bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ226, 2000/01:MJ256yrkande 12 och 2001/02:MJ365.StällningstagandeDet konventionella jordbruket får inte diskriminerasvid det fortsatta programmets tillämpning. Det varfel att slopa REKO-ersättningen. Frågan om deförlorade ersättningarna måste nu hanteras så attskadan kan repareras så snabbt som möjligt.En grundförutsättning för att kunna hållakulturlandskapet i hävd är en livskraftigjordbruksnäring med betande djur. Vallodling är enförutsättning för att kunna hålla betesdjur. ären gröda med många fördelar. Användningen avbekämpningsmedel är liten, och genom sin långaväxtsäsong reducerar vall näringsläckaget.Vad som anförts ovan bör ges regeringen tillkänna.37. Jordbruket i norra (punkt 31)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 37. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ256 yrkande 14,2000/01:MJ258 yrkande 1, 2001/02:MJ240 och2001/02:MJ421 yrkande 1 samt avslår motionerna2000/01:MJ259 yrkande 1, 2001/02:MJ379 och2001/02:MJ385.StällningstagandeJordbruket i glesbygd har stor betydelseför sysselsättning, samhällsstruktur och entilltalande landskapsbild. Regelverken efter EU-inträdet innebär att de nuvarande åtgärderna inomstruktur- och regionalpolitiken uppvisar en mycketsplittrad och svåröverskådlig bild. En reform ärdärför nödvändig.Förutsättningarna för ett väl fungerande jordbrukfinns i . Tyvärr minskar dock intressetbland de yngre att driva jordbruk där. Mycket av denpessimism som särskilt har märkts i ett bälte genomGävleborg, och härrör från dåligaförutsättningar att driva jordbruksföretag underrimliga ekonomiska villkor. Lantbrukarfamiljen iNorrland har oftast en låg arbetsinkomst frånjordbruket. Det är därför av största vikt attföretagsklimatet i hela avsevärt förbättrasså att framtidstron på jordbruket i regionen ökar.Tyngande skatter, byråkratiskt krångel, dyragenerationsväxlingar och omfattande hämmanderegelverk måste förändras så attförutsättningar skapas för en långsiktigt hållbarekonomi i jordbruket.Vad som anförts om jordbruket i norra börges regeringen till känna.38. Jordbruket i norra , Stöd till detfjällnära jordbruket och Transportersättningtill jordbruket i norra (punkterna 31, 32 och 34)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 31,32 och 34 borde ha följande lydelse:31. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 38. Därmedbifaller motionerna 2001/02:MJ379 samtavslår motionerna 2000/01:MJ256 yrkande 14,2000/01:MJ258 yrkande 1, 2000/01:MJ259 yrkande 1,2001/02:MJ240, 2001/02:MJ385 och 2001/02:MJ421 yrkande 1.32. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 38. Därmedbifaller motionerna 2000/01:MJ235 yrkande3 och 2001/02:N255 yrkande 2.34. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 38. Därmedbifaller motion 2001/02:N255 yrkande 1.StällningstagandeJordbruket spelar en viktig roll som grund i arbetetför att motverka den negativa utvecklingen för gles-och landsbygdsbefolkningen. Sammantaget kan jord-och skogsbruket i norra vara en motor iutvecklingen av näringslivet och skapa bättreförutsättningar för att leva och bo på landet. Detbehövs inga betydande insatser utan ett regelverksom skapar förutsättningar för utvecklingen.Jordbruket i norra har under lång tiderhållit en regionalpolitisk ersättning för atttäcka de merkostnader som bönderna i området drabbasav. Motiven för ersättningen har varierat, men i dagtorde de väsentligaste motiven vara att det genomjordbruket finns en möjlighet att bevara det öppnalandskapet i delar av norra . Genomjordbruket skapas också ett betydande antalarbetstillfällen både inom själva jordbruket ochinom livsmedelsindustrin. Transportstödet är viktigtför att täcka merkostnaderna för jordbruket i norraSverige. EU-inträdet innebar dock att ersättningenför intransport av jordbruksprodukter urholkades förmjölk och helt försvann för kött och ägg.Jordbrukets struktur samt områdets stora avstånd göratt kostnaderna för insamling av mjölk, ägg och köttär betydligt högre än på andra håll i landetsamtidigt som kostnaderna för uttransport avlivsmedel är högre eftersom området är mycketglesbefolkat och har många små butiker. Ett höjttransportstöd skulle leda till ökad stabilitet ochökad investeringsvilja bland lantbrukarna i området.Riksdagen gav regeringen i uppdragatt utforma ett särskilt stöd till jordbruket ifjällnära områden för att kompensera det sämreutfallet efter EU-inträdet i stödområde 1. Trotsdetta har det ännu inte införts