bet · GP01SOU13 · 2002-04-18 00:00:00 — En strategiskuppgift för psykiatrin är att tillsammans medandra identifiera behovet av ett bra socialt stödför människor med flera olika riskfaktorer.Utskottet delar regeringens uppfattning att vissagrupper är mer utsatta än andra. Som regeringenanfört gäller detta barn och ungdomar som drabbasav psykisk ohälsa och för vilka tidiga insatsermåste sättas in. Utskottet vill här framhållavikten av samordnade insatser mellan barn- ochungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin och serdärför med tillfredsställelse på att denna frågasärskilt lyfts fram i avtalet omutvecklingsinsatser. Av avtalet framgår vidareatt denna fråga bör uppmärksammas särskilt isamband med uppföljningen av avtalet. En annanutsatt grupp är de psykiskt funktionshindrade somhar både somatiska och psykiatriska vårdbehov sominte uppmärksammas tillräckligt. Psykiatrin,och primärvården måste enligtutskottet genom sin samlade kompetens i samverkanskapa ett fungerande stöd för psykisktfunktionshindrade. Behovet är särskilt stort förpersoner med psykiska problem och samtidigtmissbruk. Slutligen vill utskottet särskiltunderstryka att många äldre har psykiatriskavårdbehov som inte beaktas tillräckligt. Det ärdärför av största vikt att äldre med psykiatriskavårdbehov identifieras och erbjuds erforderligbehandling.I betänkande 1999/2000:SoU13 Psykiatrisk tvångsvårdoch rättspsykiatrisk vård anförde utskottet att detvid landets psykiatriska kliniker numera tjänstgörläkare som visserligen inte är anställda avsjukvårdshuvudmännen men som till följd aventreprenadavtal utför tjänster åt denne. Utskottetansåg att det är oklart och därför behöver belysasvilken betydelse begreppet allmän tjänst kan ha idenna och andra situationer av betydelse isammanhanget. Vidare ansåg utskottet att det är avstörsta vikt att frågan om vilka befogenheter enligtlagen om psykiatrisk tvångsvård och lagen omrättspsykiatrisk vård dessa läkare bör ha utredsnärmare. Regeringen borde därför skyndsamt återkommatill i denna fråga. Utskottet föreslog etttillkännagivande. följde utskottet (rskr.1999/2000:207).Från har inhämtats att ensärskilt förordnad ämnessakkunnig utrett frågan samtlämnat en rapport som enligt uppgift kommer attremissbehandlas.Socialutskottet har till våren 2001tagit initiativ till att te-matiskt studera frågorrörande psykiatrin. Syftet har varit att skaffa sigdjupare kunskaper på området. Studiebesök hargenomförts på fyra orter i landet , ,och samt dessutom vid RegionsjukhusetKarsudden. Utskottet kunde därvid konstatera attfrågan om vikten av samverkan mellan olika huvudmänoch/eller verksamheter aktualiserades vidstudiebesöken och beslöt därför att anordna enoffentlig utfrågning på temat samverkan inompsykiatriområdet. Utfrågningen genomfördes den 13november 2001. En utskrift har publicerats iriksdagens skriftserie Utredningar från ,2001/02:URD1.Lag (2000:1440) om inskränkning i landstingens rättatt överlämna driften av akutsjukhus till annanträdde i kraft och gäller tillutgången av år 2002.Genom regeringsbeslut den 21 december 2000tillkallade regeringen en särskild utredare (dir.2000:103) med uppdrag att utreda förutsättningarnaför att införa ägar- eller driftsformer inom vårdensamt lämna förslag till sådana regler. Utredaren lämnat ett delbetänkande, och ettslutbetänkande skall lämnas senast den 1 december2002. Av direktiven framgår bl.a. att utredarenskall utreda konsekvenserna av att ett avtal mellanlandstinget och en privat entreprenör endast avseren viss del av driften som entreprenören bedrivervid sjukhuset och att entreprenören själv sättervillkoren för den resterande delen. Utredaren skalli detta sammanhang särskilt analysera om en sådankonstruktion överensstämmer med målen för hälso- ochsjukvården som de uttrycks i hälso- ochsjukvårdslagen samt kommunallagens (1991:900)bestämmelse om likabehandling av kommunmedlemmar.Socialstyrelsens föreskrift om läkemedelshantering (SOSFS2000:1) ändrades i vissa delar fr.o.m. den 1 