bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Ett resultat av seminariet är enligt skrivelsen attkommissionär åtagit sig att i kommande lagförslaginom det asyl- och migrationsrättsliga området införliva ettbarnrättsperspektiv.I EG-direktivförslaget KOM(2000) 578 om förfaranden för attbevilja eller återkalla flyktingstatus behandlas speciellt utsattagrupper, t.ex. barnen och de ensamkommande barnens särskil-da problem.MotionerI motion Sf399 av m.fl. (kd) yrkandena 26-28anförs att regeln om att barnets bästa skall beaktas måste varaabsolut utan några som helst undantag. Motionärerna anser attbarnperspektivet saknas när fråga är om avvisning och utvis-ning. Enligt motionärerna bör asylsökande barn ha rätt att hö-ras. Det är vidare viktigt att skapa ett regelverk för det uppdragsom en god man utför åt ensamma flyktingbarn.Agne m.fl. (c) begär i motion Sf255 yrkandena 7-9att utlänningslagstiftningen bör förtydligas och innehålla sär-skilda rättigheter för barn. Ensamma asylsökande barn skallanmälas till utredning enligt socialtjänstlagen så att deras spe-ciella behov kan tillgodoses. och inte skall enligt motionärerna vara ansvarig för ensam-ma asylsökande flyktingbarns boende. Barnen bör ha rätt kontakt- eller fosterfamilj.I motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkandena 6 och8 anförs att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att seöver bestämmelserna om barnets bästa och deras tillämpning.Motionärerna anser att barnets bästa som regel måste gå föresamhällets behov av att reglera invandringen. Vidare menarmotionärerna att det krävs en harmonisering inom EU för attflyktingbarn som kommer ensamma till skall garante-ras skydd enligt internationella konventioner.Kerstin m.fl. (fp) anför i motion So634 yrkande 11att flyktingbarn ofta har upplevt krig och oro innan de kom tillSverige. Att ge dessa barn ett värdigt och humant mottagandeär en skyldighet och ett stort ansvar för vårt land. En viktig as-pekt är enligt motionärerna möjligheten för asylsökande barnatt få komma till tals i asylärenden. För att möjliggöra dettabör program för generella och specifika hälsofrämjande åtgär-der där primärvård, psykiatri och kommun samverkar i motta-gandet av nyanlända barn utvecklas.I motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkande 20 an-förs att personal som arbetar med barn i asylprocessen bör hasärskild barnkompetens.Lotta N m.fl. (mp) anför i motion Sf394 yrkandena5 och 11-14 att barnets bästa måste gå före behovet av en reg-lerad invandring. Motionärerna anser också att asylsökandebarn bör få tillgång till terapeutisk vård oavsett om de får up-pehållstillstånd eller inte. Asylprocessen och mottagandet avde ensamkommande barnen bör ses över i syfte att göra denmer barnvänlig. Bland annat bör intervjuer med barn göras avpersonal med särskild barnkompetens. Ärenden som rör en-samkommande barn bör handläggas med största skyndsamhet.Ett beslut bör meddelas , och dessa barn böralltid beviljas permanent uppehållstillstånd.Utskottets ställningstagandeI samband med att den s.k. portalparagrafen om barnets bästainfördes i utlänningslagen anförde regeringen (prop.1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv) attbarnets bästa är en omständighet som skall beaktas bland andraintressen vid utformningen av de svenska invandringsreglerna.Många gånger måste en avvägning göras mellan alternativ somhar såväl goda som dåliga konsekvenser för barnet. Avgörandevid bedömningen av barnets bästa borde enligt regeringen varai vilken grad barnet i sin psykosociala utveckling kan antas tabestående skada av att flytta tillbaka till hemlandet, att skiljasfrån de oftast tillfälliga påfrestningar som en flyttning till andramiljöer ofta innebär för ett barn. Utskottet fann i sitt betänkan-de 1996/97:SfU5 det mycket värdefullt att