bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — På samma sätt måstesysselsättningen på den svenskaarbetsmarknaden öka med ytterligare 107000 personer jämfört med baskalkylen. Föratt det ska vara möjligt krävs attarbetskraftsutbudet ökar betydligt mer änvad som förväntas i baskalkylen. Antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska programmåste minska. Vidare måste sjukfrånvaronminska i enlighet med regeringens mål omen halvering av antalet sjukdagar till2008 som andelenförtidspensionerade sjunker. Dessutommåste andra grupper som t.ex. latentarbetssökande och invandrare i högre gradän tidigare komma ut på arbetsmarknaden.Den högre tillväxten och den högresysselsättningen gör att de offentligafinanserna påtagligt förbättras, med drygt1 % av BNP mot slutet av perioden.Kommunernas ekonomi förbättras ochutrymmet för konsumtion stiger.Den höjning av det kommunala skatteuttaget2003 som antas i baskalkylen och de tvåalternativen kan i högtillväxtalternativetföljas av en sänkning 2004.TABELL 8. NYCKELTAL FöR HöGTILLVäXTALTERNATIVET*grafiskt element borttaget*1 Skillnaden i procent mellan faktisk ochpotentiell produktion.2 Antalet sysselsatta i åldern 20-64 årexklusive arbetsmarknadspolitiska programsom andel av befolkningen i åldersgruppen.3 Procent av BNP.Siffror inom parentes anger regeringensbedömning i baskalkylen.Källa: Finansdepartementet1.2.7 Ny information efter det attregeringens prognos färdigställtsRegeringen anger att prognoserna ibudgetpropositionen bygger på uppgiftersom fanns tillgängliga t.o.m. den 4oktober 2002. Den information som kommitsedan regeringen avslutade sittprognosarbete är blandad, men tydersammantaget på en fortsatt dämpning av deninternationella återhämtningen.De finansiella marknaderna har dockstabiliserats något under de senasteveckorna. Från bottennoteringarna i börjanav oktober fram till mitten av novembersteg kurserna på de större internationellaaktiebörserna, med undantag av aktiebörseni , med . Samtidigthar priset på olja under samma periodsjunkit från omkring perfat till omkring per fat.Förenta staternas BNP steg under tredjekvartalet i uppräknad årstaktjämfört med , enligtpreliminära uppgifter från det amerikanskahandelsdepartementet. Jämfört med tredjekvartalet var uppgången . Detvar något lägre än vad analytikernaförväntade sig. Uppgången förklarasframför allt av en stigande konsumtion. Deamerikanska hushållens konsumtion ökadeunder perioden i uppräknadårstakt. En annan positiv utveckling äratt investeringarna steg under tredjekvartalet - den första uppgången på tvåår. Investeringarna i utrustning ochmjukvara ökade medaninvesteringarna i datorer steg med 28 %.Ny statistik och nya indikatorer tyderemellertid på att den försvagning ikonsumtionen som blev tydlig mot slutet avsommaren har fortsatt . Hushållens förtroende för denekonomiska utvecklingen (mätt enligt dets.k. ) föll kraftigt ioktober, från en reviderad indexsiffra iseptember på 93,7 till 79,4. Det var enbetydligt större nedgång än vad aktörernapå marknaden förväntat sig. försäljningen i detaljhandelninklusive bilförsäljningen ,exklusive bilförsäljningen sjönkförsäljningen . varförsäljning inklusive bilförsäljningenoförändrad gentemot september medanförsäljningen exklusive bilar gick upp med0,, enligt preliminära siffror.Sysselsättningen i den amerikanskaekonomin fortsatte att sjunka något ioktober som arbetslösheten stegtill , från månaden innan.Sysselsättningsnedgången skadock sättas i relation till attsysselsättningsutvecklingen i septembersamtidigt reviderades upp kraftigt.Nya siffror bekräftar att ocksåindustrikonjunkturen i Förenta staternafortsätter att vara svag. Företagensförtroende för den ekonomiska utvecklingensjönk , till enindexsiffra på 48,5. Värdenunder 50 tyder grovt sett på avmattning iden ekonomiska aktiviteten medan en siffraöver 50 indikerar tillväxt.Industriproduktionen sjönk ,enligt ny statistik. Bostadsmarknadenfortsätter däremot att utvecklas gynnsamt.I september steg bostadsbyggandet