bet · GQ01KU10 · 2002-12-10 00:00:00 — Detta faktum måste enligtRegeringskansliet bli föremål förfördjupade analyser. Arbetsgruppenföreslog även att, förutomlönejusteringar, hänsyn skulle tastill erfarenhet, meritvärdet avföräldraledighet ochjämställdhetsperspektiv vidlönesättning.En komplettering avRegeringskansliets handlingsplanför jämställda löner gjordes genomen promemoria isamarbete mellanRegeringskansliet, fackförbundenSACO S-RK och ST/RK,(JämO)och jämställdhetsenheten påNäringsdepartementet. Fortfarandekonstateras att vissa skillnader ilön mellan kvinnor och män som ärklassificerade inom samma gruppfinns, men det saknas enligtpromemorian för närvarandeunderlag för att en bedömningskall kunna göras om de skillnadersom identifierats har direkt ellerindirekt samband med kön. Vilketslags underlag som avses är inteklargjort i promemorian.Enligt handlingsplaneninkluderar pågående aktiviteterför att främja jämställdhetenbl.a. ett karriärplaneringsprojektoch ett mentorsprogram. Bådaprojekten syftar till att främstkvinnor skall söka högrebefattningar, ävenchefsbefattningar. En förstudie ärföreslagen som skall ha till syfteatt utveckla assistentfunktioneninom och på siktförändra fördelningen mellankvinnor och män inom denpersonalgruppen. Andelen kvinnligachefer är fortfarande lägre änandelen män, men andelen harnästan fördubblats under perioden1993-2002.Beträffande frågan omförekomsten av osakligalöneskillnader i Regeringskansliethar fackförbunden S-RK ochST/RK reserverat sig mothandlingsplanens åtgärderbeträffande lönejustering,eftersom de ansett att de, trotsatt de erhållit tillräckliginformation i andra frågor, inteerhållit sådan information att dekan ställa sig bakomarbetsgivarens slutsats attosakliga löneskillnader ejförekommer på Regeringskansliet.De löneskillnader som framkommerefter fortsattaanalys och bearbetning avlönesituationen på myndigheten ochsom visar sig ha direkt ellerindirekt samband med kön kommerenligt handlingsplanen att rättastill under innevarandeavtalsperiod.LönestatistikFör att något belysalönesituationen frånjämställdhetssynpunkt harutskottet under en följd av årredovisat vissa personalgrupperslöner inom . Äveni år återger utskottet lönebildenför två utvalda personalgrupper,juridiskt utredningsarbete ochallmänt utredningsarbete iåldersgrupperna åldersgrupper tillhör destörsta i Regeringskansliet.Uppgifterna avser september 2002.Den statistik utskottet användersig av är liksom föregående årbaserad på uppgifter som erhållitsfrån Regeringskansliet.Lönestatistiken är indelad i TNS-familjer i olikakvalifikationsnivåer. Detta ger enbild av hur löneförhållandena serut i olika grupper samt hurkönsfördelningen ser ut.Inom chefsbefattningarna ipersonalgruppen juridisktutredningsarbete respektiveallmänt utredningsarbete serlönesituationen för män ochkvinnor ut enligt tabellernanedan.1. Personalgrupp juridisktutredningsarbete (urval)-----------------------------------|Kvinnor |Antal |Medianlön|Medellön|-----------------------------------|30-49 |12 |45 250 |46 450 |-----------------------------------|50+ |5 |44 000 |45 360 |-----------------------------------|Män |Antal |Medianlön|Medellön|-----------------------------------|30-49 |18 |46 000 |46 278 |-----------------------------------|50+ |16 |51 200 |51 375 |-----------------------------------Källa: TNS 303 nivå 3.2. Personalgrupp allmäntutredningsarbete (urval)-----------------------------------|Kvinnor |Antal |Medianlön|Medellön|-----------------------------------|30-49 |21 |45 000 |45 238 |-----------------------------------|50+ |26 |47 000 |47 256 |-----------------------------------|Män |Antal |Medianlön|Medellön|-----------------------------------|30-49 |37 |45 900 |44 947 |-----------------------------------|50+ |51 |47 000 |47 075 |-----------------------------------Källa: TNS 305 nivå 3.Inom chefsbefattningarna förjuridiskt utredningsarbeterespektive allmäntutredningsarbete är denövervägande majoriteten avcheferna män - 34 manliga cheferinom den