bet · GP01FIU21 · 2002-05-30 00:00:00 — Att nuavbryta bidragsgivningen på det sätt sommotionärerna föreslår skulle enligtbostadsutskottets mening inte bara ledatill en ökad bostadsbrist utan ocksåkunna hämma den ekonomiska tillväxten.Enligt bostadsutskottets mening bördärför bidragsgivningen utsträckas itiden på det sätt som regeringenföreslår. Regeringens förslag tillstyrkssåledes medan motionerna avstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medbostadsutskottet, propositionens förslag(punkt 14). Motionerna Fi38 (c) yrkande5, Fi42 (m) yrkande 9 samt Fi44 (kd)yrkande 3 avstyrks.Omstrukturering av kommunalabostadsföretagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den bemyndigas attunder 2002 vidta de åtgärder ifråga om omstrukturering avkommunala bostadsföretag somregeringen förordar. Jämför reservationerna 7(m), 8 (kd), 9 (c) och 10 (fp).PropositionenRiksdagen har beslutat (prop. 2001/02:58,bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160) omfortsatt statligt stöd tillomstrukturering av kommunalabostadsföretag. Beslutet innebär att enny myndighet med uppgift att ge fortsattstatligt stöd till omstrukturering avkommunala bostadsföretag skall inrättasfrån . Den befintligaBostadsdelegationen skall avvecklas isamband med att den nya myndigheteninrättas. Vidare skall staten gesmöjlighet att förvärva bostadsfastigheterav kommunala bostadsföretag i samverkanmed aktuella kommuner för att utvecklaeller avveckla bostäderna.Med anledning av tidigarebeslut återkommer regeringen medförslag till de bemyndiganden m.m. somerfordras för att genomföra beslutet.Sammanfattningsvis innebär regeringensförslag följande.1. Ett nytt ramanslag 31:14Omstrukturering av kommunalabostadsföretag på 240 miljoner kronoranvisas.2.3. Ett nytt ramanslag 31:13 på 10 miljoner kronoranvisas.4.5. Regeringen bemyndigas att bilda etteller flera bolag med uppgift att ägaoch förvalta eller avvecklabostadsföretag och fastigheter somövertas från kommuner. Den bemyndigasäven att skjuta till aktiekapitalm.m. med medel från anslaget.6.7. Regeringen bemyndigas att under 2002ställa ut kreditgarantier för låntill kommunala bostadsföretag tillett belopp om högst 3 miljarderkronor inklusive tidigare gjordaåtaganden. Garantierna får motsvarahögst av det bokförda värdet påett företags fastigheter närgarantiavtalet träffas.8.9. Regeringen bemyndigas att under 2002ställa ut kreditgarantier för lån somkooperativa hyresrättsföreningar tarupp för nybyggnation eller förvärv avfastigheter för ombildning tillkooperativ hyresrätt intill ettbelopp om högst 1 miljard kronorinklusive tidigare gjorda åtaganden.Garantierna får motsvara högst 95 %av en fastighets marknadsvärde närgarantiavtalet träffas.10.Regeringen har tidigare preliminärtbedömt att den ekonomiska ram som den nyamyndigheten inledningsvis kan komma attbehöva motsvarar ca 3 miljarder kronorunder en period . Regeringenaviserar mot den bakgrunden sin avsiktatt i den kommande budgetpropositionenåterkomma i fråga om anslagets omfattningoch finansiering utöver de 240 miljonerkronor som föreslås bli uppförda pådet nya anslaget.MotionernaRegeringens förslag avvisas i fyramotioner.Enligt motion Fi42 av m.fl.(m) har de kommunala bostadsföretagenbyggts upp med hjälp av statliga medelutan att hänsyn har tagits till reelltbehov och efterfrågan. Regeringensförslag innebär att denna havereradepolitik nu skall redas upp genom attregeringen ges bemyndigande att betala utnya subventioner. Några sådanabemyndiganden bör enligt motionen integes. Därmed behöver inte heller någon nynämnd inrättas för verksamheten, varförregeringens förslag avstyrks också pådenna punkt. Enligt motionärerna kan detinte helt uteslutas att staten skall taett ansvar för de problem som uppstått pågrund av svårligen förutseddaförändringar i befolkningsunderlaget ochtidigare bedriven subventionspolitik. Entillfällig delegation bör därför inrättasför att fortsätta Bostadsdelegationensarbete. Utgångspunkten för dentillfälliga delegationens arbete bör varaatt stöd skall kunna utgå endast tillkommuner som uttömt sina resurser genomatt ta ansvar för sitt bostadsbolag, menändå har kvarvarande problem.Omstruktureringar skall ske påmarknadsmässig grund. När delegationensarbete är avslutat skall kommunen intelängre äga det kommunalabostadsföretaget. För att finansieradenna tillfälliga verksamheten bör 40miljoner kronor anslås.Enligt motion Fi44 av m.fl.