januari2002. Ändringarna innebär att verksamhetschefer ochmedicinskt ansvariga sjuksköterskor får ett störreansvar jämfört med tidigare regler och attsjuksköterskor får fler möjligheter att delegeradelar av läkemedelshanteringen.Frågan om en särskild patientutbildning harbehandlats av utskottet i betänkandena /99:SoU3och 1999/2000:SoU9. Utskottet betonade i detsistnämnda betänkandet vikten av att patientererhåller individuellt anpassad information samt atten informerad patient är en förutsättning för eneffektiv vård. Utskottet pekade på de vårdprogramsom utarbetats inom landstingen, vars syfte bl.a. äratt skapa en dialog med patienterna. Utskottet ansågdärför att det inte finns anledning att införaregler om en särskild patientutbildning. (Ej res. )Socialministern har i ett frågesvar den 19 september2001 anfört följande.Rolf har frågat mig om jag avser att vidtanågra åtgärder för att skapa ett enhetligtregelsystem för sponsorer inom vården.Enligt hälso- och sjukvårdslagen har deenskilda landstingen ansvaret för att erbjuda engod hälso- och sjukvård åt dem som är bosattainom länet och hur vården ska organiseras. Det ärsåledes varje landsting som har att bedöma omsponsring ska få förekomma och i vilkenomfattning.I den mån det finns ett behov av ett enhetligtregelsystem är detta en fråga som primärt måstelösas av sjukvårdshuvudmännen i samråd,exempelvis med . Således harjag inte för avsikt att vidtanågra åtgärder för att skapa ett enhetligtregelsystem avseende sponsring inom vården.EG-domstolen har i en dom den 12 juli 2001fastslagit att ett system med förhandstillståndutgör hinder för friheten att tillhandahållasjukhustjänster. Tvingande hänsyn avseende denekonomiska balansen i systemen för social trygghetoch upprätthållande av en läkar- och sjukhusvård somär tillgänglig för alla rättfärdigar emellertiddetta hinder. Domstolen avgränsar de kriterier somavgör om tillstånd skall beviljas för sjukhusvård ien annan medlemsstat och preciserar kraven i dennederländska lagstiftningen på att den planeradebehandlingen skall vara sedvanlig och nödvändig.Socialministern har i ett frågesvar anförtföljande.Inga Berggren har frågat mig vad jag avser att vidta föråtgärder för att underlätta och klargöra vad förregler som gäller för den som söker vård i ettgrannland.I förordning (EEG) 1408/71 finns en bestämmelsesom gör det möjligt för den behörigainstitutionen, i , attlämna tillstånd för en person att söka vård, dvs.få planerad vård, i ett annat medlemsland.Eftersom det är landstingen som förfogar översjukvårdsresurserna och har den närmaremedicinska kännedomen om patienten ska kassankontakta det landsting som personen hör tillinnan den tar ställning till om tillstånd kanbeviljas eller inte.Flera situationer kan tänkas där en försäkradönskar få vården utförd i ett annat EU-land.Vården kan uppfattas som bättre eller annorlundadär eller kan fås där omgående utan väntetid.Även i situationer där den försäkrade åberoparlånga väntetider som skäl gäller att kassan skasamråda med beträffande vilkaväntetider som gäller i och om denförsäkrades väntetid utifrån de kriterier somuppställs i förordningen kan anses onormal. InomEU pågår ett arbete med attförenkla och modernisera reglerna om samordningav de sociala trygghetssystemen.Den svenska och den danska regeringen hartillsammans tagit fram rapporten enregion blir till. I rapporten finns enredogörelse för olika temaområden som kan utgöraproblem och hinder för rörlighet och integrationi regionen. kommer en fokuseringatt ske på bl.a. hälso- och sjukvården. Ennärmare samverkan kan komma att innebära ensamordning/specialisering när det gäller denhögspecialiserade vården och annan planeradspecialistvård. Det finns inga formella hinderför en sådan samverkan utan samverkan kan byggapå överenskommelser mellan berörda parter. Enfråga som också kommer att studeras är om det gåratt underlätta för medborgarna att i störreutsträckning välja i vilket land de ska få vård.Det kan gälla både primärvård och