första gruppen attjämföra med 17 kvinnliga.Medellönerna skiljer sig ocksåmellan män och kvinnor, inompersonalgrupp juridisktutredningsarbete har kvinnornaaningen högre medellön än männen,mer än männen. Iåldersgruppen 50+ överstigermännens löner kvinnornas med . Enligt Regeringskanslietberor skillnaderna på skillnader ititlar inom . Hälftenav männen i gruppen ärexpeditions-, rätts- ellerexp./rättschef, de övriga ärdepartementsråd. En av de femkvinnorna är expeditionschef, deövriga är departementsråd.Expeditions-, rätts- ochexp./rättschefer har högremedellöner än departementsråd.I den andra personalgruppen,allmänt utredningsarbete, finns 88manliga chefer att jämföra med 47kvinnliga. Medellönerna för män är 291 krlägre än kvinnornas, och iåldersgruppen 50+ är lönerna förmän lägre än kvinnornas.Utskottet har även tagit del avlönesituationen på en lägre nivåenligt tabellerna nedan.3. Personalgrupp juridisktutredningsarbete (urval)----------------------------------------|Kvinnor |Antal |Medianlön |Medellön |----------------------------------------|30-49 |172 |33 300 |34 090 |----------------------------------------|50+ |17 |35 700 |34 741 |----------------------------------------|Män |Antal |Medianlön |Medellön |----------------------------------------|30-49 |117 |35 000 |35 135 |----------------------------------------|50+ |34 |40 350 |40 012 |----------------------------------------Källa: TNS 303 nivå 4.4. Personalgrupp allmäntutredningsarbete (urval)----------------------------------------|Kvinnor |Antal |Medianlön |Medellön |----------------------------------------|30-49 |117 |33 300 |34 221 |----------------------------------------|50+ |108 |35 700 |35 893 |----------------------------------------|Män |Antal |Medianlön |Medellön |----------------------------------------|30-49 |137 |33 800 |35 426 |----------------------------------------|50+ |200 |37 978 |38 384 |----------------------------------------Källa: TNS 305 nivå 4.Löneskillnaderna mellan kvinnoroch män inom dennakvalifikationsnivå är som följer.I åldern 30-49 i den förstagruppen, juridisktutredningsarbete, tjänar männen igenomsnitt mer änkvinnorna. I åldern tjänarmännen i genomsnitt merän sina kvinnliga kolleger.I den andra personalgruppen,allmänt utredningsarbete,återfinns följande löneskillnadermellan män och kvinnor. I åldern30-49 överstiger männens lönerkvinnornas med . I åldern50+ tjänar männen i genomsnitt2 mer än kvinnorna. EnligtRegeringskansliet är en förklaringtill skillnaderna inom den ovanbeskriva gruppen att en störreandel av männen har merkvalificerade arbetsuppgifter ochandra titlar än kvinnorna.Tillsammans utgör dessa utvaldapersonalgrupper 1 088 personer,varav männen utgör ochkvinnorna . Av det totalaantalet anställda vidRegeringskansliet (inklusiveUtrikesdepartementet) utgör dessautvalda grupper av deanställda.2.3 Regeringskanslietsom myndighetMyndigheten Regeringskanslietskapades genom en sammanslagningav Statsrådsberedningen,departementen och dåvarandeRegeringskanslietsförvaltningskontor år 1997.Utskottet har vid tidigaregranskningar, bl.a. /2000, noterat att det efter treårs uppföljning eftersammanslagningen inte varitmöjligt att få fram en samlad bildav effekterna av sammanslagningen.Vid granskningen /01konstaterade utskottet att denförhoppning som utskottet uttrycktom att bordekunna tillhandahålla en samladbild av effekterna av reformeninte hade infriats.Sammanslagningen granskades avRiksdagens revisorer i förslag2001/02:RR15 och även i utskottetsbetänkande /02:KU32. Utskottetanförde i betänkandet att detdelade revisorernas bedömning atten utvärdering av resultaten avsammanslagningen behövs och attden borde påbörjas snarast.Riksdagen ställde sig bakomrevisorernas och utskottetsbedömning.Som ett resultat av detta harRegeringskansliet beslutattillsätta en arbetsgrupp(protokoll ,FA2002/1569/STAB) som skallbeskriva och analysera dekonsekvenser som sammanslagningenmedfört. I direktiven framgår attgruppen löpande skall rapporteratill förvaltningschefen och attuppdraget skall slutredovisas i enrapport senast den 30 juni 2003.Fokus på analyserna skall bl.a.ligga på huruvida effekterna ochkonsekvenserna av sammanslagningenhar påverkat den internaeffektiviteten, styrningen,ledningen, personalen,verksamheten, organisationen,arbetsformerna ochadministrationen.