bet · GP01SOU13 · 2002-04-18 00:00:00 — Motionärerna anser att en ny utredningbl.a. bör analysera de ekonomiska och socialakonsekvenserna av alternativa metoder och se överlagstiftningen på området. I motionen begärs ocksåtillkännagivande om förbättring av patientensrättigheter att välja behandlingsmetod (yrkande 22).Motionärerna anför att en öppenhet för alternativabehandlingsmetoder inom den ordinarie hälso- ochsjukvården under kontrollerade former minskarriskerna för att människor skadas av oseriösa ochskadliga behandlingar. Avslutningsvis begärstillkännagivande om att förändra lagstiftningen föralternativmedicinska behandlingar (yrkande 23).Motionärerna anser att alternativmedicinskbehandling som uppfyller kvalitetskraven skalltillåtas inom hälso- och sjukvården som komplementtill skolmedicinen.I motion So623 av och (båda c)begärs tillkännagivande om ett ökat samarbete tvärsöver yrkesgränserna för att lära mer om vad somorsakar sjukdom och vad som kan hjälpa patienterna(yrkande 1). Motionärerna anför att förebyggandehälsovård kommer att bli det viktigaste området inommedicinen under detta århundrade.I motion So605 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om behovet av en utredning omkomplementärmedicin och dess möjliga integrering medskolmedicinen.I motion So626 av och (båda c) begärstillkännagivande om att regeringen bör lägga framförslag för att öka inflytandet och stärka rättenatt välja alternativa behandlingsmetoder (yrkande6).I motion N365 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om att utreda i vilken mån denoffentliga sjukvården har ett ekonomiskt övertagöver den alternativa omsorgen och sjukvården(yrkande 4). Motionärerna pekar på att denoffentliga sjukvården får tillbaka momsen somden betalat in till staten. Den förmånen åtnjuterinte den alternativa sjukvården.I några motionsyrkanden föreslås ett eget regelverk föralternativmedicinen.I motion So274 av m.fl. (kd, m, c)begärs tillkännagivande om ett eget regelverk förden komplementär- och alternativmedicinska sektorn iegenskap av egen disciplin (yrkande 1).I motion So623 (c) begärs tillkännagivande om att erkännakomplementär- och alternativmedicinens system förauktorisation och kvalitetssäkring (yrkande 2).Motionärerna pekar på att förkomplementär- och alternativmedicin, , har införtett system för auktorisation och årligkvalitetssäkring. har uttalat sittstöd för KAM:s kvalitetssäkring. Dessutom begärstillkännagivande om att det är viktigt att Sverigestöder det nordiska samarbetet inom komplementär-och alternativmedicinen (yrkande 3).Några motionsyrkanden rör frågan om legitimation ochförskrivningsrätt.I motion So398 (v) begärs tillkännagivande om attSocialstyrelsen bör ges i uppdrag att utreda behovetav att legitimera fler komplementärmedicinskautövare (yrkande 2). Motionärerna anser, då mångamänniskor söker sig till komplementärmedicinskaalternativ, att det är av stor vikt att det finns engod tillsyn av verksamheten och dess utövare. Ettåläggande om kvalitetssystem och legitimering säkrarvidare behandlingarna för patienten och ökar kunska-pen om de komplementära behandlingarna.I motion So623 (c) begärs tillkännagivande om attförskrivningsrätt tilldelas auktoriserade ochkvalitetssäkrade komplementär- och alternativme-dicinare (yrkande 5). Motionärerna anför att enmaximal patienttrygghet på den svenskakosttillskottsmarknaden uppnås om auktoriserade ochkvalitetssäkrade komplementär- och alternativ-medicinare ges rätten att förskriva höga doser avkosttillskott och vitaminer.Tidigare behandling m.m.Bestämmelser rörande hälso- och sjukvårdensverksamhet finns i lag (1998:531) om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens område. I lagen behandlasbl.a. skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal(2 kap.) och behörighets- och legitimationsregler (3kap. ).Statens beredning för medicinsk utvärdering, ,utvärderar även s.k. alternativa behandlingsmetodervid utarbetandet av sina rapporter, t.ex. har SBUvid sin utvärdering av metoder för