bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Någon omprövningav rätten till vårdbidrag krävs inte om en och sammaförälder både före och efter en separationombesörjer vården av barnet och därmed uppbär helavårdbidraget. Omprövning sker däremot om en ändringav barnets boende eller byte av vårdare är aktuell isamband med en separation. Om föräldrarna efter enseparation skall kunna dela vårdbidraget krävs attbåda föräldrarna begär det.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden omatt vårdbidraget skall fördelas procentuellträttvist mellan frånskilda föräldrar (senast i bet.2001/02:SfU1). Liksom då anser utskottet att det fårankomma på regeringen att överväga lämpliga åtgärderom denna fråga medför problem av större omfattning.Utskottet avstyrker därmed motion Sf209 yrkande 1.21:7 Pensionsrätt för barnårUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:7Pensionsrätt för barnår.Gällande bestämmelserPensionsgrundande belopp för barnår skall kunnatillgodoräknas från och med det år barnet föds ocht.o.m. det år då barnet fyller eller, ombarnet är fött under någon av månaderna juli t.o.m.december, från och med det år då barnet uppnår ettårs ålder t.o.m. det år då barnet fyller fyra år.Föräldrarna kan själva välja vem av dem som skalltillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet.För den förälder som tillgodoräknaspensionsgrundande belopp för barnår skall en fiktivinkomst beräknas . Sådan fiktiv inkomstkan beräknas på tre sätt, antingen genom utfyllnadtill förälderns pensionsgrundande inkomst året förebarnets födelse, genom utfyllnad till av dengenomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för allaförsäkrade under eller med ett för allaförsäkrade enhetligt belopp. Det alternativ som gerdet förmånligaste utfallet för ett givet år används.Utifrån det pensionsgrundande beloppet skallpensionsrätt beräknas av underlaget. Fördessa pensionsgrundande belopp skall en statligålderspensionsavgift om betalas.Ålderspensionsavgiften betalas inte av den enskildeutan av staten.BudgetpropositionenI propositionen anges att syftet med pensionsrättför barnår är att stödja den förälder i familjen somhar lägst inkomst eller tagit störst del avvårdnaden av barnet. Anslaget har tillkommit medanledning av det reformerade ålderspensionssystemet.I propositionen anförs att barnårsrätt föradoptivföräldrar har förbättrats (prop. 2001/02:84,bet. 2001/02:SfU12, rskr. 2001/02:215). De nyareglerna innebär bl.a. att pensionsrätt för barnårför adoptivföräldrar ges fram tillsbarnet fyller , räknat denförsäkrade fick barnet i sin vård.Under uppgick utgifterna förpensionsrätt för barnår till 3 276 miljoner kronor.För innevarande budgetår beräknas utgifterna till3 669 miljoner kronor.Avgiftsunderlaget, på vilket en statligålderspensionsavgift skall betalas, beräknas för2003 till 19 204 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnåranvisar ett ramanslag på 3 831 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.Andra anslagsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om anslagför barnomsorgskonto samt anslag för höjtbarnbidrag för barn i åldern 1-5 år.Motioner om anslag för barnomsorgskonto 2003I motion Sf380 av m.fl. (kd) yrkande 37i denna del samt motion Sf379 av . (kd) yrkande 3 i denna del begärs införande avdels ett barnomsorgskonto fr.o.m. den 1 juli 2003och dels ett nytt anslag, 21:8 Barnomsorgskonto,till vilket anvisar 1 800 miljoner kronorför . Barnomsorgskontot skall omfatta80 för barn som fyller , med enbegränsning av uttaget på maximalt perbarn och år.Motioner om anslag för höjt barnbidrag för barni åldern 2003I motion Sf352 av m.fl. (c) idenna del samt i motion So250 av m.fl.