hänsynen till bar-nets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt, genominförandet av portalbestämmelsen, sattes i fokus och att lagendärigenom kom att genomsyras av den hänsyn som måste tastill barn vid lagens tillämpning. Utskottet betonade även hurviktigt det är att ett sådant synsätt också präglar myndigheter-nas arbete. Utskottet delade regeringens uppfattning att pröv-ningen av barnets bästa inte generellt får tillåtas att ta översamhällsintresset att reglera invandringen.Enligt artikel 12 och dess motsvarighet i11 kap. 1 a § UtlL har barnet en rätt, inte en skyldighet, attkomma till tals i ärenden som barnet berörs av. Beträffandefrågan om barns rätt att höras i en asylprocess krävs det enligtutskottets mening alltid noggranna överväganden mot bak-grund av barnets bästa och utifrån omständigheterna i varje en-skilt fall. Utskottet vill framhålla att det är av stor vikt att den-na bestämmelse får genomslag så att de asylsökande barnenverkligen får komma till tals i processen och så att berördamyndigheter kan klarlägga vad barnet har att anföra i ärendet.En förutsättning för att barnets åsikter skall komma fram iärendet är att de som hör barn har tillräcklig kompetens härför.I februari 2001 presenterade rapportenBarn i utlänningsärenden. Verket för i rapporten ett resone-mang kring de åsikter som framförts i Barnombudsmannensrapport bästa i asylärenden (Barnombudsmannen2000). I lämnas förslag till åtgärdermot de problem som uppmärksammats. Som ett direkt resultatav rapporten har beslutat att genomföra enutbildning om bl.a. och dess betydelse i ut-länningsrätten, samtalsmetodik och hur barnet påverkas av enutredningssituation. Utbildningen har tillkommit i samarbetemed UNHCR, , och Uni-versitetet i Linköping.När det gäller frågor om barnets bästa har Utlänningsnämn-den en särskild utsedd handläggare som bevakar tillämpningenav och den särskilda bestämmelsen om bar-nets bästa i utlänningslagen. Barnperspektivet uppmärksam-mas i varje ärende som rör ett barn.Barnkonventionens innehåll bör enligt utskottets meningalltid stå i blickpunkten för myndigheternas agerande i olikasituationer. Det får anses särskilt betydelsefullt i asylprocessen,då de barn som kommer hit som asylsökande på olika sätt kanha varit utsatta för svåra trauman och andra umbäranden. Ut-skottet kan mot bakgrund av det ovan anförda konstatera attdet pågår ett väl utvecklat arbete som syftar till att sätta barnoch deras särskilda behov i fokus i asylprocessen. Utskottet ut-går från att regeringen noggrant följer hur barnens rättighetertas till vara av utlänningsmyndigheterna.Utskottet kan i detta sammanhang tillägga att i proposition2001/02:96 En förstärkt anges att Barnom-budsmannen skall ägna särskild uppmärksamhet åt frågor somrör barn och unga i utsatta situationer, bl.a. asylsökande barn.Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motioner-na Sf3 yrkande 20, Sf216 yrkande 6, Sf394 yrkandena 5 och11, Sf399 yrkandena 26 och 27 samt So634 yrkande 11.Ett antal motioner tar upp frågan om de ensamkommande ut-ländska barnens situation. Utskottet har tidigare behandlat mo-tioner om ensamkommande barn. I betänkande 1996/97:SfU5anförde utskottet bl.a. att det är en självklarhet att för barn lik-som för vuxna noga utreda varje påstående om risk för förföl-jelse eller andra omständigheter som ger behov av skydd i Sve-rige. Utskottet noterade emellertid att det stora flertalet av debarn som då kommit ensamma till och ansökt om up-pehållstillstånd saknat behov av skydd mot förhållanden ihemlandet. I betänkande 2000/01:SfU9 har utskottet redogjortför regeringens skrivelse 1999/2000:137 Barn - här och ,Redogörelse för barnpolitiken i med utgångspunkt iFN:s konvention om barnets rättigheter. I skrivelsen angavsbl.a. att den översyn som pågår beträffande barn som harkommit