bet · GP01KRU8 · 2002-02-05 00:00:00 — Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Kr254 (kd).Statsbidrag till invandrarnasungdomsorganisationerUtskottets förslag i korthetRegeringen bör avslå motionsförslaget om- statligt bidrag till invandrarnasungdomsorganisationer, jämför reservation 10(kd, c, fp).MotionenI motion A226 (c) hemställs att skallgöra ett uttalande om att invandrarnasungdomsorganisationer skall få behålla de statligabidragen (yrkande 2). Motionärerna framhåller attungdomar med invandrarbakgrund, särskilt kvinnorna,deltar i mindre utsträckning i föreningslivet äninfödda medborgare. Kulturen är viktig försjälvtillit och gemenskap. Både kultur och idrott ärbrobyggare i det mångkulturella samhället.Utskottets ställningstagandeI samband med budgetbehandlingen beslötriksdagen om ändrade regler för statsbidrag tillungdomsorganisationer. Det dittillsvarandegrundbidraget skall ersättas med tre olika bidragmed olika krav på medlemsantal och antallokalavdelningar. Inom ramen för de tre nya bidragenskall den speciella situationen förungdomsorganisationer för handikappade kunnatillgodoses. Vidare skall det i undantagsfall finnasdispensmöjligheter. Det dittillsvarande särskildabidraget ändras inte (prop. 2001/02:1 utg.omr. 17 s.135-136, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:74). Iförordningen (2001:1060) om statsbidrag tillungdomsorganisationer har fastställts att de tre nyabidragen skall utgå i form av strukturbidrag,utvecklingsbidrag och etableringsbidrag.Förordningen träder i kraft ochtillämpas i fråga om statsbidragför bidragsåret 2004.Utskottet delar motionärens syn påungdomsorganisationernas stora betydelse sombrobyggare mellan olika kategorier av ungdomar i detmångkulturella samhället. Utskottet noterar att deti de tidigare statsbidragsreglerna för grundbidragtill ungdomsorganisationer fanns en särregel förungdomsorganisationer för invandrare om minsta antalmedlemmar och minsta antal lokalavdelningar. Deflesta ungdomsorganisationer för invandrare tordekunna uppnå de olika medlems- ochlokalavdelningskrav som ställsupp för de tre nya bidragsformer som ersättergrundbidraget. Utskottet påminner också om att det iden nya förordningen finns en dispensregel som gördet möjligt att om det finns särskilda skäl kunna gestrukturbidrag, utvecklingsbidrag ochetableringsbidrag till en organisation även om deninte uppfyller kraven för de tre bidragsformerna.Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte ärpåkallat att gör ett sådant uttalande sombegärs i motion A226 (c) yrkande 2, varför yrkandetavstyrks.Internationellt ungdomsarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- ungdomssamarbete med m.m., jämförreservation 11 (c, fp, mp),- skolkontaktnät som en del i ungdomsutbytet,- stöd till ungdomsorganisationernasreguljära internationella kontakter, jämförreservation 12 (kd).MotionernaI motion Kr253 (fp) redovisas att den 10:eparlamentariska i september 2001antagit en resolution som bl.a. omfattarungdomssamarbete med . Länderna uppmanas attstödja utvecklingen av ett stabilt civilt samhälleoch stärka medborgarskapskänslan och känslan fördemokrati i genom att bl.a. stärkasamarbetet med ideella organisationer ochungdomsorganisationer. Motionären hemställer attriksdagen skall tillkännage för regeringen vikten avaktiv information om ungdomsutbyte mellan ochBaltikum i form av resor, kurser samt studie- ocharbetsutbyte (yrkande 1). Likaså bör ett uttalandegöras om vikten av att ett skolkontaktnät utarbetas(yrkande 2). Slutligen begärs ett uttalande om stödtill ungdomsutbytet mellan länderna som ett led idemokrati- och fredsarbetet (yrkande 3).Regeringen bör enligt motion Kr403 (c) tainitiativ till att samla ungdomar från ländernakring för att ta fram former förungdomsutbyte inom . Även i dennamotion hänvisas till diskussionerna