rökavvänjning(1998) studerat behandling med såväl hypnos somakupunktur.Utskottet behandlade motioner om alternativabehandlingsmetoder senast i betänkande 2000/01:SoU10(s. 89). Beträffande yrkanden bl.a. om utredning omalternativa behandlingsmetoder anförde utskottet attdet än en gång ville påpeka att attityden till fleras.k. alternativa behandlingsmetoder har ändratsunder . Vidare betonadeutskottet att kunskaper om alternativmedicinskametoder behövs både för att kunna bedöma effekteroch vinster och för att kunna utröna eventuellaskador och biverkningar. Utskottet ansåg attriksdagen inte borde ta något initiativ medanledning av motionerna.I betänkandet behandlades även ett parmotionsyrkanden rörande hälso- ochsjukvårdspersonalens möjlighet att tillåtas utövaalternativmedicin som ett komplement tillskolhälsovården. Ett tillmötesgående av dessayrkanden förutsätter ändringar i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdsområdet.Enligt utskottets uppfattning saknades det anledningatt ändra den nämnda lagen.Avslutningsvis anförde utskottet i nämndabetänkande att det, när det gäller forskning kringalternativmedicin, förutsatte att ansökningar ommedel till forskning på området behandlas pålikvärdigt sätt som andra ansökningar.Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden (res.dels c och mp, dels m, kd, c, och mp, dels kd, c, fpoch mp). följde utskottet.Enligt 3 kap. 4 § mervärdesskattelagen undantas frånskatteplikt omsättning av tjänster som utgörsjukvård, tandvård och social omsorg. Förskattefrihet krävs att sjukvården omfattar sådanaåtgärder som definitionsmässigt är sjukvård och attsjukvården tillhandahålls vid sjukvårdsinrättningareller av någon med särskild legitimation att utövasjukvårdsyrke. För s.k. alternativvård gällerdäremot inte skattefriheten.Riksdagens skatteutskott har i betänkande2000/01:SkU15 Allmänna motioner om mervärdesskattbehandlat ett yrkande från om attmervärdesskatten borde slopas på alternativabehandlingsformer. Utskottet, som avstyrktemotionsyrkandet, anförde följande.Utskottet har prövat den aktuella frågan omskattenedsättning på alternativasjukdomsbehandlingar desenaste åren. Mot bakgrund av de kostnader förstaten som den föreslagna skattenedsättningenskulle föra med sig och de avgränsningsproblemsom skulle kunna uppstå gentemot andra typer avverksamheter som också har till ändamål att görafolk friskare ställer utskottet sig avvisandetill förslaget.Riksdagen följde utskottet (prot.nr 2000/01:83).Utskottet har erfarit att centrum för komplementärahälsostudier vid i enkartläggning som genomförts på uppdrag avLandstingsförbundet erfarit att samtliga landsting(16 st.) som besvarat enkäten använder alternativabehandlingsmetoder.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill återigen framhålla att attityden tillflera s.k. alternativa behandlingsmetoder harändrats . Kunskaper omalternativmedicinska metoder behövs både för attkunna bedöma effekter och vinster och för att kunnautröna eventuella skador och biverkningar. Utskottetanser att utskottet inte bör ta något initiativ medanledning av motionerna So303 (c) yrkande 21, So398(v) yrkandena 1 och 3, So605 (mp), So623 (c) yrkande1 och N365 (mp) yrkande 4.De synpunkter som framförs i motionerna So303 (c) yrkandena 22och 23 samt So626 (c) yrkande 6 förutsätterändringar i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdsområdet. Utskottet, som inteanser att det finns anledning att ändra lagen,avstyrker motionerna.Statens beredning för medicinsk utvärdering ()har till uppgift att kritiskt granska de medicinskametoder som används inom sjukvården. Det ankommerdäremot inte på SBU att utforma förslag tillbehandlingsmetoder. Motion So303 (c) yrkande 19avstyrks därför. När det gäller forskning kringalternativmedicin vidhåller utskottet att detförutsätter att ansökningar om medel till forskningpå området behandlas på likvärdigt sätt som andraansökningar. Även motion So303 (c) yrkande 20avstyrks därför.Utskottet anser att det arbete med inriktning