ensamma till framför allt gäller gränsdrag-ningen mellan och kommunernas ansvar-sområden. har i sin ambition att värna ombarnets bästa i praktiken kommit att överta det ansvar somegentligen ankommer på kommunerna. Det gäller här att utar-beta gemensamma riktlinjer för ansvarsfördelningen mellanMigrationsverket och berörda huvudmän samt att vidareut-veckla den samverkan som redan finns inom de områden därett gemensamt ansvar har identifierats. Vidare anfördes i skri-velsen att tanken är att dessa barn efter en tämligen kort tidefter ankomsten till skall få ett definitivt besked huru-vida de får stanna här eller inte. De barn som inte är i behov avuppehållstillstånd i och vars föräldrar meddelat att dekommer att ta emot barnet i hemlandet kommer att meddelasavslag på sin ansökan. Övriga barn skall omgående beviljaspermanent uppehållstillstånd.Vid utskottets offentliga utfrågning om flyktingpolitikenden togs frågan om de ensamkommandebarnen upp (en utskrift från utfrågningen finns i bilaga 2). sida angavs då att verket har lagt fast en nyordning som avses gälla . Enligt denna ordningskall i första hand ansvara för ett barn somkommer hit ensamt. skall besluta om barnetsboende och förordna en god man som kan biträdabarnet med att söka asyl. handlägger och ut-reder därefter asylärendet. förslag grundadesig på att rådande praxis inte stämde överens med gällandelagstiftning.Den 8 januari 2002 angav i enskrivelse till statsrådet att förbundet bestämt sattesig emot att en sådan förändring skulle genomföras. anförde bl.a. att en ändring av praxis och rådanderutiner skulle medföra en kostnadsövervältring från staten tillkommunerna och att frågan därför borde analyseras ytterligare.Utskottet har i samband med beredningen av motionernaom ensamkommande barn bl.a. hållit en sluten utfrågning den12 med , Svenska Kommunför-bundet, och Rädda Barnen.Följande framkom vid utfrågningen. Under en rad år har detkommit ca 30 ensamma barn till . Underhösten ökade antalet plötsligt till ca 60 barn per månad.Antalet ensamkommande barn har dock under februari månad2002 åter sjunkit. Den akuta kris som uppstod under hösten2001, bl.a. vid gruppboende i , harman nu enligt verket kommit till rätta med. De barn somkommer har en helt annan bakgrund än de ensamma barnsom kom . uppger barnen bl.a. att de ärbarnhemsbarn utan föräldrar eller att de behöver läkarvård.Många barn är kriminella och drogberoende och har ofta rörtsig mellan länderna i . Barnet har ofta ett större behovav vård, stödåtgärder eller sociala insatser och asylutredningenutgör i dessa fall endast en mindre del. ansökte461 ensamma barn asyl i . , fram till den 12 februa-ri, har det kommit 82 barn till . En stor majoritet ärpojkar och de flesta är tonåringar. Mer än hälften av dem som är inskrivna hos bor i eget boende, dvs.hos släkt och vänner.Vid utfrågningen angavs vidare att enligt nuvarande praxistas barnen emot på enheter, och verket initi-erar att en god man utses. Verket startar asylutredningen ome-delbart och kopplas bara in vid behov. Detta ärinte i överensstämmelse med gällande lagstiftning varförMigrationsverket - som framgått ovan - förordar att när ettbarn kommer ensamt skall verket anmäla till vistelsekommu-nen att det finns ett barn som behöver stöd. God man skall ut-ses och besluta om barnets boende, t.ex. på ett avverkets grupphem. Den gode mannen ansöker om asyl för bar-nets räkning och påbörjar asylutredningen.Migrationsverket anser att detta förfarande överensstämmermed gällande lagstiftning och att man härigenom ser till bar-nets bästa, framför allt artikel 2 i om icke-diskriminering. angav vid utfrågningen attprincipen om normalisering är grundläggande och måste gällaäven i dessa fall, på samma sätt som t.ex. ansvarför sjukvård för asylsökande.Kommunförbundet, som påpekar att migrationspolitiken