bet · GP01SOU16 · 2002-04-09 00:00:00 — Behandling av ofrivillig barnlöshet SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2001/02:89 Behandling av ofrivillig barnlöshet, tremotionsyrkanden som väckts med anledning avpropositionen, ett motionsyrkande från den allmännamotionstiden samt sju motionsyrkanden från denallmänna motionstiden 2001.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslagatt utvidga lagen (1988:711) om befruktning utanförkroppen så att även provrörsbefruktning med äggeller spermier som kommer från andra än paret somgenomgår behandling blir tillåten. Dock får intebåde ägg och spermier komma från utomstående.Behandling med donerade ägg eller spermier skallbara få utföras vid universitetssjukhus eftersärskild prövning. Utskottet ställer sig även bakomde föreslagna bestämmelserna om barns rätt att fåkännedom om sitt genetiska ursprung. Utskottettillstyrker vidare bl.a. att uttryckligadefinitioner införs i av vem som äratt anse som mor respektive far i de fall där äggetkommer från en annan kvinna.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns tre reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motion 2001/02:So42.Reservation 1 (kd)2. ÄggdonationerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:So207 och2001/02:So449 yrkande 1.3. Tillgänglighet och finansieringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So41yrkande 2 delvis, 2001/02:So250, 2001/02:So300yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:So394.Reservation 2 (m)4. Stöd och rådgivningRiksdagen avslår motion 2001/02:So522.5. Offentligt finansierade sjukhusRiksdagen antar 4 § första stycket iregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1988:711) om befruktning utanför kroppen samt 3§ första stycket i regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1984:1140) om insemination.Riksdagen avslår därmed motion 2001/02:So41yrkande 1.Reservation 3 (m)6. Behandling vid universitetssjukhusRiksdagen antar 4 § andra stycket i regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1988:711) ombefruktning utanför kroppen.7. Tidsbegränsning avuniversitetssjukhusens ensamrättRiksdagen avslår motion 2001/02:So41 yrkande 2delvis.8. SurrogatmoderskapRiksdagen avslår motion 2001/02:So449 yrkande2.9. Förslaget till lag om ändring i lagen(1988:711) om befruktning utanför kroppen iövrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1988:711) om befruktning utanförkroppen i den mån det inte omfattas av vadutskottet föreslagit ovan, med den ändringen i 9§ att orden "4 §§" byts ut mot "4 §".10. Förslaget till lag om ändring i lagen(1984:1140) om insemination i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1984:1140) om insemination i denmån det inte omfattas av vad utskottet föreslagitovan, dock med den rättelsen i 3 § att andra ochtredje styckena byter plats.11. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i ,b) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Stockholm den 9 april 2002På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), (), (), (),Elisebeht (), (),(), (), (), (),(), (), RositaRunegrund (kd), (), HaraldNordlund (fp) och ().2001/02SoU16Redogörelse för ärendetÄrendets beredningLagutskottet har beretts tillfälle att yttra sigöver propositionen jämte eventuella motioner men harbeslutat att inte avge yttrande i ärendet.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås bl.a. ändringar i lagen(1988:711) om befruktning utanför kroppen. Lagenreglerar in vitro-fertilisering (IVF), dvs. prov-rörsbefruktning, och föreslås bli utvidgad så attäven behandling med ägg eller spermier som kommerfrån andra än paret som genomgår behandling blirtillåten. Dock får inte både ägg och spermier kommafrån utomstående. Befruktning utanför kroppen därantingen ägg eller spermier kommer från andra änparet som skall genomgå behandling skall endast fågöras vid universitetssjukhus. Behandlingen skallföregås av en lämplighetsprövning av föräldrarna.Givaren