bet · GQ01AU2 · 2002-11-26 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt omarbetslivspolitikenRiksdagen avslår motionerna2002/03:A217, 2002/03:A239 yrkandena16 och 17, 2002/03:A267, 2002/03:A274,2002/03:A313 yrkande 3, 2002/03:A318yrkandena 3, 6, 7 och 9, 2002/03:A326,2002/03:A338 yrkandena 1-3,2002/03:A343, 2002/03:A344,2002/03:A367 yrkandena 5 och 6,2002/03:Sf291 yrkandena 18, 20 och 21samt 2002/03:Sf335 yrkande 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)2. Mål för politikområdetArbetslivspolitikRiksdagen avslår motion 2002/03:A364yrkande 24.Reservation 4 (m)3. Allmänt omjämställdhetspolitikenRiksdagen avslår motionerna2002/03:A299 yrkandena 1 och 2,2002/03:A315 yrkande 1, 2002/03:A323yrkande 7 samt 2002/03:A365 yrkande 2.Reservation 5 (m)4. Mål för politikområdetJämställdhetspolitikRiksdagen avslår motion 2002/03:A364yrkande 25.Reservation 6 (m)5. KompetenssparandeRiksdagen avslår motionerna2002/03:A224 yrkande 6, 2002/03:A239yrkande 3, 2002/03:A241 yrkande 7,2002/03:A297 yrkandena 1-4,2002/03:A314 yrkande 13, 2002/03:A318yrkande 5, 2002/03:A320 yrkande 16,2002/03:A332 yrkande 10 och2002/03:Ub338 yrkande 10.Reservation 7 (m, fp, kd, c)6. KompetensutvecklingRiksdagen avslår motionerna2002/03:A233 och 2002/03:A357.7. Anslag på utgiftsområde 14för 2003a) Bemyndigande beträffande anslaget23:1Riksdagen bemyndigar regeringen attunder 2003, i fråga om ramanslaget23:1 , ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter påhögst under år 2004.Därmed bifaller proposition2002/03:1 utgiftsområde 14 punkt 1.b) Bemyndigande beträffande anslaget23:2Riksdagen bemyndigar regeringen attunder 2003, i fråga om ramanslaget23:2 , ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter påhögst under åren2004-2005. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 14punkt 2.c) Bemyndigande beträffande anslaget23:3Riksdagen bemyndigar regeringen attunder 2003, i fråga om ramanslaget23:3 Särskilda utbildningsinsatserm.m., ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst 34 200 000kronor . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1utgiftsområde 14 punkt 3.d) Anvisning av anslag underUtgiftsområde 14Riksdagen anvisar anslagen underutgiftsområde 14 Arbetsliv enligt vadsom framgår av bilaga 2. Därmedbifaller dels proposition2002/03:1 Utgiftsområde 14 punkt 4,dels motion 2002/03:Fi230 yrkande 4och avslår motion 2002/03:A364 yrkande15.e) Motionsyrkanden 2003Riksdagen avslår de motionsyrkanden somfinns upptagna i efterföljandeförteckning.Stockholm den 26 november 2002På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), MargaretaAndersson (c)*, (),(m)*, ()*, (), (), ()*, (), (), PatrikNorinder (m)*, (), HenrikWestman (m)*, (), (), ()* och CeciliaDahl (s). * Deltar inte i förslaget tillriksdagsbeslut såvitt avser förslagspunkt7.Förteckning över av utskottet i punkt 7e) avstyrkta motionsyrkandenMotion Motionärer YrkandeAnslaget 23:1Arbetsmiljöverket2002/03 m.fl. 30 och:A320 (kd) 32 idennadel2002/03 i denna:A329 m.fl. (c) del2002/03 m.fl. 20 i:A332 (fp) dennadel2002/03 m.fl. 16:A364 (m)2002/03 m.fl. 16 i:Fi232 (fp) dennadelAnslaget 23:2Arbetslivsinstitutet2002/03 m.fl. 31 och:A320 (kd) 32 idennadel2002/03 i denna:A329 m.fl. (c) del2002/03 m.fl. 20 i:A332 (fp) dennadel2002/03 m.fl. 17:A364 (m)2002/03 m.fl. 16 i:Fi232 (fp) dennadelAnslaget 23:3Särskildautbildningsinsatserm.m.2002/03 m.fl. 32 i:A320 (kd) dennadel2002/03 m.fl. 20 i:A332 (fp) dennadel2002/03 m.fl. 18:A364 (m)2002/03 m.fl. 16 i:Fi232 (fp) dennadelAnslaget 23:4Arbetsdomstolen2002/03 m.fl. 19:A364 (m)Anslaget 23:7Ombudsmannen motdiskriminering pågrund av sexuellläggning (HomO)2002/03 m.fl. 20:A364 (m)Anslaget 23:8Medlingsinstitutet2002/03 m.fl. 32 i:A320 (kd) dennadel2002/03 m.fl. 21:A364 (m)Anslaget 24:1Jämställdhetsombudsmannen2002/03 m.fl. 22:A364 (m)2002/03AU2SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottetregeringens budgetproposition för år 2003med förslag till anslag på utgiftsområde14 Arbetsliv. Utgiftsområde 14 omfattarpolitikområdena Arbetsliv ochJämställdhetspolitik och anslag på dessaområden. Ramen för utgiftsområdet uppgårtill drygt 1,1 miljarder kronor.I betänkandet behandlas också 58motionsförslag som väckts hösten 2002.I betänkandet redovisar utskottet sinsyn på inriktningen avarbetslivspolitiken. Utskottet är oroatöver att antalet sjukskrivningar, liksomantalet arbetssjukdomar, fortsätter attöka. Utskottet ställer sig positivt tilldet omfattande arbete som regeringengenomför inom ramen för det s.k.elvapunktsprogrammet för att motverkaohälsa i arbetslivet. Utskottetframhåller särskilt att det ärarbetsplatsen och parterna som måste ståi fokus för arbetet mot ett hållbartarbetsliv. Arbetsgivarna måste ta ettstörre ansvar än för att integreradet förebyggande och rehabiliterandearbetet i verksamheten. Utskottetunderstryker också vikten av attkvinnornas situation särskiltuppmärksammas i arbetet mot ohälsan.På utgiftsområde 14 föreslås attArbetsmiljöverkets anslag tillförsytterligare medel bl.a. för den regionalaskyddsombudsverksamheten och förförstärkning av tillsynsverksamheten.Arbetslivsinstitutet föreslås få medelför bl.a. satsning påföretagshälsovårdsutbildning ochisocyanatforskning.Utskottet tillstyrker att anslaget tillOmbudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning (HomO) tillförs 2miljoner kronor utöver regeringensförslag i propositionen enligt engemensam motion av Socialdemokraterna,. Övrigamotioner avstyrks.Sammanfattningsvis tillstyrkerutskottet, med den justering avseendeanslaget till HomO som redovisats,regeringens förslag tillanslagstilldelning på utgiftsområde 14Arbetsliv.I ett gemensamt särskilt yttrande avföreträdarna för ,ochCenterpartiet kritiserar de regeringensinriktning av arbetslivspolitiken. Defyra partierna pekar på att ohälsanfortsätter att öka. ärdet sammanlagt uppemot 1,4 miljonersvenskar i arbetsför ålder som intearbetar eller arbetar mindre än deönskar. De är antingen arbetslösa, iarbetsmarknadsåtgärder, latentarbetssökande, långtidssjukskrivna,förtidspensionerade ellerundersysselsatta. Det innebär att varfjärde vuxen människa i arbetsför ålderinte arbetar.Partierna pekar på att det finns ettstort antal orsaker som sammantagna ellervar för sig kan vara orsak till dennautveckling. Av den anledningen krävs detett brett band av åtgärder som omspännerallt från arbetsplatsfrågor, förändringari sjukförsäkringens villkor, samverkanmellan olika system och myndigheter tillökade resurser för rehabilitering ochförbättringar för barnfamiljerna m.m.Inom arbetslivsområdet vill de bl.a.verka för att det förebyggande arbetet påarbetsplatserna ges en högre prioritetoch blir mer inriktat på den enskildeindividen, att det blir fler alternativaarbetsgivare inom offentligt finansieradverksamhet och att den enskilde fårstörre möjligheter att påverkaarbetstiden.Totalt har 7 reservationer