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar attRegeringskansliets totala antalanställda fortsätter att öka, ävenom den ökning som har iakttagits iårets granskning är begränsad.Enligt utskottet vore det önskvärtatt presenteraren prognos för den framtidapersonalsituationen ställd ijämförelse med de framtidaarbetsuppgifterna.Vad som kommit fram i utskottetsgranskning lämnar visserligenbelägg för att löneskillnadermellan män och kvinnor finns inomRegeringskansliet, i vissa viktigahänseenden till nackdel förkvinnorna, men utskottet gör intenågon mer ingående bedömning avlönesituationen hos myndigheten.Vad som har framkommit undergranskningen ger vid handen att enutveckling mot jämställdhet mellankönen i Regeringskanslieteftersträvas men att det ännufinns utrymme för ytterligareförbättringar i detta hänseende.Utskottet har i vart fall frånkonstitutionella utgångspunkterinte anledning att göra någravidare uttalanden i frågan.3. RegeringsprotokollenStatistikAntalet registrerade ärenden somavgjorts vid regeringssammanträdehar ökat från 8 2000 till10 2001.Det kraftigt ökade antaletregeringsärenden under år 2001beror framför allt på en markantökning av antalet dispensärenden iSocialdepartementet under dettaår. Enligt uppgift frånSocialdepartementet förklaras denökade ärendetillströmningen underåret av att läkemedel förbehandling av fetma och impotenslyftes ut ur läkemedelsförmånerna.Detta skedde genom en ändring avden numera upphävda förordningen(1996:1294) om högkostnadsskyddvid köp av läkemedel m.m.Från och med den 1 oktober 2002har en ny ordning för detoffentliga subventionssystemetrörande läkemedel införts (prop.2001/02:63, bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194). Isamband därmed har en nysjälvständig myndighet --inrättats med uppgift att ansvaraför beslut rörande subventioneringoch prisreglering i fråga omläkemedel och andra varor somingår i läkemedelsförmånerna.Nämnden har möjlighet att vidbehov avgränsa deanvändningsområden rörande ettvisst läkemedel eller en annanvara, för vilka offentligasubventioner skall betalas ut.Som framgår av nedanståendeuppställning har dock antaletärenden som avgjorts vidregeringssammanträde näst intillhalverats . En väsentligorsak till denna nedgång tordevara det pågåendearbetet med att föra över ärendenom överprövning avförvaltningsärenden frånregeringen till allmänförvaltningsdomstol (se bet.1999/2000:KU10). I sammanhangetkan även nämnas att enligt uppgiftfrån Utrikesdepartementetöverflyttades 9 269 ärenden tillUtlänningsnämnden i samband medatt nämnden inrättades år 1992.1988 20 2791989 19 2931990 20 6501991 21 3941992 13 9901993 13 9921994 12 9811995 11 6911996 10 2411997 9 3731998 9 9461999 9 0072000 8 2722001 10 521I bifogade tabeller (bilaga3.1-3.2) redovisas antaletavgjorda regeringsärenden under år2001 och deras fördelning påärendegrupper. Av tabellen framgåratt den största ärendegruppen (4382) var dispens- och övrigapartsärenden, som ökat med 2 517sedan föregående år. Deärendegrupper som minskade i antalvar författningar, som minskatfrån 922 till 897, regleringsbrevsamt anslags- och bidragsärenden,som minskat från 1 954 till 1 878,överklaganden, som minskat från934 till 758, B-protokollärenden,som minskat från 164 till 119 ochövriga ärenden, som minskat från389 till 386. De ärendegrupper somökade i antal var propositionerna,som ökat från 184 till 188,kommitté- och utredningsdirektiv,som ökat från 239 till 242, samtanställningsärenden, som ökat från1 538 till 1 588. I övrigt kankonstateras att antaletlagrådsremisser var oförändratjämfört med föregående år (83).Socialdepartementet hade detstörsta antalet regeringsärenden(3 027), därefter