ärett statligt ansvar fram tills ett uppehållstillstånd har meddelats,anser att föreslagna ändring av praxis skullemedföra en kostnadsövervältring från staten till kommunerna.Kommunförbundet anser också att det i dessa fall kan uppståproblem vad gäller tolkningen av begreppet vistelsekommun isocialtjänstlagen. Enligt kommer mindrekommuner aldrig att kunna upprätthålla den kompetens ellerberedskap som krävs i dessa ärenden, och förslagen skullemedföra en tidsutdräkt innan en asylutredning kan påbörjas.Kommunförbundet menar därför att en ändrad praxis inte ver-kar för barnets bästa. I stället bör nuvarande lagstiftning ändrasså att kommunerna får ansvar för de ensamkommande utländ-ska barnen först efter att ett uppehållstillstånd meddelats.Rädda Barnen har vid utfrågningen förordat en ansvarsför-delning där det också i praktiken är som ansvararför omhändertagandet av barnen och endastansvarar för asylutredningen. Härigenom skulle nuvarande dubbla roll undvikas och rättssäkerhe-ten för det enskilda barnet öka. påtalade ocksåbehovet av ett ökat samarbete mellan ochkommunerna.Socialstyrelsen anförde att enligt socialtjänstlagen ligger detyttersta ansvaret för barnen på kommunerna. Det är emellertidviktigt att barnets bästa tillgodoses fullt ut i det praktiska utfö-randet.Utskottet kan konstatera att regeringen beslutat att geMigrationsverket och i uppdrag att gemensamtoch i samråd med och Barnombudsmannenförbättra mottagandet av de ensamkommande barnen. Uppdra-get, som skall genomföras i samverkan med , och andra berörda organi-sationer, skall vara slutfört . I uppdra-get ingår bl.a. att kartlägga och analysera bakgrunden till attbarn kommer ensamma till , i vilken omfattning detsker och vilka förebyggande åtgärder som kan vidtas, att medutgångspunkt i gällande lagstiftning förbättra samverkan mel-lan myndigheter för att dessa barn skall ges samma skydd ochstöd som svenska barn och att barnets bästa alltid kommer ifrämsta rummet, att lämna förslag om hur en samlad informa-tion om mottagandet av ensamkommande barn skall spridasoch slutligen att utreda i vad mån det finns oklarheter i lag-stiftningen och vid behov föreslå författningsändringar. Ut-skottet förutsätter att myndigheterna därvid analyserar inne-börden av begreppet vistelsekommun i socialtjänstlagen i före-varande situationer. Utskottet vill också understryka vikten avatt mottagandet av ensamkommande barn förbättras.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionernaSf255 yrkandena 7-9 och Sf394 yrkandena 12 och 14. MotionSf394 yrkande 13 om uppehållstillstånd får anses vara tillgo-dosedd och avstyrks. Utskottet avstyrker även motion Sf216yrkande 8 med hänvisning till att frågan om ensamkommandebarn inom EU är föremål för förhandlingar med anledning avett EG-direktivförslag om mottagandevillkor. I direktivförsla-get har fokus lagts på underåriga som kommer utan medföljan-de vuxen. När det gäller speciella regelverk för god man förensamkommande barn anser utskottet att det är angeläget attäven denna fråga uppmärksammas. Utskottet avstyrker motionSf399 yrkande 28.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som be-handlas i avsnittet.1. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktning (punkt 1)av , , ochCecilia (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 1. Därmed bifaller motion2001/02:Sf2 i denna del och avslår motionerna 2001/02:Sf3yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sf4 yrkande 1, 2001/02:Sf216 yr-kande 10, 2001/02:Sf246, 2001/02:Sf394 yrkande 1 och2001/02:K429 yrkande 5.StällningstagandeSom följer av betänkandet kan migrationsfrågor inte hanterasensidigt, utan måste söka samarbete och aktivt med-verka till att migrationsfrågor löses på ett humant och rättssä-kert sätt även i det internationella samarbetet. insatserbör koncentreras på