och 5särskilda yttranden avgivits i ärendet.Redogörelse för ärendetI detta ärende behandlas regeringensbudgetproposition /03:1 volym 7avseende utgiftsområde 14 Arbetsliv och58 motionsyrkanden som är väckta underden allmänna motionstiden.Arbetsmarknadsutskottet har valt attbegränsa budgetbetänkandet till att, vidsidan om inriktningen av politiken, ihuvudsak behandla strikt budgetrelateradefrågor. Härutöver behandlar utskottet ettantal motioner som rör individuelltkompetenssparande ochkompetensutveckling. Budgetpropositionensförslag avseende utgiftsområde 13Arbetsmarknad och de motioner som underallmänna motionstiden har väckts i dendelen behandlas i utskottets betänkandeAU1 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.I flera delar av budgetpropositionenoch under olika politikområden behandlasfrån skilda utgångspunkter frågor omohälsa som också föranlett motioner.Sådana frågor kan alltså komma attbehandlas även i andra utskott. Övrigamotioner på arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde som väckts under denallmänna motionstiden och som tar uppfrågor om t.ex. arbetsmiljö, arbetstid,jämställdhet etc. kommer att behandlas isärskilda betänkanden under våren.Under ärendets beredning harArbetsmiljöverkets generaldirektör lämnat upplysningar.Riksdagen kommer den 4 december 2002att behandla finansutskottets betänkande2002/03:FiU1 där propositionens förslagtill utgiftsram för bl.a. utgiftsområde14 behandlas. Arbetsmarknadsutskottetlägger i detta betänkande fram förslagbeträffande anslagsfördelningen inomutgiftsområde 14 under förutsättning attriksdagen bifaller finansutskottetsförslag till utgiftsram förutgiftsområdet.Samtliga motioner anges i det följandeutan årtal, 2002/03.Utskottets överväganden1. Allmänt om arbetslivspolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet, som ställer sig bakom denallmänna inriktning av politiken somregeringen redovisar ibudgetpropositionen, avstyrker deförslag som förs fram i motionerna.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd)och 3 (c).PropositionenEtt bra arbetsliv med väl fungerandearbetsvillkor är ett grundläggande mål iregeringens politik. Det handlar framförallt om att ha ett helhetsperspektiv ochatt säkerställa en samverkan mellan deolika verksamhetsområdena inomarbetslivspolitiken. Politikensinriktning på arbetsmiljöområdet är attuppnå ett arbetsliv där människor inteslås ut eller drabbas av skador ellerohälsa till följd av arbetet. En god ochutvecklande arbetsmiljö, kunskap ochkompetens i arbetslivet, en arbetsrättsom skapar trygghet, flexibilitet ochdelaktighet, mångfald, jämställdhet ochicke-diskriminering samt arbetsfred ochlönebildning i samhällsekonomisk balansger tillsammans en god grund förtillväxt, sysselsättning och ettkonkurrenskraftigt näringsliv. Gruppersom står utanför arbetsmarknaden måsteberedas tillträde och de som finns iarbetskraften får inte slitas ut.Den negativa utvecklingen av ohälsanfortsätter och det finns för närvarandeinga tecken på att utvecklingen vänder.Orsakssambanden är komplexa, varför deåtgärder som vidtas måste omfatta mångaolika områden.Arbetstagarnas inflytande överarbetstiden bör stärkas. Arbetstidenslängd och förläggning har stor betydelseför människors möjlighet att planera sintid, för möjligheten att kombineraarbetslivet och livet i övrigt samt förarbetsgivarnas möjligheter att organiseraoch planera sin verksamhet.Det arbetsrättsliga