bet · GQ01NU3 · 2002-11-28 00:00:00 — Sverigeborde i stället ta intryck av att flera länder harplaner på att bygga ut kärnkraften, däriblandFörenta staterna och Finland.Energiförsörjningen och en övergång till förnybaraenergikällor är enligt vad som anförs i motion2002/03:U324 (mp) en viktig fråga då Europeiskaunionens enskilda medlemsländer måste minskaberoendet av fossila bränslen och kärnkraft.Användningen av fossila bränslen måste minskas pågrund av deras klimatpåverkan och kärnkraften pågrund av de risker den medför, från brytning tillslutförvaring. Kärnkraftsanläggningar ochtransporter av kärnavfall utgör även potentiella målför sabotage och terrordåd. De olika stöd somEuropeiska unionen ger till både kärnkraft ochfossileldning måste enligt motionärerna upphöra. Detär, sägs det i motionen, inte förenligt att görapolitiska deklarationer om hållbar utveckling och gestöd till förnybara energikällor som stödges till kärnkraft och fossileldning.I motion 2002/03:Fi275 betonas -dock utan något särskilt yrkande - vikten av enhållbar utveckling inom energipolitiken.Energieffektivisering och energibesparande åtgärderframhålls i motionen som centrala. Vidare anförs attdet är centralt att energibeskattningen och andraenergirelaterade regelsystem premierar hållbarhet.Även införandet av marknadsregler som internaliserarolika energisystems externa kostnader som miljö- ochriskkostnader förespråkas av motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen behandlade riktlinjer för energipolitikensenast med anledning av propositionen omsamverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143). Riksdagengodkände, på utskottets förslag (bet. 2001/02:NU17),de förslag till riktlinjer som regeringen framlade inämnda proposition. I reservationer - (m, fp; kd;mp) - framförde företrädare för dessa partier sinsyn på energipolitikens inriktning.Beträffande frågan om en privatisering avVattenfall AB kan erinras om att utskottet hösten2001 (bet. 2001/02:NU3) avstyrkte en motion varipläderades för att skall privatiserasoch börsintroduceras. Utskottet betonade i dettasammanhang att är en viktig nationellresurs på energiområdet - inte minst beträffandeomställningen av energisystemet - och har enekonomisk styrka som är av stort värde, bl.a. förden svenska industrin som får tillgång till el tillrimliga priser. Dessa skäl, menade utskottet, taladeför att skall förbli i statlig ägo ochvara ett verktyg i energiomställningen. I enreservation (m, fp) yrkades på bifall till motionen.Även i en annan reservation (kd) framhölls attVattenfall AB, helt eller delvis, bör privatiseras.Frågan om en stängning av behandladesav . Som tidigare nämntsinstämde i regeringens bedömning attförutsättningarna för en stängning inte varuppfyllda. 2001/02:NU3)menade i likhet med regeringen att skallstängas men först när villkor äruppfyllda. Vidare sade utskottet sig delaregeringens bedömning att villkoren blirtillgodosedda senast före utgången av . I enreservation (m, kd, fp) framhölls att riksdagensbeslut om att stänga den första reaktorn iBarsebäcksverket togs utan att de ekonomiskaeffekterna var kända och i total avsaknad av bådemiljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiskaanalyser. Detta har inneburit att svenskelförsörjning, miljö, ekonomi och svensktindustriklimat försämrats. Enligt reservanternamåste därför beslutet om den förtida avvecklingen avkärnkraften upphävas. Företrädarna förVänsterpartiet, och Miljöpartiethävdade i sina respektive reservationer attBarsebäck 2 kunde stängas , men angavolika tidpunkter under detta år när stängningenskulle ske.I regleringsbrevet för gav regeringenSvenska kraftnät i uppdrag att redovisa sinbedömning av om de villkor som ställt uppavseende effektbalansen kan anses vara uppfyllda viden eventuell stängning av den andra reaktorn iBarsebäck under år 2003.Svenska kraftnät överlämnade sin