(c) yrkande 13 i denna del begärs dels höjdabarnbidrag för barn i åldern ,och dels införande av ett nytt anslag, 21:9 Höjtbarnbidrag för barn i åldern , till vilketriksdagen anvisar . föreslås en höjning avbarnbidraget med och barn ochdärefter föreslås höjningar med ochbarn under åren 2004-2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan under avsnittet omfamiljepolitikens inriktning avstyrktmotionsyrkanden om att införa ett barnomsorgskontosamt höjt barnbidrag för barn i åldern . Medhänvisning till detta avstyrker utskottet motionernaSf380 yrkande 37 i denna del, Sf379 yrkande 3 idenna del, Sf352 i denna del samt So250 yrkande 13 idenna del.Vissa frågor om det reformeradepensionssystemetUtdelning av överskott i pensionssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkande om utdelning avöverskott i pensionssystemet.Jämför reservation nr 76 (v).MotionI motion Fi288 av m.fl. (v) yrkande 1begärs ett tillkännagivande om överföring avytterligare medel från AP-fonden. Motionärerna anseratt om det finns ett betydande överskott ibuffertfonden skall detta gå tillbaka tillpensionärerna i form av ett återställande avpensionerna.Utskottets ställningstagandeI betänkande 2000/01:SfU13 har utskottet anförtföljande. Som anges i propositionen finns detekonomiska och demografiska förlopp därålderspensionssystemets ekonomiska styrka växersystematiskt, t.ex. om den förvärvsarbetandebefolkningen växer eller om buffertfondensavkastning väsentligt överstiger tillväxten iavgiftsunderlaget. När systemet kan bedömas vara såstarkt att risken för att balanseringen inomöverskådlig framtid skall aktiveras kan anses varaförsumbar, finns det enligt regeringen skäl attanvända överskottet på annat sätt än att skapaytterligare trygghet vad gäller systemets förmågaatt upprätthålla inkomstindexeringen. Enligtregeringen skall ett sådant utdelningsbart överskottfördelas på de försäkrade genom att tillägg görs påindexeringen. Eftersom det inte finnstillräcklig kunskap om vilken nivå balanstalet skallha för att överskott skall anses vara utdelningsbaraoch det eventuellt inte är lämpligt att viaautomatiskt verkande regler hanteraöverskottsmöjligheten anser regeringen att det skallutredas om det är lämpligt och möjligt att i lagreglera fördelningen av eventuellt uppkomnautdelningsbara överskott i fördelningssystemet.Förslag i denna fråga skall senast presenteras isamband med den analys som skall göras inför dens.k. kontrollstationen för att se om det ärmöjligt att överföra ytterligare medel tillstatsbudgeten från AP-fonderna. Utskottet villunderstryka betydelsen av att även överskott ifördelningssystemet skall kunna fördelas på såväl deförvärvsaktiva som pensionärerna och att förslaghärom således bör redovisas i samband med den nämndaanalysen . Då får också prövas om enfördelning av överskott kan göras automatisktverkande.Frågan om möjligheterna att reglera utdelningsbaraöverskott i fördelningssystemet skall tas upp iutredningen om översyn av möjligheterna attfastställa och fördela utdelningsbara överskott iden inkomstgrundade ålderspensionensfördelningssystem (dir. 2002:5). Enligt direktivenskall uppdraget redovisas senast den 2 juni 2003.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi288yrkande 1.Automatisk balansering i pensionssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om automatiskbalansering i pensionssystemet.Jämför reservation nr 77 (v).MotionI motion Fi288 av m.fl. (v) yrkande 2begärs att regeringen lägger fram förslag till nyautomatisk balansering av pensionssystemet.Motionärerna framhåller att de vill uppnå enbalansering av pensionssystemet som stärkersolidariteten mellan generationer. Det finns redan,förutom den automatiska balanseringen, flera regleri pensionssystemet som innebär att nivån påutbetalade pensioner varierar i takt med deekonomiska och demografiska förändringarna.Pensionärerna får i det nya pensionssystemet självabära ett alltför stort ansvar för systemetsfinansiella balans. Den pensionsavgift somarbetstagare betalar bör höjas tillfälligt om detfastställs att pensionssystemet är underfinansierat.Denna avgiftshöjning skall avskiljas från denfastlagda avgiftsnivån och därmed inte gepensionsrätt . skall det finnasen fastlagd gräns för underskott som kan hanterasmed