bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Politikensuppgift är att sätta ramar och skapa förutsättningarför att alla aktörer på olika sätt skall kunnapåverka och bidra till omställningsarbetet.Lagstiftningen utgör ett av de viktiga redskapenför att stödja arbetet för ett hållbart samhälle.Öppna besluts- och planeringsprocesser där allamedborgare känner delaktighet och har vilja ochförmåga att ta ansvar för sitt handlande utgördärför en viktig grund för det praktiska arbetet medsamhällsplanering och hållbar utveckling.Ekonomiska styrmedel är ett effektivt verktyg föratt stimulera omställningen till hållbar utveckling.Ekonomiska styrmedel kan utgöras av skatter,avgifter, bidrag, handel med utsläppsrättigheter,subventioner, pantsystem och gröna certifikat. Ettövergripande syfte med skatterna är att finansierade offentliga åtagandena. Skatterna skall bidra tillatt åstadkomma en rättvis fördelning av inkomsteroch förmögenheter som de kan bidra till enbättre användning av våra samlade resurser,däribland naturresurser. En grön skatteväxling, dvs.att skatten på miljöskadlig aktivitet höjs samtidigtsom skatten på arbete sänks, är en del av enskattepolitik för såväl ekonomisk som ekologiskhållbarhet. Karakteristiskt för miljön är att denoftast saknar ägare. ,ozonskiktet och den biologiska mångfalden tillhöringen och ändå oss alla. I ekonomin brukar sådanavärden gå under beteckningen kollektiva nyttighetereller varor. Eftersom kollektiva nyttigheter saknarägare saknas också förutsättningar för att sätta ettpris på dem. Därigenom minskar incitamenten förhushållning. Konsekvensen kan bli att marknadsprisetpå vissa producerade varor eller nyttigheter intespeglar deras faktiska kostnader. Skatter kananvändas för att korrigera för externa effekter,dvs. för kostnader som inte syns i marknadspriset,och bidra till att sätta det "rätta" priset påprodukterna så att konsumenter och producenter serde verkliga kostnaderna. Internalisering av externakostnader, att värdet av t.ex. naturresurser på ettmer rättvisande sätt räknas in i marknadspriserna,är därmed ett viktigt verktyg i ett långsiktigthållbarhetsperspektiv.MotionernaI motion MJ209 (m) påtalas behovet av att förändramiljöbalken så att den kan bli ett effektivt verktygi miljöarbetet. Den nuvarande utformningen av balkenhar lett till att tillsynsmyndigheterna har blivitdränkta i småärenden. Systemet medmiljösanktionsavgifter har spårat ur (yrkande 9).Motion U348 (mp) påtalar vikten av att vara enaktiv part i framtagandet av indikatorer införutvärderingen av strategin för hållbar utveckling.Det är viktigt att fortsätter att vara endrivande kraft även under andras ordförandeskap. Detspanska ordförandeskapet skall göra den förstauppföljningen av strategin för hållbar utveckling.Rådet skall då ange vilka indikatorer som skallutvärderas (yrkande16).Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 105) utgör lagstiftningen ettav de viktiga redskapen för att stödja arbetet förett hållbart samhälle. En väsentlig del ilagstiftningsarbetet är att vidareutveckla enlagstiftning som gör det möjligt att förena godmiljö med social och ekonomisk och utveckling. Ettexempel där lagstiftningsarbetet kommit långt idetta hänseende är förändringen avmiljölagstiftningen genom . Genommiljöbalken har miljölagstiftningen samordnats,vilket givit större möjlighet att förena social ochekonomisk utveckling med ett effektivt skydd avmiljön. Inom det sociala och ekonomiska områdetfinns ett flertal lagar som på olika sätt utgörverktyg i arbetet för en hållbar utveckling. För attytterligare stödja omställningen till hållbarutveckling kan regeringen ta initiativ till ny ellerändrad lagstiftning eller riktlinjer av olika slag.Regeringen bemyndigade chefenför att tillkalla enparlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag attutvärdera tillämpningen av och lämnaförslag på nödvändiga reformer (dir. 1999:109). Idirektiven anförs att tillsynsmyndigheten genommiljöbalken får ytterligare ett sanktionsmedel,nämligen miljösanktionsavgifter. Kommittén skallutvärdera effektiviteten hos det nyasanktionssystemet och samspelet mellantillsynsreglerna, sanktionsavgifterna och destraffrättsliga reglerna samt föreslå de ändringarav regelverket som kan behövas. I ett slutbetänkandesenast skall kommittén redovisahur fått genomslag i den praktiskatillämpningen liksom andra frågor som röruppföljningen av de centrala instrumenten i balken.Motion MJ209 (m) yrkande 9 avstyrks i avvaktan påresultatet av kommitténs arbete.