med 13,jämfört med augusti.För att öka aktiviteten i ekonomin ochhejda ytterligare avmattning sänkte denamerikanska , FederalReserve, styrräntanmed , nivå på . Sedan början av 2001har Federal Reserve sänkt styrräntan medmer än 5 procentenheter.De senaste signalerna från EU ocheuroområdet indikerar däremot en vissförbättring i industrikonjunkturen. konjunkturbarometer föreuroområdet sjönk visserligen ,men nedgången gällde framför alltkonsumtionsindikatorerna medanindikatorerna för industrin ochdetaljhandeln förbättrades och indikatornför byggbranschen låg på oförändrad nivå.Uppgången i industrin berodde bl.a. påstigande förväntningar om ökad produktionoch förbättrad orderingång. Äveninköpschefernas index för euroområdet stegi oktober.I är den senaste statistikenlite mer blandad. Det s.k. IFO-index förTyskland fortsatte att sjunka i oktober.IFO-index är en barometer över den tyskaindustrins förväntningar och harhistoriskt sett varit en god indikator påindustriproduktionen såväl i somi euroområdet. Däremot steg de tyskainköpschefernas index , precissom för euroområdet som helhet.Industriproduktionen och den tyskaindustrins orderingång från såvälhemmamarknaden som exportmarknaderna sjönki september. Efter att ha stigit och september sjönk de tyskahushållens förtroende för ekonominsutveckling . minskadeockså omsättningen i detaljhandeln med 1,i årstakt, som arbetslösheteni säsongsrensade termer ökade till ioktober från 9,8 , enligtstatistik från centralbankBundesbank.Den tyska regeringen skrev i slutet avoktober ned sin prognos över den tyskaekonomins utveckling och 2003.Regeringen räknar nu med att BNP stigermed och . Det är0,respektive 1procentenhet lägre än vad regeringentidigare räknade med.I mitten av november presenterade sin ekonomiska höstprognos.Kommissionen bedömer att BNP i EU ocheuroområdet stiger med i genomsnitt 1 %och 2002. ökartillväxttakten till i EU och ieuroområdet, enligt kommissionens prognos.Även den svenska industrikonjunkturenfortsatte att dämpas något ,efter förbättringen i slutet av förra åretoch början av , enligt KI:s barometerför tredje kvartalet som publicerades islutet av oktober. Under tredje kvartaletvar såväl orderingången som produktionen itillverkningsindustrin i stort settoförändrad jämfört med ,trots att företagen förväntat sig enökning . Orderingången frånexportmarknaden sjönk och den totalaordersituationen försämrades. Drygt 40 %av företagen angav att orderstocken är förliten. Mest negativa var företagen iteleproduktindustrin, men även i andrabranscher har företagen blivit mernegativa över orderstockens utveckling.Ett undantag är sågverken, därorderingången stigit kraftigt ochföretagen är nöjda medordertillströmningen. Sysselsättningen itillverkningsindustrin har sjunkit ochflertalet branscher räknar med en fortsattnedgång framöver. Den s.k.konfidensindikatorn, som speglarföretagens konjunkturförväntningar, sjönknågot . Ävenbyggkonjunkturen försvagades under tredjekvartalet, enligt företagen. Såvälbyggandet som sysselsättningen i branschenminskade som omkring hälften avbyggföretagen uppgav att ordervolymen varför liten. Inom handeln stegförsäljningen, även om uppgången varsvagare än vad företagen förväntat sig. övriga tjänstesektorn varkonjunkturläget fortsatt svagt undertredje kvartalet, enligt tjänsteföretageni barometern.Resultaten i KI:s barometer verifieras avatt både produktionen och orderingången iindustrin sjönk , enligt nyasiffror från (). Även inköpschefsindex för densvenska industrin fortsatte att sjunka ioktober. Indexsiffran noterades till 51,7,vilket är överexpansionsgränsen 50.I den s.k. investeringsenkät som SCBredovisade redovisarindustriföretagen att de i löpande priserplanerar att minska investeringsvolymen ibyggnader och maskiner under både 2002 och2003.Sysselsättningen steg ochoktober med 21 000 respektive 3 000personer jämfört åretinnan, enligt SCB:sarbetskraftsundersökning . Den öppnaarbetslösheten var 4,respektive . EnligtArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) uppgifterför