komJustitiedepartementet (1 831) ochNäringsdepartementet (1 433). Detminsta antalet regeringsärendenhade (379)och (418).Det största antaletpropositioner kom frånJustitiedepartementet (51),(28) samt frånNärings- respektiveSocialdepartementet (vartdera 26).Det minsta antalet propositionerkom från (4)samt från Försvars- respektiveJordbruksdepartementet (vartdera7).Formell granskning avregeringsprotokollen år 2001För konstitutionsutskottetsgranskning av statsrådenstjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggninghar utskottet rätt att utfåprotokollen över beslut iregeringsärenden och handlingarsom hör till dessa ärenden.Regeringsprotokollen år 2001från ochFinansdepartementet har gåttsigenom översiktligt inomutskottets kansli. För detta århar samma genomgång gjorts ocksåbeträffande dels protokoll frånkonseljer, dels underprotokollserie B, dvs. hemliga protokoll,från samtliga departement.Genomgången har avsett deprotokollerade besluten, inte dehandlingar som hör till besluten.Genomgången avkonseljprotokollen och de hemligaprotokollen har inte visat någraformella brister.När det gällerJustitiedepartementet har det ienstaka fall förekommit attanteckningar med karaktär avkorrekturrättningar gjorts medblyerts på originalbeslut.Även beträffandeFinansdepartementet har framkommitbrister i vissa avseenden.Ett beslut om ändring i enförordning var inte undertecknatav vederbörande statsråd (prot.21, beslut 17).Ett beslut om fortsattanställning som riksgäldsdirektörvar inte undertecknat avordföranden vidregeringssammanträdet (prot. 23,beslut 12).Nämnas kan vidare att bilagornatill två regeringsbeslut ärförväxlade med varandra. Sålundahar en förordning fogats sombilaga till ett beslut omutfärdande av en lag (prot. 9,beslut 3). På motsvarande sätt aktuella lagen fogats sombilaga till beslutet avseendeförordningen (prot. 9, beslut 6).Slutligen kan nämnas att enbrist på enhetlighet har kunnatnoteras vad gäller den iprotokollen frånFinansdepartementet infördadokumentationen av ivägsändaexpeditioner. Ömsom utgörsdokumentationen av ett dokumentsom helt saknar namnunderskrifter,ömsom av en kopia av detundertecknade regeringsbeslutet.Ibland saknas vederbörandestatsråds namnunderskrift på denkopierade handlingen. I enstakafall förekommer också attregeringsprotokollet innehållerett dokument som endast harskrivits under av handläggandetjänsteman.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill återigen starktunderstryka vikten av god ordningi regeringsprotokollen. Det finnsannars en risk för att beslut kanifrågasättas som icke giltiga.Enligt 7 kap. 7 §regeringsformen gäller attförfattningar, förslag tillriksdagen och andra expeditionerav regeringens beslut för att bligällande skall skrivas under avstatsministern eller annatstatsråd på regeringens vägnar ominte regeringen genom förordningföreskrivit att tjänsteman isärskilda fall får skriva underexpedition. Det är enligtutskottet anmärkningsvärt att ettbeslut om ändring i en författninginte undertecknats av statsrådet.Enligt 12 § förordningen(1975:1) om protokoll ochexpeditioner i regeringsärendenm.m. gäller att expedition avbeslut vid regeringssammanträdeskrivs under av ordföranden ochkontrasigneras av föredragandestatsråd, bl.a. om beslutet avsertillsättning av tjänst som chefför central förvaltningsmyndigheteller därmed jämförlig tjänst.Utskottet finner detanmärkningsvärt att ett beslut omfortsatt anställning somriksgäldsdirektör inteundertecknats av ordföranden vidregeringssammanträdet.Vidare anser utskottet att detinte bör förekomma attanteckningar i originalbeslut -även om det bara gällerkorrekturrättelser - görs medblyerts. Utskottet finner det inteheller godtagbart att bilagor påett missvisande sätt fogas tillregeringsprotokollet, bl.a.eftersom detta kan leda tillosäkerhet om huruvida enexpedition faktiskt täcks av ettfattat regeringsbeslut.Genomgången av konseljprotokollenoch de hemliga protokollen harinte visat några brister iformellt hänseende. Utskottetanser dock att rutinerna iFinansdepartementet förhanteringen av regeringsärendenbör stramas upp.4. Beslut iregeringsärenden "utomlistan"ÄrendetInledningI två granskningsärenden frånriksmötet /02 förekom beslutav regeringen i ärenden "utomlistan", dvs. beslut som fattasvid ett regeringssammanträde,trots att ärendet inte har funnitsmed på ärendeförteckningen införsammanträdet. I ställetkompletteras ärendeförteckningenmed ärendet efter sammanträdet.Det ena granskningsärendet rördenäringsminister om statlig garantitill flygbolag (bet. 2001/02:KU20s. Det andra ärendet rördeupphandlingen av (a. bet. s. 81-87).