bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Till stöd för en enhetlig bedömning för helalandet finns obligatoriska nationella ämnesprov isvenska, svenska som andraspråk, engelska ochmatematik. Ämnesprov i samma ämnen kan ocksåanvändas i slutet av årskurs 5 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling.Minst en gång varje termin skall läraren, elevenoch elevens vårdnadshavare ha utvecklingssamtal omelevens kunskapsutveckling och sociala utveckling.På begäran av elevens vårdnadshavare skall lärarensom ett komplement till utvecklingssamtalet lämnaskriftlig information om elevens skolgång. Sådaninformation får dock inte ha karaktären av betyg.Överläggningar om ett förändrat betygssystemMotionenCenterpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub322yrkande 5 att överläggningar skall hållas medriksdagspartierna för att nå en bred överenskommelseom ett förändrat betygssystem.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Skolverkets nationella kvalitetsgranskning 2000 ombetyg och bedömning visade att det förekom betydandebrister i skolans arbete vad gällde rättvisa ochlikvärdighet. Verket menade att kompetensutvecklingkopplad till utformning av kunskapsmål ochkriteriernas funktion och utformning har förekommiti alltför blygsam omfattning och att denkompetensutveckling som skett i samband medinförandet av betygssystemet därefter helt ellertill stor del har upphört. Granskningen visar ocksåatt det ofta inte finns en samsyn i fråga om vilkakrav som ställs för olika betygssteg. harvåren 2001 redovisat ett arbete som innebär attskolorna har fått tillgång till ettkommentarmaterial om bedömning och betygssättning.Materialet innehåller en genomgång av bakgrund ochförfattningsbestämmelser men också en praktisk delmed frågor och svar om bedömning och betygssättningbaserade på intervjuer med ett stort antal lärare. Idecember 2001 fick dessutom ett uppdragom kompetensutveckling av lärare. Verket skallplanera en kompetensutveckling av lärare igrundskolan, gymnasieskolan och gymnasialvuxenutbildning om kunskapsbedömning ochbetygssättning.Utskottet menar också att det nuvarandebetygssystemet har funnits alltför för attdet skall vara möjligt att uttala sig om dessegentliga effekter. Det bör därför, enligtutskottets mening, inte vara aktuellt med en översynav betygssystemet.Fler betygsstegMotionerFolkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 7(i denna del) att det bör finnas fler betygsstegeftersom det är för få steg för att betygenskall visa vilka kunskaper eleven har uppnått.Betygsskalan bör bli sexgradig. Kristdemokraternamenar i motion 2001/02:Ub446 yrkande 12 (i dennadel) att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradigskala. I motion 2001/02:Ub212 (kd) begärs etttillkännagivande att en förändring av betygssystemettill en betygsskala med minst sex olika steg skallgenomföras. De tre betygsstegen som finns nu samtmöjligheten att inte få betyg alls är för trubbigaeftersom skillnaderna mellan de olika stegen är förstora. Motionärerna föreslår också att de elever sominte kvalificerat sig för betyget Godkänd i väntanpå fler steg skall kunna få sina kunskaperdokumenterade i alla fall. Motsvarande yrkandeåterfinns i motionerna 2001/02:Ub419 (kd) och2001/02:Ub495 (kd).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena. Utskottet har behandlatmotsvarande motionsyrkanden (senast i bet.1999/2000:UbU15 och 2000/01:UbU13). Utskottetfinner inte anledning att nu ändra sina tidigareställningstaganden.Betyg tidigareMotionerModeraterna menar i motion 2001/02:Ub233 yrkande 16att nationella betyg behövs för att säkramöjligheter till nationella jämförelser ochkvalitetssäkring. De kan också vara användbara förantagning till senare utbildningar samt vara ettpedagogiskt verktyg under förutsättning attytterligare ett betygssteg införs. De nationellabetygen skall ges efter riktlinjer som gäller föralla skolor. I yrkande 17 föreslår attskollagen bör ändras