oktober, som publicerades i början avnovember, låg den öppna arbetslösheten på3,, mot månadeninnan och i slutet av oktober 2001.Det s.k. obalanstalet, dvs. antalet öppetarbetslösa plus antalet deltagare iarbetsmarknadspolitiska program, steg docktill från ,eftersom antalet deltagare i dearbetsmarknadspolitiska programmen ökat. Ioktober varslades 7 900 personer omuppsägning, enligt AMS. Det är den nästhögsta siffran sedan 1993.Hittills i år har 52 800 personer varslatsom uppsägning, vilket är ungefär sammasiffra som i fjol.I sadeSvenska upp sinaavtal med kommun- och landstingsförbundenoch en rad andra arbetsgivare.Efter en nedgång i inflationstakten iseptember steg inflationstakten i oktobertill mätt enligt konsumentprisindex(KPI), enligt statistik från SCB.Inflationstakten enligt det underliggandeinflationsmåttet, UND1X, steg till 2,4 %jämfört . Uppgången ioktober berodde enligt SCB på stigandepriser på kläder och skor, höjdaboendekostnader samt ökade priser pågrönsaker.Till följd av den svagare konjunkturensänkte även den svenska sinstyrränta med 0,25procentenheter, till en nivå på 4 %.Hushållens förväntningar om ekonominsutveckling sjönk kraftigt närhushållens förtroendeindikator, den s.k.CCI, föll från 8,3 till 2,2 ioktober, enligt KI:s statistik. Alladelserier i indikatorn försämrades, dvs.hushållen har blivit mer pessimistiska vadgäller både den svenska ekonomins och denegna ekonomins utveckling.Efter en svag utveckling ökadeförsäljningen i detaljhandeln kraftigt iseptember, enligt SCB. Omsättningen stegmed jämfört med september i fjol.Försäljningen av kapitalvaror, den s.k.sällanköpsvaruhandeln, ökade under sammaperiod . Andra tecken på attkonsumtionen fortsätter att stiga, trotsden ökade pessimismen bland hushållen, äratt registreringen av nya personbilarökade jämfört med sammamånad 2001. Priserna på småhus steg jämfört . harpriserna stigit jämfört med sammaperiod i fjol.Sedan regeringen offentliggjorde sinkonjunkturprognos har KI, ,(), , och presenterat nya bedömningarav den svenska ekonomins utveckling under2002 och 2003. I genomsnitt räknar dessamed att BNP stiger och 2,. Det kan jämföras medregeringens bedömning om en BNP-tillväxtpå 2002 och 2003.Vid valutahandelns slut den 20 novemberlåg den svenska kronans värde på 131,04,mätt enligt det s.k. TCW-index. Den sjundeoktober 2002 låg TCW-index på 132,15.1.2.8 syn påbudgetpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarSå gott som samtliga partier utgår ipartimotionerna från att deninternationella konjunkturen utvecklassämre framöver än vad regeringen räknarmed i budgetpropositionen, och att detsannolikt innebär att även den svenskatillväxttakten blir lägre än vadregeringen förväntar sig, framför alltunder 2003 men även under 2002.I motion Fi232 (fp) menar motionärernaatt den svenska ekonomin förmodligenkommer att utvecklas betydligt svagare änregeringen räknat med och därmed svagareän de förutsättningar som budgetär byggd på. "Detta beror både på en sämreinternationell konjunktur och på en sämreinhemsk utveckling", skriver motionärerna. "Den svagare internationella utvecklingsom är trolig medför att utrymmet försvensk export blir lägre. Dessutom kommerden svagare inhemska och internationellaefterfrågan att medföra att företagenskjuter på investeringar och skrinläggereventuella expansionsplaner. "Vidare, menar motionärerna, innebärhushållens ökade pessimism om både densvenska och den egna ekonomin och denökade risken för stigande arbetslöshet attdet inte är rimligt att, som regeringengör, anta att hushållens konsumtion nästaår ökar snabbare än i år.I motion Fi231 (m) anförs attskattehöjningarna blir större änvad regeringen räknar med, och att dettalar för att den privata konsumtionen ochdärmed även BNP-tillväxten blir lägre änvad regeringen bedömer. "Regeringens prognos bygger även på attinvesteringarna ska ta fart ochatt företagen åter ska våga fyllalagerhyllorna. Det förutsätter attframtidstron ökar hos