vid den 10:eÖstersjökonferensen. Motionären framhåller attSverige bör gå i spetsen för att stimulerastudentutbyte och turistresande.Ungdomsförbundens möjlighet till globalt arbetetas upp i motion Kr426 (kd). Motionärerna framhålleratt internationellt arbete självfallet inte endastgäller arbete inom EU utan att det även gällervärlden utanför EU, bl.a. den tredje världen meddess unga befolkning. Ungdomar är en viktigt resursi detta arbete. Därför bör lämnastöd till ungdomsorganisationernas reguljärainternationella kontakter, dvs. deras kontakter medsina systerorganisationer och deras arbete inom sinainternationaler (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeFrågor om ungdomsutbyte i harutskottet behandlat så sent som isitt betänkande 2001/02:KrU2 om ungdomspolitik m.m.(s. 17-19). Utskottet redovisade attUngdomsstyrelsen med medel från Allmänna arvsfondenbedriver ett projekt för utbyte mellanungdomsorganisationer i och anfördeatt det bör ankomma på dem att besluta i vilkaformer verksamheten kan drivas vidare. Någotinitiativ i frågan från sida ansågs intenödvändigt. Utskottet anser att det är värdefulltatt det påbörjade samarbetet mellanskolor och högskolor vidareutvecklas, men anser attdet bör ankomma på dem och på myndigheter inom ochutom utbildningsområdet att bedöma möjligheterna attgenomföra och på olika sätt finansiera sådanverksamhet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet yrkandena om riksdagsuttalandeni frågan i motionerna Kr253 (fp) yrkandena 1 och 3och Kr403 (c). Utskottet avstyrker även yrkande 2 imotion Kr253 (fp) om att ett skolkontaktnät skalltas in som en central del i ungdomsutbytet.Utskottet anser att det inte finns utrymme inomdet ordinarie bidraget till ungdomsorganisationernaför att avsätta särskilda medel förungdomsorganisationernas samarbete medsysterorganisationer i andra länder. Utskottet anserdock att sådana kontakter både inom och utom EU ärav värde för förståelsen mellan ungdomar i olikaländer och är betydelsefulla för utbyte av kunskaperoch erfarenheter. Ungdomsorganisationernas medverkani utvecklingsprojekt i andra länder bekostas bl.a.med medel från Sida. Ungdomar är en viktig resurs iutvecklingsarbetet inte minst genom att de kantillföra ett ungdomsperspektiv på verksamheten.Ungdomars möjlighet till engagemang iinternationella frågor ingår som en del i detuppföljnings- och utvärderingsarbete som pågår inomUngdomsstyrelsen och som skall redovisas förregeringen . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion Kr426 (kd)yrkande 9 avseende ett uttalande om en särskildsatsning på ungdomsorganisationernas reguljärainternationella kontakter.ÅldersgränserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- åldersgränser för ungdomar, jämförreservation 13 (v).MotionernaDet bör enligt motion Kr212 (m) finnas endast enåldersgräns för när en person juridiskt sett ärvuxen och tillåts att gå på krogen, handla påSystemet, rösta, gifta sig och ta körkort. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Även i motion Kr250 (kd) tas frågan upp om behovetav att harmonisera vuxenbegreppet. Motionärernaanser att som sin mening bör tillkännageför regeringen att bör vara en enhetlig gränsdär man betraktas som vuxen.I motion Kr285 (v) begärs en utredning i syfte attklarlägga hur olika åldersgränser används ochpåverkar den som uppnått myndig ålder, dvs. 18 år.Vidare bör regeringen föreslå åtgärder somförhindrar möjligheten att använda åldersgränser somverkar diskriminerande på myndiga personer, dååldersgränser används i olika sammanhang utan klaramotiveringar och starka skäl.Utskottets ställningstagandeUtskottet har senast behandlatfrågor om åldersgränser i sitt betänkande2001/02:KrU2. Frågan behandlades även i utskottetsbetänkande /2000:KrU4 och ikonstitutionsutskottets yttrande 1999/2000:K2y isamband