för att ge utrymme för skolorsom så önskar, att sätta betyg tidigare. Statenskall enbart reglera när obligatoriska betyg skallges. Dock måste betyg enligt sättassenast i årskurs 6. Betygskriterier och antal stegför lokala betyg fastställs lokalt. Folkpartietmenar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 7 (i denna del)att betyg bör sättas tidigare än i årskurs åtta.Folkpartiet anser att elever, föräldrar, skola ochskolpolitiker bör få det tydliga besked om elevenskunskapsutveckling som betyget innebär, från årskurssex. I motion 2001/02:Ub446, yrkande 12 (i dennadel) föreslår att betyg skall gesfrån och med årskurs sju för att eleverna skallhinna vänja sig vid systemet föreslutbetyget i årskurs nio. Även i motion2001/02:Ub342 (kd) yrkande 1 finns motsvarandeuppfattning om när betyg skall ges. I motion2001/02:Ub287 (m) yrkande 1 framhåller motionärenatt skolans signalsystem måste vara tydligt vadgäller hur eleverna tillgodogör sig kunskap. Atttillräcklig tydlighet saknas är en anledning tillatt barn kan gå igenom hela utan attbrister i läs- och skrivförmågan uppmärksammas elleråtgärdas. I yrkande 2 anförs att betyg ellerskriftliga omdömen bör införas redan från årskurs 1.Vilken form skolan använder bör vara upp till deenskilda skolorna att avgöra. Dock bör betyg gessenast från årskurs 6 (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena. Utskottet har behandlatmotsvarande motionsyrkanden (senast i bet.1999/2000:UbU15 och 2000/01:UbU13). Utskottetfinner inte anledning att nu ändra sina tidigareställningstaganden.Nationella provMotionerFolkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 9att nationella prov ger möjlighet att upptäckaelever som är i behov av stöd. De ger också ensamlad bild av skolans resultat. föreslåatt nationella prov skall genomföras regelbundeteftersom det är det bästa sättet att kvalitetssäkraskolan. De nationella ämnesproven i svenska,engelska och matematik skall vara obligatoriskaredan i tredje år. I motion2001/02:Ub287 (m) yrkande 7 föreslår motionären attnationella prov, som visar hur varje elev liggertill och vilka som behöver särskilt stöd, börgenomföras årskursvis.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Utskottet erinrar om att under senare årvid ett flertal tillfällen på utskottets förslagavslagit motionsyrkanden om fler obligatoriskanationella prov i (jfr bet.1999/2000:UbU15 och bet. 2000/01:UbU13). Utskottethar inte ändrat uppfattning.Prövnings- och ansvarsnämndI motion 2001/02:Ub256 (fp) föreslås att enprövnings- och införs. Insyni bedömningar vid betygssättning ökar elevers ochföräldrars förståelse för lärarnas uppgift, vilket isin tur kan förbättra samarbetet mellan hem ochskola. Lärarkåren blir kompetentare som bedömare ochrättssäkerheten ökar för eleverna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Skollagskommittén utreder och kommer att lämnaförslag till hur en ökad rättssäkerhet för elevernakan åstadkommas. Enligt uppgift frånSkollagskommittén skall kommittén inom ramen föröversynen av skollagarna behandla frågor som rörkontakter mellan skolan och familjen när det gällerbarn i grundskolan.Skriftliga omdömen och utvecklingssamtalMotionerModeraterna menar i motion 2001/02:Ub233 yrkande 18om att föräldrar i skollagen skall tillförsäkrasrätt att få information om sina barns skolgång. Detskall också vara fritt för skolorna att ge sådaninformation genom skriftliga omdömen. I motion2001/02:Ub287 (m) yrkande 3 menar motionären att deenskilda skolorna själva skall få avgöra om betygeller skriftliga omdömen skall få ges. Motionären imotion 2001/02:Ub342 (kd) yrkande 2 anser attskriftlig information bör ges om elevens kunskap ochutveckling i förhållande till de angivnakravnivåerna i läroplanen. Det är viktigt för att deelever som behöver särskilt stöd för att uppnå målenskall kunna få det på ett tidigt stadium.Folkpartiet anser i motion 2001/02:Ub222 yrkande 8att elevernas vårdnadshavare skall erbjudasskriftliga