arbetet bördessutom riktas in på att antalet formerav tidsbegränsade anställningar skallminska. Det skall bli lättare att få entillsvidareanställning. Möjligheten attfå återanställning skall öka.Föräldraledigheten skall inte kunnamissbrukas som uppsägningstid. Undantageti turordningsreglerna skall tas bort.MotionernaModeraterna framhåller i partimotionSf291 att det inte går att peka ut enorsak till sjukfrånvaron. I stället måsteförklaringarna sökas bland flera olikaorsaker som sammanfaller. Undersökningarvisar t.ex. att majoriteten av dem somofta sjukskriver sig gör det av andraorsaker än sådana som rör arbetsplatsen.Att som regeringen gör försöka lösaohälsoproblematiken genom markeradeåtgärder riktade mot arbetsgivarna ocharbetsplatserna är följaktligen fel väg.I stället måste en bredare samhällsanalysgöras som innefattar såväl människorsarbetsförhållanden som deras ekonomiskasituation (yrk. Det måste ocksåskapas en öppen arbetsmarknad med störrerörlighet. Arbetsmarknaden måste blitillgänglig för alla och den socialarörligheten måste öka. att det är fler sjukskrivna i deområden där arbetsmarknaden fungerardåligt. Dagens arbetsrättsligalagstiftning motverkar byte avarbetsgivare varför villinföra mer flexibla regler.Turordningsreglerna skall avskaffas såatt fler företag vågar anställa fler ochså att fler personer vågar byta arbeteoftare (yrk. 20).Den koncentration till ett fåtalarbetsgivare som framför allt finns inomvård, omsorg och skola skapar totalt settsämre arbetsförhållanden än om olikaformer av företag och organisationer fickkonkurrera om både arbetskraft ochkonsumenter. Undersökningar visar att enpåtagligt större andel av dem som arbetarinom privata alternativ upplever att dekrav som ställs på dem är möjliga attuppnå. En större mångfald av arbetsgivareinom de nämnda sektorerna skulle därförmed all sannolikhet minska både missnöjeoch frustration vilket i sin tur skulleminska sjukskrivningarna (yrk. 21).Kristdemokraterna framhåller ikommittémotion A318 att det är viktigtatt betona att stress inte bara är enarbetslivsfråga. Stress uppkommer närkonflikt uppstår mellan arbetsliv ochprivatliv, när individ ocharbetsuppgifter inte passar ihop och närmänniskor inte har kontroll över sitteget arbete eller sina liv. Det handlarom helheten i livet och om balansen itillvaron mellan arbete och hem- ochfamiljeliv. Arbetslivet bör göras merbarnvänligt och måste utformas på ettsådant sätt att det blir kompetenshöjandeatt vårda och fostra sina barn. Ettsådant arbetsliv skulle kunna åstadkommasgenom en familjepolitik som bl.a. gerföräldrar möjlighet att väljabarnomsorgsform, mer flexibel arbetstidoch möjligheter till distansarbete. Genomnågot som kallar "job-sharing" skulle två personer kunna delapå ett arbete för att klara barnomsorgenpå ett familjenära sätt (yrk. 3).Den offentliga sektorn toppar i dagstatistiken över såvällångtidssjukskrivning somkorttidsfrånvaro från arbetet.Kristdemokraterna vill därför ha enbelysning av de särskilda problem medohälsan som finns inom denna sektor.Enligt partiet bör erbjudande om tryggaarbeten, möjlighet till flexibelarbetstidsförläggning och rik möjlighettill kompetensutveckling vara någraviktiga faktorer för en framtidapersonalpolitik inom den offentligasektorn. Frågor om de anställdasdelaktighet och inflytande bör också sesöver (yrk. Partiet pekar också på atthälsan och arbetsförhållandena kanförbättras inom vården genom att