med beredningen av den ungdomspolitiskapropositionen (1999/2000:115) hösten 1999.En ingående genomgång av författningsregleradeåldersgränser gjordes i utredningsbetänkandetBevakad övergång - Åldersgränser för unga upp till30 år (SOU 1996:111).Utskottet vill framhålla att frågan om meraenhetliga åldersgränser kompliceras av att uppsattaåldersgränser avser så skilda förhållanden som ungasrättigheter, deras skyldigheter och deras behov avskydd. Att med dessa skilda utgångspunkterfastställa en enda enhetlig åldersgräns tordeinnebära stora problem. Utskottet är dock medvetetom att ungdomar upplever mängden av olikaåldersgränser som otillfredsställande och attgränserna ibland kan kännas godtyckligt satta.Gränser som funnits kanske ocksåkan upplevas som otidsenliga, eftersom t.ex.samhällsutveckling och utbildningsväsendetsutbyggnad på olika sätt har påverkat ungdomarsmognad. Åldersgränser som ungdomar kan uppleva somorättvisa och onödiga kan också vara sådana som inteär författningsreglerade utan satta av t.ex.restauranger och andra nöjesarrangörer. Kontaktermed branschföreträdare har tagits frånRegeringskansliet, men överläggningarna har intelett till att splittringen av åldersgränser förtillträde till restauranger m.m. har beslöt regeringenatt en parlamentarisk kommitté skall tillsätts meduppdrag att arbeta med frågan om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. Kommittén skall ersättaden tidigare utredningsman som arbetat bl.a. medåldersgränsfrågor i arbetslivet. Den nya utredningenblir betydligt mera omfattande och skall överväga engemensam lagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunderoch samhällsområden. I uppdraget ingår att lämnaförslag till hur bestämmelserna omåldersdiskriminering i EG-direktivet omlikabehandling i arbetslivet (2000/01:Kr78/EG) skallgenomförs i . När det gällerdiskrimineringsgrunden ålder skall utredningenkartlägga i vilken utsträckning det finnes ett behovav att införa sådan lagstiftning på andrasamhällsområden än de områden som täcks avdirektivet om likabehandling i arbetslivet.Med hänvisning till det anförda och till vadkultur- och konstitutionsutskotten tidigare anfört ifrågan avstyrker utskottet motionerna Kr212 (m),Kr250 (kd) och Kr285 (v).Ungdomars levnadsförhållandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- åtgärder för att åstadkommagenerationsövergripande jämförelser, jämförreservation 14 (kd),- en nationell kampanj mot drogmissbruk,jämför reservation 15 (kd, c),- ungdomsarbete i problemtyngda stadsdelar,- barn, medier och stress, jämför reservation16 (c, mp).MotionernaI motion Kr426 (kd) understryks behovet av sådanainstrument som gör det möjligt att i alla regerings-och riksdagsbeslut kunna beakta effekterna för olikagenerationer och fördelningen av resurser mellandem. Det är enligt motionärernas mening särskiltviktigt med generationsövergripande jämförelser närdet gäller beslut om investeringar, skatter ochtransfereringar. Detta bör som sin meningtillkännage för regeringen (yrkande 4).I motionen påtalas också problemen med ungdomarsbruk av alkohol och narkotika. Motionärerna anföratt det är viktigt att stärka ungdomars vilja ochförmåga att avstå från droger. De redovisar attungdomar framfört kritik mot den information de fårt.ex. i skolan om alkohol, narkotika och tobak.Ungdomsstyrelsen bör ges i uppdrag att organisera ennationell kampanj mot drogmissbruk (yrkande 5).Slutligen föreslås i motionen att somsin mening skall tillkännage för regeringen attUngdomsstyrelsen bör få i uppdrag att genomföra ettprojekt för att stimulera ungdomsarbete iproblemtyngda stadsdelar genom att öka ideellaungdomsorganisationers närvaro och aktiviteter däroch därmed förebygga brott (yrkande 6). En sådansatsning bör ske inom ordinarie budgetram.Riksdagen bör enligt motion So495 (mp) som sinmening