förebyggande insatser och direkt hjälp tillflyktingarna i deras närområden. Diplomati, fredsskapande in-satser, både civilt och militärt, utvecklingsbistånd, mänskligarättigheter, bistånd och stöd till och andrainternationella organisationer är instrument för att bidra till attminska flyktingströmmarna och den misär som följer i derasspår. Som anges i betänkandet är mottagande av kvot-flyktingar, där uttagningen sker i samarbete med UNHCR,väldigt viktigt i detta sammanhang.Asylrätten är fundamental och måste ständigt försvaras. Ut-över vad som framgår av betänkandet kan emellertid den sam-lade effekten av visumregler, sanktioner mot flygbolag ochandra invandringsbegränsande åtgärder medföra att människormed legitima flyktingskäl drabbas och inte alltid kan nå ettland där en rättssäker asylprocess kan genomföras. En utred-ning om att ge vissa ambassader möjlighet att göra asylutred-ningar och ta beslut om asyl bör därför tillsättas. En sådanmöjlighet, som enbart bör utgöra ett komplement till den ordi-narie asylprövningen, skulle kunna öka möjligheten för demmed verkliga asylskäl att få en fristad.2. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktning (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 2. Därmed bifaller motion2001/02:Sf216 yrkande 10 och avslår motionerna 2001/02:Sf2i denna del, 2001/02:Sf3 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sf4 yr-kande 1, 2001/02:Sf246, 2001/02:Sf394 yrkande 1 och2001/02:K429 yrkande 5.StällningstagandeEn samordnad politik för att bidra till att förebygga och/ellerundanröja orsaker till flykt och påtvingad migration skall varaett viktigt inslag i internationella agerande såväl bi-lateralt som multilateralt. Här bör inte minst olika FN-organsom t.ex. UNHCR få ett kraftfullt stöd. Antalet som söker asyli är litet i förhållande till det stora antalet flyktingarsom finns och även fortsättningsvis kommer att finnas i tredjevärlden. Arbetet med att ge stöd i närområdet har varit alltföreftersatt i internationell flyktingpolitik och måste intensifieras.Ökat stöd i närområdet får dock aldrig tas som intäkt för enmer restriktiv asylpolitik. Stöd till återvandring för den som såönskar måste alltid vara ett viktigt inslag i en human flykting-politik. Viljan att återvända är individuell och varje återvän-darpolitik måste fullt ut respektera den enskildes valfrihet.3. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktning (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 3. Därmed bifaller motio-nerna 2001/02:Sf3 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sf394 yrkande1 samt 2001/02:K429 yrkande 5 och avslår motionerna2001/02:Sf2 i denna del, 2001/02:Sf4 yrkande 1,2001/02:Sf216 yrkande 10 och 2001/02:Sf246.StällningstagandeSverige bör gå i spetsen för en mänskligare flyktingpolitikgällande och hela världen och anlägga ett mer globaltperspektiv när det gäller asylpolitiken. politik de se-naste åren har haft ett alltför snävt EU-perspektiv. Det grund-läggande målet för migrationspolitiken bör vara att verksam-heten skall präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter. möjligheter att geskydd i en massflyktssituation bör ses över med anledning avde ökade flyktingströmmarna i världen.I 2 kap. 12 § RF finns vissa s.k. materiella skyddsregler,bl.a. skyddet mot ingrepp på grund av åskådning, som integäller fullt ut vid begränsningar av utlänningars fri- och rättig-heter. Om utlänningslagen, eller tillämpningen av lagen, pånågot sätt står i strid med regelverk ochdärmed strider såväl mot förpliktelser gentemot övri-ga fördragsslutande parter som mot RF bör utlänningslagstift-ningen omarbetas.4. Begreppet återvändande (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 4. Därmed bifaller motion2001/02:Sf3 yrkande 19.StällningstagandeTermen återvändande används av myndigheter