fleraktörer och karriärvägar tillkommer inomvårdsektorn. Med fler aktörer skullemöjligheterna till bättrearbetsförhållanden och bättre löner ökavilket i sin tur underlättar förpersonalen att hålla ohälsan bortasamtidigt som kvaliteten på vården skulleöka (yrk. 7).Slutligen anförs att () måste arbeta på ett mer aktivt sättmed såväl fysisk som psykisk ohälsa. AVbör fungera som en närvarande ochuppsökande samarbetspartner för deföretag, organisationer och offentligaförvaltningar som vill ha råd och stöd iarbetet mot ohälsa (yrk. 9).Även i kommittémotion Sf335 (yrk. 2)pekar på att detförebyggande arbetsmiljöarbetet ute påarbetsplatserna är viktigt. Detta ärarbetsgivarnas ansvar tillsammans medföretagshälsovården. Här skallarbetsgivarna arbeta med det systematiskaarbetsmiljöarbete som lagen föreskriver.Den nuvarande arbetsmiljölagstiftningenär bra och ger arbetsgivarnaett stort ansvar för arbetsmiljön. Någotytterligare ansvar för arbetsgivarna förarbetsmiljön, som regeringen förespråkar,är därför inte nödvändigt. Regeringenborde i stället följa upp att dennuvarande lagstiftningen efterlevs.Centerpartiet anför i motion A239 attregeringen tillsammans medarbetsmarknadens parter bör göra enkartläggning av arbetsmiljökompetensenhos företagen och, om det visar signödvändigt, föra en dialog om hur dennakompetens kan förstärkas (yrk. 16).Partiet anser vidare att en översyn börgöras av de strukturer som styr denenskildes arbetssituation så att verktygför bättre arbetsmiljöer kan utvecklas(yrk. 17).I motion A217 anser ochSven (båda kd) att det bör inrättasen delegation mot stress och utbrändhet.Forskare och praktiker med kunskaper omstress och utbrändhet bör föras samman ien sådan delegation. En återgång till 40timmars arbetsvecka som ett första stegmot arbetstidsförkortning, en analys avvarför sjukskrivningarna har ökat, störremöjlighet till reflektion ochreflekterande samtal kring den egnaarbetssituationen och balans mellanfamilj och arbete är några frågor som upp av delegationen.I motion A267 begär ochHelena Zakariasén (båda s) i mer allmännaordalag åtgärder för att anpassaarbetslivet efter människorslivssituation. Bland annat efterfrågasåtgärder avseende stress och ökatinflytande för arbetstagarna över detegna arbetet och arbetstiden.I motion A274 pekar ochCarina (båda s) på att samhället inte har redskap för att hantera desjukdomar som orsakas av stress. De begärdärför att det skall göras en översyn avsådana problem på arbetsmarknaden samtatt lagar och arbetsmarknadsförsäkringaranpassas efter den nya arbetsmiljön ochde moderna sjukdomarna.Ann-Kristine och (båda s) pekar i motion A313(yrk. 3) på att forskning ger ett viktigtunderlag till arbetet för en ökad hälsa iarbetslivet och att det därför ärangeläget att finna en samsyn mellanparterna kring dessa frågor. Bland defrågor som bör tas upp anger motionärernabl.a. hur arbetsorganisationen, deanställdas inflytande överarbetssituationen, anställningsformersamt förläggning och inflytande överarbetstiden påverkar arbetsmiljön.I motion A326 framhåller . (s) att rätten tillstyrelserepresentation för arbetstagarnahar visat sig vara ett viktigt inslag fören positiv utveckling av svensktnäringsliv och svensk arbetsmarknad. Föratt kunna verka på ett effektivt sätt hararbetstagarrepresentanterna behov avutbildning. Efterfrågan på utbildningöverstiger det utbud som det finnsekonomiska resurser till. Motionärernaanser därför att