specialistvård.Utskottet har behandlat förslagom inrättande av en statlig medicinalstyrelse, sebetänkandena /94:SoU20, 1994/95:SoU15,1997/98:SoU12, 1998/99:SoU1, 1999/2000:SoU1,2000/01:SoU1, 2000/01: SoU10 och 2001/02:SoU1.Utskottet har vid samtliga tillfällen avslagitmotioner om inrättande av en medicinalstyrelse.Frågan om patientavgifter inom barnsjukvården har behandlats avutskottet i betänkandena /99:SoU6,1999/2000:SoU12 och 2000/01:SoU10. Utskottet anfördei det sistnämnda betänkandet att vårdavgifter enligt26 § hälso- och sjukvårdslagen får tas ut enligtgrunder som eller kommunen bestämmer iden mån inte annat är föreskrivet samt att fråganhuruvida patientavgifter skall förekomma inombarnsjukvården således inte är en riksdagsfråga.Motionen avstyrktes. följde utskottet(rskr. 2000/01: 194). (Ej res. ).Frågan om praktiktjänstgöring för psykologerbehandlades senast av utskottet i betänkande2000/01:SoU10. Utskottet anförde att det utgår frånatt regeringen noga följer frågan samt att någotinitiativ därför inte är erforderligt. följde utskottet (rskr.2000/01:194). mp).Frågan om riskanalyser inom hälso- och sjukvården behandladessenast av utskottet i betänkande 2000/01:SoU10.Utskottet erinrade om att det i 31 § hälso- ochsjukvårdslagen stadgas att kvaliteten inom hälso-och sjukvården systematiskt och fortlöpande skallutvecklas och säkras samt att harutfärdat allmänna råd om kvalitetssystem i hälso-och sjukvården (SOSFS 1996:24). Av de allmänna rådenframgår bl.a. att kvalitetssystemet skall innehållarutiner för identifiering, analys och bedömning avrisker. En motion avstyrktes. v).I proposition 1999/2000:SoU5 Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården anförderegeringen att informationsförsörjning ochverksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvårdenborde stärkas för att medborgarna skall få godinformation om vården och för att främja en effektivhälso- och sjukvård. Sammanlagt 52 miljoner kronoravsattes för detta ändamål under perioden 20012004.Utskottet anförde vid behandlingen av propositionenatt det med tillfredsställelse noterade attregeringen avsåg att ge i uppdragatt, i samverkan med och , svara för centralt stöd ochnationellt utvecklingsarbete inom vården (bet.2000/01:SoU5 Nationell handlingsplan för utvecklingav hälso- och sjukvården). Av regleringsbrev avseende framgår attstyrelsen redovisat en plan för arbetetsamt att styrelsen i årsredovisningen skallredovisa resultatet i förhållande till arbetsplanenoch förklaringen till eventuella avvikelser samt hurde medel som avsatts för uppdraget använts.Motionsyrkanden om att inrätta ett svensktNational har behandlats avutskottet , se yttrande1999/2000:SoU6y, betänkande 2000/01:SoU2 och senastbetänkande 2000/01:SoU10. I det senaste betänkandetanförde utskottet att myndighetsstrukturen förforskningsfinansiering omorganiserades den 1 januari2001 samt att utskottet förutsatte att den nyaorganisationen innebär förbättrade förutsättningarför kraftfulla forskningssatsningar inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Vidare anfördes att utskottet inteändrat inställning i frågan om inrättande av ettsvenskt avslogs. m)Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatyrkanden om att återinföra husläkarlagen, sebetänkandena /97:SoU1, 1997/98:SoU12, 1997/98:SoU24, 1998/99:SoU3, 1999/2000:SoU9 och senast2000/01:SoU10. I det sistnämnda betänkandet anfördeutskottet att det vidhöll sitt tidigareställningstagande att det inte finns skäl attåterinföra lagen. följde utskottet (rskr.2000/01:194). fp)I regeringens skrivelse 2001/02:50 Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling anförs att () har haft regeringens uppdrag att utveckla ochpröva metoder för hälsokonsekvensbedömningar eller -beskrivningar (HKB). FHI har inom uppdragets ramkoncentrerat arbetet till att utveckla en s.k.principmodell för HKB. Enligt regeringen återstårdet ett fortsatt utvecklingsarbete med att ta framsäkerställda underlag om olika åtgärders påverkan påolika bedömningsfaktorer