avgiftsökningar. Passeras denna gräns får dåansvariga politiker ta ställning till hur balansskall uppnås i systemet.Utskottets ställningstagandeDet inkomstgrundade ålderspensionssystemet är enfristående försäkringsgren vid sidan avstatsbudgeten. Fördelningssystemets finansiellastabilitet säkras genom reglerna för automatiskbalansering. Den automatiska balanseringen avserindexomräkningen av pensionsbehållningar ochpensioner och säkrar att systemets skulder på siktaldrig överskrider systemets tillgångar. Detta skergenom en årlig beräkning av fördelningssystemetssamlade skulder och tillgångar. Om skulderna ett åröverstiger tillgångarna skapas ett s.k. balansindex,som i stället för inkomstindex indexerarpensionsbehållningarna och pensionerna så attbalansen i systemet återställs. I takt medatt systemets tillgångar ökar i förhållande tillskulderna återställs indexeringen till att göras medinkomstindex. Balanstal skall första gångenfastställas för . RFV har den 29 november2002 föreslagit regeringen att balanstalet för 2003skall bli 1,03.Utskottet, som noterar att nyligenbeslutat om regler om automatisk balansering ipensionssystemet, finner inte anledning att föreslåen ändring av beslutet. Utskottet avstyrker därmedmotion Fi288 yrkande 2.Delad pensionsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om deladpensionsrätt.Jämför reservation nr 78 (kd).MotionI motion A242 av m.fl. (kd) yrkande10 begärs att regeringen lägger fram förslag om attpensionspoäng automatiskt skall delas lika mellanföräldrarna till dess barnet är åtta år.Utskottets ställningstagandePensionsarbetsgruppen föreslog i betänkandetReformerat pensionssystem (Ds 1992:89) att enmöjlighet skulle införas för makar födda år 1954eller senare att dela pensionsrätt intjänad inom detreformerade pensionssystemet. Delningen skulle varafrivillig och ske fortlöpande år för år under tidenför äktenskapets bestånd så länge utträde ursystemet inte anmäldes. Regeringen gav iprincippropositionen uttryck för samma uppfattning(prop. 1993/94:250 s. 129 f.). Denna godtogs även avriksdagen. Under det fortsatta beredningsarbetet medpensionsreformen utarbetades ett detaljerat förslagtill en ordning för delning av pensionsrätt mellanmakar (se promemorian Reformerat pensionssystem -lag om inkomstgrundad pension m.m. [Ds 1995:41]).Under remissbehandlingen anfördes dock stark kritikmot den föreslagna ordningen.Med anledning av kritiken, främst det förhållandetatt delning med hänsyn till samspelet medgarantipensionssystemet skulle kunna få ekonomiskakonsekvenser som makarna inte hade möjlighet attförutse, inriktades det fortsatta beredningsarbetetpå att undersöka om det kunde finnas andra lösningarsom gav makar möjlighet att reglera ojämnapensionsrättsförhållanden. De överväganden somdärefter gjordes resulterade i att makar gavsmöjlighet att - i stället för att dela pensionsrätt- löpande överföra pensionsrätt inompremiereservsystemet från den ena maken till denandra (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr.1997/98:315). Endast premiepensionsrätt somintjänats under äktenskapet kan bli föremål föröverföring. Överföring skall vara frivillig, skefortlöpande år och omfatta hela denpremiepensionsrätt som en make tjänat in för året.Överföring av rätt till premiepension skall intepåverka rätten till garantipension.I betänkande 1997/98:SfU13 s. 90 anförde utskottetföljande. Syftet med en delning av pensionsrätt äratt i ett större perspektiv utjämna makarspensionsrättsförhållanden. Utskottet anser att detförslag som läggs, om en rätt att inompremiepensionen överföra pensionsrätt, tillgodoserdetta syfte som en överföring inte innebärnågon avgörande minskning av pensionsrätten förmakarna. Utskottet delar uppfattningen attöverföringen skall vara frivillig och endast varamöjlig för premiepension som tjänats in underäktenskapet samt omfatta hela pensionen. Genom dennalösning blir konsekvenserna av en överföring lättareatt förutse. En eventuell rätt till garantipensionskall bedömas utan hänsyn till att överföring skett.Detta kan medföra att den totala pensionen kommerunder den basnivå som föreslås för garantipension.Utskottet anser emellertid att denna reduktion avpensionen kan anses acceptabel.Utskottet vidhöll sitt ställningstagande senast ibetänkande 2001/02:SfU12.