företagen, vilketförefaller något osäkert mot bakgrund avoron i omvärlden", skriver motionärerna.Motionerna pekar vidare på att det nukommer signaler om att bostadspriserna istorstäderna börjat falla. "En ökad osäkerhet bland hushållen överhur bostadspriserna ska utvecklas borderesultera i ökat sparande och minskadkonsumtion och inte minskat sparande ochökad konsumtion som i regeringensprognos. "Utskottet delar regeringens bedömning ibudgetpropositionen och synpunkterna ipartimotionerna att osäkerheten kring deninternationella konjunkturutvecklingen ärstor.Efter den relativt starka uppgångenunder haråterhämtningen dämpats ochhösten, bl.a. på grund av låga vinster iföretagssektorn, fallande kurser påvärldens aktiebörser, sommarensbokföringsskandaler i t.ex. Förentastaterna och hoten om militära insatsermot . Hushållen och företagen i sågott som alla större länder har blivit mer pessimistiskaom den ekonomiska utvecklingen, vilketriskerar att leda till att deninternationella efterfrågan dämpas och attkonjunkturuppgången försvagas eller t.o.m.vänds mot en nedgång.Som framgår av redovisningen under punkt1.2.7 Ny information efter det attregeringens prognos färdigställts tyder endel uppgifter på att återhämtningen ivärldsekonomin dämpats ytterligare någotunder oktober. Pessimismen hos hushållenoch företagen har ökat både i Förentastaterna och EU-länderna sombåde konsumtionen och produktionen dämpatsnågot jämfört med utvecklingen i våras.Utskottet vill dock framhålla attuppgifterna bör tolkas med vissförsiktighet. Merparten av informationenär av karaktären indikatorer och andramätare av förväntningar. Tidigareerfarenheter visar att denna typ avinformation tenderar att överdriva deekonomiska effekterna av enskildahändelser och skeenden. De mord somutfördes av krypskyttar iWashingtonområdet har t.ex.framhållits som en viktig förklaring tilldet mycket stora fallet ikonsumentförtroende i Förenta staternaunder oktober.Utskottet kan konstatera attall ny information inte är av negativkaraktär utan att det även inkommituppgifter som kan tyda på att sommarensoch höstens dämpning kan vara tillfällig.De senaste veckorna har t.ex.finansmarknaderna stabiliserats en delefter den kraftiga nedgången påaktiebörserna sedan tidigt och denaccelererande nedgången under framför alltseptember. harkurserna på de flesta större börser ivärlden stigit . I harStockholmsbörsen gått upp ungefär 28 %från till ,enligt det s.k. SAX-index. Vidare harpriset på råolja sjunkit efter denkraftiga uppgången . Enannan positiv faktor är den räntesänkningpå som i Förentastaterna vidtog föratt stimulera den amerikanska konsumtionenoch investeringsverksamheten. Även densvenska sänkte i mitten avnovember sin styrränta med 0,25procentenheter.När det gäller konsumtionen kan utskottetkonstatera att hushållskonsumtionenhittills ökat starkare än vad t.ex.regeringen räknade med i vårpropositionen.Omsättningen i detaljhandeln steg t.o.m.september jämfört , enligt SCB:s säljindex, samtidigtsom hushållens registreringar av nyapersonbilar ökat i snabb takt. I KI:sbarometer angerföretagen inom handel att försäljningenfortsätter att stiga, och merparten avföretagen, framför allt företagen inomsällanköps- och livsmedelshandeln,förväntar sig en stark tillväxt framöver.Även företagen inom bilhandeln räknar medatt försäljningen stiger ytterligare.Fortsatt stigande inkomster, enförhållandevis stark förmögenhetsställningi hushållssektorn, trots börsfallen, ochen låg arbetslöshet ger enligt utskottetsmening utrymme för en gynnsamkonsumtionstillväxt även under nästa år.En oroande faktor i sammanhanget är dockatt hushållens tilltro till både den egnaoch den svenska ekonomin dämpades en heldel , vilket skulle kunna vara ensignal om att hushållen är på väg att blilite mindre konsumtionsbenägna.Regeringen räknar i budgetpropositionenmed att hushållens konsumtion under 2003stiger . Det är en nedjusteringav den bedömning som gjordes ivårpropositionen med 0,3 procentenheter,bl.a. till följd av den stigande