omdömen om elevens kunskapsmässiga ochsociala utveckling från och med första årskursen.Grundskoleförordningen bör ändras så att skolornahar full möjlighet att lämna information om hur detgår för eleverna . I sammamotion, yrkande10, framhåller attutvecklingssamtalen är oerhört viktiga för elever,föräldrar och lärare. Elevens kunskapsmässiga ochsociala utveckling utvärderas och uppmuntras genomdessa samtal. anser attutvecklingssamtal skall föras redan i förskolan ochgenom hela grundskoletiden. I motion 2001/02:Ub446yrkande 11 framhåller också Kristdemokraternautvecklingssamtalets betydelse. Kristdemokraternamenar att det är ett viktigt område när det gälleratt utveckla samarbetet mellan föräldrarna ochskolan. En individuell studieplan skall göras uppoch sedan följas upp. Utvecklingssamtalen bördokumenteras skriftligt. I samma motion, yrkande 13,föreslår att den avlämnande skolanskall ha en skyldighet att utarbeta ett skriftligtomdöme till de elever som inte når upp tillfastställd kravnivå, oavsett om eleven begär deteller inte.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena. Utskottet har behandlatmotsvarande motionsyrkanden (senast i bet.1999/2000:UbU15 och 2000/01:UbU13). Utskottet finnerinte anledning att nu ändra sina tidigareställningstaganden.Utskottet vill dock peka på att stöderutvecklingen av utvecklingssamtal och skriftliginformation, bl.a. genom en interaktiv webbplats påskoldatanätet. kommer attsammanställa det material som kommit in och visa påintressanta exempel från skolor som arbetar aktivtmed dessa frågor.Ordning i skolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena rörande ordningsfrågor iskolan.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp) och 5(m).MotionerModeraterna framhåller i motion 2001/02:Ju266yrkande 2 att ordning i skolan är nödvändigt för attelever skall ha en chans att tillägna sig kunskap.Var fjärde elev lämnar skolan medofullständiga betyg, och enligt är enbidragande orsak skolk och bristande ordning. Enfungerande skola måste präglas av lugn och ordning,inte av rån och våld. Vidare föreslår imotion 2001/02:Ub233 yrkande 7 att en översyn skallgöras av skolförordningens bestämmelser omdisciplinära åtgärder mot elever. omfatta om elever som inte uppfyllerelementära krav på uppförande skall kunna stängas avoch vilken ansvarsfördelning som bör råda mellan hemoch skola när det gäller elevers uppförande. Vidaremenar att skolorna borde åläggas enskyldighet att informera föräldrar och skolhuvudmäni ordnings- och uppförandefrågor (yrk. 8).Motsvarande yrkande finns i motion2001/02:Ub265 yrkande 1. menar att enviktig utgångspunkt måste vara att eleversuppförande och beteende kommer till föräldrarnaskännedom. Föräldrarna har huvudansvaret för barnensfostran och skolans uppdrag handlar om ett samarbetemed dem.I motion 2001/02:Ub265 yrkande 2 menar de skriftliga omdömena bör innehålla informationom elevens uppförande och ordning. Moderaternaföreslår också att skollagen bör förändras så attvarje skola får rätt att sätta betyg i ordning ochuppförande. Betygskriterier för sådana skallutarbetas lokalt och vara en del av den enskildaskolans kvalitetsarbete (yrk. I yrkande 4, sammamotion, framhåller att skolsystemet iallmänhet måste ge signaler som innebär att skolanoch samhället fäster avseende på elevers uppförande.I dag innebär avsaknaden av betyg att detta inteuppfattas som en betydelsefull komponent i en elevsregister. I motion 2001/02:Ub433 (m) yrkande 2föreslås att regeringen skall ge iuppdrag att införa betyg i uppförande och ordningför att upprätthålla ordning och skapa studiero ocharbetsro för alla som vistas i skolans klassrum.