skall vara myndig och ha lämnat skriftligtsamtycke till att ägget får befruktas eller attspermie får användas för befruktning. Samtycketskall kunna återkallas fram till befruktningen.Läkaren skall pröva om givaren är lämplig.Regler om barns rätt att få kännedom om sittgenetiska ursprung föreslås i såväl lagen ombefruktning utanför kroppen som i lagen (1984:1140)om insemination.Vidare föreslås en bestämmelse i omatt den kvinna som föder ett barn som tillkommitgenom att ett ägg från en annan kvinna efterbefruktning har förts in i hennes kropp skall ansessom barnets mor. I införs även en be-stämmelse om att den man som har samtyckt tillbefruktning utanför makans eller sambons kropp, avett ägg som kommer från en annan kvinna, skall ansessom barnets far.Propositionen behandlar även frågor som rör riskermed in vitro-fertilisering, införandet av nyabehandlingsmetoder samt behovet av uppföljning.Konsekvensändringar föreslås bl.a. i sekretesslagen(1980:100).Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 2003.Utskottets övervägandenAvslag på propositionen, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om avslag påpropositionen. Utskottet delar regeringensoch bedömningatt behandling med befruktning utanförkroppen där antingen ägget eller spermienkommer från utomstående bör tillåtas.Riksdagen bör också avslå två motionsyrkandenom att tillåta äggdonationer eftersom dessafår anses tillgodosedda med regeringensförslag.Jämför reservation 1 (kd).PropositionenStatens medicinsk-etiska råd fick 1994 i uppdrag avSocialdepartementet att i samråd med den medicinskaprofessionen göra en översyn av vissa frågor ombefruktning utanför kroppen. Rådet överlämnade 1995rapporten befruktning - synpunkter påvissa frågor i samband med befruktning utanförkroppen. Rådet föreslog bl.a. att IVF-behandlingskulle få utföras med kvinnans egna ägg och doneradespermier eller med donerade ägg och mannensspermier.Enligt propositionen har grundat sina bedömningar på uppfattningen omalla människors lika värde och en humanistiskmänniskosyn. Till de etiska principer som varitvägledande för rådet hör respekt försjälvbestämmande och integritet, principen om attminska lidande, godhetsprincipen samträttviseprincipen. Regeringen ansluter sig tilldessa utgångspunkter.Regeringen framhåller att det vid bedömningen avolika metoder för behandling av ofrivilligbarnlöshet är särskilt viktigt att beakta barnetsintressen. Barnet har inte själv möjlighet attpåverka sin tillblivelse. När det gäller barn somtillkommer efter assisterad befruktning harsamhället ett särskilt ansvar för att de metoder ochbehandlingar som används är etiskt acceptabla. Dessabarn får inte utsättas för större risker än andrabarn. Barnet har inte heller möjlighet att taställning till eventuella risker som olikamedicinska metoder att hjälpa tillblivelsen påtraven kan medföra. Det kan här handla om förhöjdamedicinska risker och om barnets psykosocialaförhållanden. Även med hänsyn till barnetsintegritet är det viktigt att metoder för behandlingav ofrivillig barnlöshet inte kommer i konflikt medden humanistiska människosynen. Regeringenframhåller att det därför är viktigt att befintligabehandlingsmetoder följs upp noga så att eventuellaökade risker skall bli kända. Likaså är det viktigtatt nya behandlingsmetoder inte införs utan attriskerna ur barnets perspektiv övervägts särskilt,anförs det.I likhet med anserregeringen att behandling där befruktningen skerutanför kvinnans kropp och antingen spermien ellerägget kommer från utomstående skall tillåtas.Regeringen påpekar att om ägget kommer från en annankvinna än modern, men spermien från fadern, fårbarnet ett delvis bevarat genetiskt samband medföräldrarna. Mannen är barnets genetiske far. Modernär inte barnets genetiska mor, men eftersom hongenomgått graviditeten och fött barnet är hon att sesom barnets mor. Barnet växer upp i ettparförhållande och får både en mor och en far. Detär önskat och framfött av