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion U348(mp) yrkande 16 om att bör vara en aktivpart i framtagandet av indikatorer. Med hjälp avindikatorer kan man analysera och följa arbetet förhållbar utveckling. I det internationellastrategiarbetet, bl.a. inom FN, EU, Baltic 21 ochOECD, pågår utveckling av indikatorer för hållbarutveckling. Som anförs i skrivelsen Nationellstrategi för hållbar utveckling (s. 8, 109) pågårsamarbete om indikatorer för uppföljning.Indikatorer har redan beslutats inom Baltic 21 ochutvecklas inom , och . Inför Europeiska rådets möte iGöteborg tog fram en förstauppsättning indikatorer med avsikt att visa Sverigesomställning mot hållbar utveckling. Rapporten,Sustainable Development Indicators for - afirst set 2001, har på uppdrag av Miljödepartementettagits fram av () isamarbete med . Syftet var attbeskriva omställning mot hållbar utvecklingmed hjälp av indikatorer för de ekologiska, socialaoch ekonomiska aspekterna på hållbar utveckling.Denna uppsättning indikatorer har också utgjortunderlag i arbetet med en nationell strategi förhållbar utveckling i . Detta är första gångenindikatorer sammanställs som försöker beskrivaSveriges väg mot hållbar utveckling inom miljö,ekonomi och det sociala området. Motionen bör meddet anförda lämnas utan vidare åtgärd i berörd del.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringenhar anfört i skrivelserna. Utskottet föreslår attskrivelserna läggs till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Frågor från (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ40 yrkande 1.StällningstagandeJohannesburgkonferensen kommer att spela enavgörande roll för jordens framtid. finns det ett enaståendetillfälle att utveckla ett nytt globalt förbund förhållbar utveckling och biologisk mångfald. Omresultatet bara blir en papperstiger har vi återigenförlorat ett årtionde i den globala kampen motklockan för att stoppa förstörelse avursprungsfolkskulturer, våra ekosystem och vårasociala system. Detta innebär också att alla olöstafrågor från måste överföras tillbindande resolutioner senast underJohannesburgkonferensen . Detta bör gesregeringen till känna.2. Begreppet hållbar utveckling (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ40 yrkande 3.StällningstagandeInom har Finans- ochNäringsdepartementen försökt att preciserabegreppet hållbar utveckling, även om de därmedtydliggör att deras syn avviker kraftigt frånexempelvis . I Näringsdepartementetsrapport (Ds 2001:63) anges att "med hållbarutveckling avses att värdet av samhällets samladekapital per person, vilket består av realkapital,humankapital samt miljö- och naturkapital, inteminskar över tiden". Även om departementensdefinition inte är hållbar har den ändå denförtjänsten att den är tydlig, till skillnad frånregeringens föreliggande skrivelse. Det går inte ensatt utläsa om skrivelsen ansluter sig till Finans-och Näringsdepartementens syn eller ej. Miljöpartietanser att begreppet hållbar utveckling måste ges entydligare innebörd. Detta bör ges regeringen tillkänna.3. Samhällsekonomiska och sociala aspekter imiljöarbetet (punkt 3)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ209 yrkande 6.StällningstagandeEn hållbar utveckling definierades avBrundtlandkommissionen 1998 som ensamhällsutveckling som tillgodoser dagens behov utanatt äventyra kommande generationers möjligheter atttillgodose sina behov. anser att enhållbar utveckling så som Brundtlandkommissionendefinierade den är en god utgångspunkt för ettalltmer integrerat miljöarbete inom alla sektorer.Det är också en god målsättning att försöka kommatill rätta med så många av miljöproblemen sommöjligt inom loppet av en generation.Ribban får dock inte sättas så högt att man sägeratt alla stora miljöproblem skall vara lösta inom