påauktorisation och kvalitetssäkring som bedrivs avBranschorganisationen för komplementär- och alterna-tivmedicin är värdefullt och viktigt. Även detnordiska samarbetet inom komplementär- ochalternativmedicinen är viktigt. Någottillkännagivande härom behövs dock inte, varförmotion So623 (c) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Inteheller bör något särskilt regelverk föralternativmedicinen införas. Motion So274 (kd, m, c)yrkande 1 avstyrks därför.Ett antal motionsyrkanden rör frågan om legitimering av samtförskrivningsrätt för alternativmedicinska utövare.Utskottet, som förutsätter att regeringen följerutvecklingen på det alternativmedicinska området ochom så behövs återkommer till , finner inteskäl att föreslå några ändringar av gällande regler.Motionerna So398 (v) yrkande 2 och So623 (c) yrkande5 avstyrks.Vård i livets slutskedeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med hänvisning till pågåendearbete på området, avslå en motionbeträffande vård i livets slutskede.MotionI motion So628 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vård i livets slutskede (yrkande17). Motionärerna anför att när bot inte kan ges ochpatienten är döende skall denne få dö en lugn ochvärdig död. Det måste också vara en självklarhet atttillräcklig smärtlindring ges. Vidare skall, enligtmotionärerna, psykologiskt och socialt stöd erbjudasden sjuke och de anhöriga.Tidigare behandling och pågående arbeteMotioner om vård i livets slutskede har behandlatsav utskottet . Senast ibetänkande 2000/01:SoU10 förelåg bl.a. ettmotionsyrkande med likartat innehåll som i denovannämnda So628 (s. 92 f.).Utskottet vidhöll att målet för vården skall varaatt ge patienten god livskvalitet även i livetsslutskede samt en lugn och värdig död. Vården bördrivas som en aktiv helhetsvård med lindring avsmärta och andra besvärande symtom samtpsykologiskt, socialt och andligt stöd åt patientenoch de närstående. Regeringens kommande förslag påområdet borde enligt utskottets mening inteföregripas. Motionerna avstyrktes därför (ej res. ).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:194).Kommittén om vård i livets slutskede överlämnade ijanuari 2001 slutbetänkandet Döden angår oss alla värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6). Be-tänkandet bereds i Regeringskanslietoch en proposition är, enligt uppgift, planerad tillhösten 2002.Frågan om vård i livets slutskede har vidareberörts av socialministern i inter-pellationsdebatt . I debatten(snabbprotokoll 2001/02:58) anfördesocialministern bl.a. följande.Det är viktigt att framhålla att god vård ochgott omhändertagande av patienter vars sjukdominte kan botas, och särskilt när deras liv närmarsig slutet, inte endast innebär att de skaerbjudas rent medicinska insatser. Till denpalliativa vården måste även höra att tillgodosepatientens övriga behov, av exempelvispsykologisk och existentiell natur, på ett sättsom är integrerat i vården.Kommittén om vård i livets slutskede har haft iuppdrag att överväga och lämna förslag till hurman kan förbättra livskvaliteten för dem som ärsvårt sjuka och döende samt deras familjer ochnärstående. Kommittén har bedrivit ett utåtriktatarbete, bl.a. genom att anordna flera konferenseri ämnet.Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande Dödenangår oss alla Värdig vård vid livets slut (SOU2001:6) i början av förra året.I betänkandet betonas just att den palliativavården ska vara en aktiv helhetsvård av helamänniskan och dennes närstående under vägen framtill döden. I betänkandet finns flera förslag föratt på olika sätt förbättra omhändertagandet ävenmed avseende på patientens existentiella behov.Exempelvis finns förslag som rör utbildningensinnehåll. Förslagen i betänkandet harremissbehandlats och bereds inomRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare uttalat skall målet förvården vara att ge patienten god livskvalitet även ilivets slutskede samt en lugn och värdig död. Vårdenbör drivas som en aktiv helhetsvård med lindring avsmärta