för hälsan samt praktisktillämpning av principmodellen.Utskottets ställningstagandeHälso- och sjukvården är av grundläggande betydelseför välfärden och människors trygghet. Även iframtiden skall hälso- och sjukvården ges på likavillkor och efter behov, styras demokratiskt ochvara solidariskt finansierad. Alla måste kunna kännatrygghet i att det finns en hälso- och sjukvård avgod kvalitet och att vid sjukdom vård och omsorg gespå lika villkor. Det finns enligt utskottet ingabelägg för att skulle ha något att vinna påatt överge skattefinansieringen av vården.Internationella erfarenheter tyder tvärtom på att deskattefinansierade hälso- och sjukvårdssystemenfungerar bättre i fördelningspolitiskt avseende ände försäkringsfinansierade systemen. Utskottetvidhåller att det finns starka motiv för att slåvakt om skattefinansieringen av sjukvården.I 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) angeshur hälso- och sjukvården skall bedrivas för attuppfylla kraven på en god vård. Vården skall bl.a.vara av god kvalitet och tillgodose patientens behovav trygghet i vården och behandlingen. Hälso- ochsjukvården skall hålla en god personell ochmateriell standard, dvs. bedrivas av personal medadekvat utbildning och med behövlig tekniskutrustning i ändamålsenliga lokaler. För att hälso-och sjukvården skall fungera krävs välutbildad och iövrigt kompetent personal som utför sinaarbetsuppgifter sakkunnigt och omsorgsfullt.Utbildningsfrågorna har stor betydelse vidutformningen av behörighetsregler för hälso- ochsjukvården och närliggande områden. Utöver godakunskaper inom relevanta ämnesområden är det enligtutskottet viktigt att yrkesutövaren har sådanapersonliga egenskaper att hon eller han är lämpligför sitt yrke.Hälso- och sjukvården bör präglas av närhet,tillgänglighet, helhetssyn och kontinuitet.Primärvården är basen i sjukvårdssystemet. Alla somär bosatta inom ett visst landsting har enligthälso- och sjukvårdslagen rätt till en fastläkarkontakt. Utskottet vidhåller att det är viktigtatt hälso- och sjukvårdsinsatserna utförs på rättvårdnivå eftersom det är mest kostnadseffektivt. Detankommer dock på sjukvårdshuvudmännen att besluta omvårdens organisation m.m. med utgångspunkt i hälso-och sjukvårdslagen.Utskottet behandlade under föregående dennationella handlingsplanen för utveckling av hälso-och sjukvården (bet. 2000/01:SoU5). Utskottetkonstaterade att den nuvarande obalansen mellanprimärvårdens åtagande och dess resurser minskargenom att primärvården i landstingen ochprimärvården i kommunerna för de äldre stärks. Ihandlingsplanen redovisades dessutom åtgärder föratt stärka stödet till barn, ungdomar och äldre medpsykisk ohälsa samt till psykiskt funktionshindrade.Vidare framhöll utskottet vikten av att ökamångfalden av vårdgivare inom den öppna vården ochomsorgen. I detta sammanhang vill utskottet erinraom att regeringen i budgetpropositionen för år 2002föreslagit att hälso- och sjukvården tillförs ökaderesurser om sammanlagt framt.o.m. Regeringen föreslår att medlen tillförskommunerna och landstingen via det generellastatsbidraget. För vart och ett av åren 2001 och2002 föreslås att tillförs,föreslås att närmare 3 miljarder kronortillförs och föreslås att närmare 4miljarder kronor tillförs. Vidare föreslås attlandstingen erhåller och kommunerna avtillskotten (prop. 2001/02:1, utg.omr. 25, s. 13).Utskottet avstyrker motionerna So202 (m), So230(m), So241 (kd), So264 (v) yrkandena 1, 3 och 4,So303 (c) yrkandena 1 och 2, So353 (kd) yrkandena 1och 2, So358 (m) yrkande 3 delvis, So390 (s), So482(kd), So490 (kd) yrkandena 1 och 2, So503 (kd)yrkande 5, So550 (s) yrkandena 1 och 2, So566 (kd)yrkandena 1, 8, 9, 10, 16 och 17, So581 (s), So613(kd) yrkande 5, So620 (m) yrkandena 3, 6 och 7,So628 (fp) yrkande 1, Sf395 (fp) yrkande 15, T464(fp) yrkande 3, N314 (c) yrkande 3 och N319 (m)yrkande 12.Utskottet kan inte heller ställa sig bakomförslagen till införande av s.k. hälso- ochsjukvårdspeng. Motionerna So229 (m), So280 (m),So409 (kd) yrkandena 1 och 2, So620 (m) yrkande 4,So628 (fp) yrkande 3 delvis och So637 (fp) yrkande 5avstyrks.Hälso- och sjukvården i bedrivs i huvudsak i offentligregi. Vid ett flertal tillfällen har regeringen, medinstämmande av utskottet, framhållit att det inomramen för ett sådant integrerat system kan finnasett värde, från såväl patienternas som personalenssynpunkt, i ett varierat vårdutbud i olikadriftsformer. Det bör enligt utskottet varaverksamhetens inriktning, tillgänglighet, kvalitetoch kostnadseffektivitet som styr valet avvårdgivare. Det är viktigt att så långt som möjligterbjuda alternativ och utveckla mångfalden inom denkommunala och landstingskommunala verksamheten.Vidare kan alternativa driftsformer prövas för attöka mångfald, valfrihet, tillgänglighet ochrättvisa. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom att det i samband med behandlingen av dennationella handlingsplanen för utveckling av hälso-och sjukvården uttalats att det är angeläget attolika driftsformer i den öppna vården och omsorgenstimuleras genom att fler privata, kooperativa ochideella entreprenörer ges möjlighet att sluta avtalmed sjukvårdshuvudmännen. Motionerna So345 (v)yrkande 2, So358 (m) yrkandena 1 och 2, So620 (m)yrkande 5, So628 (fp) yrkandena 12 och 13 och Sk288(m) yrkande 14 avstyrks.Lag (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m.trädde i kraft . Av lagen framgåratt nämnderna bl.a. skall hjälpa patienter att fåden information som behövs för att de skall kunna tatill vara sina intressen i hälso- och sjukvården ochhjälpa patienter att vända sig till rätt myndighet.Socialstyrelsen har fått i uppdrag att senast den 30april 2002 redovisa effekterna av förändringarna ipatientnämndernas verksamhet. bör inte tanågot initiativ i frågan. Motion So264 (v) yrkande 9avstyrks.I motion So303 (c) yrkande 3 yrkas att riksdagenskall begära förslag av regeringen om att utvecklametoder för hälsokonsekvensanalyser. Utskottet villpåpeka att det i regeringens skrivelse 2001/02:50Hållbara uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling anförs att () har haft regeringens uppdragatt utveckla och pröva metoder förhälsokonsekvensbedömningar eller -beskrivningar(HKB). Enligt regeringen återstår det ett fortsattutvecklingsarbete med att ta fram säkerställdaunderlag om olika åtgärders påverkan på olikabedömningsfaktorer för hälsan samt praktisktillämpning av principmodellen. bör enligtutskottets uppfattning inte ta något initiativ.Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte ärtillgodosett med det anförda.Enligt 26 § hälso- och sjukvårdslagen fårvårdavgifter tas ut enligt grunder som landstingeteller kommunen bestämmer i den mån inte annat ärföreskrivet. Huruvida patientavgifter skallförekomma inom barnsjukvården är således inte enfråga för . Motion So277 (m) yrkande 1avstyrks.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande behandlat frågan om kulturensbetydelsefulla roll i vården. Utskottet har erfaritatt regeringen avser att överlämnaen proposition om nationella mål för folkhälsan.Riksdagen bör inte föregå regeringens kommandeförslag. Motion So421 (kd) avstyrks.Några motioner behandlar frågan om tillgängligheti hälso- och sjukvården. I ytterligare ett antalmotioner tas frågan om en vård- ellerbehandlingsgaranti upp. Utskottet vidhåller sintidigare inställning när det gäller frågan om envård- eller behandlingsgaranti och är således inteberett att föreslå införandet av en sådanvårdgaranti som beskrivs i motionerna. Utskottetvill vidare erinra om att regeringen ibudgetpropositionen föreslagit att 1,25miljarder kronor för vart och ett av åren 20022004anvisas för ökad tillgänglighet inom hälso- ochsjukvården. biföll regeringens förslagsåvitt gäller (rskr. 2001/02:131134).Syftet med satsningen är att successivt kortavårdtiderna. Vidare anförs i överenskommelsen den 3oktober 2001 mellan staten och Landstingsförbundetom åtgärder för ökad tillgänglighet inom hälso- ochsjukvården att överenskommelsen innebär ett