engeneration. Det är inte realistiskt. Risken med enbred och icke prioriterad ansats är att deviktigaste miljömålen, som direkt berör människorshälsa, inte kommer att . Vår slutsats ärdärför att samhällsekonomiska och sociala aspekter,särskilt vad gäller människors hälsa, måste vägas invid prioriteringen av miljöarbetet. Vi anser att detär bättre att säkerställa att de viktigastemiljömålen än att utan prioritering försökauppnå alla miljömål inom en generation. Detta börges regeringen till känna.4. Det civila samhället (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 (c) yrkande 2.StällningstagandeUtan ett starkt civilt samhälle blir det svårt attnå en långsiktigt hållbar ekologisk, ekonomisk ochsocial utveckling. Miljödriven utveckling och andramiljöåtgärder kan aldrig kommenderas fram medstatliga pekpinnar eller enbart genom företagensagerande. Ett starkt civilt samhälle med upplystamänniskor som utövar sin konsumentmakt och sinademokratiska möjligheter att påverka är en av deviktigaste drivkrafterna för att ställa omsamhället. Det är viktigt att stärka det civilasamhället. Detta bör ges regeringen till känna.5. Gynnade verksamheter (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ260 yrkande 1.StällningstagandePå miljöpolitikens område har vi med regler ochlagstiftning kommit långt i . Det skulle varaangeläget för regeringen att engagera sig för enmiljöbalans i den meningen att man bromsade skadligainslag och gynnade dem som tydligt verkar imiljöförbättrande riktning. Regeringen bör snarastlägga fram ett sådant program som gynnar en godmiljöbalans inom produktion och annat samhällsliv.Detta bör ges regeringen till känna.6. Framtidstro på miljöområdet (punkt 7)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ209 yrkande 1.StällningstagandeDet är viktigt att bejaka den positivamiljöutveckling som man kan se på många områden.Fakta visar att miljön är på rätt väg. Det finnsanledning att vara positiv. Vi vill därför varna fördem som hävdar att det måste ske radikalaförändringar av både ekonomiska system och enskildamänniskors beteenden. Mycket kan naturligtvis alltidbli bättre, men vi är inte beredda att förhandla omsystemen. Marknadsekonomin är överlägsen ochenskilda människors engagemang för miljön ärviktigare än en skärpning av miljölagarna. Många avdagens miljöproblem har ändrat karaktär i jämförelsemed gårdagens. Från att i stor utsträckning handlaom att komma till rätta med punktutsläpp gäller deti dag till stor del att ytterligare ökaresurseffektiviteten i samhället. Det nya som krävsi dagens dynamiska värld är att fullt ut användamarknaden och de marknadsekonomiska verktygen imiljöarbetet. Detta tillsammans med ett omfattandeinternationellt samarbete är en förutsättning föratt på ett effektivt sätt komma till rätta meddagens och morgondagens miljöproblem. Detta bör gesregeringen till känna.7. Utfasning av MTBE (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ356.StällningstagandeDe danska bensinbolagen har enats om att ta bortkemikalien MTBE (metyltertiärbutyleter) från 92- och95-oktanig bensin. Skälet är att man i harpåvisat att MTBE förorenar grundvatten. I Sverigehar några förorenade brunnar påträffats iTrollhättan. Liksom i de danska fallen var källanfrämst en läckande gammal bensinstation.MTBE är en kemikalie som används för att ökaoktanhalten i oblyad bensin. Kemikalien ärvattenlöslig och kan därför lätt spridas långasträckor med grundvattnet. Ämnet luktar och smakarilla och gör förorenat vatten odrickbart. MTBEmisstänks även vara cancerframkallande. Tester harvisat att ämnet orsakar cancer på försöksdjur.I finns ingen reglering av användningen avkemikalien, men en sådan diskuteras på EU-nivå. Denhuvudsakliga användningen är och har varit i 98-oktanig bensin, som har en begränsad marknadsandel iSverige, . I 95-oktanig bensin används mycketlite MTBE.MTBE är alltså ett cancerframkallande ämne sominte är absolut nödvändigt i bensinen. Det är därförviktigt att det fasas ut. borde följa och förbjuda tillsatsen. Eftersom problemetär detsamma inom hela EU bör driva att MTBEförbjuds som tillsats i bensin i hela unionen. Menvi har lärt oss att sådant kan