rapport ominverkan på effektbalansen av en eventuell stängningav till regeringen ioktober 2002. I rapporten påpekas att en stängningav skulle innebära attproduktionsförmågan minskar med blockets effekt på600 MW. Effektbalansen skulle därmed försvagasytterligare. har, genom utförda ochbeslutade åtgärder, kompenserat kapaciteten istamnätet för en stängning av båda block.Det innebär att stamnätet kommer att kunna överföratillräckligt mycket el för att försörja ien ansträngd situation med hård kyla. Problemet,anförs det, är om det finns tillräckligt med el attöverföra, dvs. om summan av landets egen produktionoch import räcker för att tillgodose efterfrågan närdet blir som kallast . Blirtemperaturförhållandena sådana som statistiskt settinträffar kommer elmarknaden nätt ochjämt att kunna skapa balans mellan tillgång ochefterfrågan även om all kärnkraft producerar förfullt, de centralt upphandlade effektreservernautnyttjas maximalt och grannländerna bidrar med1 800 MW. Konsekvensen av att stänga 2under kan bli att elmarknaden inte klararatt balansera tillgång och efterfrågan om vinternblir en s.k. tioårsvinter. En vinter med normalatemperaturer bör kunna förutsatt attelmarknaden i övrigt utvecklas enligt föreliggandeprognoser, sägs det. Vidare påpekas att det även kanuppstå lägre temperaturer än under en tioårsvinter.Inför den förnyade prövningen av omkärnkraftsreaktorn i kan stängas har och och Miljö (ABJacobson & har fr.o.m. byttnamn till ) fått i uppdrag avNäringsdepartementet att ta fram underlag. Den 1november 2002 överlämnades två konsultrapporter tillNäringsdepartementet. De bägge rapporterna skall nuremissbehandlas. Nedan följer en kort sammanfattningav respektive rapport.ÅF-Energikonsult konstaterar i rapportenBarsebäck 2 - Underlag för prövning om stängning attåtgärderna inom det kortsiktiga energipolitiskaprogrammet sammantaget bedöms ha bidragit till attdämpa elanvändningsökningen med samt ökatelproduktionen från förnybara energikällor med 1,6TWh vilket sammantaget ger . (Bedömningen avminskad elanvändning och tillkommande elproduktionbaseras på uppgifter som lämnats ibidragsansökningarna, exklusive uppskattningar av2002 års bidrag som ej är beslutade för utbyggnad avfjärrvärmenätet.) I rapporten anförs dock att trotsatt målet om att ersätta el teoretiskt uppnås,innebär det inte att villkoren för en stängning avBarsebäck 2 är uppfyllda. Målet sattes utgående frånde förhållanden som gällde och kan i daginte anses vara relevanta för prövningen på grund avde förändringar som skett i övrigt på elmarknaden,sägs det i rapporten. Den viktigaste förändringen äratt effektbalansen försämrats både i och iNorden som helhet. är det tydligt att det ärbristen på effekt, inte energi, som är den avgörandeenergipolitiska frågan inför prövningen avstängningen av , sägs det. Vid enstängning av förvärras effektbalansenkraftigt. En normalvinter kan fortfarande ,men vid en s.k. tioårsvinter fattas minst 500 MW.Det innebär att konsekvenserna av en stängningenligt rapportörernas bedömning blir påtagligtnegativa för effektbalansen. Vidare anförs att enförsämrad effektbalans i sin tur har en påverkan påprisbildningen och ger en ökad risk för avbrott ielleveranserna.Beträffande elpriset görs bedömningen att enstängning av inte får påtagligt negativaeffekter för det stora flertalet elkunder under ettnormalår. Vid minskad tillgång på vattenkraft ellerdå effektmarginalerna krymper vid kallavinterperioder uppstår dock situationer då enstängning har stor prispåverkan, sägs det.