Även i motion 2001/02:Ub342 (kd) yrkande 3 föreslåsatt skolan skall kunna ge skriftliga omdömen iordning och uppförande. Eleven mår oftast bra av attveta vad som är acceptabelt och vad som inte är det.Folkpartiet förordar i motion 2001/02:Ub222yrkande 13 att skolan utfärdar ett handlingsprogrammot skolk som anger vilka regler som skall gälla ochhur de skall upprätthållas. menar ocksåatt det skall vara möjligt att ange ogiltig frånvaropå terminsbetygen. I tidigare årskurser skallföräldrarna regelbundet få skriftlig information omsina barns frånvaro. Motsvarande yrkande återfinns i2001/02:Ub225 yrkande 2. I motion 2001/02:Ub220 yrkande 11 framhåller att lärareoch elever behöver ordning, reda och arbetsro iskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att samtliga motionsyrkandenavslås av riksdagen.Utskottet vill dock framhålla att det självfalletär viktigt att det råder en sådan trivsel ochordning i skolan att elevernas inlärning underlättasoch att undervisningen kan bedrivas på bästa sätt.Utskottet vill erinra om de möjligheter tilldiciplinära åtgärder som finns igrundskoleförordningen (6 kap. 910 §§). Dessaåtgärder är att uppmana eleven att ändra sittbeteende, kontakta vårdnadshavaren, visa ut en elevåterstoden av undervisningspasset samt ge en elevkvarsittning, dvs. att låta eleven under uppsiktstanna i skolan högst efter skoldagensslut. Därutöver anges att förseelser i vissa fallskall anmälas till rektor samt hänskjutas tillelevvårdskonferensen. skall,efter att ha kontaktat elevens vårdnadshavare,försöka få eleven att bättra sig genom åtgärder somär avpassade efter elevens individuellaförhållanden. Om detta inte hjälper skallelevvårdskonferensen anmäla förhållandet tillstyrelsen för utbildningen för övervägande omlämplig åtgärd. Utskottet menar attgrundskoleförordningen ger tillräckliga möjligheteratt vidta åtgärder mot en elevers olämpligauppträdande.Utskottet vill också erinra om att det anges iläroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) att läraren skall samverka med och fortlöpandeinformera föräldrarna om elevens skolsituation,trivsel och kunskapsutveckling. Information omelevens sociala utveckling skall också ges vidutvecklingssamtalen. Utskottet menar att det inte ärnödvändigt att reglera kontakternamellan skola och vårdnadshavare. Enligt uppgift frånSkollagskommittén skall kommittén inom ramen föröversynen av skollagarna behandla frågor som rörkontakter mellan skolan och familjen när det gällerbarn i . Kommittén skall också utreda omoch i så fall hur ansvarsfördelningen mellan statoch kommun behöver förtydligas.VärdegrundenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om förändringar i fråga omskolans värdegrund.Jämför reservation 1 (kd).MotionerKristdemokraterna menar i motion 2001/02:Ub548 attdet är anmärkningsvärt att inte förskolan står påsamma värdegrund som övriga skolformer, dvs. kristentradition och västerländsk humanism.Kristdemokraterna menar att ett tillägg bör görassnarast för att reglera förskolans värdegrund (yrk.2). menar vidare i motion2001/02:Ub446 yrkande 1 att värdegrunden uttrycksmycket diffust i läroplanen i förskolan, då mannöjer sig med att tala om demokratiska värderingarutan att det kopplas till något etiskt synsätt.Kristdemokraterna menar att det är anmärkningsvärtatt förskola och grundskola har olika etiskvärdegrund som bas för sina respektive verksamheter.Kristdemokraterna anser att läroplanen för förskolanskall hänvisa till den kristna traditionen och denetik som bygger på denna tradition. I samma motion,yrkande 2, framhåller att skolansvärdeförmedling måste ske i alla ämnen.Religionsämnet spelar dock en särskild roll förförmedling av det kristna kulturarvet. För att kunnadiskutera värdegrunden och etiska frågor men ocksåför att kunna jämföra med och förstå andra kultureroch religioner är det viktigt att alla elever gesgoda baskunskaper i det svenska kulturarvet, därkristendomen utgör en viktig kärna. I motion2001/02:Ub435 yrkande 3 menar attvarje skola bör göra en plan för hur man iundervisningen och i hela skolans verksamhet kanomsätta skolans värdegrund i praktiken.Kristdemokraterna menar också att börutöva tillsyn över hur skolor lever upp tillvärdegrunden i praktiken (yrk. Kristdemokraternamenar också att all samhällsstödd vuxenundervisningbör bygga på värdegrunden i läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94). Kravet på attutbildningen skall vara icke-konfessionell behöverdock inte finnas (mot. 2001/02:Ub549 yrk. 