ta tid; börgå före och inte avvakta ett sådant beslut. Dettabör ges regeringen till känna.8. Förenklad miljöprövning (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ377.StällningstagandePå många ställen i vårt land finns områden medkraftigt förorenad jord. Efter fabriksnedläggelseeller annan verksamhet behöver denna jord tas omhand och renas. Förorenade massor innebär ett stortmiljöproblem genom alla gifter som är lagrade ijorden. Från miljösynpunkt är det klart bästaalternativet att behandla förorenad jord på platsmed hjälp av mobil reningsteknik. För att styrautvecklingen i denna riktning måstetillståndsgivningen för jordrening på platsunderlättas. Förenklad miljöprövning bör skapas förtillfälligt tillstånd att rena förorenad jord påplats. Detta bör ges regeringen till känna.9. Övergödning m.m. (punkt 16)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ209 yrkande 13 samtavslår motion 2001/02:MJ476 yrkande 3.StällningstagandeFörsurningen, som orsakas av svaveldioxid ochkväveoxider, är ett av de mest allvarliga hoten motden svenska naturen. av nedfallethärrör från andra källor än svenska. Storautsläppskällor är sjöfarten och användningen avfossila bränslen och biobränslen inom energisektorn.En alltför stor näringstillförsel via bl.a.reningsverk, läckage från jordbruk och nedfall avluftburet kväve från förbränningsprocesser ledertill övergödning och påverkar därigenomlivsbetingelserna för olika arter.Den fortsatta förtida kärnkraftsavvecklingen börstoppas av miljöskäl. Inom kommunikationssektornstår sjöfarten för en oproportionerligt stor andelav svaveldioxidutsläppen. Nya kostnadseffektivamedel för att minska kvävetillförseln från mark ochreningsverk behövs. De kommunala reningsverken bordepå relativt kort sikt kunna omfattas av ett systemmed köp- och säljbara utsläppsrätter för närsalter.Dessutom bör anläggandet av våtmarker iodlingslandskapet och skyddszoner utmed vattendragstödjas i syfte att öka naturens egen förmåga attbromsa näringsläckaget.Det internationella samarbetet i Östersjöområdetsamt inom EU måste ytterligare intensifieras för attfå till stånd bindande avtal om utsläppsminskningar.Detta bör ges regeringen till känna.10. Djurtäthet i läckagebenägna områden(punkt 18)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ466 yrkande 2.StällningstagandeUtsläpp av näringsämnena kväve och fosfor frånjordbruk och kommunala avlopp är en av de viktigasteorsakerna till övergödning. Störst potential förminskning av kväveutsläpp finns inomjordbrukssektorn. En intensiv djurhållning med högdjurtäthet i läckagebenägna områden, t.ex. Götalandskustområden, måste därför begränsas. Detta bör gesregeringen till känna.11. Skyddszoner utmed vattendrag (punkt 19)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ466 yrkande 4 samt avslårmotion 2001/02:476 yrkande 4.StällningstagandeFör att minska utsläpp av kväve och fosfor krävsåtgärder främst inom jordbruket och iavloppssystemen. Enligt miljömålen skallkvävetillförseln till havet minska till2010. Det är osäkert om det är tillräckligt för attnå det långsiktiga målet Ingen övergödning inom engeneration. Krav på skyddszoner utmed vattendrag bördärför skrivas in i skötsellagen för att fånga uppväxtnäringsämnen. Detta bör ges regeringen tillkänna.12. Slam i kretsloppet m.m. (punkt 21)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ299 (v) yrkande 2 samtavslår motionerna 2001/02:MJ279 (mp), 2001/02:MJ466(mp) yrkande 8 och 2001/02:MJ519 (kd) yrkande 6.StällningstagandeBehovet av kretsloppslösningar är allmäntaccepterat och tillämpas i allt högre grad.Naturvårdsverket har i uppdrag att utreda frågornaom miljö- och hälsoskyddskrav för avloppsslam ochdess användning samt om återföring av fosfor. Det ärkanske lämpligt att utvidga Naturvårdsverketsuppdrag utifrån intentionerna i denna motion.Tidsperspektivet för en strategi bör vara i linjemed generationsmålet för miljömålen. Vi anser attall information kring slamhantering bör varaoffentlig så långt som det är möjligt. Detta kommerenligt vår uppfattning att öka kunskapen om olikaslamsorter och slamfraktioner så att nyttan medslammet maximeras och de negativa