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande ochavstyrker motion A242 yrkande 10.Pensionsrätt vid studierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om pensionsrättvid studier.Jämför reservation nr 79 (v).MotionI motion Sf312 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om enöversyn av pensionsrätt vid studier. Motionärernaanför att pensionsrätten för studier bör förstuderande som fyllt motsvara den egnaåldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete.Att öka pensionsrätten vid studier är motiveratutifrån att en hel del högskolestudier inte ledertill hög lön. Det handlar om för samhället viktigayrkesgrupper, som exempelvis bibliotekarier,laboratorieassistenter, sjuksköterskor,förskolelärare m.fl. I dessa yrkesgrupper ärkvinnorna överrepresenterade, och frågan har därfören jämställdhetsaspekt.Utskottets ställningstagandeEnligt nuvarande regler gäller beträffandepensionsgrundande belopp vid studier att enförsäkrad som under någon del av har uppburitstudiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap.studiestödslagen (1999:1395) skall tillgodoräknasett pensionsgrundande belopp för . Detpensionsgrundande beloppet skall motsvara avangivet bidrag som den försäkrade har uppburit underåret. Fr.o.m. gäller motsvaranderegler även för rekryteringsbidrag enligt lagen(2002:624) om rekryteringsbidrag tillvuxenstuderande.Anledningen till att det pensionsgrundandebeloppet är högre än det bidrag som lämnats är attbidraget inte har gjorts skattepliktigt. Bland annatadministrativa skäl har talat emot detta. Till grundför beloppet av studiebidragsbeloppet liggerantagen genomsnittlig sidoinkomst förstuderandekollektivet samt skattereglernas påverkan.Beräkningen av det pensionsgrundande beloppet pårekryteringsbidraget skall ske på samma villkor. Detinnebär att även det för året utbetaldarekryteringsbidraget räknas upp , vilketmotsvarar vad ett beskattat bidrag skulle ha uppgåtttill. Pensionsgrundande belopp för studier kansåledes ses som en fiktiv inkomst med studiebidrageteller rekryteringsbidraget som utgångspunkt.Studier är i allmänhet att anse som en investeringför en högre lön . De aktuellapensionsgrundande beloppen utgör dock en visskompensation för den enskilde för att han eller honhelt eller delvis avstått från förvärvsarbete ochdärigenom inte kunnat tjäna in pensionsrätt.Utskottet finner inte anledning att föreslå enhöjning av de pensionsgrundande beloppen ochavstyrker därmed motion Sf312.Pensionsgrundande belopp vid plikttjänstgöringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion ompensionsgrundande belopp vidplikttjänstgöring.Jämför reservation nr 80 (v).MotionI motion Fö219 av m.fl. (v)yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en översynav det pensionsgrundande beloppet förtotalförsvarspliktiga i syfte att förbättradetsamma. Motionärerna framhåller att en civil-eller värnpliktig som blir inkallad tillgrundutbildning förlorar avförvärvsinkomst eller studier. Att för sin insatsför endast ackumulera hälften av den pensionsom man i genomsnitt erhåller som förvärvsarbetandei ger helt fel signaler till de ungdomar somsöker sig till förvarsmakten eller de civilautbildarna. Det bör även beaktas atttotalförsvarsplikt är en plikttjänstgöring.Utskottets ställningstagandeEn försäkrad som under någon del av hargenomgått grundutbildning enligt lagen (1994:1809)om totalförsvarsplikt skall tillgodoräknas ettpensionsgrundande belopp för . Ett sådantbelopp skall dock tillgodoräknas endast omtjänstgöringen har pågått sammanlagt minst 120 dagarutan att grundutbildningen avbrutits. Därvid skallhänsyn tas enbart till dagar för vilka denförsäkrade har erhållit