bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — Det ärsnarare genom ett fortsatt aktivt ägande ochbrukande som värdena kan bevaras till kommandegenerationer. Bevarandekraven kan inte läggas såtungt på nuvarande aktiva generation attverksamheten kraftigt försvåras. Intrång iäganderätten som baseras på t.ex. kultur- ellermiljöbevarande måste ersättas fullt ut. Kostnadernaför ett allmänt intresse kan inte enbart bäras avenskilda markägare. Jordbruksföretagen ses somenskilda företag med sin styrka just iproduktionsuppgiften. De enskilda företagen skallgenerellt sett inte vara beroende avregionalpolitiska eller miljömässiga beslut. Vad somanförts ovan bör ges regeringen till känna.18. Den nationella jordbrukspolitikensinriktning m.m. (punkt 12)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ237 yrkande 1,2000/01:MJ243 yrkande 1, 2000/01:N326 yrkande 8,2001/02:MJ329, 2001/02:MJ336 yrkande 1, 2001/02:MJ520yrkande 1 och 2001/02:N265 yrkande 11 samt avslår motionerna 2000/01:MJ233yrkande 1, 2000/01:MJ256 yrkande 2, 2001/02:MJ289yrkandena 2 och 3, 2001/02:MJ338 yrkandena 1, 2 och 32, 2001/02:MJ343 yrkandena2 och 9, 2001/02:MJ388 och 2001/02:MJ518 yrkande 3.StällningstagandeJordbruket och förädlingsindustrin har en centralroll för sysselsättningen på landsbygden. En ensidigsvensk avreglering skulle kunna leda till att entredjedel av åkermarken blir olönsam och avvecklas.Detta skulle leda till en dramatisk avfolkning avlandsbygden och därmed vikande marknad för en radandra binäringar som är beroende av jordbruket.Inriktningen av svensk jordbrukspolitik bör dessutomsyfta till att ge möjlighet att bedriva jordbruk ihela landet med fullt utnyttjande av befintligåkermark. Jord- och skogsbruket utgör för övrigt enhörnsten i en levande landsbygd, vilkasförutsättningar måste tas till vara. Det är ocksåviktigt att reformeringen inriktas på att tillskapalivskraftiga och kvalitetsinriktade jordbruk och enlivsmedelsförädling i internationell konkurrens.Detta bör ges regeringen till känna.19. Den nationella jordbrukspolitikensinriktning m.m. (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ233 yrkande 1 och2001/02:MJ338 yrkandena 1, 2 och 32 samt avslårmotionerna 2000/01:MJ237 yrkande 1, 2000/01:MJ243yrkande 1, 2000/01:MJ256 yrkande 2, 2000/01:N326yrkande 8, 2001/02:MJ289 yrkandena 2 och 3,2001/02:MJ329, 2001/02:MJ336 yrkande 1,2001/02:MJ343 yrkandena 2 och 9, 2001/02:MJ388,2001/02:MJ518 yrkande 3, 2001/02:MJ520 yrkande 1samt 2001/02:N265 yrkande 11.StällningstagandeDet är nödvändigt att lantbrukare gesförutsättningar att utvecklas som företagare.Politiska beslut rörande ekonomiska förutsättningar,miljö och sociala aspekter är därför mycket viktigaför livskraftiga lantbruksföretag. Jordbrukets harvidare en stor betydelse som motor för landsbygden.Det är därför viktigt att man i reformarbetet intaren positiv inställning till lantbruket och detjänster som levereras. Dessutom måste jordbruketbetraktas och användas som en resurs i miljöarbetet.Detta bör ges regeringen till känna.20. Den nationella jordbrukspolitikensinriktning m.m. (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ289 yrkande 2 och2001/02:MJ518 yrkande 3 samt avslår motionerna2000/01:MJ233 yrkande 1, 2000/01:MJ237 yrkande 1,2000/01:MJ243 yrkande 1, 2000/01:MJ256 yrkande 2,2000/01:N326 yrkande 8, 2001/02:MJ289 yrkande 3,2001/02:MJ329, 2001/02:MJ336 yrkande 1,2001/02:MJ338 yrkandena 1, 2 och 32, 2001/02:MJ343yrkandena 2 och 9, 2001/02:MJ388, 2001/02:MJ520yrkande 1 samt 2001/02:N265 yrkande 11.StällningstagandeLivsmedelskedjan har utvecklats till en mycketomfattande och resurskrävande hantering. på tillgången till billig energi samt englobaliserad handel. Omstruktureringen till enstorskalig matproduktion med ett litet antalproduktionsanläggningar orsakar omfattandetransporter. Sammantaget utgör livsmedelskedjan enav våra stora miljöbelastare, såväl i somglobalt. Problemen med klimatpåverkan, försurning,marknära ozon, övergödning, nedbrytning avozonlagret, hotet mot den biologiska mångfalden,förbrukning av ändliga resurser, markförstörelse ochvattenföroreningar är exempel härpå. Många av dessaproblem orsakas av tunga transporter, men även detintensiva bruket av kemikalier i jordbruket orsakarproblem, liksom bevattningen. Därutöver anser jagatt försiktighetsprincipen bör vara helt vägledandeför all livsmedelshantering och förjordbruksmetoderna. Detta bör ges regeringen tillkänna.21. Generationsväxling i jordbruket (punkt 14)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd), (), EskilErlandsson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 21. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ258 yrkande 2 och2000/01:MJ259 yrkande 2.StällningstagandeDet måste bli en prioriterad framtida uppgift attskapa förutsättningar för unga att övertafamiljegården. Därför bör rimligare ekonomiskavillkor för generationsväxling i jordbrukettillskapas. Detta bör ges regeringen till känna.22. Forskningsfrågor (punkt 15)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 22. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ207 och avslår motion2000/01:MJ248 yrkande 1.StällningstagandeOdlingen av matpotatis i landet sker i drygt 8 000företag och på en areal av nästan 25 000 ha.Medelarealen på ca 3 ha odling per företag visar attbranschen är småskalig. En mindre andel avproduktionen säljs via odlingens kooperativautbudsföreningar vilket gör det svårt attadministrera en insamling av kollektiva medel förforsknings- och utvecklingsverksamhet.Potatisodlingen möter en stark internationellkonkurrens på den svenska marknaden och en ökandekonkurrens av andra basprodukter som pasta, ris m.m.Samtidigt brottas branschen med många problem avodlingstekniskt slag i sin ambition att utveckla enmiljömässigt och långsiktigt uthållig produktion. Idet sammanhanget krävs fortsatt och intensifieradforskning om bekämpning av skadegörare iproduktionen och om en säker utsädesodling. Vi anseratt regeringen bör återkomma till medförslag om hur dessa angelägna frågor skall kunnalösas. Vad som anförts ovan bör ges regeringen tillkänna.23. Konsekvensutredning, prognosområde, m.m.(punkt 16)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ237 yrkandena 3 och4, 2000/01:MJ243 yrkande 2, 2001/02:MJ336 yrkande 4och 2001/02:MJ520 yrkande 2 samt avslår motionerna2000/01:MJ257 yrkande 9 och 2001/02:K321 yrkande 3.StällningstagandeJord- och skogsbruket är en förutsättning för enlevande landsbygd och tusentals arbetstillfällen ilivsmedels- och skogsindustri. För att få enhelhetsbild av jordbrukets betydelse borde ensärskild konsekvensanalys genomföras. Denna skullebelysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppnalandskapet, boende och service på landsbygden etc.Detta är inte minst angeläget i dessa tider dåjordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrensoch många, framför allt mindre jordbruk, tvingasläggas ner. Inhemskt jordbruk är också enförutsättning för att undvika långa,miljöförstörande transporter, för att inte bliförsörjningsberoende av andra länder samt för attupprätthålla en god livsmedelssäkerhet. Regeringenbör således återkomma till med ensådan konsekvensanalys som underlag för detfortsatta beslutsfattandet.För att effektivt och verklighetstroget kunnautreda konsekvenserna av jordbrukspolitiska beslutinom den gemensamma jordbrukspolitiken borde Sverigearbeta med ett prognosområde där man löpande kantesta konsekvenserna för svensk del. Arbetsmodellenborde vara så intressant att EU kan bidra medprojektmedel.Vad som anförts ovan bör ges regeringen tillkänna.24. Konsekvensutredning, prognosområde, m.m.(punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ257 yrkande 9 och2001/02:K321 yrkande 3 samt avslår motionerna2000/01:MJ237 yrkandena 3 och 4, 2000/01:MJ243 yrkande 2,2001/02:MJ336 yrkande 4 och 2001/02:MJ520 yrkande 2.StällningstagandeRiksdagen bör begära att regeringen tillsätter en nyutredning med uppdrag att med utgångspunkt i EU:smiljömål se över vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket.Detta bör ges regeringen till känna.25. Jordbrukets konkurrensvillkor (punkt 17)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 25. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ208, 2000/01:MJ216,2000/01:MJ256 yrkande 3 och 2001/02:Sk288 yrkande 18samt avslår motionerna 2000/01:MJ204, 2000/01:MJ233yrkandena 24, 2000/01:MJ237 yrkande 5,2000/01:MJ257 yrkande 11, 2000/01:N263 yrkande 9,2001/02:MJ330, 2001/02:MJ338 yrkande 3,2001/02:MJ520 yrkande 4 samt 2001/02:MJ526 yrkandena12 och 15.StällningstagandeVi anser att de svenska bönderna måste få sammakonkurrensvillkor som andra bönder i Europa.Kostnaderna för bl.a. handelsgödsel,bekämpningsmedel och dieselskatt belastar svenskalantbruksföretagare på ett orimligt sätt. Dessakostnader bör regering och riksdag sänka. Lagar,regler och föreskrifter måste utarbetas så att deinte hindrar företagande på landsbygden samt attlantbruken måste kunna ta del av dearealersättningar och miljöstöd som finns inom EU iså stor omfattning som möjligt. Vidare måsteåtgärder snabbt vidtas om det svenska jordbruketskall kunna konkurrera med jordbruket i övriga EU-länder. Flera av de förslag som lämnades i den s.k.Björkska utredningen är mycket bra. I utredningenföreslogs bl.a. att skatten på handelsgödsel börslopas, dieselskatten sänkas liksom beskattningen påarbetsmaskiner minskas. Utbetalningen avarealersättningar skall ske under jordbrukarens egetbudgetår och inte komma under påföljande budgetår.En särskild fråga gäller de allt sämre vägarna somhar blivit ett stort bekymmer för jordbruksnäringen.Grunden för en livskraftig lands- och glesbygd ärett lönsamt och konkurrenskraftigt jord- ochskogsbruk. Vad som anförts bör ges regeringen tillkänna.26. Jordbrukets konkurrensvillkor (punkt 17)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 26. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ204, 2000/01:MJ237yrkande 5 och 2001/02:MJ520 yrkande 4 samt avslårmotionerna 2000/01:MJ208, 2000/01:MJ216,2000/01:MJ233 yrkandena 24, 2000/01:MJ256 yrkande3, 2000/01:MJ257 yrkande 11, 2000/01:N263 yrkande 9,2001/02:MJ330, 2001/02:MJ338 yrkande 3,2001/02:MJ526 yrkandena 12 och 15 samt 2001/02:Sk288yrkande 18.StällningstagandeFörutom klimatmässiga skillnader inom unionen kan vikonstatera att den politikställer högre krav på exempelvis miljöskydd,husdjurshygien m.m., vilket ytterligare fördyrarproduktionskostnaderna för svensklivsmedelsproduktion, jämfört med vad som gällerinom EU. För att svenskt lantbruk skall bli merkonkurrenskraftigt är det därför nödvändigt med enharmonisering av de avgifter som belastar desvenska bönderna. Om så inte sker avvecklarregeringen svenskt jordbruk och överlåter tillövriga EU-länder att ta över jordbruksproduktionen.I samband med saneringen av den svenskastatsbudgeten föreslog den socialdemokratiskaregeringen att extra energiskatter skulle tas ut avbönderna för att bidra till ett minskatbudgetunderskott. Dessa extraordinära energiskatterfår svenska bönder bära till skillnad från sinakolleger inom EU. Många jordbruksföretag har i daghögre elenergikostnader än annan näringsverksamhet iSverige, vilket måste anses helt orimligt och måsterättas till. Den så kallade Björkska utredningen hartydligt visat att bönder har ett betydligtbesvärligare konkurrensläge än bönderna igrannländerna. Vad som anförts bör ges regeringentill känna.27. Jordbrukets konkurrensvillkor (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 27. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ233 yrkandena 24 samtavslår motionerna 2000/01:MJ204, 2000/01:MJ208,2000/01:MJ216, 2000/01:MJ237 yrkande 5, 2000/01:MJ256yrkande 3, 2000/01:MJ257 yrkande 11, 2000/01:N263 yrkande 9,2001/02:MJ330, 2001/02:MJ338 yrkande 3, 2001/02:MJ520 yrkande 4,2001/02:MJ526 yrkandena 12 och 15 samt 2001/02:Sk288yrkande 18.StällningstagandeDet svenska jordbrukets förutsättningar attkonkurrera på den europeiska marknaden borde varagoda. De livsmedel som produceras håller högkvalitet, vilket är en viktig exportfördel. Tyvärrhar den genom inhemska beslutsnedvridit konkurrensen inom jordbruksområdet. Desvenska bönderna belastas med extra kostnader sombönderna inom EU inte har. Svenskt lantbruk måste fålikvärdiga villkor som sina konkurrenter. Dethandlar om att stärka konkurrenskraften för attskapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar iproduktionskapacitet, produktutveckling ochmarknadsföring. lönsamhet i jordbruket ärhelt otillräcklig inte bara sett utifråninvesteringsbehov utan även i förhållande till enrimlig ersättning till brukarnas eget arbete ocheget kapital. Det svenska