regeringen bör undersökaförutsättningarna för att ekonomisktstärka möjligheterna till sådanfortbildning.I motion A338 framför () tre förslag för att åtgärda denökade stressen och ohälsan. För detförsta bör regeringen inrätta speciellaarbetslivsfonder som kan medverka tillett utvecklingsarbete för att förebyggaoch åtgärda stress och utbrändhet (yrk.1). Vidare bör det initieras en nationellkampanj mot ohälsa i arbetslivet (yrk.2). Slutligen förordar hon att dettillsätts en "vardagsmaktsutredning" föratt analysera balansen mellan kraven somställs på individen och behovet avinflytande (yrk. 3).I motion A343 behandlar och i HisingsBacka (båda s) regeringens strategi förökad hälsa i arbetslivet och det s.k.elvapunktsprogrammet. De välkomnarprogrammet men anser att det behövsytterligare åtgärder. Bland annat ansermotionärerna att det bör tas fram ettprogram för att utveckla ledarskapet hosarbetsgivarna för att dessa skall kunnaarbeta utifrån ett synsätt där bl.a.arbetsmiljö, lokal samverkan ochmedbestämmande är delar av en helhet.Carin och (båda s) efterlyser i motion A344 enförsöksverksamhet för att stärkaarbetsmiljöarbetet. Utgångspunkten iförsöksverksamheten skulle, enligtmotionärerna, vara att extrapersonalresurser skulle tillföras så atten verksamhet kan drivas på ettprofessionellt sätt och med god kvalitet.I motion A367 anför ochRonny (båda s) att det behövs enöversyn av tillämpningen avarbetsmiljölagen och av åtgärder som kanfrämja möjligheterna att anpassaarbetslivets krav till människors skildaförutsättningar (yrk. 5 och 6).BakgrundUtskottet inleder detta avsnitt med attredovisa några statistiska uppgifter somrör hälsoläget på arbetsmarknaden såsomsjukfrånvaro och sjukskrivningar samtarbetsskador och arbetssjukdomar (se ävenbilaga 3 där statistik avseendehälsoläget redovisas i form av diagramm.m. ).Den stora ökningen avlångtidssjukskrivningarna under senaredelen av har fortsatt.Ökningen utgörs till större delen avkvinnor som svarar för merparten av delångvariga sjukskrivningarna. Det ärockså främst bland kvinnorna som det skerfortsatta förändringar. De sjukskrivnakvinnorna som i stor utsträckning äranställda inom vård, skola och omsorg ärallt yngre.Könsfördelningen bland delångtidssjukskrivnaI () rapportLångtidssjukskrivna - diagnos, yrke,arbetsgivare och återgång i arbete,2002:3, som publicerades görsen jämförelse . (Rapporten avser sjukfall ellerlängre.) Av rapporten framgår attökningstakten är lägre än tidigare menatt sjukskrivningarna blir allt längre.Antalet personer som varit sjukskrivna imer än ökade från februari 2001till . Antaletnybeviljade förtidspensioner uppgick till22 000 år2002, vilket är en ökning med 23 %jämfört med år 2001.Av de långvarigt sjukskrivna är 63 %kvinnor. Medelåldern bland de sjukskrivnakvinnorna är medan den är förmän. Hos kvinnorna har det också skettförändringar mellan de olikaåldersgrupperna. Andelen sjukskrivna harökat från i den yngstaåldersgruppen, 16 till , medan denminskat i relativ storlek i gruppen 45till 54 år.Långtidssjukskrivningar inom olikasektorer och yrkenDe långvarigt sjukskrivna är relativtjämnt fördelade mellan privat ochoffentlig sektor. Andelarna äroförändrade jämfört med . Setttill andelen på arbetsmarknaden som haranställning inom offentlig sektor, , så är de offentliganställda dockkraftigt överrepresenterade bland delångvarigt sjukskrivna. Den störstaenskilda gruppen var , liksomtidigare, anställda