den kvinna som blir dessmor. Även då ägget kommer från modern, men spermienkommer från en annan man än fadern får barnet ettdelvis genetiskt samband med föräldrarna. Mot dennabakgrund anser regeringen, liksom , att det är svårt att finna skäl för attmedicinska hinder för befruktning skall värderasolika beroende på orsaken till den ofrivilligabarnlösheten. Behandling där befruktningen skerutanför kroppen görs för att komma till rätta medmedicinska hinder för befruktning på naturlig vägbåde då ägget är kvinnans eget och när det kommerfrån en annan kvinna. Regeringen anför vidare attbehandling där befruktningen sker utanför kroppenmed ägg från kvinnan själv och spermier från enutomstående man inte nämnvärt torde skilja sig frångivarinsemination.Regeringen delar att befruktning utanför kroppen, där bådeägg och spermier kommer från andra personer än deblivande föräldrarna, även fortsättningsvis skallvara förbjudet. Ett accepterande av en metod däringet genetiskt samband mellan föräldrar och barnfinns kan ses som en alltför långtgående strävan attmed tekniska insatser kompensera livetsofullkomlighet samt medföra risk för att ägg ochspermier ses som objekt som är fritt tillgängligaför att skapa en människa, anförs det.En viktig aspekt när det gäller användning av äggeller spermie från andra än de blivande föräldrarnaär, enligt propositionen, barnets rätt till sittursprung. Regeringen anser, i likhet med Statensmedicinsk-etiska råd, att barnet måste få enmöjlighet att grunda sitt liv på sanningen om sittgenetiska ursprung och att ett annatförhållningssätt skulle innebära en kränkning avbarnets personliga integritet.Enligt propositionen är barnets rätt att fåkännedom om sitt ursprung numera väl etablerad.Utgångspunkten är att barn som föds efterbefruktning utanför kroppen, där antingen äggeteller spermien som befruktat ägget härrör från någonannan än dess föräldrar, skall ha samma rätt tillinformation som barn som fötts eftergivarinsemination. Detta innebär att uppgifter omgivaren skall antecknas i en särskild journal sombarnet, när det har uppnått tillräcklig mognad,självt skall ha rätt att ta del av utan hinder avsekretess.Regeringen anser att det är viktigt att barnetsrätt att få reda på sitt ursprung respekteras. Settur barnets perspektiv är det dock viktigt attinformationen kommer barnet till del på ett sätt somär till gagn för dess utveckling. Jämförelser gårhär att göra med de erfarenheter som finns frånadoptionsområdet. En allmän uppfattning inomforskningen på detta område är att det är av störstavikt för adoptivbarnets utveckling att det får redapå att det är adopterat och att det äradoptivföräldrarna själva som talar om det. En avanledningarna till att föräldrarna, när det ärlämpligt, själva bör berätta för sitt barn om dessursprung är att det för adoptivbarn, liksom för allaandra barn, är viktigt att ha ett ärligt ochtillitsfullt förhållande till sina föräldrar. påpekar i sitt remissvar ärett garanterat sätt att göra familjelivetkomplicerat och svårhanterligt att låta det vila påhemligheter och halvsanningar i väsentliga frågor.Barn är i allmänhet bra på att uppfatta subtilasignaler från sin omgivning och då i synnerhet frånsina föräldrar, heter det i propositionen.Regeringen betonar vikten av att par som ärofrivilligt barnlösa erbjuds hjälp att bearbeta denkris som den ofrivilliga barnlösheten kan medföra,särskilt i de fall där det blir aktuellt att vidbefruktningen använda ägg eller spermier somdonerats från utomstående. Föräldrar som inte självahar bearbetat sin egen sorg kan ha svårigheter attberätta för barnet om dess tillkomsthistoria på ettsätt som är bra och konstruktivt för barnet. Enligtregeringen är det därför angeläget att ävenprofessionellt stöd i detta hänseende ingår i denutredning som föregår behandlingen.Regeringen anför också att det är en angelägenuppgift för att medverka till attrutiner och metoder utvecklas så att de blivandeföräldrarna kan få hjälp med hur