jordbrukets ryggsäck måstelyftas av, inte tyngas av ytterligare bördor. Vadsom behövs är bl.a. omfattande satsningar påforskning och utveckling samt exportfrämjandeåtgärder. Det innebär även att medel anslås tillsmåskalig livsmedelsförädling. Sammantaget innebärdessa åtgärder att det svenska jordbruketskonkurrenskraft förstärks betydligt. att man satsar påexportfrämjande åtgärder och satsar på program förgårdsbaserad livsmedelsförädling. Därutöver behövsett femårigt program för strukturomvandlingen avträdgårdsnäringen och resurser förträdgårdsbranschens utveckling . Dettabör ges regeringen till känna.28. Jordbrukets konkurrensvillkor (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 28. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ257 yrkande 11 samtavslår motionerna 2000/01:MJ204, 2000/01:MJ208,2000/01:MJ216, 2000/01:MJ233 yrkandena 24,2000/01:MJ237 yrkande 5, 2000/01:MJ256 yrkande 3,2000/01:N263 yrkande 9, 2001/02:MJ330, 2001/02:MJ338yrkande 3, 2001/02:MJ520 yrkande 4, 2001/02:MJ526yrkandena 12 och 15 samt 2001/02:Sk288 yrkande 18.StällningstagandeEn annan utmaning blir att med böndernashjälp öka de positiva effekterna jordbruket har påmiljön, vad gäller insatser för ett öppetodlingslandskap och en varierad kulturmiljö.Folkpartiet har krävt att regeringen skall vidtaåtgärder för att lantbrukets konkurrenssituationskall förbättras. Vi har noterat att regeringenlovat sådana åtgärder, och vi skall med stortintresse ta del av förslagen när de läggs fram förriksdagen. har bönder använthandelsgödsel med höga halter kadmium i fosfaterna.Det finns kadmiumfria fosfater, men dessa är mycketdyra. Det är extremt angeläget att hejdaförsurningen av mark och vatten, men det är ocksåangeläget att få kontroll av, och stopp på, sådantsom kadmium i konstgödsel, beständiga kemikalier,antibiotika och andra farmakologiska ämnen i gödseloch rötslam. Dessutom bör EU satsa på att minskapesticiderna i odlingen, införa utbytesprincipen ochinte minst satsa på forskning om effektiva menkortlivade pesticider. Dessa har effekt enbart därdet ska vara effekt, men bryts snabbt ner tillofarliga beståndsdelar. Det bör skapas reglersnarast om maximala nivåer för ett stort antal ämneni alla sorters gödsel naturgödsel är lika illa somhandelsgödsel ur dessa synvinklar. Detta bör gesregeringen till känna.29. Exportfrämjande åtgärder (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 29. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ338 yrkande 5.StällningstagandeEftersom livsmedelsmarknaden blir alltmerinternationaliserad är det viktigt att svenskalantbrukare och förädlingsföretag får möjlighet attvara med och konkurrera med sina produkter på andramarknader än den svenska. Olika exportfrämjandeåtgärder med hjälp av statliga insatser är särskiltviktigt för de mindre producenterna som saknar destörre företagens säljorganisationer,marknadsföringsmöjligheter och kapital. En medvetensatsning på exportfrämjande åtgärder för olikaformer av nischprodukter i de areella näringarnaskulle betyda mycket för företagsamheten ochsysselsättningen främst på den svenska landsbygden.En satsning på exportfrämjande åtgärder under enfyraårsperiod bör genomföras för både nischprodukteroch andra produkter med sitt ursprung i de areellanäringarna. Vad som ovan anförs om en satsning påexportfrämjande åtgärder för produkter från deareella näringarna bör ges regeringen till känna.30. Regler för arealuttag (punkt 22)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 30. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ219.StällningstagandeReglerna för arealuttag behöver kompletteras. Ettsätt att kombinera modernt lantbruk med föredömligmiljövård är att verka för införande av beträdorinom för arealersättning. Beträdorinnebär att mark som skulle läggas i träda gräsbesåsi remsor längs fältkanter ochupplåts för bl.a. ridning och promenader.Ersättningsstödet bör ändras så att beträdor kanräknas som uttagen areal och därmed åtnjutaarealersättning från EU. Regeringen bör lägga framett förslag till ändring av regelsystemet förarealuttag i enlighet härmed. Vad som anförts omregler för arealuttag bör ges regeringen till känna.31. Oljeväxtproduktion (punkt 23)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd), (), EskilErlandsson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 31. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ233 yrkande 26,2000/01:MJ250 och 2001/02:MJ470.StällningstagandeBeslutet om Agenda 2000 ledde till en minskadlönsamhet för proteingrödor och en kraftigt minskadlönsamhet för oljeväxter som spannmålenfick en viss kompensation för sänktinterventionspris. Miljöersättning till en växtföljdmed avbrottsgrödor har flera fördelar och stämmerväl överens med det svenska miljömålet förjordbruket. Regeringen bör därför återkomma medförslag till hur problemen med den svenskaoljeväxtproduktionen skall lösas. Regeringen bördärvid överväga möjligheterna att ge stöd tillavbrottsgrödor så att den svenska oljeväxtodlingenkan bevaras på traditionella nivåer.Dessutom anser vi att trädan bör kunna får brytasden i stället för som . Dettaför att förbättra förutsättningarna för odling avhöstoljeväxter. Enligt motionen ingår inte ide områden som haft tillstånd att bryta trädan den 1juni för oljeväxtodling. Detta är olyckligt då etttillstånd att bryta trädan tidigare skullemöjliggöra att även försommartorra delar av vårtland, som , skulle få ökade möjligheter attöka odlingen av höstsådda oljeväxter.Vad som anförts om oljeväxtproduktion bör gesregeringen till känna.32. Svensk svinavel (punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 32. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ511 yrkande 2.StällningstagandeJag anser att de värden svensk svinavel ochsvinuppfödning har skall värnas och utvecklas. Dettakan med fördel ske i samarbete med de ekologiskabönderna. Med tydligare märkning av svenskacharkvaror och bättre information om vad den svenskauppfödningen innebär skulle det bli lättare förkonsumenten att välja svenskt fläskkött. Om dettakan ändras kommer producenterna att erfara att ensvensk etisk avel är lönsam. Detta bör gesregeringen till känna.33. Stöd till produktion av slaktsvin m.m.(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 33. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ511 yrkande 3 och2001/02:MJ515 yrkande 15.StällningstagandeKostnaderna för ekologisk produktion är högre än förkonventionell produktion. Det kan därför finnasanledning att införa stöd för sådan produktion.Regeringen bör med anledning härav se övermöjligheterna till stöd för ekologisk produktion avsvin och fjäderfä. Detta bör ges regeringen tillkänna.34. Hästnäringen (punkt 27)av (), () ochEskil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 34. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ230, 2000/01:MJ242,2001/02:MJ338 yrkande 24 och 2001/02:MJ524 yrkande 1samt avslår motion 2000/01:MJ744.StällningstagandeVi anser att den kallblodiga travaren bör omfattasav stödet till utrotningshotade inhemska hästraseroch den svenska halvblodsaveln omfattas avuppfödarpremier. Inom EU ses hästhållningen som endel av jordbrukssektorn. I däremot beaktasinte hästnäringen inom jordbrukspolitiken. Hästensoch hästnäringens vikt för jordbrukets, landskapetsoch regionernas utveckling medför attjordbrukspolitiska beslut även bör omfatta hästar.Regeringen bör dessutom överväga om inte EU-stödenkan nyttjas för att stödja den svenska hästaveln ochhästnäringen. Vad som anförts om hästnäringen börges regeringen till känna.35. Hästnäringen (punkt 27)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 35. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ744 samt avslårmotionerna 2000/01:MJ230, 2000/01:MJ242,2001/02:MJ338 yrkande 24 och 2001/02:MJ524 yrkande1.StällningstagandeAntalet kallblodstravare är så litet att arten ärutrotningshotad. Med blott 500 föl är dengenetiska mångfalden hotad. För att bibehålla dennuvarande bredden måste populationens storlek ökamed en takt om åtminstone 1 000 föl . För attuppnå detta bör det införas ett minoritetsskydd inomtravsporten som består av en procentuell andel avloppen och prispengarna. Uppfödarpremier till ägarnaav betäckta ston är ytterligare en lösning. Dettabör ges regeringen till känna.36. REKO-stöd (punkt 30)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd), () och EskilErlandsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 36.