Återkommande ansträngda situationer kan även ledatill att riskpremien på el ökar och att det därförkan etableras en högre elprisnivå än vad som hadevarit fallet med bättre effektmarginaler i systemet.När det gäller industrins tillgång på el påpekas atten stängning av har betydelse förindustrins förtroende för elmarknaden och en säkerelförsörjning till konkurrenskraftiga priser.Industrins farhågor om förhöjda elpriser och riskför avbrott i elleveranserna är negativt församhället. Det kan leda till att investeringar ochetableringar sker utomlands i stället för i Sverigeoch är därför inte till fördel för industriellutveckling i landet. Åtgärderna inom detenergipolitiska programmet, om alla åtgärdergenomförs enligt de ansökningar som beviljats,kompenserar i stor utsträckning förkoldioxidutsläppen som följer av en stängning avBarsebäck 2. Det betonas emellertid att man av dettainte kan dra slutsatsen att stängningen av Barsebäck2 inte får någon klimatpåverkan. Mångaförutsättningar har förändrats sedan målet förprogrammet sattes. Exempelvis har elanvändningenfortsatt att öka, trots åtgärderna inom programmet.I praktiken ersätts med ökad import avdansk kolkondens men också med utökadkraftvärmeproduktion i befintliga anläggningar iSverige. Den bedömning som görs är attkoldioxidutsläppen totalt sett kommer att öka med2 800 kiloton vid en stängning. Utsläppsökningarnasker främst utanför gränser.Den bedömning som görs i rapporten förprövning av stängningen av den andrakärnkraftsreaktorn vid från ochMiljö är att det kvantitativa målet för detenergipolitiska programmets åtgärder för minskadelanvändning och tillförsel av ny elproduktion omtotalt kommer att nås före utgången avår 2003. Den analys av programmets måluppfyllelsesom utförts visar att de sammantagna åtgärdernaberäknas ge ett tillskott om vidutgången av 2003. De åtgärder för vilka ettsammantaget mål på fastställts, omfattandekonvertering från elvärme samt investeringar ikraftvärme, vindkraft och vattenkraft, bedöms bidramed ca , medan åtgärderna inom effektivareenergianvändning beräknas bidra med . Detövriga tillskottet består av resultat av insatserför utbyggnad av fjärrvärmesystem, som bedöms bidramed sammanlagt , samt resultat av åtgärdergenomförda av Delegationen för energiförsörjning iSydsverige, vilka bedöms bidra med . När detgäller stängningens effekter på elpriset ärbedömningen att den generella elprisnivån inte inågon högre grad kommer att påverkas av en stängningav . Den främsta orsaken är attproduktionen i endast utgör en mycketliten del, , av omsättningen på den nordiskaelmarknaden. Under ett torrår med mer ansträngdaproduktionsförhållanden kommer elpriset på marknadenatt öka men påverkan av en stängning av 2bedöms även i detta fall vara låg. När det gällerpåverkan på tillgång på el för industrin sägs detatt en stängning av bedöms innebära enliten påverkan på elpriset, motsvarande 0,avelpriset för industrin, förutsatt att kostnadenfördelas lika på samtliga kundkategorier. Beroendepå marknadsmekanismernas funktion i övrigt är detinte uppenbart att denna ökning avproduktionskostnaden kommer att innebära attprisnivån för industrikunder höjs. I förhållandetill de prisvariationer som förekommer påelmarknaden är den uppskattade möjliga prisökningenlåg, anförs det.Beträffande effektbalansen konstateras att enstängning av skulle innebära atteffektbalansen blir ytterligare ansträngd om inteåtgärder vidtas. Det förslag till metod föreffekthantering som presenterats av Svenska kraftnätbedöms ge de förutsättningar som krävs för attförhindra att risken för effektbrist stiger till enoacceptabel nivå vid en stängning av ,förutsatt att det finns fysiska effektresurser atttillgå. Tillräckliga fysiska resurser, i form av förnärvarande avställda kraftverk, effektanpassningar iindustrin, bortkoppling av elpannor och värmepumparvid högt effektbehov m.m., beräknas finnas i denomfattning som behövs för att kunna säkerställaeffektbalansen även vid en stängning av 2.I rapporten konstateras att en stängning avBarsebäck 2 innebär att utsläppen återgår till dennivå som hade varit fallet om inte detenergipolitiska programmets åtgärder hadegenomförts. En stängning av kan ur dethär perspektivet beskrivas som nära