oron påaktiemarknaderna och de effekter fallandekurser får på förmögenhetsställningen ochförväntningarna. Utskottet konstaterar attbl.a. KI, , LO och harredovisat nya bedömningar av utvecklingen2002 och 2003 efter det att regeringenavslutat sitt prognosarbete. I genomsnitträknar de med att hushållens konsumtionnästa år stiger , vilket är enuppgång jämfört medderas genomsnittsprognos för 2002.I motion Fi231 (m) anger motionärerna attdet kommit signaler om fallandebostadspriser och att det riskerar attdämpa hushållskonsumtionen och ökasparandet. Utskottet kan dock samtidigtkonstatera att priser på såväl villor sombostadsrätter fortsatt att stiga, om än ien kanske långsammare takt än tidigare.Enligt t.ex. SCB:s uppgifter steg prisernapå småhus under perioden augusti-oktobermed jämfört med perioden maj-juli.Jämfört med stegpriserna med 7 %.Sammantaget gör utskottet bedömningen attosäkerheten om både den internationellaoch svenska konjunkturutvecklingen ökatunder hösten. Enligt utskottets mening ärdet emellertid för tidigt att dra någrasäkra slutsatser om vilka effekter somt.ex. den senaste tidens stigandepessimism bland hushåll och företag får påden faktiska konsumtionen, produktionenoch tillväxten i världsekonomin och ienskilda länder. Under de senastemånaderna har också börskurserna stigitfrån tidigare bottennivåer somräntorna sjunkit, bl.a. till följd avräntesänkningen här hemma och i Förentastaterna.Utskottet vill i detta sammanhang erinraom att regeringen i budgetpropositionenredovisar ett lågtillväxtalternativ, ivilket antas att det senaste åretsåterhämtning i världsekonomin bromsas uppoch att den internationella konjunkturenpå nytt vänder ned . I detalternativet stiger tillväxttakten i densvenska ekonomin till för attsjunka till 2003 (se avsnitt 1.2.6Alternativa kalkyler för utvecklingen framtill 2004).Enligt utskottets mening finns emellertidi dagsläget ingenting som talar för attlågtillväxtalternativet kommer attinfrias.1.3 Inriktningen av den allmännaekonomiska politikenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerdet förslag till allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som regeringenredovisar i budgetpropositionen. Förslagetbygger på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna och Vänsterpartiet.Miljöpartiet de gröna har genom dengemensamma motionen Fi230 (s, v, mp)anslutit sig till riktlinjerna. Riksdagenavslår de förslag som förs fram i övrigamotioner.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).1.3.1 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenBudgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet, vilka står bakomriktlinjerna för den ekonomiska politiken,utgiftstaken, tilläggsbudgeten för 2002och de föreslagna och aviseradeskatteförändringarna. degröna har genom den gemensamma motionenmellan Socialdemokraterna, de gröna, 2002/03:Fi230,anslutit sig till överenskommelsen vadgäller inriktningen av den ekonomiskapolitiken samt utgifter och inkomster för2003.Tillväxttakten i den svenska ekonominsjönk till följd av deninternationella konjunkturnedgången ochden ekonomiska oron efter terrordåden iFörenta staterna den 11 september 2001.Under våren steg aktiviteten ivärldsekonomin, men ochhösten har återhämtningen mattats av,bl.a. på grund av fallande aktiekurser,lågt ställda vinstförväntningar,bokföringsskandaler i företagssektorn ochhoten om militära insatser mot . redovisade under avsnitt 1.2.8Finansutskottets syn påbudgetpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningar är osäkerheten omden världsekonomiska och därmed också densvenska ekonomiska utvecklingen mycketstor. De senaste uppgifterna tydervisserligen på att återhämtningenfortsätter men att uppgången kan ske i enlångsammare takt än vad bedömare tidigareräknat med. Positivt i sammanhanget ärdock att finansmarknaderna stabiliseratsen del under de senaste månadernasamtidigt som den amerikanskacentralbanken och svenska Riksbankennyligen sänkt styrräntorna för attstimulera efterfrågan och