åtagandefrån landstingen att förbättra informationen tillpatienter om både väntetider och valmöjligheter tillvårdens olika delar. Utskottet noterar vidare attparterna i överenskommelsen den 11 december 2001mellan staten och om vissaersättningar till hälso- och sjukvården för år 2002har enats om att avsätta medel till bl.a. projektetVäntetider i vården som syftar till att förbättratillgängligheten i hälso- och sjukvården genom attutveckla ett nationellt system för uppföljning ochanalys av väntetider. Vidare har medel avsatts tillSocialstyrelsens utvecklingsarbete rörandeprioriteringar. Utskottet konstaterarsammanfattningsvis att det, med deresursförstärkningar som tillförs vården, finnsförutsättningar för kortare väntetider. Utskottetvill vidare betona vikten av att riksdagensprioriteringsbeslut följs. Utskottet anser inte attriksdagen bör ta något initiativ med anledning avmotionerna So43 (fp, c, mp), So303 (c) yrkande 11,So358 (m) yrkande 3 delvis, So566 (kd) yrkande 2,So620 (m) yrkande 1 och So628 (fp) yrkande 3 delvis.Motionerna avstyrks. Även motionerna So303 (c)yrkande 12 och So466 (s) avstyrks.När det gäller rätten till förnyad medicinskbedömning konstaterar utskottet att denna frågaföljs noga av . Således har fråganbehandlats i Hälso- ochsjukvårdsrapport . Vidare framgår avregleringsbrev att styrelsen senast den 30juni 2003 skall redovisa effekterna av de avvårdgivarna vidtagna åtgärderna för att stärkapatienternas ställning i hälso- och sjukvården. Idet sammanhanget kommer rätten till förnyadmedicinsk bedömning att behandlas. börinte ta något initiativ med anledning av motionernaSo267 (m), So303 (c) yrkande 10, So457 (v) och So628(fp) yrkande 11. Motionerna avstyrks.Motionsyrkanden om att inrätta en statligmedicinalstyrelse har avslagits av vidupprepade tillfällen. Utskottet vidhåller dennainställning och avstyrker därför motion So620 (m)yrkande 11.Utskottet vidhåller vidare sin inställning när detgäller frågan om inrättande av ett svenskt NationalInstitute of Health. Motion So620 (m) yrkande 13avstyrks.Även när det gäller frågan om riskanalyser inomvården vidhåller utskottet sin inställning och villåter erinra om att det i 31 § hälso- ochsjukvårdslagen stadgas att kvaliteten inom hälso-och sjukvården systematiskt och fortlöpande skallutvecklas och säkras. Vidare stadgas i 3 kap. 3 §socialtjänstlagen (2001:453) att insatser inomsocialtjänsten skall vara av god kvalitet samt attkvaliteten i verksamheten systematiskt ochfortlöpande skall utvecklas och säkras.Socialstyrelsen har vidare utfärdat allmänna råd omkvalitetssystem dels inom hälso- och sjukvården,dels inom omsorgerna om äldre och funktionshindrade(SOSFS 1996:24, 1998:8). Av de allmänna rådenframgår bl.a. att kvalitetssystemet skall innehållarutiner för identifiering, analys och bedömning avrisker. Motion So546 (v) får därmed anses vara ihuvudsak tillgodosedd.Några motionsyrkanden berör rätten att söka vårdutomlands. Utskottet anser inte att börvidta någon åtgärd med anledning av motionerna So620(m) yrkande 10 och U303 (m) yrkande 6.Flera motioner behandlar frågor om personalförsörjning inomvården. Utskottet vill i detta sammanhang erinra omatt utskottet behandlat proposition2001/02:38 Bildande av ett familjemedicinsktinstitut. Vad särskilt gäller frågor om rekryteringav personal ansåg utskottet att dessa är avavgörande betydelse för att primärvården skall kunnafullgöra sin uppgift som bas i primärvården samt attinstitutet bör belysa faktorer som är av betydelseför att rekryteringen till primärvården skalltryggas långsiktigt (bet. 2001/02: SoU5). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2001/02:144145).Socialstyrelsen följer vidare hälso- och sjukvårdensbehov av läkare och sjuksköterskor. Härtill kommeratt utbildningsplatserna för läkare skall utökast.o.m. Vidare skall utbildningsplatsernaför sjuksköterskor utökas t.o.m. . Utskottetkan således konstatera att ett flertal åtgärderinitierats för att underlätta rekryteringen tillvård- och omsorgssektorn.