neutral urklimat- och miljösynpunkt, sägs det i rapporten. Detframhålls emellertid att en bredare bedömning av huren stängning av påverkar klimatet ochmiljön, som beaktar den elbehovsökning som skettsedan programmets inledning och med nuvarandeutsläppsnivåer som referens, visar att en stängningi praktiken kommer att leda till ökat behov avfossil kraft och därigenom till ökade utsläpp. Påkort sikt bedöms elproduktionen öka främst ikolkondensanläggningar i , vilket leder tillökade utsläpp av koldioxid med ca 3 600 kiloton perår, vid en jämförelse med hela kraftproduktionen iBarsebäck 2.Inom den Europeiska unionen är energi ingetgemensamt politikområde och EG-fördraget har intenågot specifikt avsnitt som behandlar energi. Degemensamma åtgärder som finns på energiområdet harframför allt utvecklats inom ramen för den inremarknaden och som en del av gemenskapensmiljöpolitik. Med utgångspunkt i dessa rättsligagrunder har ett antal lagstiftningsförslag somsyftar till ökad integration och gemensammaspelregler inom den europeiska energimarknadenprocessats och antagits inom gemenskapen. har i två vitböcker satt upplångsiktiga mål för EU:s energipolitik: omenergipolitik inom den europeiska unionen(KOM/1995/682) och Energi för framtiden: förnybaraenergikällor - vitbok för en gemenskapsstrategi ochhandlingsplan (KOM/1997/599). En grönbok om eneuropeisk strategi för trygg energiförsörjning(KOM/2000/769) har även lagts fram av kommissionenliksom en handlingsplan för ökad energieffektivitet(KOM/2000/247). antogs ett direktiv(96/92/EG) om en inre marknad för el. Direktivetinnehåller gemensamma regler för investeringar ochhandel med el. Ett direktiv (98/30/EG) om en inremarknad för naturgas antogs . I september2001 togs beslut om ett direktiv (2001/77/EG) omfrämjande av el från förnybara energikällor på deninre marknaden för el. I direktivet anges detindikativa målet att elproduktionen från förnybaraenergikällor i gemenskapen som helhet skall uppgåtill år 2010.Vidare kan de gemensamma stödprogram för energisom inrättats inom EU nämnas. Det nuvaranderamprogrammet för energi löper under perioden1998-2002 och har en ekonomisk planeringsram om 175miljoner euro. Ramprogrammet omfattar sex olikaprogram. Ett beslut väntas under hösten 2002beträffande nästa programperiod. Enligt förslagetskall nästa programperiod, som löper ,omfatta fyra olika delprogram. De föreslagnaprogrammen är Save (rationell energianvändning ochhantering av efterfrågan), Altener (nya ochförnybara energikällor), Steer (energianvändningen itransportsektorn) och Coopener (främjande påinternationell nivå av förnybara energikällor). Denföreslagna budgeten för perioden är 215 miljonereuro.I syfte att stödja initiativ från energisektornsaktörer att utveckla energiin-frastrukturen ges,inom ramen för insatser för transeuropeiska nätverk,för projekt av gemensamt intresse delsinvesteringsstöd, dels stöd för förstudier.Nuvarande programperiod löper under perioden2001-2006 och omfattar 155 miljoner euro.Inom ramen för Tacisprogrammet, dvs. EU:sstödprogram till och övriga länder i OSSsamt , kan stöd ges för att ökakärnsäkerheten. För den nuvarande programperioden,som löper , är den totalabudgeten för Tacis . har även rätt att inomramen för Euratom bevilja lån till projekt som ökarsäkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk idrift eller under konstruktion i tio preciseradecentral- och östeuropeiska länder. Däremot kan nyakärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningarinte finansieras av Eur-atom. Syftet är att åtgärdasäkerhetsrisker i de befintliga kärnkraftverken.Därtill finns medel inom ramen för EU:s sjätteramprogram för forskning och utveckling, som bl.a.rör behandling och lagring av kärnavfall.I sammanhanget kan även erinras om att beslutade att läggafram ett åtgärdspaket av olika förslag på detkärntekniska området. Förslagen rör