miljöeffekternaminimeras. kan kommuner sekretessbeläggauppgifter kring slam, vilket försvårarkvalitetssäkring av livsmedelsproduktion. Det gördet också möjligt att sälja produkter under namn sombiomull, biogödsel eller biokompost utan att kundenhar en möjlighet att se ursprunget. Det är ocksåsvårt att få en uppfattning om var slammet slutligenhamnar och vad det används till. Detta bör gesregeringen till känna.13. Slam i kretsloppet m.m. (punkt 21)av (), () ochEster ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ519 yrkande 6 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ279, 2001/02:MJ299 yrkande 2och 2001/02:MJ466 yrkande 8.StällningstagandeHanteringen av organiskt avfall är ett stortproblem för de flesta svenska kommuner. Förmajoriteten av kommunerna är det ekonomiskt mestgynnsamt att bränna avfallet osorterat. Problemetmed avfallsverkens slam är mindre, men problemet ärändå mycket stort, eftersom slammet i nulägetslutligen måste deponeras. Slammet är rikt på fosforoch borde därför återföras till jorden för att ingåi kretsloppet. Problemet är att tungmetaller, t.ex.kadmium, anrikas i slammet. Läkemedelsrester som kanha biologiska effekter i naturen, liksomflamskyddsmedel och andra miljögifter finns också islammet. Problemet med slam har inneburit att Arlanekar att ta emot mjölk från gårdar med slamgödslatbete. Spannmål från slamgödslade åkrar betingarlägre ersättning (pris). Få bönder använder därförslammet. anser attslamkontrollerna bör inkludera fler ämnen ochkemikalier för att slamgödsel skall kunna anses varaen del i framställningen av säkra livsmedel.Om fyra år (2005) får enligt beslutinget slam eller organiskt avfall deponeras. År 2010skall dessutom av fosforn i slammet återförastill jordbruket enligt riksdagbeslut. Eftersomfosfor är en mycket begränsad resurs är detangeläget att fosforn i slammet på något sätt kanåtervända till kretsloppet. Om den antagna lagen omförbud mot deponering skall fungera, måsterealistiska alternativ finnas. Vi kräver attregeringen tillsätter en utredning som, isamförstånd med bönderna, klargör möjligheterna attanvända slamgödseln. Detta bör ges regeringen tillkänna.14. Slam i kretsloppet m.m. (punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ279 och 2001/02:MJ466yrkande 8 samt avslår motionerna 2001/02:MJ299yrkande 2 och 2001/02:MJ519 yrkande 6.StällningstagandeDen internationellt uppmärksammade rapportenav JanEriksson (2001), som har getts ut avNaturvårdsverket, innebär enligt min uppfattning attslamspridningen på våra åkrar börupphöra. Internationellt ökar nu medvetenheten omfarorna, och regeringen i har just i dagarnafattat ett sådant beslut.För att minska utsläppen av kväve och fosfor frånkommunala reningsverk är det viktigt att uppmuntraoch möjliggöra en lokal och stegvis omställning tillett slutet närsaltkretslopp. Detta bör gesregeringen till känna.15. Fosforkonvention (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 yrkande 31.StällningstagandeAv olika växtnäringsämnen intar fosfor ennyckelposition såväl i odlingen som i kretsloppetstad-land vad gäller hushållning med ändliganaturresurser. En fosforanvändning där fosfor försmed livsmedel till städerna och sedan går tillspillo genom att den släpps ut med avloppsvattneneller läggs på avfallsdeponi är självfallet inteuthållig. Det är nödvändigt med en sund och godhushållning med fosfor.Fosforproblematiken är inte ett nationellt problemutan i högsta grad ett internationellt sådant. Detbehövs en internationell fosforkonvention för attuppmärksamma fosfor som en kritisk resurs. Motbakgrund av att uppdrag inteföregrips på något sätt genom att tarinitiativ till en internationell konvention bör ettsådant initiativ tas . Detta bör gesregeringen till känna.16. om fosforhushållning (punkt 23)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 yrkande 32.StällningstagandeFosforproblematiken är inte ett nationellt problemutan i högsta grad ett internationellt sådant.Förslaget om en grönbok om fosforhushållning inom EUstår inte i motsats till uppdrag.Det är nödvändigt med en sund och god hushållningmed fosfor, och EU har stora möjligheter att arbetalångsiktigt med denna fråga.