tillkännage för regeringen vad som anförs imotionen om barn, medier och stress (yrkande 19). Imotionen påtalas att de materiella, kommunikativaoch mediala förutsättningarna i barns liv harändrats radikalt . Ävenbarnen utsätts för ett mera hektiskt tempo isamhället utan att vi vet vilka konsekvenserna blir.Barns utnyttjande och exploatering i reklam måstekontrolleras och därför ses över. Även imotionerna Kr400 (mp) yrkande 5 och Kr422 yrkande 65framhålls att barn och ungdomar utsätts förinformation och påverkan från medier m.m. Riksdagenbör begära att regeringen tillsätter en utredningmed uppdrag att samlat se över alla de medialapåverkanssituationer som ett barn utsätts för ochderas påverkan på barnets utveckling, såväl psykisktsom fysiskt.Utskottets ställningstagandeDet första av de tre nationella målen förungdomspolitiken avser att ungdomar skall ha godaförutsättningar att leva ett självständigt liv.Delmål under detta mål har fastställts avregeringen, vilka främst rör utbildning, arbete,bostad och ekonomisk självständighet. Under åren2000-2003 gör en uppföljning ochutvärdering av den förda ungdomspolitiken bl.a. motdetta mål och de olika förhållanden som rörungdomars möjlighet att leva ett självständigt liv.Den statliga ungdomspolitiken är ävensektorsövergripande, vilket betyder att ungdomarsvillkor och förhållanden skall beaktas även inomövriga politikområden. uppföljningoch utvärdering görs i samarbete med berördamyndigheter på olika områden. När Ungdomsstyrelsenefter den nu pågående fyraårsperioden harrapporterat resultaten av uppföljning ochutvärdering till regeringen kommer att fåtillfälle att ta ställning till regeringensbedömning av resultaten och till regeringens förslagtill åtgärder inom ungdomspolitikens område.Utskottet anser mot denna bakgrund att riksdageninte bör göra något sådant uttalande som begärs imotion Kr426 (kd) yrkande 4 om särskilda åtgärderför att åstadkomma generationsövergripandejämförelser vid olika regerings- och riksdagsbeslut.Regeringen har lagt fram förslag till ennationell handlingsplan mot narkotika (prop.2001/02:91). Syftet med förslagen är bl.a. attminska nyrekryteringen till missbruk, att få flermissbrukare att sluta och att minska tillgången pånarkotika. Samarbetet mellan myndigheter, kommuner,landsting och frivilligorganisationer skallutvecklas. I propositionen berörs också skolans rolli sammanhanget. För genomförande av handlingsplanenavses avsättas under tre år.Stor vikt läggs vid förebyggande insatser. Planentar också upp metod- och kompetensutveckling,forskning och internationellt samarbete. Riksdagenkommer således att behandlapropositionsförslagen och de motioner som väcks medanledning av propositionen. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet förslaget i motion Kr426 (kd)yrkande 5 att skall ges i uppdragatt utarbeta en nationell kampanj mot drogmissbruk.En särskild satsning för attförbättra uppväxtvillkoren i storstädernas mestutsatta stadsdelar gjordes i enlighet medpropositionen (1997/98:165) om en nationell politikför storstadsregionerna. Medel avsattes bl.a. föridrotts-, fritids- och kulturverksamhet. Vidareskulle nätverk mellan lokala föreningar och andraideella sammanslutningar uppmuntras för utvecklingoch drift av ungdomsprojekt som en fortsättning avden tidigare verksamheten Projektet för lokalutveckling genom samverkan (PLUS). Ungdomsstyrelsendriver med medel från Allmänna arvsfonden andraprojekt med inriktning på ungdomar i storstädernasutsatta stadsdelar. Utskottet anser att resultatenav utvärderingarna av storstadssatsningarna böravvaktas innan statliga initiativ till nya former avungdomsarbete i storstädernas problemområdenövervägs. Förslaget i motion Kr426 (kd) yrkande 6att inom ordinarie budgetram skalllämna stöd till ideella organisationer för nyasådana satsningar avstyrks av