säkerheten vidkärntekniska anläggningar, hanteringen avradioaktivt avfall samt handeln med kärnbränsle medRyssland. Inom ramen för detta åtgärdspaket finnstvå utkast till direktivförslag, ett omsäkerhetsnormer för kärntekniska anläggningar ochett om hanteringen av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om energipolitikensinriktning och därefter separat frågan omstängningen av 2.Energipolitikens inriktningI godkände riktlinjerna förenergipolitiken. I sitt ställningstagande framhöllutskottet att den överenskommelse som träffatsmellan företrädare för Socialdemokraterna,och somrealiserades genom den då aktuella propositioneninnebar ytterligare steg framåt i arbetet för entrygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjningsamtidigt som det var en bekräftelse på att deenergipolitiska riktlinjerna årsuppgörelse låg fast. Utskottet har på denna punktinte ändrat uppfattning.Som vid nämnda tillfälle slog fast ochsom även redogörs för i budgetpropositionen är densvenska energipolitikens mål att på kort och på långsikt trygga tillgången på el och annan energi påvillkor som är konkurrenskraftiga med dem som gälleri omvärlden i övrigt. Energipolitiken skall skapavillkoren för en effektiv och hållbarenergianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,miljö och klimat samt underlätta omställningen tillett ekologiskt samhälle. Vidare skallenergipolitiken bidra till att skapa stabilaförutsättningar för ett konkurrenskraftigtnäringsliv och en förnyelse och utveckling av densvenska industrin. elförsörjning skalltryggas genom ett energisystem som baseras påvaraktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt en effektiv energianvändning.Kärnkraften skall ersättas med effektivisering avelanvändningen, konvertering till förnybaraenergislag samt miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik. I ökande utsträckning skallenergiförsörjningen baseras på förnybaraenergikällor som användningen av fossilabränslen skall hållas på en låg nivå.Som en del i arbetet med att öka andelen förnybarenergi antog målet att användningen av elfrån förnybara energikällor skall öka med 10 TWhtill . För att stimulera elproduktion frånförnybara energikällor skall ett system för handelmed elcertifikat införas. I riktlinjerna för 2002års energipolitiska beslut ingår även att regeringenskall undersöka om avtal kan träffas mellan statenoch kraftindustrin, liknande det som gjorts iTyskland, för att söka nå en långsiktigöverenskommelse för den fortsattakärnkraftsavvecklingen och omställningen avenergisystemet.De mot dem av fastställda riktlinjernastående motionsyrkandena bör enligt utskottetsmening inte vinna bifall. Den inriktningav energipolitiken som redogörs för ibudgetpropositionen ligger enligt utskottetsuppfattning helt i linje med det energipolitiskabeslut fattade våren 2002.Utskottet övergår därmed till att närmarekommentera några i detta avsnitt aktuellamotionsyrkanden.När det gäller frågan om en börsintroduktion ochprivatisering av som tas upp i motion2002/03:N301 (m) konstaterar utskottet att detta ären återkommande fråga som vid fleratidigare tillfällen avslagit. Därvid hänvisas tillvad utskottet vid tidigare behandlingar anfört isak.Beträffande vad i nyssnämnda motion anförs om attenergipolitiken bör utformas så att det blirintressant att investera i utökad elproduktion ärdet utskottets uppfattning att det kommandeelcertifikatssystemet kommer att bidra till detta.Även förändrade regler för kraftvärmebeskattningenkommer, när de genomförs, att bidra till detta.Med anledning av vad som anförs i motion2002/03:U324 (mp) om kärnkraften och risken förterrorism vill utskottet erinra om den utredning(dir. 2002:33) som tillkallats med uppgift attanalysera förutsättningarna för kärnsäkerhet ochstrålskyddet vid de svenska kärnkraftverken, varibl.a. risken för terroristhandlingar skallanalyseras. Vidare delar utskottet motionärernasuppfattning att energiförsörjningen och övergångentill förnybara energikällor är en viktig fråga förEU:s medlemsländer och att beroendet av kärnkraftoch fossila bränslen måste minska. Utskottet serdäremot inget skäl för ett riksdagsuttalande ienlighet med vad som begärs i motionen.