någon särskildersättning riktad till jordbruket i det här området.Det har fört med sig en vikande produktion somkommer att få svåra resultat om det inte skernågonting från regeringens sida. Jordbruksministernhar i svar på frågor om det fjällnära jordbruketmenat att det faktum att jordbruket är fjällnärainte i sig innebär att det kan vara berättigat tillextra miljöersättningar. Vi anser att ministern ioch med detta underlåtit att följa riksdagenstillkännagivande som innebar ett krav på attregeringen särskilt skulle beakta det fjällnärajordbruket. Därför anser vi att regeringen snarastbör återkomma med ett förslag om ekonomiskt stödtill det fjällnära jordbruket.Vad som anförts ovan bör ges regeringen tillkänna.39. Jordbruket i norra (punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 39. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ259 yrkande 1 och2001/02:MJ385 samt avslår motionerna 2000/01:MJ256yrkande 14, 2000/01:MJ258 yrkande 1, 2001/02:MJ240,2001/02:MJ379 och 2001/02:MJ421 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att Norrlandsjordbrukets situation måstestärkas. Jord- och skogsbruket i norra kanutgöra en motor i utvecklingen av näringslivet ochskapa bättre förutsättningar för att leva och bo iregionen. Det krävs då att politiken innebär attdessa näringar inte utsätts för en negativsärbehandling. behövs inga betydande insatsermen däremot ett regelverk som skapar förutsättningarför utveckling och som också gör det möjligt att tadel av de samhällsinsatser och medel som redanfinns. För att jord- och skogsbruket skall kunnavara en ännu starkare motor i näringslivet pålandsbygden i norra krävs bl.a. atttransportkostnaderna utjämnas, att jordbruket i detfjällnära området stimuleras, att nationelltanslagna medel till jordbruket används fullt ut samtatt ersättningarna inom miljöersättningen öppetodlingslandskap höjs. Detta bör ges regeringen tillkänna.40. Nationell ersättning till jordbruket inorra (punkt 33)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 40. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ239 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ258 och 2001/02:MJ338 yrkande10.StällningstagandeFör att tillvarata de möjligheter som jordbruket ochlivsmedelsindustrin ger behöver ytterligarestimulanser tillföras. Det är naturligt att användasig av det utrymme som finns i den nationellaersättningen som ersättningarna ochproduktionen kan komma att ligga under referensnivåni anslutningsfördraget till EU. Det är väsentligtatt den ytterligare stimulansen kommer deproduktionsgrenar till del som är störst och harstörst betydelse för det öppna landskapet ochsysselsättningen, nämligen mjölk- ochsvinproduktionen. Detta bör ske genom attersättningen till suggorna räknas upp medytterligare per sugga och resterande beloppläggs ut på mjölkproduktionen. Detta bör gesregeringen till känna.41. Nationell ersättning till jordbruket inorra (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 41. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ258 och 2001/02:MJ338yrkande 10 samt avslår motion 2001/02:MJ239.StällningstagandeNorrlandsjordbruket har speciella förutsättningar.Långa avstånd och ett utsatt klimat gör attförutsättningarna ser annorlunda ut än på andra hålli och i EU. Det är viktigt att särskildhänsyn tas till Norrlandsjordbruketsförutsättningar. Ersättning lämnas för att skapabättre förutsättningar för jordbruk i norra får som villkor förersättningen inte öka i förhållande till tiden föreden svenska EU-anslutningen. Den totala nationellaersättningen har klartunderstigit referensersättningsnivån. Detta tyder påatt lönsamheten är fortsatt svag. En översyn avsystemet med den nationella ersättningen tillNorrlandsjordbruket, i syfte att låta helaersättningsnivån komma de areella näringarna tilldel, bör komma till stånd. Det är väsentligt att denytterligare stimulansen kommer de produktionsgrenartill del som är störst och har störst betydelse fördet öppna landskapet och sysselsättningen, nämligenmjölk- och svinproduktionen. Detta bör gesregeringen till känna.42. Bärodling (punkt 35)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 35 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 42. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ249 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ383 och 2001/02:MJ477.StällningstagandeBärodling omfattas av ett nationellt finansieratregionalstöd, vars syfte är att stimulera odlingen.Stödet per arealenhet är lägre till bärodling äntill traditionella jordbruksgrödor. Bärgrödornamedverkar precis som andra grödor tilllandskapsbilden, och det borde därför vara möjligtatt de skulle uppbära lika stora miljöstöd somvanliga jordbruksgrödor. Stöd utgår endast till denfaktiskt odlade arealen, vilket betyder att storaytor som åtgår till vändtegar och kör- och gångvägarinte är stödberättigade. Odlingen kräver också ettväxelbruk, vilket ökar arealbehovet. För attbärodlingen skall kunna bli ett verkligt alternativtill andra grödor borde grundstödet ligga på sammanivå som för andra grödor, räknat utifrån denbruttoareal som odlingen tar i anspråk. Till dettaläggs sedan det regionala stödet, beräknat pånettoarealen. Utöver ett förbättrat odlingsstödborde också resurser sättas in på kompetens- ochmarknadsutveckling. Därutöver behövs forskning ochutveckling när det gäller marknadstillträdet.Bärodlingen i norra är en resurs som är välvärd att värna. Regeringen bör närmare utredaförutsättningarna och villkoren för detta.43. Skärgårdslantbruket (punkt 36)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 36borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 43. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ512 yrkande 2 och2001/02:MJ220 yrkande 13.StällningstagandeDet svenska skärgårdsjordbruket är en viktigförutsättning för att få levande skärgårdar. I dagbrottas jordbruket i skärgården med bristandelönsamhet, vilket försämrar möjligheterna till attbibehålla ett öppet landskap, biologisk mångfald ochsysselsättning i skärgården. De specifikaförutsättningar som jordbruket i skärgården har fårinte leda till en utarmning av denna näringsgren.Det är angeläget att se över situationen förskärgårdsjordbruket och komma med förslag som kanförbättra konkurrenskraften. Således bör en särskildutredning med syfte att ge förslag på hurkonkurrenskraften för skärgårdsjordbruket kanförbättras tillsättas så fort som möjligt. Detanförda bör ges regeringen till känna.44. Lokal livsmedelsproduktion m.m. (punkt 37)av (), () ochEskil ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 44. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ259 yrkande 7 och2001/02:MJ220 yrkande 14 samt avslår motionerna2001/02:MJ456 och 2001/02:MJ518 yrkande 21.StällningstagandeDet är viktigt att stödja det lokala näringslivet iskärgården genom att stödja en småskaliglivsmedelsproduktion och lokal småskaliglivsmedelsförädling. Det råder dock enligt ettflertal länsstyrelser oklarheter om huruvidatillämpningen av livsmedelslagstiftningen tar hänsyntill de speciella villkor som råder för småskaliglivsmedelsförädling. Det kan t.ex. gälla behovet avatt kunna ge dispens från vissa regler för att på såvis kunna underlätta småskalig livsmedelsförädling.Därför bör livsmedelslagstiftningen och desstillämpningar för småskalig livsmedelsförsörjningses över, allt i syfte att underlättanäringsverksamhet för skärgårdsbor. Det anförda börges regeringen till känna.45. Lokal livsmedelsproduktion m.m. (punkt 37)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 37borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 45. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ518 yrkande 21 och avslårmotionerna 2000/01:MJ259 yrkande 7, 2001/02:MJ220yrkande 14 och 2001/02:MJ456.StällningstagandeI en värld som alltmer präglas av internationellhandel och ett näringsliv som har exportinriktningensom överordnad princip, krävs det politiskmedvetenhet och vilja att styrajordbruksproduktionen mot en lokalare och meröverskådlig marknad. Vinsterna med kortare avståndmellan odlare, bonde, producent och kunder kanräknas på många plan. Konsumenterna kan lättarekommunicera med odlaren. Transportbehovet blirmindre till fromma för det globala klimatet och förvarornas naturliga hållbarhet. Insatserna avkonstgjorda hållbarhetsåtgärder såsom strålning ochantimögelbehandling kan minskas liksom behovet avkonservering. Villkoren för bönder och odlare börvara så gynnsamma att incitamenten förkvalitetsinriktad lokal produktion ter sig som detattraktiva valet. får då även jordbruket ifattiga länder ett rättvisare utrymme.För vår egen regionala balans är ett livskraftigtoch småskaligt jordbruk över hela landet och ensmåskalig distribution med t.ex. mobila slakterier,mindre och fler mejerier, decentraliseradedestruktionsanläggningar och äkta lokala varumärkennågot som bildar stommen i en levande landsbygd. Detvå till synes oförenliga dimensionernabidragsjordbruk och avreglerat jordbruk å ena sidansamt ekologiskt och industrialiserat jordbruk å denandra, kan förenas om man ser fördelarna med enlivsmedelsmarknad baserad på främst lokalavsättning. Självförsörjningsgraden är mycket viktigi en uppdaterad och mer relevant hotbild för landetssäkerhet.Det anförda bör ges regeringen till känna.46. Fäbodkultur (punkt 39)av (), (), (), () och EskilErlandsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 46. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:MJ201 och 2001/02:MJ237yrkandena 1 och 2.StällningstagandeFäbodbruken är en liten del av svensktjordbruk med totalt ca 195 fäbodar. Verksamheten ärtrots sin relativt ringa omfattning mycket viktigför bevarandet av den biologiska mångfalden,värdefulla natur- och kulturmiljövärden samtutrotningshotade husdjursraser. Det krävs därföråtgärder för att möjliggöra bevarandet av ettlevande fäbodbruk.För att bevara fäbodbruket och miljön är detviktigt att verksamhet och boskapsskötsel kanupprätthållas på det traditionella sättet med frittskogsbete och delvis bete på fäboden efter slåtter.Det bör göras en juridisk översyn av gällandelagstiftning genom ägofredslagen för att skapa enhållbar situation för de verksammafäbodbrukarna och de som kommer att startaverksamhet på fäbodar gällande stängsel.Hoten mot det levande fäbodbruket är dock flera.Små ekonomiska förutsättningar och svårigheter attfå leverera mjölk från mindre leverantörer som ärbasen i fäbodbruket påverkar utvecklingen negativt.Fäbodbruket står inför en generationsväxling medunga småbrukare som under nuvarande förutsättningartvekar att fortsätta med fäbodbruk. Om de nuövergripande hoten inte elimineras kan en i dagpositiv utveckling av ett levande fäbodbruk ändå påsikt vara hotad och en tusenårig kulturtradition gåi graven. har genomfört enutredning om förutsättningarna för att bevaralandets fäbodar. De åtgärder som myndighetenföreslår förefaller inte tillräckliga. När detgäller fäbodar som ännu är i drift är det nödvändigtmed en kombination av insatser från flera olika hålloch myndigheter. De regelsystem som berörfäbodverksamheten bör ses över och anpassas till attfrämja en levande fäbodkultur i hela landet. Viföreslår därför att ,och bör få ettfortsatt gemensamt uppdrag tillsammans med näringensrepresentanter och föreningar att föreslå konkretaåtgärder som främjar och möjliggör ett levandefäbodbruk. Dessutom vill vi se en ökad satsning påvårdplaner, mark och byggnadsvård på de värdefullafäbodar som är eller kommer att vara levande samtett bättre juridiskt skydd för att bevara befintligafäbodmiljöer.Många gånger fyller fäbodarna en viktig funktiongenom att bevara utrotningshotade husdjursraser.Dessa inbegriper bland annat svensk kullig boskap,som i huvudsak består av fjällkor och rödkullor. Ettaktivt arbete för en genomarbetad avelsplan skallfinnas för alla de hotade husdjursraserna som finnslistade av och Jordbruksverket.Detta bör ske tillsammans med Svensk avel, ideellaavelsföreningar samt WWF. Det bör vara avriksintresse att lämpliga åtgärder vidtas så attdessa kan bevaras i den miljö där de formats, dvs.med skogsbete på fäbodar.Fäbodkulturen handhas av flera statligaverk, vilket inte är bra. Man bör samordnaverksamheten på ett sådant sätt att den handläggs påså få verk som möjligt.Vad som anförts om fäbodkultur bör ges regeringentill känna.47. Stöd för hävd av ängs- och hagmarker m.m.(punkt 41)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 47. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ234 yrkande 7 och avslårmotion 2001/02:MJ375 yrkande 5.StällningstagandeEnligt vår mening bör regeringen utreda möjlighetenatt involvera fler aktörer i bevarandet av ängs- ochhagmarker samt utveckla formerna för alternativ tillstöd till jordbrukare för hävd av ängs- ochhagmarker. Genom förordnande enligt 7 kap.miljöbalken kan t.ex. särskilt skyddsvärda markereller tätortsnära betesmarker ges status avnaturvårdsområde. Detta kan göras genom att lokalaeller regionala myndigheter på uppdrag avNaturvårdsverket tar huvudansvaret för hävden avmarken genom inhyrning av betesdjur eller genomsärskilda avtal med jordbrukare eller andra som kanhävda marken. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.48. Ekologisk odling m.m. (punkt 42)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 48. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ256 yrkande 10 samtavslår motionerna 2000/01:MJ234 yrkande 4,2000/01:MJ243 yrkande 13, 2000/01:N383 yrkandena 17och 18, 2001/02:MJ422 yrkande 6, 2001/02:MJ466 yrkande 6, 2001/02:MJ490, 2001/02:MJ515yrkandena 16, 17 och 21, 2001/02:MJ520 yrkande 16samt 2001/02:N364 yrkande 9.StällningstagandeDen socialdemokratiska regeringen har satt upp sommål för den ekologiska livsmedelsproduktionen attden skall uppgå till av den totalaproduktionen. Vi moderater är för mångfald också vadgäller olika produktionsformer men anser inte attdet är politikens uppgift att sätta upp den typen avkvantitativa mål. Utgångspunkten måste i ställetvara att det är konsumenternas efterfrågan påmarknaden som är avgörande för produktionensomfattning. Vi är övertygade om att basen i detsvenska jordbruket kommer attutgöras av den konventionella produktionen, sett urett produktions- och miljöperspektiv. Därför har vitidigare i vårt budgetförslag för föreslagitatt en betydande del av de medel som regeringenavsatt i sitt för ekologisk forskning i ställetskall satsas på forskning kring miljöåtgärder inomdet konventionella jordbruket. Det anförda bör gesregeringen till känna.49. Ekologisk odling m.m. (punkt 42)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 49. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ422 yrkande 6 samt avslårmotionerna 2000/01:MJ234 yrkande 4, 2000/01:MJ243yrkande 13, 2000/01:MJ256 yrkande 10, 2000/01:N383yrkandena 17 och 18, 2001/02:MJ466 yrkande 6,2001/02:MJ490, 2001/02:MJ515 yrkandena 16, 17 och21, 2001/02:MJ520 yrkande 16 samt 2001/02:N364yrkande 9.StällningstagandeFör att ytterligare stimulera produktionen avekologiska livsmedel krävs ett höjt politiskt målför den mängd areal som skall ställas om tillekologisk produktion. finns ett mål att 20 %av totala odlingsareal skall vara omställdtill ekologisk produktion . Målet för år2010 bör höjas till . Detta bör ges regeringentill känna.50. Ekologisk odling m.m. (punkt 42)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 50. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:MJ243 yrkande 13 och2001/02:MJ520 yrkande 16 samt avslår motionerna2000/01:MJ234 yrkande 4, 2000/01:MJ256 yrkande 10,2000/01:N383 yrkandena 17 och 18, 2001/02:MJ422yrkande 6, 2001/02:MJ466 yrkande 6, 2001/02:MJ490,2001/02:MJ515 yrkandena 16, 17 och 21 samt2001/02:N364 yrkande 9.StällningstagandeVi vill skapa goda förutsättningar för detekologiska jordbruket. Det är nödvändigt attmiljöaspekter vägs in vid utformandet avjordbrukspolitiken. En övergång till mermiljöanpassade och ekologiska brukningsmetoder skallfrämjas. Det är dock viktigt att för den skull intemissgynna det konventionella jordbruket. På kortsikt finns det ingen möjlighet att helt övergå tillekologiskt jordbruk, inte minst med hänsyn till destörre arealer som blir nödvändiga p.g.a. sänktavkastning per hektar. Vi vill därför att bådekonventionella och ekologiska bönder skall ha godavillkor i . Huvudinriktningen skall dock varaatt övergå till ekologiskt jordbruk. För attstimulera till ekologiskt jordbruk krävs ettförenklat regelsystem som skapar godaförutsättningar för en ökad produktion av ekologiskagrödor. Detta bör ges regeringen till känna.51. Avveckling av bekämpningsmedel (punkt 43)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 43 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 51. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ422 yrkande 5.StällningstagandeStudier i vilka bl.a. deltagit harvisat att kemiska bekämpningsmedel inte finns iekologiska produkter. Detta är ganska självklart dåkemisk bekämpning inte används inom den ekologiskaproduktionen. När det gäller konventionelltproducerade livsmedel har vi genom gränsvärdenfastslagit vilken mängd bekämpningsmedel människantål för att inte hälsan skall påverkas. Det är dockmycket svårt att avgöra vilka framtida hälsoeffektervi kommer att se som följd av generationersanvändning av bekämpningsmedel. Exempelvis har detvisat sig att flera bekämpningsmedel som tidigareanvändes stör hormonbalansen hos försöksdjur.Effekterna av den tid när dessa bekämpningsmedel vari bruk kanske vi inte får se förrän . Närdet gäller importerade livsmedel är det svårare attreglera detta problem. Det är inte ovanligt attrester av bekämpningsmedel som är förbjudna iSverige hittas i importerade livsmedel. För att iframtiden kunna undvika vidare hälso- ochmiljöeffekter av bekämpningsmedelsanvändningen bören total avveckling av bekämpningsmedel varamålsättningen inom det svenska jordbruket. Detanförda bör ges regeringen till känna.52.