de tidigt och påett bra och adekvat sätt kan informera sitt barn.Vikten av uppföljning framhålls i flera sammanhang ipropositionen. Bland annat anges att det ärangeläget att resultaten av IVF-tekniken ävenfortsättningsvis följs noga och att det ankommer påSocialstyrelsen att i samverkan med företrädare förhuvudmännen redovisa resultaten. Enligt regeringenär det särskilt angeläget att fortsatt uppföljningav barnens psykosociala förhållanden sker.Regeringen anser också att det är angeläget attkartlägga eventuella psykologiska och socialakonsekvenser både för barnet, men även för familjensom helhet, av att en av föräldrarna inte är barnetsgenetiska förälder.Det är även viktigt att eventuella konsekvenserför givaren följs upp noga. Detta inte minst motbakgrund av att den som gett spermier eller ägg ilångt senare skede av sitt liv kan bli uppsökt avett barn som han eller hon gett upphov till.Regeringen anser det viktigt att den som vill gespermie eller ägg är införstådd med vilkakonsekvenser detta kan få. Om det föreligger släkt-eller vänskapsförhållanden mellan paret och givarenär det ur barnets perspektiv viktigt att föräldrarnaoch givaren kan hantera förhållandet att barnet haren genetisk förälder i släkt- ellerbekantskapskretsen även fortsättningsvis. Regeringenanser att bör utfärda allmänna rådtill ledning för verksamheten.MotionerI motion So42 av m.fl. (kd) yrkasatt avslår propositionen. Motionärernaställer sig tveksamma till om assisterad befruktningmed donerade könsceller ligger i linje med barnetsbästa. Enligt motionärerna kan det uppstå problemför ett barn som kommer till genom denna typ avbefruktning, oavsett om det får vetskap om sittverkliga ursprung eller ej. Om ursprunget inteavslöjas finns en familjehemlighet med allt vad detkan tänkas innebära för den känslomässiga miljön. Omursprunget meddelas eller avslöjas kan nyakomplicerade relationer skapas mellan å ena sidandonatorn och å andra sidan barnet, den biologiskaföräldern, den andra föräldern, syskon m.fl.Föräldrarna kan störas av osäkerheten om hur barnetkommer att reagera och spänningar kan uppstå i derasrelation på grund av vetskapen om en donator. Ävendonatorn och dennas familj kan beröras av vetskapenom att det kan finnas barn vilkas öde är okänt. Ettannat problem är att av ägg som självagenomgår IVF-behandling är beroende av sjukvårdenoch därmed har svårt att fatta helt självständigabeslut. Även andra i beroendeställning kan enligtmotionärerna komma att utnyttjas; exempelvis ärmånga spermiedonatorer blivande läkare. Motionärernaanser att befruktning utanför kvinnans kropp meddonerade könsceller inte skall tillåtas. Vidare börman genom information om de etiska komplikationernaoch genom underlättande av adoption fågivarinseminationerna att upphöra på sikt.I motionerna So449 av och (v) yrkande 1 och 2000/01:So207 avMarianne och () begärstillkännagivanden om att äggdonationer bör tillåtas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens och bedömning att behandling med befruktningutanför kroppen där antingen ägget eller spermienkommer från utomstående bör tillåtas. Utskottetansluter sig till resonemanget att det är svårt attmotivera varför ofrivilligt barnlösa par skallbehandlas olika beroende på vilka medicinska hindersom föreligger för befruktning på naturlig väg.Liksom vid givarinsemination får barnet ett delvisbevarat genetiskt samband med föräldrarna. Barnet ärockså önskat samt buret och framfött av den kvinnasom blir dess mor.I motion So42 (kd) kritiseras propositionen,framför allt med avseende på de psykosocialakonsekvenser förslaget att tillåta IVF-behandlingmed donerade könsceller kan få, såväl för barnet ochfamiljen i övrigt som för givaren.Utskottet kan inledningsvis konstatera att enbefruktning utanför kroppen med donerade könscelleralltid skall föregås av en särskild prövning.Läkaren skall pröva om det med hänsyn till makarnaseller de samboendes medicinska, psykologiska ochsociala förhållanden är lämpligt att en sådanbehandling äger rum. Behandlingen får endast utförasom det kan antas att det blivande barnet kommer attväxa upp under goda förhållanden.Utskottet instämmer vidare med regeringen att detär viktigt att barnets rätt att få reda på sittursprung respekteras men att informationen måstekomma barnet till del på ett sätt som är till gagnför dess utveckling. Ur ett barnperspektiv är detangeläget att öka föräldrarnas benägenhet att självaberätta för sitt barn om dess tillkomsthistoria.