och andra besvärande symtom samtpsykologiskt, socialt och andligt stöd åt patientenoch de närstående.Den frågeställning som tas upp i motion So628 (fp)yrkande 17 omfattas av förslaget från Kommittén omvård i livets slutskede. Förslaget bereds förnärvarande i och bör enligtutskottets mening inte föregripas. Motionenavstyrks.Etiska frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet bör, med hänvisning till pågåendearbete på området, avslå ett antalmotionsyrkanden gällande etiska frågor.Jämför reservation 65 (mp).MotionerI motion So463 av Skånberg och (båda kd) begärs att regeringen lägger fram en lagsom förbjuder kloning av mänskliga celler. Hela detdemokratiska samhället är enligt motionärernaöverens om att det är oacceptabelt att klonamänniskor. Svensk lagstiftning är emellertid intetydlig på denna punkt.I motion So508 av Skånberg och ()begärs tillkännagivande om att en grundlig utredningbör göras av hur hanteringen av aborterade fostersker i samband med forskning (yrkande 1).Motionärerna anser det oetiskt att aborterade fosteranvänds för experimentell forskning. Vidare anförmotionärerna att tydliga regler bör slås fast förforskning på levande (yrkande 2).I motion So633 av () begärs tillkännagivande omstamcellsforskning (yrkande 2). Motionären anför attom denna forskning bedöms etiskt försvarbar måstedet vara en fråga för forskarna att avgöra omforskning på embryonala eller s.k. adulta stamcellerär den mest fruktbara, dvs. kan leda till bästresultat. Vidare begärs tillkännagivande om atttillåta terapeutisk kloning (yrkande 3).I motion So635 av () begärs tillkännagivandeom stamceller från aborterade (yrkande 2).Motionären anför att det bör vara en självklarhetatt inte använda aborterade . I motionenbegärs också tillkännagivande om framställande avbefruktade celler direkt för kloning ellerstamcellsforskning (yrkande 4). Motionären anför atthon ser det som oetiskt att direkt framställabefruktade celler för kloning eller för framtagningav stamceller. Vidare begärs tillkännagivande ompositiva effekter av stamcellsforskning (yrkande 5).Motionären pekar på att utsikterna att skapa för denegna konstitutionen skräddarsydda läkemedel ochutnyttja kroppsegna läkningsmekanismer, i ställetför att ständigt laborera med syntetiska preparatoch hoppas att de inte skall ge biverkningar, ingerstort hopp för framtiden. Dessutom begärstillkännagivande om att villkoret för fortsattstamcellsforskning skall vara parallell, friståendeforskning med utgångspunkt i försiktighetsprincipen(yrkande 6). Slutligen begärs tillkännagivande omett brett forskningsprojekt (yrkande 7). Motionärenanför att ett brett informationsprojekt kringgenetik, genteknik och bioteknik och deras möjligatillämpningar vore ett utmärkt pilotprojekt för attinitiera samhällsdebatt kring en aktuell, viktigfråga.Tidigare behandling och pågående arbete m.m.I betänkande 2000/01:SoU10, vartill hänvisas,behandlade utskottet senast motioner rörandegenetisk integritet (s. 100 f.). Utskottet anfördeatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att seöver olika frågor rörande genetisk diagnostik,genterapi och kloning hade tillsatts. Såvittframgår av direktiven till utredningen omfattaruppdraget de frågor som tas upp i de aktuella motio-nerna. Enligt utskottets mening borde kommitténsarbete inte föregripas. Motionerna avstyrktes (res.mp). följde utskottet (rskr. 2000/01:194).Vetenskapsrådets styrelse har i ett enhälligt beslutden tagit ställning till etiskariktlinjer för stamcellsforskning. I korthet innebärriktlinjerna att forskarna får ta stamceller frånembryon som är användbara, eller skallanvändas, för vidare IVF-behandling. Dessutom bedömsatt skapandet av embryon genom somatiskkärnöverföring (terapeutisk kloning) för att fåtillgång till stamceller, kan vara etisktförsvarbart. Detta eftersom de behandlingsmässigavinsterna kan vara stora. Kärnöverföring kandock inte tillåtas på grund av detrådande rättsläget. styrelseföreslår vissa lagändringar.Statens medicinsk-etiska råd har i ett