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena, bl.a. med hänvisning till deinsatser som gjorts på nationell nivå ochtill pågående arbete kring värdegrundsfrågor.Skollagen (1 kap. 2 §) slår fast att verksamheteni skolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar och att varoch en som verkar inom skolan skall främja aktningenför varje människas egenvärde och respekten för vårgemensamma miljö.Skolans värdegrund formuleras i läroplanerna ochanger de grundläggande värden som vårt samhällslivvilar på människolivets okränkbarhet, individensfrihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta och som skolan skallförmedla och förankra hos eleverna. Enligtläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)görs detta i överensstämmelse med den etik somförvaltas av tradition och västerländskhumanism, genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Utskottet har tidigare haft att behandlamotionsyrkanden som rört bristen på hänvisning tillkristen tradition och västerländsk humanism iläroplanen för förskolan (Lpfö 98). I betänkandet ominförandet av en läroplan för förskolan konstateradeutskottet, med anledning av ett motionsyrkande, attBarnomsorgs- och skolakommittén i sina formuleringarav värdegrunden för förskolan inte tog upp någonhänvisning till den etik som förvaltas av kristentradition. Detta hade inte mött några invändningarunder remissbehandlingen av kommitténs förslag.Utskottet ansåg inte att borde göra någotuttalande i frågan (bet. 1997/98:UbU16). Utskottetbehandlade också frågan under föregående (bet. 2000/01:UbU13) och hade då, liksom ,alltjämt samma uppfattning.Under , t.o.m.utgången av , arbetade inomUtbildningsdepartementet en projektgrupp med uppgiftatt utveckla arbetet med värdegrunden i skolan.Projektgruppen har bl.a. genom olika insatser gettstöd till och stimulerat skolorna att konkretiseravärdegrunden i sin verksamhet. Inom ramen förprojektet har tagits fram informationsmaterial ochrapporter för att fördjupa diskussionen omvärdegrunden bland verksamma i skola ochlärarutbildning. Arbetet med en utvärdering avvärdegrundsåret kommer att avslutas inom kort.Resultatet av utvärderingen skall ligga till grundför fortsatta insatser att stärka arbetet med degrundläggande demokratiska värderingarna.Skolverket har i regleringsbrevet ocksåfått i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheteroch organisationer, kartlägga förekomsten av rasism,etnisk diskriminering, sexuella trakasserier,homofobi och könsrelaterad mobbning i skolan.Skolverket skall redovisa vilka insatser som behövervidtas. Uppdraget skall avrapporteras senast den 1november 2002.Skollagskommittén skall inom ramen för sittuppdrag se över hur vissa centrala värdegrundsmålskall få större tyngd. Vidare har en rapportöverlämnats till rörandeläroplanerna som styrinstrument (Samverkandestyrning Om läroplanerna som styrinstrument, Ds2001:48). Rapporten bereds inomRegeringskansliet.För att stärka kommunernas och skolornas arbetemed demokrati- och värdegrundsfrågor har 12 miljoneravsatts fr.o.m. . Umeåuniversitet i samverkan med högskolasamt får projektmedel fördetta ändamål.När det gäller vuxenundervisning vill utskotteterinra om att denna omfattas av läroplanen för defrivilliga skolformerna, och således också av denvärdegrund för skolan som redovisas där.Utskottet anser att det är angeläget att skolansvärdegrund omsätts i praktisk handling. Ettomfattande arbete med att föra utvärdegrundsfrågorna i förskolans och skolansverksamhet har pågått och pågårfortfarande. Utskottet menar därför att det intefinns anledning för att göra någotuttalande som rör värdegrunden.Läroplaner, timplaner och kursplanerUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om timplanen,undervisningens innehåll ochindividualisering samt införande ochutvidgning av olika ämnen.Jämför reservationerna 8 (m, c, fp), 4 (m,kd), 6 (c), 7 (m, fp), 5 (m), 1 (kd), 2 (fp),3 (mp) och 11 (v).MotionerI två motioner yrkas att timplanen skall avskaffas.