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärviktigt att utveckla rutiner och metoder somunderlättar och utgör stöd för blivande föräldrar såatt de tidigt och på ett bra sätt kan informera sittbarn. Utskottet utgår ifrån att t.ex.Socialstyrelsen kommer att lämna värdefulla bidragpå området. Utskottet vill i sammanhanget ocksåframhålla vikten av att resultaten av IVF-teknikenföljs noga även i fortsättningen. Såsom anförs ipropositionen är det angeläget att kartläggaeventuella psykologiska och sociala konsekvenser förbarnet liksom för familjen som helhet av att en avföräldrarna inte är barnets genetiska förälder.Utskottet konstaterar att regeringen också betonaratt givarna av ägg och spermier bör informeras omvad donationen kan få för följder samt attkonsekvenserna för donatorerna bör följas noga.Sammantaget anser utskottet inte att vad som anförsi motionen utgör tillräcklig grund för att avslåpropositionen. Motionen avstyrks därmed.Motionerna So449 (v) yrkande 1 och 2000/01:So207 (s)får anses tillgodosedda med regeringens förslag ochbör därför avslås.Behov av förbättrad tillgänglighet iden offentliga vården, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om kortareväntetider för och generösare offentligfinansiering av IVF-behandlingar. Utskottethänvisar till det s.k. prioriteringsbeslutetmen anser det angeläget att landstingen seröver sina finansieringsregler. börvidare avslå en motion om stöd och rådgivningtill barnlösa par mot bakgrund av vad somanförs i föreskrifter påområdet.Jämför reservation 2 (m).PropositionenI propositionen påpekas att de ofrivilligt barnlösaparens möjlighet att få tillgång till offentligtfinansierad behandling varierar mellan olikalandsting. Vanligt är att paren endast tillåtsgenomgå ett visst antal behandlingar inom ramen förden offentliga finansieringen. Vanligast är attlandstingen finansierar tre behandlingar, men detkan även vara färre. Exempelvis bekostar Landstingeti län endast en behandling. Oftastförekommer även olika typer av åldersgränser för attbehandling över huvud taget skall ges. I mångalandsting är väntetiderna för utredning ochbehandling betydande.Socialstyrelsen har rekommenderat att endast ettägg normalt bör återföras in i kvinnans livmoderefter befruktningen. Regeringen konstaterar attlandstingens begränsningar ökar trycket på detbarnlösa paret att föredra att två ägg återförs.Detta ökar visserligen graviditetschanserna menleder även till fler tvillingfödslar. Detta medförökade medicinska risker som i sin tur medför ökadekostnader för landstingen i form av bl.a. ökat behovav kejsarsnitt och neonatalvård. Enligt regeringenhar landstingen sannolikt endast beaktatkostnaderna för behandlingen av ofrivilligbarnlöshet. Det är därför angeläget attsjukvårdshuvudmännen ser över sina respektive reglerför finansiering av behandling av ofrivilligbarnlöshet, anförs det.MotionerI motion So41 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att förslaget att begränsa invitro-fertiliseringarna till forskningssjukhus kanleda till ytterligare väntetider för dem som redanhar av tidsödande, mentalt påfrestande ochäven kostsamma utredningar bakom sig (yrkande 2delvis).I motion So250 av och () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs omofrivillig barnlöshet. Enligt motionärerna betraktasofrivillig barnlöshet som en sjukdom, varförbarnlösa par bör ha rätt till minst trefertilitetsbehandlingar finansierade med offentligamedel. Motionärerna