstora områden i landet saknar tillgång till mobiltelefoni ochatt den fortsatta nätutbyggnaden går långsamt. Enligt motionenär det viktigt att telekommunikationerna bidrar till regionalbalans och att även de som lever och verkar i glesbygden hargoda möjligheter till mobiltelefoni. Motionärerna efterlyseren utvärdering av hur telelagens bestämmelse om nationellroaming, dvs. skyldighet för operatörer på telemarknaden attunder vissa förutsättningar låta abonnenter hos andraoperatörer använda deras nät, har påverkat utbyggnaden avmobiltelenätet. Vidare begärs att regeringen snaraståterkommer till med förslag om hur regional balansför telekommunikationer kan uppnås.Utskottets ställningstagandeEnligt de telepolitiska målen skall enskilda och myndigheter ilandets olika delar få tillgång till effektivatelekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att frånsin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställeutnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenättill ett rimligt pris, och alla skall få tillgång tillteletjänster på likvärdiga villkor.Sedan telelagens tillkomst har mobiltelefonin kommitatt utgöra en alltmer betydelsefull del av telemarknaden.Mobiltelefonin svarar för en dryg tredjedel av densammanlagda omsättningen för fasta och mobila teletjänster.Mobiltelefoni upplevs därför alltmer som en grundläggandeteletjänst i samhället. Den snabba utvecklingen av moderninformationsteknik på olika samhällsområden förutsätter vidareofta mobil datakommunikation. Mobiltelefonen håller därmed påatt utvecklas från att ha varit något man endast använt förröstkommunikation till att bli ett verktyg för kommunikationav data, ljud och bild samt för genomförande av ekonomiskatransaktioner. Utskottet delar motionärernas uppfattning omvikten av att en väl fungerande mobiltelefoni tillhandahålls ilandets olika delar.Det helt dominerande mobiltelesystemet GSMhar successivt byggts ut och täcker den övervägandedelen av landets befolkning. Utbyggnaden har kommit till ståndgenom marknadsmässiga överväganden, och systemet når långtutöver gällande tillståndskrav vad gäller geografisk täckning.Som framhålls i de aktuella motionerna saknar dock fortfarandestora områden i landet möjlighet att använda sig av denvanligaste formen av mobiltelefoni. För en positiv regionalutveckling är därför en fortsatt utbyggnad avmobiltelefoninäten angelägen.För att förbättra den geografiska täckningen och förbättraframkomligheten i områden med hög belastning pågår också enutbyggnad av basstationer och växlar för GSM-telefoni.Betydande resurser satsas även på att bygga ut och förbättradet analoga systemet NMT 450. Efter ficktelefonanpassningenoch införandet av NMT datatjänst, som medger uppkoppling tilldator för att ladda ned elektronisk post eller hämtainformation över Internet, erbjuder NMT 450 i principlikartade tjänster som GSM-näten. Genom den pågåendeutbyggnaden av tredje generationens mobiltelenät kommer vidareden geografiska täckningen att förbättras genom atttillståndsinnehavarna har utfäst sig att täcka minst 99,98 %av befolkning . De mätningar PTSgenomfört visar att UMTS-operatörerna har uppfyllt sinalöften vad det gäller starttidpunkt för UMTS i . Ävenmed denna utbyggnad kommer dock stora delar av landet inte atttäckas. Täckningsgraden av befolkningmotsvarar exempelvis av landytan.Med tanke på den stora betydelse som mobiltelefonin fåttanser utskottet det väsentligt att det finns en god täckning ihela landet. Det ankommer i första hand på PTS att kontrolleraoch verka för att så sker. Utskottet förutsätter attregeringen för redovisar vilken täckningsom finns och vilka åtgärder som kan behöva vidtas. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att någotinitiativ med anledning av motionerna inte nu är erforderligt.Utskottet avstyrker därför motionerna 2000/01:T231 (c) yrkande28, 2000/01:T716 (v), 2001/02:T442 (c) och 2001/02:MJ339 (c)yrkande 9. Syftet med motionsyrkandena om förbättradmobiltelefontäckning förutsätts komma att tillgodoses.16 TeletaxorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om en geografiskutjämning av teletaxorna med hänvisning till attflertalet teleoperatörer numera har övergått tillavståndsoberoende teletaxor.MotionsförslagI motionerna 2000/01:T211 av m.fl. (fp) samt2000/01:N268 av m.fl. (fp) framhålls attglesbygdsbor ibland tvingas ringa till angränsanderiktnummerområden för att nå sitt kommunalkontor. De debiterasdärmed rikssamtalstaxa. Enligt motionärerna bör därför antaletriktnummerområden minska.Även i motion 2001/02:T232 av m.fl. (s)uppmärksammas teletaxornas regionalpolitiska betydelse.Motionärerna förordar att staten verkar för att teletaxorna sålångt möjligt görs oberoende av geografiska avstånd.Utskottets ställningstagandeFlertalet teleoperatörer har numera övergått till en enhetligtelefonitaxa för samtal inom . Den dominerandeteleoperatören har samma taxa förlokalsamtal och Sverigesamtal. De geografiska avstånden ochindelningen i olika riktnummerområden har därför inte sammaprismässiga betydelse som tidigare.Prisutveckling (kr/min) för fast telefoni för åren 19942000Utskottet anser att de senaste årens utveckling har bidragitpositivt till att uppfylla det telepolitiska målet om att allaskall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Närdet gäller indelningen i olika riktnummerområden villutskottet hänvisa till Post- och ansvar attutforma och utveckla den svenska nummerplanen på ettändamålsenligt sätt.Utskottet anser därmed att syftet med motionerna redan ärtillgodosett. Något initiativ från sida är därförinte erforderligt. Följaktligen avstyrks motionerna2000/01:T211 (fp) yrkande 27 i denna del, 2000/01:T232 (s)yrkande 10 och 2000/01:N268 (fp) yrkande 10 i denna del.17 KontantkortstelefonerUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredningsarbete avstyrksett motionsförslag om obligatorisk registrering avmobiltelefoner med kontantkortsabonnemang.MotionsförslagBengt Silfverstrand och (båda s) hävdar i motion2000/01:T714 att betalkortstelefoner används i ökad omfattningför att bl.a. bedriva telefonterror eller för att uttala olikaformer av hot, eftersom samtal från dessa telefoner inte kanspåras. Enligt motionärerna innebär den snabba utvecklingen avicke-registrerade abonnemang ett växande hot mot landetsrättssäkerhet. Telefonbolagen bör därför i lag åläggas attovillkorligen registrera alla ägare till mobiltelefoner,oavsett om dessa lämnas ut mot vanliga abonnemang eller motkontantkort.Utskottets ställningstagandeAnvändningen av mobiltelefoner med kontantkort är mycketomfattande på den svenska telemarknaden. Enligt Post- ochtelestyrelsens rapport Svensk telemarknadförsta uppgår antalet mobiltelefonabonnemang iSverige till ca 6,7 miljoner. Av dessa utgör , ellerdrygt 3 miljoner, abonnemang med kontantkort. Som skäl för denökade populariteten för mobiltelefoner med kontantkort angesbl.a. att användaren lättare kan kontrollera sinatelefonkostnader och undvika räkningar i efterhand.Kreditupplysningar erfordras inte heller, vilket kanunderlätta för dem som är under 18 år.I dag förekommer endast frivillig registrering avkontantkort. Registrering erfordras dock om telefonen skallanvändas utomlands eller om nummerportabilitet skallutnyttjas. Någon skyldighet att registrera köpare avkontantkorten finns inte.Statsrådet har i ett skriftligt svar den 16februari 2001 på fråga av riksdagsledamoten () om betalkortstelefoner uttalat följande:Det är möjligt att en registrering skulle kunna användas föratt motverka hot, kränkningar och liknande missbruk. Mot detmåste vägas dels hänsyn till integriteten förkontantkortsinnehavarna, dels den administration som en sådanregistrering skulle innebära. Jag har inte någotunderlag