utskottet.Frågor om mediers påverkan på barn och barnsstress förorsakad av medier har behandlats avutskottet . Ibetänkandet om radio och TV i allmänhetens tjänstunder (bet. 2000/01:KrU8)och i ett betänkande om allmännaungdomspolitiska frågor (bet. 2001/02:KrU2 s. 10-12)har utskottet redovisat ansvar föratt genomföra den statliga nationellaungdomspolitiken och för att följa och spridakunskaper om ungdomars levnadsvillkor. Utskottet harockså redovisat att det finns ett antal statligamyndigheter och institutioner som har ansvar förutformning och verkställighet av statlig politik somrör ungdomars livsstil och hälsa och ansvar förungdomars förmåga att kritiskt granska och taställning till alla de budskap med storgenomslagskraft som de nås av via medierna. Dessamyndigheter och även sådana institutioner somVåldsskildringsrådet har också ett ansvar för attrapportera till regeringen resultaten av sitt arbeteoch att lägga fram förslag till de ändringar av denstatliga politiken som kan behövas. Utskottet haransett att det inte har varit aktuellt att spridakunskap om resultaten av forskning inom områdetgenom tillsättande av en särskild statlig utredning.Med hänvisning till vad som anförts under föregåendeår i de två nämnda utskottsbetänkandena avstyrkerutskottet de tre nu aktuella motionerna Kr400 (mp)yrkande 5, Kr422 (mp) yrkande 65 och So495 (mp)yrkande 19.Ungdomslokaler m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- behovet av lokaler och mötesplatser förungdomar,- brukarinflytande.MotionernaBehovet av lokaler och mötesplatser för ungdomar börenligt motion So501 (c) tillkännages för regeringen(yrkande 17). Ungdomsgårdarnas verksamhet hardragits ned och ibland upphört. Motionärerna påpekaratt det inte råder någon brist på lokaler ochmötesplatser i kommunerna, men att dessa lokalerinte är bra samlingspunkter för ungdomar. Lokalernabehöver i många fall rustas upp och anpassas tillungdomarnas behov och ges goda förutsättningar förIT-kommunikationer.Enligt motion A226 (c) bör tillkännageför regeringen att brukarinflytandet bör öka övert.ex. idrottsanläggningar, samlingslokaler,fritidsgårdar och skolor (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUngdomsstyrelsen har för fått fortsattuppdrag att fördela bidrag för informationsinsatseroch utredningsarbete om ungdomars utnyttjande avsamlingslokaler. Genom dessa insatser och genom ettökat samarbete mellan samlingslokalorganisationernaoch ungdomsföreningarna anser regeringen ibudgetpropositionen (prop. 2001/02:1 utg.omr. 17 s.149) att ungdomars generella användande avsamlingslokalerna bör kunna ökas. Att skapa tillgångtill bra och ändamålsenliga samlingslokaler förföreningsengagemang och för möten i övrigt mellanmänniskor anges vara ett viktigt inslag iregeringens folkrörelsepolitik. Mot denna bakgrundaviseras en översyn av stödformen (prop. s. 141).Därvid skall undersökas olika gruppers utnyttjandeav allmänna samlingslokaler och lokalernastillgänglighet för det lokala föreningslivet. Likasåskall frågor tas upp som rör lokalernas betydelseför närsamhället och invånarnas deltagande isamhällslivet och de politiska processerna. Enkartläggning av lokalbeståndet skall göras. I dennyligen avlämnade demokratipropositionen (2001/02:80s. 68-69) konstateras att det samlade belopp somdelas ut i statligt stöd till allmännasamlingslokaler numera är lägre än under tidigareår. Därför skall utredningen även avse effekterna avdet statliga stödet.Med hänvisning till det kommande utredningsarbetetanser utskottet att några uttalanden från riksdagenssida om lokaler och mötesplatser för ungdomar ellerom brukarinflytande inte bör göras. Utskottetavstyrker därför motionerna So501 (c) yrkande 17 ochA226 (c) yrkande 5.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Delmålen för ungdomspolitiken (punkt 1)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr426 yrkande 8.