inom vård och omsorgsom motsvarar av de långvarigtsjukskrivna. Bland kvinnorna är andelenmed vård- och omsorgsyrke . Inomdenna yrkeskategori återfinnsbarnskötare, undersköterskor,sjukvårdsbiträden, vårdbiträden, skötare,vårdare, personliga assistenter,tandsköterskor m.fl.Kortare sjukskrivningar inom vård ochomsorgEn analys av kortare sjukskrivningar sompågått eller längre (dvs. högst60 dagar) visar att andelen sjukskrivnasom är sysselsatta inom vård och omsorgökade markant ,från . Förändringen liggerhelt på kvinnorna och främst bland deyngre.DiagnoserAndelen långtidssjukskrivna kvinnor medsjukdomar i rörelseorganen har fortsattaatt minska. var andelen , år2000 och har den minskatytterligare till . Bland männen vardiagnosmönstret stabilt mellan åren 2000och 2001.Den största enskilda förändringenmellan gällde depsykiska sjukdomarna som ökat från 18till . De vanligaste besvärenutgjordes av depression, ångesttillståndoch stressreaktioner. Ökningen varkraftigast bland kvinnor. En relativtliten del av diagnoserna, , avsågutbrändhet. harandelen långvarigt sjukskrivna medpsykiska sjukdomar fortsatt att öka ochuppgick till av de sjukskrivningarsom påbörjades . Ökningenär kraftigast bland kvinnorna där andelenökade från . Bland männen ärandelen med samma diagnos oförändradunder . Enligt en annanrapport publicerad avRiksförsäkringsverket (RFV) -Långtidssjukskrivningar för psykisksjukdom och utbrändhet - Vilka egenskaperoch förhållanden är utmärkande för dedrabbade ? (2002:4) står sjukdomar somberör den psykiska hälsan för minst 26 %av de långvariga sjukskrivningarna(sjukfall ). Det ärframför allt fråga om mindre svårartadesjukdomar som neuroser ochstressrelaterade syndrom.Diagnoser och yrkenAv den nämnda rapporten framgår attsjukskrivningar för psykiska besvär ärvanligare inom yrken med högreutbildningskrav med mer teoretisktinriktad utbildning (tjänstemannayrken).Särskilt utmärker sig s.k. kontaktyrkeninom vård, skola och omsorg. Även inommer uttalade karriäryrken är de psykiskaproblemen dominerande. Inom yrken medlägre utbildningskrav och yrken somkräver mer praktiskt inriktad utbildning(arbetaryrken) är sjukskrivning förpsykiska besvär mindre vanligt. Inomarbetaryrken är det i stället olikafysiska sjukdomar som dominerar, framförallt rörelseorganens sjukdomar med besväri rygg, nacke och axlar. I åldersgruppen35-44 år är risken för psykiska problemsom störst, särskilt bland kvinnorna,vilket enligt RFV möjligen beror på attstressen i skärningspunkten mellan privat-och yrkesliv då är som mest intensiv. Enannan markant utsatt grupp när det gällerlångvarig sjukskrivning för psykiskaproblem och utbrändhet är anställda inomprimärkommunal verksamhet.Samband mellan sjukskrivning ocharbetsmiljöEnligt vad RFV anför i den ovan nämndarapporten förpsykisk sjukdom och utbrändhet - Vilkaegenskaper och förhållanden är utmärkandeför de drabbade ? (2002:4) är detsannolikt att det finns ett sambandmellan den kraftiga ökningen avsjukskrivningar för psykiska sjukdomaroch utbrändhet och de försämringar somskett i den psykosociala arbetsmiljönunder . Allt större grupperarbetar under arbetsförhållanden mednegativ stress, låg egenkontroll ochbristande socialt stöd.Anmälda arbetsskadorEnligt en preliminär sammanställning avanmälda arbetsskador somArbetsmiljöverket och Statistiskacentralbyrån (SCB) har gjort hade t.o.m.den 9 augusti 2001 drygt 62 000arbetsolyckor och arbetssjukdomaranmälts.