för att ta ställning i frågan. Det pågår dock enöversyn av lagstiftningen på teleområdet och bör därför överlämnas för kännedom till Utredningen om elektronisk kommunikation.Utskottet konstaterar att den åberopade utredningen skallredovisa ett delbetänkande . I avvaktan påutredningens förslag till nytt regelverk på teleområdet ärutskottet inte berett att föreslå någon åtgärd i frågan.Motion 2000/01:T714 (s) avstyrks följaktligen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet1. IT-infrastruktur (punkt 1)av (m), Tom (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2000/01:T201 yrkande 6, 2000/01:T211yrkande 27 i denna del, 2000/01:T707 yrkande 1,2000/01:N268 yrkande 10 i denna del, 2000/01:N325 yrkande8, 2000/01:N385 yrkande 19, 2001/02:T362, 2001/02:T409yrkande 7, 2001/02:T463 yrkande 21 i denna del,2001/02:N262 yrkande 7 och 2001/02:Sk288 yrkande 12 samtavslår motionerna 2000/01:T202 yrkande 4, 2000/01:T232yrkande 9, 2000/01:T708, 2000/01:T709, 2000/01:T710,2000/01:T711, 2000/01: T713 yrkandena 1 och 3,2000/01:T715, 2000/01:N263 yrkande 1, 2000/01:N267 yrkande17, 2000/01:Ub479 yrkande 8, 2001/02:T289 yrkande 3,2001/02:T328, 2001/02:T340, 2001/02:T391, 2001/02:T439,2001/02:T462, 2001/02:T465 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:MJ220 yrkande 10.StällningstagandeVi anser att medborgare och företag i alla delar av Sverigebör få tillgång till IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet. Vi har en stark tilltro till attmarknadens aktörer producenter, företag och privatpersoner kommer att lösa efterfrågan på hög överföringshastighet påInternet precis som den tillgodoser efterfrågan påmobiltelefoner, datorer, telefaxar, telefoner och mycketannat, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Vi anserdärför att staten först och främst bör stimulera en satsningpå ett kraftfullt system för telekommunikation i . Detskall inte vara en statlig uppgift att garantera bandbredd åthushåll utan snarare att främja en god konkurrens, en godmångfald på nätet och att se till att Post- och telestyrelsenbevakar att denna konkurrens är tillräckligt stor.Landets mer glest befolkade delar riskerar dock att blidåligt försörjda med kapacitet. Staten bör därför ta ansvarför att den informationstekniska infrastrukturen blirtillfredsställande i dessa områden. Regionalpolitiska insatserbör kunna utnyttjas som ett verktyg för att undanröjapotentiella utvecklingshinder i landets mer glest bebyggdadelar. Det kan antingen ske genom upphandling eller genom attstaten tar hela ansvaret och privatiserar infrastrukturen närden har byggts ut. Enligt vår mening är det vidare olämpligtatt låsa fast sig vid någon speciell distributionsform medhänsyn till den snabba tekniska utvecklingen.Vi anser mot denna bakgrund att det gällande nationellaprogrammet för IT-infrastrukturen bör reformeras. Enligt våruppfattning sker en fortsatt utbyggnad av bandbredd bäst genomatt efterfrågan på marknaden ökar, fler tjänster blirtillgängliga och med en fortsatt teknikutveckling. Godaförutsättningar för företagande, risktagande och en aktivforskningspolitik är också viktigt för att utveckla nyatjänster och ny infrastruktur. Det är även betydelsefullt attoffentlig verksamhet snabbt börjar använda sig av IT-tjänsterför att dra nytta av fördelarna med den nya tekniken och bidratill den fortsatta utvecklingen. Regionalpolitiska insatserbör vidare kunna utnyttjas för att se till att den informa-tionstekniska infrastrukturen blir tillfredsställande ilandets mer glest befolkade delar.2. IT-infrastruktur (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:T708, 2000/01:T709, 2000/01:T711,2000/01:T713 yrkandena 1 och 3, 2000/01:T715, 2000/01:N267yrkande 17, 2000/01:Ub479 yrkande 8, 2001/02:T391,2001/02:T465 yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:MJ220 yrkande10 och avslår motionerna 