yttrande den17 sammanfattningsvis anfört följande.Statens medicinsk-etiska råd anser att det börfinnas möjlighet att bedriva forskning påembryonala stamceller. Rådet anser att det undervissa betingelser kan vara etiskt acceptabelt attforska på befruktade ägg, och att embryonalstamcellsforskning per se inte är merkontroversiell än annan embryoforskning.Embryonal stamcellsforskning har förutsättningaratt bidra med ny kunskap som kan få mycket storbetydelse för framtida behandlingar av en radolika sjukdomar. Allt talar för attstamcellsforskningen bör bedrivas på bred front,det vill säga med adulta, fetala och embryonalastamceller parallellt. Embryonalstamcellsforskning kan i detta sammanhangförväntas ge unika möjligheter att förstå degrundläggande biologiska utvecklingsmekanismerna,vilket är betydelsefullt även för den fortsattaforskningen på adulta stamceller.Rådet anser därför att embryonalstamcellsforskning kan vara etiskt försvarbar under förutsättningatt den sker under reglerade former och medoffentlig insyn, vilket bl.a. innebär att varjeenskilt projekt ska genomgå rättsligt regleradetikprövning av en forskningsetisk nämnd; får tillåtas endast om det saknas vetenskapligtvälgrundade och etiskt godtagbara alternativ attuppnå samma kunskapsmål; får efter omsorgsfull information samt frittoch informerat samtycke från både kvinnan ochmannen använda sig av befruktade ägg som blivitöver vid provrörsbefruktning och som uttryckligendonerats för detta ändamål; inte ger anledning att genomprovrörsbefruktning skapa embryon enbart förforskningsändamål; ska bli föremål för uppföljning, fortsatt etiskdiskussion och problematisering, i takt med attkunskapen växer och nya tekniker utvecklas; ska skyddas från oetisk kommersialisering.Rådet har i detta skede inte tagit ställning tillfrågan om cellkärnöverföring. De medicinsk-etiskaoch juridiska implikationerna av att tillåtacellkärnöverföring till äggcell eller tillbefruktat ägg är otillräckligtgenomlysta. Frågan bör därför hållas öppen tillskunskapsläget förbättrats. bör avvaktamed att i svensk lag införa förbud motframställning av embryon för forskningsändamål.Som en första viktig åtgärd förordar rådet attreproduktiv kloning förbjuds i svensk lag.Frågan om terapeutisk kloning har vidare berörtsav utbildningsministern i eninterpellationsdebatt . Idebatten (snabbprotokoll 2001/02:69) anfördeutbildningsministern bl.a. följande.Det och jag säger i den av PerLandgren åberopade är attvi har en positiv inställning till somatiskkärnöverföring under förutsättning att dengenomförs under etiskt acceptabla former. Visäger också att vår bedömning är att ettförtydligande av lagen är nödvändigt eftersomsomatisk kärnöverföring inte innefattarbefruktning. Det handlar alltså i första hand omatt utvidga förbudet mot inplantering avbefruktade ägg som varit föremål för försök tillatt även omfatta obefruktade ägg som har fått enkärna från en kroppscell. Därför aviserar vitilläggsdirektiv till utredningen om genetiskintegritet. Vi menar att det är angeläget med enöversyn så att vi får en lagstiftning som äröppen för en utveckling av forskningen mensamtidigt klargör att det är förbjudet att skapamänniskor genom kloning.Från har inhämtats att arbetemed tilläggsdirektiv till den redan pågåendeutredningen om genetiska undersökningar m.m. (dir.2001:20) har inletts.Ett tillfälligt utskott för humangenetik och annanny teknik inom den moderna medicinen har från den 16januari 2001 och framåt verkat inom Euro-paparlamentet. Utskottet har lämnatett betänkande vars nyckelfråga kan sägas ha varitEuropeiska unionens roll och agerande inom dettaområde. Betänkandet har avslagits avEuropaparlamentet.En motion likalydande med So508 (kd) behandladesi betänkande 2000/01: SoU10 (s. 99 f.). Utskottetanförde därvid följande.Vid behandlingen av proposition 1994/95:148 medförslag till ny transplantationslag uttaladeutskottet sig enhälligt om användning av vävnadfrån aborterade . Utskottet vidhåller sininställning som den kommit till uttryck