Ärendet rörande utfästelser omstatlig garanti till flygbolagI ärendet rörande näringsministerBjörn utfästelser omstatlig försäkringsgaranti tillflygbolag hänvisades igranskningsanmälan till attRiksgäldskontoret fredagen den 19oktober 2001 beslutade att denstatliga garantin skulle upphöraatt gälla måndagenden . Enligtanmälan gjordes, några timmarefter det att Riksgäldskontoretsbeslut hade trätt i kraft, ettuttalande från näringsministernskansli om att regeringen tänktelösa frågan retroaktivt genom attinkalla ett extraregeringssammanträde.Granskningen kom härefter att tasikte på bl.a. tvåregeringsbeslut. I det ena haderegeringen den 18 oktober 2001beslutat att avlämna enproposition till om enförlängning av den statligaflyggarantin fr.o.m. den 25oktober t.o.m. den 23 november2001. Det andra regeringsbeslutetfattades ochinnebar att Riksgäldskontoretskulle fortsätta att ställa utgarantier till flygbranschenfr.o.m. t.o.m. den 24 oktober 2001.I en promemoria till utskottetfrån (a. bet.bilaga A2.2.4) behandlades denomständigheten att regeringen hadebeslutat en proposition om enförlängning av garantin som vardaterad torsdagen den 18 oktober2001, men propositionen avlämnadesinte till förrän den 25oktober. Enligt promemorian vartexten inte granskad och avstämd ialla delar vidregeringssammanträdet den 18oktober. Tryckning avpropositionen skulle dessutom ske.I promemorian redovisades vidareatt den 22 oktobermeddelade bl.a. Tidningarnastelegrambyrå (TT) att regeringenförberedde ett beslut den 23oktober om att förlänga garantin.Utskottet höll den 12 april 2002en utfrågning med finansministerBosse angåendegranskningsärendet om den statligagarantin till flygbolag (a. bet.,bilaga B5). Vid utfrågningenuppgav finansministern att detinte är vanligt att regeringenfattar preliminära beslut, men attdet sker då och då, som den 18oktober 2001. Vidare uppgav hanatt beslutet om attavlämna en proposition tillriksdagen var preliminärt i denbemärkelsen att det var först närförslaget slutligen kom upp den 23oktober, efter en diskussion den22, som beslutet fattades.Regeringen gjorde den 18 oktoberen preliminär bedömning att denskulle ha hög beredskap för attkunna fatta ett "fortsatt beslut".Så skedde också den 23 oktober.Näringsminister vid en utfrågning införutskottet (a.bet., bilaga B14) att regeringenredan den 18 oktober hade fattatett preliminärt beslut om enproposition till om enförlängning av garantin tillflygbolagen från den 25 oktober.Alla detaljer i det förslaget vardock inte klara och hade ännu intelagts på bord. Enligtnäringsministern var regeringensbeslut preliminärtockså av det skälet att regeringenville avvakta att det slutligenskulle stå klart om det fannsförsäkringslösningar eller inte.Efter att detta beretts kom han påeftermiddagen den 22 oktoberöverens med finansministern om attföreslå regeringen att garantinskulle förlängas den22 oktober 17.00 till den 24oktober kl. 24.00.Överenskommelsen var vidare attFinansdepartementet skulleunderrätta omdetta och att Näringsdepartementetskulle informera flygbolagen förekl. Även mediernainformerades om överenskommelsen.