2000/01:T201 yrkande 6, 2000/01:T202 yrkande 4, 2000/01:T211 yrkande 27 i denna del,2000/01:T232 yrkande 9, 2000/01:T707 yrkande 1,2000/01:T710, 2000/01:N263 yrkande 1, 2000/01:N268 yrkande10 i denna del, 2000/01:N325 yrkande 8, 2000/01:N385yrkande 19, 2001/02:T289 yrkande 3, 2001/02:T328,2001/02:T340, 2001/02:T362, 2001/02:T409 yrkande 7,2001/02:T439, 2001/02:T462, 2001/02:T463 yrkande 21 i dennadel, 2001/02:N262 yrkande 7 och 2001/02:Sk288 yrkande 12.StällningstagandeCenterpartiet anser att en heltäckande digital infrastrukturtillgänglig för alla medborgare är ett nödvändigt steg för attkunna förverkliga idén om en digital allemansrätt. RegeringensIT-politik präglas dock av en låg ambitionsnivå när det gälleratt skapa förutsättningar för en snabb utbyggnad avbredbandsförbindelser i hela landet. Mindre orter och kommunerkommer inte att kunna finansiera den del avbredbandsutbyggnaden som de förväntas stå för. Den metod somregeringen valt för utbyggnaden av bredband är dessutombehäftad med en betydande risk för att lokala och regionalainfrastrukturmonopol kommer att skapas. Dessutom kommerregeringens låga ambitioner att skapa skalbarhetsproblem.Metoden innebär att kapaciteten med störstasäkerhet inte kommer att klara av de behov som finns. Dessapunkter i kombination med att utbyggnadsmetoden vältrar överbetydande kostnader för IT-utbyggnaden på många ekonomisktsvaga kommuner samt på människor och företag i dessa områdenger anledning att ompröva tidigareställningstagande på IT-området.Centerpartiet anser att utgångspunkter för den digitalainfrastrukturen bör vara att· trygga konkurrensen på tjänste- och operatörsidornagenom ett nät öppet på lika villkor för alla operatörer,·· garantera likvärdiga förbindelser i hela landet,·· ge förutsättningar för en långsiktig planering, som göratt nätet blir skalbart i takt med att efterfrågan påkapacitet ökar.·En strategi bör därför tas fram för att garantera ettfinmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber,till nära hemmet. För att garantera ett finmaskigtbredbandsnät bör ett statligt nätbolag bildas. En nationellstandard för bredband bör vidare utarbetas. Bredband bör i ettförsta steg definieras som en överföringskapacitet på 10megabit till och från slutanvändare och i ett andrasteg som eller mer till och frånslutanvändare. Ett nationellt bredbandscentrum bör etableras iHudiksvall med bl.a. en knuten tilluniversitet eller högskola. Ett pilotprojekt bör dessutomstartas i för att utveckla fiberoptiska och andrabredbandiga accessnät mot hushåll, företag och offentligverksamhet.3. Fri programvara (punkt 9, motiveringen)av () och Skånberg (kd).StällningstagandeVi konstaterar att grundläggande för den snabba IT-tillväxtenhar varit utvecklingen av nya och kraftfulla programvaror. Enförutsättning för denna programutveckling har varitutvecklingsföretagens möjlighet att licensiera sina oftaomfattande investeringar i programutveckling och säkra sinakällkoder. Enligt vår mening är det därför varken möjligteller lämpligt att staten främjar utveckling av friprogramvara.4. Frekvensutrymme (punkt 11)av (m), Tom (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:T712 och 2001/02:T240.StällningstagandeUtrymmet i etern är begränsat. Olika användningsområden, t.ex.mobiltelefoni, markbunden digital-TV och trådlöst Internet,konkurrerar om samma radiofrekvenser. Det är viktigt ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv att resurserna används där degör störst nytta. Utbyggnaden av marksänd digital-TV har inteprövats mot marknadens efterfrågan eller vägts mot alternativfrekvensanvändning. Enligt vår mening bör tillgängligafrekvenser bjudas ut på auktion där olika användare ställs motvarandra.5. Konkurrensen på telemarknaden (punkt 13)av (m), (), Tom (), (), Skånberg (kd), BirgittaWistrand (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 5.