påtalar vidare problemet med attväntetider kan medföra att deåldersgränser som fastställs av landstingenöverskrids. Motionärerna anser också attåldersgränsen, som varierar ,bör vara densamma i alla landsting.I motion So300 av () begärs etttillkännagivande om att samtliga landsting bör haenhetliga regler och tillåta fler behandlingar förpar som drabbats av ofrivillig barnlöshet (yrkande1). Motionärerna begär även ett tillkännagivande omatt de barnlösas förening bör få del av det statligaföreningsstödet (yrkande 2).I motion So394 av () begärs etttillkännagivande om konstgjord befruktning.Motionären anser att ofrivilligt barnlösa bör fåbättre möjligheter till konstgjord befruktning delspå rent mänskliga grunder, dels mot bakgrund av delåga födelsetalen i landet.I motion So522 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om att ofrivilligtbarnlösa bör erbjudas stöd och rådgivning avsjukhuskuratorer och familjerådgivare innan degenomgår medicinsk behandling, ansöker om adoptioneller bestämmer sig för att avstå från bådaalternativen.Bakgrund och tidigare behandlingRiksdagen ställde sig bakom riktlinjerför prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186).I dessa riktlinjer har behandling av ofrivilligbarnlöshet förts till prioriteringsgrupp III, dvs.vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar,vilken är den näst lägsta prioriteringsgruppen.Utskottet har vid ett flertal tillfällen sedandess, senast i det av godkända betänkande2000/01:SoU10 (s. 80 f.) avstyrkt motioner ominsatser mot olika sjukdomar. Utskottet harregelmässigt framfört den inställningen attutskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är i första hand en frågaför sjukvårdshuvudmännen. Utskottet har vidhållitsin uppfattning att riktlinjerna för prioriteringarinom hälso- och sjukvården inte låter sig förenasmed någon "lista" där vissa sjukdomar generelltprioriteras före andra.En motion liknande den här aktuella So522 behandladeutskottet i det av godkända betänkande1997/98:SoU13. Utskottet ansåg det angeläget attmänniskor som fått beskedet att de är infertila harmöjlighet att få kvalificerad rådgivning för attlättare kunna ta ställning till de alternativ tillbarnlöshet som finns. Något tillkännagivande ienlighet med vad som yrkades i motionen behövdesdock, enligt utskottets mening, inte. Motionenavstyrktes.Enligt föreskrifter och allmännaråd om befruktning utanför kroppen m.m. (SOSFS1989:35) bör ett barnlöst par, redan innaninfertilitetsutredningen börjar, få information omatt det har möjlighet till kurators- och/ellerpsykologkontakt. Det kan vara av stor betydelse förparet att få tillfälle att tydliggöra sinaindividuella behov och förväntningar införutredningen. De kan ha olika ambitioner vad gällerIVF-behandling, adoption eller en fortsatt tillvaroutan barn. Rådgivningen bör enligt föreskrifternaomfatta klargörande, bearbetande och stödjandesamtal och ta hänsyn till alla aspekter på paretssituation och bedrivas parallellt med den medicinskautredningen och den eventuella behandlingen.Socialstyrelsen föreskriver att tillgång tillpsykologisk kompetens är nödvändig för att IVF-verksamhet skall bedrivas på ett tillfredsställandesätt. Den som utöver läkaren ansvarar förrådgivningen skall ha kompetens motsvarande kuratoreller psykolog.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin regelmässigt uttaladeinställning att det i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen att bedöma huruvida satsningarbör göras på enskilda sjukdomar eller om vården avdessa sjukdomar bör organiseras på visst sätt.Utskottet har inte heller ändrat sin uppfattning attriktlinjerna för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården inte låter sig förenas med en "lista" därvissa sjukdomar generellt prioriteras före andra.Utskottet delar dock regeringens bedömning att detär angeläget att landstingen ser över sinarespektive regler för finansiering av behandling avofrivillig barnlöshet.