ibetänkande 1994/95:SoU21. Utskottet vill betonaatt enligt 11 § transplantationslagen får vävnadfrån ett aborterat användas endast förmedicinska ändamål. Vidare vill utskottet erinraom den införda bestämmelsen i 1 kap. 3 a§ högskolelagen (1992:1434) i vilken stadgas atti högskolornas verksamhet skall vetenskapenstrovärdighet och god forskningssed värnas.Utskottet har vidare erfarit att regeringen avseratt vidare utreda frågan om det bör införas engenerell författningsreglering förforskningsetisk granskning som omfattar allafinansiärer och forskningsutförare.Motionen avstyrktes. följde utskottet(rskr. 2000/01:194).Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan har enparlamentarisk kommitté i uppdrag att se över olikafrågor rörande genetisk diagnostik, genterapi ochkloning. Enligt direktiven skall kommittén, även omdagens lagstiftning, tekniskt sett, förbjuderkloning av människa, överväga och lämna förslag tillett förtydligande av lagen på denna punkt. Mednuvarande direktiv sammantaget med detilläggsdirektiv som är under utarbetande omfattaruppdraget, enligt utskottets uppfattning, de fråge-ställningar som tas upp i motionerna. Kommitténsarbete bör inte föregripas. Motionerna So463 (kd),So508 (kd), So633 (fp) yrkandena 2 och 3 samt So635(mp) yrkandena 2 samt 47 avstyrks därför.Aborter, fosterdiagnostik m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning tilltidigare inställning i saken och pågåendearbete på området, avslå motioner om bl.a.aborter. Jämför reservation 66 (kd).MotionerI motion So462 av Skånberg och HolgerGustafsson (båda kd) begärs tillkännagivande omlagstiftning mot könsdiskriminerande aborter. Enligtmotionärerna bör ett förbud mot att lämna utinformation om fostrets kön före utgången av 20:egraviditetsveckan övervägas, om utlämnandet inte kananses medicinskt motiverat. Detta skulle omöjliggöraatt informationen missbrukas.I motion So323 av och (kd och m) begärs tillkännagivande om att enutredning bör tillsättas med uppgift att utröna vaden abort innebär för smärtupplevelser för fostretoch vad resultatet bör få för konsekvenser.Motionärerna pekar på att medicinska framsteg hargjorts kring vetskapen om fostrets förmåga attuppleva smärta men att det förekommer olikauppfattningar om huruvida fostret får del av dennarkos eller de smärtstillande medel som ges tillkvinnan under aborten.I motion So506 av Skånberg och (båda kd)begärs tillkännagivande om att i svensk lagstiftninggenomföra vad som rekommenderas av WHO om när fosterjuridiskt sett skall räknas som barn (yrkande 1).Motionärerna anför att det är anmärkningsvärt attSverige inte införlivat idetta avseende. Dessa rekommendationer innebär attfrån vecka 22 skall ett missfall benämnasförlossning och benämnas barn. Vidare begärstillkännagivande om praxis för gränsen för hur senti graviditeten aborter får beviljas (yrkande 2).Motionärerna anför att kan barn som föds i23:e graviditetsveckan räddas och att det finns barnsom är födda . Den enda rimligalösningen är att justera tidpunkten för de senasteaborterna till vecka 20 beaktande felmarginalen . Ett liknande motionsyrkande framställs imotion So468 av Skånberg (kd).I motion So461 av Skånberg och (kd och m)begärs tillkännagivande om en utredning i syfte attutreda varför kvinnor väljer abort, vilket stödkvinnorna önskar och andra aspekter som kan tänkaspåverka aborttalet (yrkande 1). Enligt motionärernabör särskild uppmärksamhet riktas mot förekomsten avaborter bland unga flickor. Ett likalydande mo-tionsyrkande framställs i motion So295 av MikaelOscarsson och (båda kd) (yrkande 1).Vidare begärs tillkännagivande om en analys avvarför har högst aborttal i (yrkande2). Även i motion So295 framförs ett yrkande meddetta innehåll (yrkande 2). Slutligen begärstillkännagivande om ett åtgärdsprogram för hurantalet aborter skall kunna minskas (yrkande 3). Etttillkännagivande härom framställs också i motionSo295 (yrkande 3).I motion So524 av () begärstillkännagivande om en utredning av postabortsyndromi ett kvinnohälsoperspektiv.