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 16att det är resultatet en elev uppnår och inteantalet timmar som läggs på varje ämne i skolan somär det viktiga. Antalet nedlagda timmar i ett ämnesäger inget om uppnådda kunskaper. anseratt timplanen är ett hinder för individensutveckling eftersom den anger hur många timmar allaelever måste undervisas. I motion 2001/02:Ub240(c), yrkande 5, menar motionärerna också atttimplanen skall avskaffas. Man menar att detfinns en inbyggd motsättning mellan målstyrningen avskolan och den tidsstyrning som timplanen innebär.Det är inte antalet timmar som skall utgöra grundenför den likvärdiga utbildningen utan målet förundervisningen.I motion 2001/02:Ub233 yrkande 2 menar utbildningen bör anpassas till elevensförutsättningar. Skolan finns för att var och enskall kunna få det stöd och de utmaningar han ellerhon behöver för sin kunskapsutveckling. I motion2001/02:Ub240 yrkande 4 menar attelever i bör ges en individuellstudieplan. Den individuella stu-dieplanen börläraren upprätta tillsammans med elev och föräldrar,och den bör gås igenom vid varje utvecklingssamtal.Centerpartiet menar också att genom en ökadmålstyrning och ett förtydligande av kravet att allaelever i skall uppnå kunskapsmålen ökarockså kraven på skolan att förmedla kunskaperanpassade efter varje elevs förutsättningar.Ansvaret att finna vägar för att uppnå målen och attanpassa skolarbetet efter de lokalaförutsättningarna skall ligga lokalt på varje skola(yrkande 6). I motion 2001/02:Ub363 (s) yrkande 2menar motionärerna att skolan skall vara anpassadtill varje enskild elevs förutsättningar och behov.Motionärerna menar att människor lär olika och lärin på olika sätt och att kunskapen sedan kan fåuttryck i både teoretisk och praktisk form.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 5att den enskilde eleven har rätt att läsa i en taktsom passar hans eller hennes individuellaförutsättningar. Skolan skall därför kunna dela inbasämnena i särskild och allmän kurs. Indelningenskall bygga på elevernas intresse och behov av stöd.I motion 2001/02:Ub286 (m) yrkande 3 föreslårmotionären att alla barn och ungdomar skall erbjudasmöjligheten till en individuellt anpassadutbildning. Motionären menar att den kommunalaenhetsskolan och likhetsideologin måste avvecklastill förmån för individanpassning av undervisningen.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har behandlat motsvarande yrkanden ibetänkandet om skolan 2001 (bet. 2000/01:UbU13).Utskottet betonade då, liksom man också gjorttidigare, vikten av att skolan, i enlighet medgällande föreskrifter, arbetade på ett sådant sättatt varje elevs resultat och skolsituation ständigtföljs. Utskottet påpekade också att målstyrningeninnebär att det skall finnas möjligheter till enflexibel lösning av pedagogiska insatser förenskilda elever och för grupper av elever. Utskottetvill peka på att den femåriga försöksverksamhet medavskaffad timplan som inleddes och somgenomförs i ett antal kommuner, innebär att denindividuella planeringen för enskilda elever blirännu mer betydelsefull. Utskottet anser att det ärviktigt att försöksverksamheten genomförs och attdet sker en utvärdering av denna innan etteventuellt beslut tas om avskaffande av timplanen.Ämnesfrågor av övergripande karaktärMotionerKristdemokraterna anser i motion 2001/02:Ub446yrkande 8 att undervisningen i praktiska ämnen börfå en mer framskjuten plats i skolan. Teori ochpraktik behöver varvas under skoldagen för att gesåväl stimulans för alla sinnen som omväxling iskolvardagen. I yrkande 22 menar det finns behov av kvalitetsgranskning av ämnensom läses i block och fördelningen mellan praktiskaoch teoretiska ämnen.