dagersättning enligt lagenom totalförsvarsplikt. Ett pensionsgrundande beloppskall, för som tjänstgöringenhar pågått och för vilken den försäkrade harerhållit dagersättning, motsvara hälften avgenomsnittet av samtliga för intjänandeåretfastställda pensionsgrundande inkomster förförsäkrade som under det året har fyllt högst 64 årdelat med 365.Storleken av det pensionsgrundande beloppet vidplikttjänstgöring grundar sig på antagna riktlinjerenligt pensionsöverenskommelsen. Nivån har bestämtsmed utgångspunkt i genomsnittsinkomsten förförsäkrade i de åldersgrupper som är aktuella. Genomreglernas konstruktion följer nivån löneutvecklingeni samhället. Utskottet finner inte anledning attändra det aktuella pensionsgrundande beloppet ochavstyrker motion Fö219 yrkande 3.PremiepensionssystemetAktiefonder ur ett etiskt perspektivUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om aktiefonder urett etiskt perspektiv.Jämför reservation nr 81 (v, mp).MotionI motion Sf292 av m.fl. (mp)yrkande 3 begärs ett tillkännagivande att PPM får iuppgift att utvärdera och granskapremiepensionsfonderna utifrån etiska, sociala ochmiljömässiga aspekter. Motionärerna anser att det ärviktigt och fullt möjligt att besluta att fonder ipremiepensionssystemet måste följa de avtal somSverige ställt sig bakom såsom FN:s konventioner,internationella miljööverenskommelser m.m. Imotionen yrkande 5 begärs ett tillkännagivande attett obligatoriskt krav om hänsyn till etik och miljöi placeringsverksamheten bör ställas på alla fondersom människor erbjuds välja mellan inompensionssystemet.Utskottets ställningstagandeMed s.k. etiska fonder avses fonder därfondförvaltaren undviker företag som producerarexempelvis vapen, alkohol, möbler av tropiskaträslag eller företag som tillåter barnarbete ellerhar undermåliga arbetsvillkor för de anställda.Fonderna kan även avstå från att investera i företagdär det förekommer diskriminering på grund av kön,etnisk tillhörighet eller religion. Vidare finns påmarknaden också fonder med miljöinriktning.I samband med beslut om att organiseraom Allmänna pensionsfonden beslutades att de fyranya s.k. buffertfonderna och Sjunde AP-fondenårligen skulle fastställa en verksamhetsplan, ivilken bl.a. en beskrivning skulle ingå av vilkamiljö- och etikhänsyn fonden skulle ta iplaceringsverksamheten.Finansutskottet konstaterade i betänkande2001/02:FiU7 AP-fondernas verksamhet 2000 (skr.2000/01:131) m.m. att AP-fonderna inlett ettomfattande arbete med att formulera och implementeraetiska regler i placeringsverksamheten. Även iregeringen pågick ett arbete med att formuleraetiska principer för det statliga ägandet.I betänkande 2001/02:SfU12 gjorde utskottet ettliknande uttalande beträffande Sjunde AP-fonden ochatt utskottet såg positivt på detta.Med det anförda avstyrks motion Sf292 yrkandena 3och 5.Ideella fonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ideellafonder.Jämför reservation nr 82 (v, mp).MotionerI motion Sf260 av m.fl. (mp)begärs att beslutar om en lagändring sommöjliggör att premiepensionsmedel skall få placerasi s.k. ideella fonder.Även () begär i motion Sf345 etttillkännagivande om att premiepensionsmedel skall fåplaceras i ideella fonder. att om ideella fonder inte finns med som ettalternativ för premiepensionssparande kan det påsikt påverka de ideella fondernas fortlevnad. Isämsta fall riskerar intresset för dessa fonder attminska, då det kan hävdas att de inte "godkänts" avstaten.Därtill begär m.fl. (v) i motionSf308 yrkande 2 att regeringen ger Sjunde AP-fondenmöjlighet att erbjuda placering i ideella fonder.Motionärerna anser att likaväl som en del avavkastningen på premiepensionsspararens pengar gårur systemet på grund av förvaltarnas avgifter skallpensionsspararen ha friheten att kunna välja attplacera sina medel i ideella fonder.Utskottets ställningstagandeEnligt 8 kap. 3 § andra stycket lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (LIP) fårpremiepensionsmedel inte placeras i