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i den kristdemokratiskamotionen Kr426 anser vi att det bör vara riksdagenoch inte regeringen som skall fastställa delmålenunder de 3 av fastställda övergripandemålen för ungdomspolitiken. bör därmed fåbättre möjlighet att bedöma den politiskainriktningen på ungdomspolitiken. De nuvarande 41 -av regeringen fastställda - delmålen har visat sigvara svåra att följa upp, då många av dem upplevssom otydliga. Regeringen bör i enlighet medförslaget i motion Kr426 (kd) yrkande förslag till nya delmål. Därmed kommerockså ungdomspolitiken att uppmärksammas och målenoch delmålen att debatteras på ett annat sätt än ,även utanför . Detta är bra föruppslutningen kring ungdomsfrågorna.2. Utgångspunkten för ungdomspolitiken m.m.(punkt 2)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr425 yrkande 1.StällningstagandeVi har redan i tidigare sammanhang uttryckt vårtveksamhet till begreppet ungdomspolitik. Vårutgångspunkt är nämligen att man inte skall dela inpolitiken efter olika grupper. Vi anser att en godpolitik för att ge ungdomar en bra utbildning ochmöjlighet till ett riktigt arbete är en sådanpolitik som gynnar även andra "grupper" i samhället.Ungdomsarbetslöshet, och övrig arbetslöshet, harsjälvklart sin grund i ett dåligt företagsklimat ochbrist på flexibilitet på arbetsmarknaden. Dagensungdomar vill ha makt över sitt eget liv och rättatt välja och styra själva, snarare än att delta iden representativa demokratins olika organ. Denrepresentativa demokratin bör därför minska tillförmån för individernas makt över sina egna liv.Politiken måste förändras radikalt för att kunnaattrahera unga väljare. Ett bättre samarbete övergenerationsgränserna är också nödvändigt. Denutgångspunkt för ungdomspolitiken som uttrycks imotion Kr425 (m) yrkande 1 bör ges regeringen tillkänna.3. och för Sverigesungdomsorganisationer (punkt 3)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr425 yrkande 6.StällningstagandeVi anser - liksom tidigare - att Ungdomsstyrelsensverksamhet bör begränsas och dess struktur ses övermed syfte att avskaffa myndigheten i dess nuvarandeutformning. Verksamhet bör kunna tas över av enannan organisation, exempelvis genom att ansvarigtdepartement och ges större ansvar påområdet. De allra flesta frågor som berör yngremedborgare skall naturligtvis handläggas irespektive kommun och i så nära samråd som möjligtmed lokala ungdomsorganisationer. Även icke-politiska organisationer och andra intressegruppersom arbetar med ungdomar bör vara med i dettaarbete.Vi anser också att för Sverigesungdomsorganisationer (LSU) bör få ett begränsatuppdrag eftersom rådet har svårigheter att balanserade ingående medlemsorganisationernas särart iutredningar, rapporter, remissyttranden och andrasammanhang.Riksdagen bör som sin mening tillkännage förregeringen vad som anförs i motion Kr425 (m) yrkande6 om och . Ungdomars delaktighet i de demokratiskaprocesserna m.m. (punkt 4)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr425 yrkande 2och avslår motion 2001/02:Kr426 yrkande 7.StällningstagandeFrågan om unga människors inflytande och delaktigheti samhället är högaktuell för samtliga politiskapartier val på grund av det minskadevaldeltagandet. Vi anser att det är tveksamt om detbehövs flera sådana direkta åtgärder som regeringenhittills tillämpat för att stärka unga människorsinflytande och delaktighet i samhället.Utöver satsningar på traditionell skoldemokratimed elevråd, elevombudsmän m.m. har regeringen t.ex.föreslagit att även ungdomskommissioner ochungdomsdelegationer skall inrättas. Så som ungamänniskors verklighet ser ut ifrågasätter vistarkt om sådana gamla metoder är tillräckliga föratt öka unga människors engagemang och delaktighet iskolan och i samhället i övrigt.