Ärendet om upphandlingen granskningsärendet omupphandlingen av helikopter NH90påtalades i granskningsanmälan attregeringen vid sitt sammanträdetorsdagen den 13 september 2001skall ha beslutat att köpahelikoptrar, men attförsvarsministern vid enpresskonferens förnekat att någotbeslut tagits av regeringen.Försvarsdepartementet uppgav i enpromemoria till utskottet att detinför regeringssammanträdet den 13september 2001 fanns ettfärdigberett regeringsbeslut ommedgivande till anskaffningen avhelikoptrarna (a. bet. Avsikten var att densvenska anskaffningen skulleoffentliggöras senare samma dagefter ett möte medförsvarsministrarna från ,och . Detta gjordeatt ärendet anmäldes "utom listan"till regeringssammanträdet för attsedan kunna lyftas in på listan isamband med offentliggörandet avaffären. Ärendet togs upp påregeringssammanträdet ochbehandlades mer ingående på denallmänna beredning som följde påsammanträdet. Enligt departementetbestämdes i det sammanhanget attpromemorior rörande finansiering,operativa krav, motköp samtDanmarks val av helikoptrar skulletas fram och delges Finans- ochNäringsdepartementen samtStatsrådsberedningen. Dessapromemorior upprättades ochdelgavs dagen därpå. Med hänsyntill dessa förhållanden var detenligt departementet inte möjligtatt offentliggöra den svenskaanskaffningen i samband medministermötet den13 september 2001.I samband med utskottetsutfrågning av försvarsministerBjörn den 16 april 2002uppgav denne att man hade uppeärendet om helikoptrarna påregeringssammanträdet den 13september 2001 och förklarade attdet låg utom listan (a. bet.bilaga B13). Därefter gjordes enordentlig genomdragning på denefterföljande allmännaberedningen, och det bestämdes dåatt det skulle utarbetas ett parpromemorior som belyste olikadelar i situationen. Man hade enny allmän beredning på måndagendärefter, och då konstaterades attpromemoriorna vartillfredsställande. Om ingentingytterligare hände i frågan varärendet färdigt och kunde, som mansa, lyftas in på listan. Enligtförsvarsministern är det inte lättatt formulera sig kring vilketkonstitutionellt skick ett ärendehar som befinner sig, som mansäger, utom listan. På ett sätthar man inte beslutat om det. Hadedet t.ex. varit så att han påmåndagen hade konstaterat att hanskolleger inte tyckte attpromemoriorna vartillfredsställande eller attexpeditions- och rättschefen ochjuristerna i Försvarsmakten ochMaterielverket hade funnit någonjuridisk komplikation, hade haninte "lyft in" ärendet på listan.Enligt försvarsministern var detöppet i den meningen. Det bästavore att han hade sagt attregeringen övervägde ett beslut ifrågan. Vid en presskonferens hadehan dock sagt att regeringen intehade beslutat. Det var ingen braformulering. Han borde ha sagt:Regeringen överväger ett beslut.Den nu aktuella granskningenUtskottet har i den nu aktuellagranskningen undersökt förekomstenav beslut i regeringsärenden "utomlistan" . Därutöverhar granskningen avsettregeringens skäl för att ärendenaskulle ligga "utom listan" samttidpunkten för offentliggörandetav regeringens beslut i dessafall.Gällande reglerRegeringsformenI 7 kap. 3-6 §§ regeringsformen(RF) finns bestämmelser omregeringssammanträdena.Enligt 3 § avgörs regeringsärendenav regeringen vidregeringssammanträde.Regeringsärenden som gällerverkställighet inom Försvarsmaktenav författningar eller särskildaregeringsbeslut kan dock, i denomfattning som anges i lag, understatsministerns överinseendeavgöras av chefen för detdepartement till vilket ärendenahör.I /Stjernquistsgrundlagskommentar påpekas attbeslutsfattandet röranderegeringsärendena är kollektivt.Därmed har regeringsformen tagitavstånd från att i formell meninginföra ministerstyre, dvs. attlåta departementschefen ävenstatsrättsligt avgöra ärendena (s.225 f.). I proposition 1973:90framförde justitieministern någrasynpunkter på förhållandet mellanformen för beslutsfattande iregeringen och den bakomligganderealiteten (s. 183). Han anfördeatt avgörandena i allaregeringsärenden enligt ettparlamentariskt synsätt börpräglas av eller åtminstone varaförenliga med värderingar,gemensamma för hela regeringen.Med tanke på den stora mängdenregeringsärenden var detvisserligen ofrånkomligt att ettavsevärt antal ärenden måsteavgöras efter reelltställningstagande från endast enledamot i regeringen.