fonder somenligt de för fonden gällande bestämmelserna kandela ut medel till andra än andelsägarna.Bestämmelserna infördes (prop.1999/2000:12, bet. 1999/2000:SfU6, rskr.1999/2000:99). I propositionen framhölls attpremiepensionssystemet skulle vara ett slutetekonomiskt system, dvs. det skulle varken skjutastill ytterligare penningmedel eller användas medelför andra ändamål än sådana som slutligt syftadetill pensionsutbetalningar. Denna princip ansågsvara så grundläggande för systemets funktion ochlegitimitet hos de enskilda att de fonder där en delav fondförmögenheten används för andra ändamål änutbetalningar till andelsägarna inte borde tillåtasi premiepensionssystemet. Den enskilde skulle alltsåinte ha möjlighet att placera sinapremiepensionsmedel i s.k. ideella fonder.Utskottet noterade i nämnda betänkande s. 11 attsparande i ideella fonder utgjorde ett populärtinslag för den breda allmänheten och uttryckteförståelse för att det framstod som svårbegripligtom en sådan möjlighet inte fanns inom ramen förpensionssparandet i premiepensionssystemet. Ettsparande i en sådan fond innebar dock i praktikenatt spararen skänkte bort avkastningen helt ellerdelvis på detta pensionskapital. Hade utrymmefunnits att generellt sett avstå från dennaavkastning borde avsättningen till pensionssystemeti stället ha varit motsvarande lägre. Så varemellertid inte fallet. Utskottet, som deladeregeringens uppfattning vad gällde det principiellaresonemanget om varför medel inte borde få placerasi ideella fonder, framhöll dock att de ideellafondernas betydelse för samhällsnyttan varutomordentligt stor och att medel från dessafinansierade väsentliga delar inom exempelvismedicinsk forskning och olika miljöprojekt. mening vore det olyckligt om sparandetinom ramen för premiepensionssystemet skulle få deneffekten att sparande i ideella fonder i merbetydande omfattning skulle komma att minska.Utskottet ansåg att denna fråga särskilt bordeföljas upp. Utskottet tillstyrkte regeringensförslag och avstyrkte motioner om ideella fonder.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande ochavstyrker motionerna Sf260, Sf345 och Sf308 yrkande2.Realräntefond inom Sjunde AP-fondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om realräntefondinom Sjunde AP-fonden.Jämför reservation nr 83 (v).MotionI motion Sf308 av m.fl. (v) yrkande 1begärs att regeringen ger Sjunde AP-fonden möjlighetatt erbjuda en realräntefond som placerar i svenskarealränteobligationer. Motionärerna anför att ensådan placering är skyddad både mot inflation ochväxelkursutveckling och attadministrationskostnaderna bör kunna hållas mycketlåga.Utskottets ställningstagandeI betänkande 2001/02:SfU12 tog utskottet ställningtill motsvarande motion. Utskottet anförde följande.En bärande tanke i lagstiftningen om premiepensionenär att den statliga förvaltningen hos Sjunde AP-fonden skall vara jämförbar och likvärdig med deprivata placeringsalternativen för premiepensionen.Av den anledningen har det eftersträvats att det sålångt möjligt skall gälla samma regler för dessaolika alternativ. Den totala risknivån i Sjunde AP-fondens placeringar skall vara låg och fondmedlen,vid vald risknivå, placeras så att långsiktigt högavkastning uppnås. För förvaltningen avPremievalsfonden krävs dock inte att den totalarisknivån skall vara låg. Utskottet har inget atterinra mot dessa målsättningar.Med hänvisning till det anförda avstyrkteutskottet motionen.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande ochavstyrker motion Sf308 yrkande 1.Aktivt val av PremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om aktivt val avPremiesparfonden.Jämför reservation nr 84 (v, mp)MotionerI motion Sf292 av m.fl. (mp)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om val tillPremiesparfonden. Motionärerna anför att denna fond,som har en avsevärt mindre kostsam administration änandra fonder, skall innebära ett mindre risktagandeoch därmed också mindre risk för icke-etiskaplaceringar.