produktionen.Osäkerheten innebär enligt utskottet attden ekonomiska politiken ska inriktas påatt hålla den svenska ekonomin fortsattstark. Ordningen och redan i ekonomin skavidmakthållas. har under senare åruppvisat en tillväxt som överstigitgenomsnittet i t.ex. EU och euroområdet.Inflationen är låg, även om en vissuppgång noterats , ochräntorna ligger endast något över räntornai t.ex. . Sysselsättningen harstigit och arbetslösheten sjunkit ochöverskottet i de samlade affärerna medutlandet är stort. De offentligafinanserna visar överskott, den offentligabruttoskulden sjunker och den offentliganettoskulden har vänts till ennettoförmögenhet.Målen för de offentliga finanserna skahållas, utgiftstaken ochinflationen hållas låg, inte minst pågrund av de långsiktiga utmaningarna somställs på den svenska ekonomin till följdav den demografiska utvecklingen.Styrkan och saneringen av de offentligafinanserna har skapat ett utrymme för attmöta konjunkturförsvagningen med enexpansiv ekonomisk politik. Trots deninternationella lågkonjunkturen har denöppna arbetslösheten varit fortsatt lågunder ochsysselsättningen utvecklats förhållandevisgynnsamt som de offentligafinanserna fortsatt att visa överskott.Styrkan i finanserna gör det också möjligtför regeringen att föreslå reformer föratt ytterligare öka rättvisan ochtryggheten om drygt 19 miljarder kronor2003 och 2004.Sysselsättningen i den svenska ekonominökade med omkring 320 000 personer och målet om enhalvering av den öppna arbetslösheten till4 % nåddes . harantalet personer i olikaarbetsmarknadspolitiska program minskatkraftigt.Högst upp på dagordningen står denfortsatta kampen om jobben. Stora resursersatsas för att minska den svagakonjunkturens effekter på arbetsmarknaden.Den stora utmaningen är att pånytt ska tillbaka till en situation medfull sysselsättning. Alla människors viljatill arbete ska tas till vara. Kraftenriktas mot att sysselsättningsmålet skanås, dvs. att av den vuxnabefolkningen ska vara reguljärt sysselsatt2004 (sysselsatta exklusive sysselsatta ikonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskaprogram). Den svenska ekonominslångsiktiga produktionsförmåga ska höjasgenom att lediga arbetskraftsresursermobiliseras. En central uppgift är attbryta den dramatiskt stigandesjukfrånvaron och förhindra att alltflermänniskor slås ut från arbetsmarknadengenom sjukdom eller förtidspension. Detelvapunktsprogram som regeringenpresenterade fortsätteroch intensifieras. Målet för politiken äratt antalet sjukdagar ska halveras till2008. En annan viktig och central uppgiftär att sysselsättningen bland invandrareska öka. Ansträngningarna för ökainvandrarnas deltagande på arbetsmarknadenska förstärkas. Integrationen ska bli enförsta rangens uppgift i politiken.Reformerna för tillväxt och rättvisafortsätter. De går före storaskattesänkningar. Välfärden skaytterligare byggas ut och för att denekonomiska tillväxten ska bli långsiktigthållbar måste den också komma alla tilldel. Det innebär att rättvisan ska stärkasgenom en aktiv fördelningspolitik ochgenom åtgärder som förbättrarutvecklingsmöjligheterna för allamedborgare oavsett kön, etnisk ellerkulturell tillhörighet eller var i landetman bor. Tillväxt och rättvisa går enligtutskottets mening hand i hand.Barn och ungdomar står i centrum förpolitiken. Goda villkor för dagens ungaoch deras familjer är en rättvisefråga ochen investering . Den storasatsningen på familjepolitiken fortsätterunder 2003 och 2004. Föräldraförsäkringenbyggs ut ytterligare genom t.ex. höjningarav den lägsta dagpenningen och att taket iförsäkringen höjs till tio prisbasbelopp.Arbetet med att bibehålla som enav världens främsta kunskapsnationerfortsätter. Resursförstärkningen tillskolan fortsätter som den högreutbildningen och forskningen ges ökadeanslag. Åtgärder ska också vidtas så attforskningsresultat i ökad utsträckningomsätts i praktiska tillämpningar ochinnovationer. Ävende senaste årens reformer för attförbättra situationen för de äldrefortsätter.