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerutskottet samtliga här aktuella motioner i berördadelar.Stängningen av 2Tillkännagivanden om att andra reaktorinte skall tas ur drift har begärts i ett antalmotioner. Därtill har framförts synpunkter på dekrav som bör ställa på regeringensredovisning inför den kommande prövningen av enstängning av . Med anledning av dessamotionsyrkanden vill utskottet anföra följande.Enligt de riktlinjer för energipolitiken somriksdagen fastställt skall kärnkraften ersättas medeffektivisering av elanvändningen, konvertering tillförnybara energislag samt miljömässigt acceptabelelproduktionsteknik. Det beslut som riksdagenfattade innebar att skalltas ur drift. I enlighet med detta beslut stängdesBarsebäcks första reaktor i november 1999.Stängningen av andra reaktor är enligtbeslutet villkorad såtillvida att bortfallet avelproduktion skall kompenseras genom tillförsel avny elproduktion och minskad användning av el. Föratt nå dit har en rad olika insatser gjorts inomramen för det energipolitiska programmet. Enligtbeslutet får inte heller en stängning medföranegativa effekter i fråga om elpriset, tillgången påel för industrin, effektbalansen eller miljön ochklimatet. Vidare innefattade beslutet att det ärriksdagen som skall pröva om nämnda villkor ärtillgodosedda inför ett beslut att stänga Barsebäcksandra reaktor.Riksdagen har prövatfrågan om en stängning av , utan att ettriksdagsmajoritet funnit att villkoren för enstängning varit uppfyllda.För närvarande pågår arbetet med att ta fram ochanalysera underlaget för en ny prövning. I dettaarbete utgör de tidigare nämnda konsultrapporternaliksom den rapport överlämnat tillregeringen viktiga delar av beslutsunderlaget.Utskottet finner inget skäl för attföregripa den nu pågående beredningsprocessen utanmenar att bör invänta att regeringen våren2003 till framlägger underlag för enförnyad prövning av 2.Utskottet vill även beröra frågan om att har riktat kritik mot Sverigebeträffande miljökonsekvensbeskrivningar som bl.a.rör avvecklingen av kärnkraftsreaktorer. Denna frågagäller införlivandet av ett EG-direktiv i densvenska lagstiftningen. Enligt de uppgifterutskottet inhämtat pågår nu ett arbete med attförtydliga det svenska regelverket i enlighet meddet gällande direktivet.Med det ovan sagda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21EnergiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna de av utskottetföreslagna anslagen för inomutgiftsområde 21 Energi samt övriga häraktuella förslag till riksdagsbeslut somregeringen framlagt under detta utgiftsområdeoch avslå samtliga mot detta ståendemotionsyrkanden.Riksdagen bör även, med bifall till ettmotionsyrkande, i ett uttalande begära attregeringen återkommer i 2003 årsvårproposition beträffande de beräknadeanslagsnivåerna för vissa anslag inomutgiftsområdet.InledningRegeringens förslag i budgetpropositionen tillanslag för utgiftsområde 21 redovisas i bilaga 2tillsammans med övriga partiers förslag. Underutgiftsområdet tas totalt tretton anslag upp, varavtvå av anslagen utgörs av förslag från Folkpartietrespektive . En närmare redogörelseför de olika anslagen följer under respektiveanlagsrubrik. Regeringens förslag till utgiftsramför uppgår till ca 1 687 miljonerkronor. De övriga partiernas förslag tillutgiftsramar fördelar sig på följande sätt.Vänsterpartiet och har inte lagt framnågra budgetförslag som avviker frånregeringsförslaget. Den utgiftsram som Centerpartietföreslaget för utgiftsområdet avviker inte hellerden från vad regeringen föreslagit.