efter avvis-ningsbeslut både vid frivillighet och tvång. Detta är missvisan-de och för att tydliggöra vad det handlar om bör ett annat ordän återvändande användas när det är fråga om tvång. Ordetavlägsnande bör dock inte användas då det ger mycket obe-hagliga associationer.5. EU-samarbetet (punkt 4)av , , ochCecilia (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 5. Därmed bifaller motio-nerna 2001/02:Sf2 i denna del samt 2001/02:U303 yrkande 4och avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 11, 2001/02:Sf216yrkande 13, 2001/02:Sf373 yrkande 3, 2001/02:Sf398 yrkande8, 2001/02:K426 yrkandena 32, 34 och 35 samt 2001/02:U301yrkande 23.StällningstagandeMed öppna gränser och fri rörlighet inom blir det nöd-vändigt med gemensamma regler för invandring och en ge-mensam flyktingpolitik för att de immigranter och flyktingarsom kommer till skall kunna åtnjuta samma fria rörlig-het som medborgare i EU-länder. bör i förhandlingar-na om en gemensam flykting- och invandringspolitik inom EUframför allt försöka medverka till att höja miniminivån i regel-verket. Fri rörlighet över gränserna har åstadkommits stegvis iEuropa och är central. Öppna gränser inom EU och Sverigesdeltagande i kräver emellertid en yttregränskontroll och införande av kompensatoriska åtgärder. Re-geringen måste noga följa effekterna av bl.a. Schengeninträdetoch lösa de problem som uppstått i samband med slopandet avkontrollen vid de inre gränserna.6. EU-samarbetet (punkt 4)av (), () och MagdaAyoub (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 6. Därmed bifaller motio-nerna 2001/02:Sf216 yrkande 13, 2001/02:K426 yrkandena 32,34 och 35 samt 2001/02:U301 yrkande 23 och avslår motio-nerna 2001/02:Sf2 i denna del, 2001/02:Sf3 yrkande 11,2001/02:Sf373 yrkande 3, 2001/02:Sf398 yrkande 8 samt2001/02:U303 yrkande 4.StällningstagandeDet är ytterst viktigt att verka för en konsekvent europeiskflyktingpolitik baserad på flyktingars rättigheter, internationellsolidaritet och full respekt för internationella åtaganden. För attalla länder inom EU skall ta sitt ansvar krävs en gemensamflyktingpolitik som är human och som också möjliggör för en-skilda länder att bedriva en mer generös politik. Det är nöd-vändigt att samordna EU:s medlemsstaters minimiansvar pådet flyktingpolitiska området. Kandidatländerna måste ävenges hjälp och stöd för att bygga upp system och kapacitet föratt ta emot och hantera asylsökande. Vidare krävs en europeiskflyktingpolitik som bättre fördelar bördorna av mer omfattandeflyktingströmmar mellan de europeiska länderna och ett ökatinslag av finansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik.7. EU-samarbetet (punkt 4)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 7. Därmed bifaller motion2001/02:Sf398 yrkande 8 och avslår motionerna 2001/02:Sf2 idenna del, 2001/02:Sf3 yrkande 11, 2001/02:Sf216 yrkande13, 2001/02:Sf373 yrkande 3, 2001/02:K426 yrkandena 32, 34och 35, 2001/02:U301 yrkande 23 samt 2001/02:U303 yrkande4.StällningstagandeAlla EU-instrument bör stå i samklang med internationell rättoch internationella normer. Det är mycket viktigt att de natio-nella parlamenten aktivt deltar i processen för att garantera attden nya lagstiftningen kommer att överensstämma med inter-nationell rätt. Den nya gemenskapslagstiftningen får inte hellerkomma att styras av den minsta gemensamma nämnaren ochen nedåtriktad harmonisering.8. EU-samarbetet (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 8. Därmed bifaller motion2001/02:Sf3 yrkande 11 och avslår motionerna 2001/02:Sf2 idenna del, 2001/02:Sf216 yrkande 13, 2001/02:Sf373 yrkande3, 2001/02:Sf398 yrkande 8, 2001/02:K426 yrkandena 32, 34och 35, 2001/02:U301 yrkande 23 samt 2001/02:U303 yrkande4.StällningstagandeSverige bör i EU-sammanhang verka för att EU:s bidrag tillUNHCR inte minskar.9.