(kd) kan behovet av statligt stöd tillbostadsmarknaden i vissa kommuner medsvag efterfrågan inte ifrågasättas.Däremot bör inte detta stöd ges denutformning som regeringen nu föreslår.Regeringens förslag till bemyndigandenbör därför avslås. Som en följd finnsinte heller något behov av att inrätta enny myndighet eller att inrätta ett anslagmed den utformning som regeringenföreslagit. Även vad gällermedelsanvisningen bör regeringens förslagavvisas.I stället för det förslag somregeringen lägger fram bör enligtmotionärerna ett stöd tillbostadsmarknader i kommuner med svagefterfrågan införas. Stödet bör varaöppet för alla fastighetsägare i vissasärskilt utsatta kommuner ochadministreras av . För dennaverksamhet bör inrättas ett särskiltanslag om benämntStöd till bostadsmarknader i kommuner medsvag efterfrågan. Det bör ankomma påregeringen att återkomma med ettförslag med denna utformning.I motion Fi38 av m.fl. (c)anförs att det i många kommuner ärnödvändigt med en omstrukturering ochförnyelse av de kommunala bostadsbolagen.För att så skall bli fallet måstekommunerna tillåtas ta sitt ansvar förutformningen av bostadspolitiken utaninblandning från staten. Någon statligmyndighet som skall administrera dennaomstrukturering, som till betydande delinnebär att bostäder rivs, bör därförinte inrättas. Motionärerna avvisar dennapassiva avvecklingspolitik.Småortssverige skall utvecklas, interivas, anförs motionärerna. I motionenavvisas regeringens förslag vad gällersåväl de begärda bemyndigandena som detvå nya anslagen på statsbudgeten.Enligt motion Fi39 av . (fp) präglas bostadsmarknaden redani dag av bristande konkurrens och alltförmycket statlig inblandning. Någraytterligare statliga insatser med denutformning och omfattning som regeringenföreslår bör därför inte komma i fråga.Ett ytterligare skäl för att avvisaförslagen är enligt motionen att stateninte bör ägna sig åt näringsverksamhet.Förslaget att inrätta en ny myndighetsaknar helt den tydlighet och preciseringav statens och kommunernas roll som ärnödvändig vid denna typ av verksamhet.Regeringens förslag till nya anslag påstatsbudgeten bör därför avvisas. Inteheller bör regeringen ges de begärdabemyndigandena.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet erinrar inledningsvis isitt yttrande (BoU5y) om de principbeslutsom redan fattat när det gällerinsatser för omstrukturering av kommunalabostadsföretag. har på förslagav bostadsutskottet tidigare i vår ställtsig bakom ett principförslag frånregeringen som avser fortsatta insatserför omstrukturering av kommunalabostadsföretag. Riksdagensställningstagande innebär att en nymyndighet med uppgift att ge fortsattstatligt stöd till omstrukturering avkommunala bostadsföretag skall inrättas.Det innebär vidare att staten skall fåmöjlighet att förvärva bostadsfastigheterav kommunala bostadsföretag i samverkanmed berörda kommuner för att utvecklaeller avveckla bostäderna. De förslag somnu läggs fram är sålunda endast ett sättatt fullfölja tidigare riksdagsbeslut.Regeringens förslag tillstyrks redan pådenna grund.Det finns ett väl dokumenterat och käntbehov av att vidta åtgärder av olika slagoch omfattning för att underlättaomstruktureringen av vissa kommunalabostadsföretag. Även flera av motionernager uttryck för denna uppfattning.Däremot finns det ingen enighet om vilkaåtgärder som bör vidtas eller vilkenomfattning de bör ha. Bostadsutskottethar tidigare uttalat att statens insatsermåste anpassas till de behov och till deförutsättningar som föreligger i varjeenskilt fall. Bostadsdelegationenshittillsvarande arbete har också visat påatt detta är en framkomlig väg. Detframstår mot den bakgrunden som lämpligtatt en ny myndighet, , nu inrättas för attfullfölja den omstruktureringsprocess somredan inletts.När det gäller hur arbetet skallbedrivas och vilka medel som skallanvisas för verksamheten är detnaturligtvis viktigt att flera olikamöjligheter står till förfogande. Inteminst är detta en förutsättning för denindividuella anpassning av åtgärderna somutskottet uttalat sig för ovan.Bostadsutskottet kan mot den bakgrundenkonstatera att regeringens förslag gerutrymme för att sätta in ett flertalolika åtgärder. Som framgår av förslagetkan det röra sig om allt frånkreditgarantier och tillskott avaktiekapital till övertagande avfastigheter eller hela bostadsföretag.Förutsättningar för en anpassning tilllokala behov och förhållanden tordedärmed föreligga.Bostadsutskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrkermotionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medbostadsutskottet, propositionens förslagatt regeringen bemyndigas att under 2002vidta de åtgärder i fråga om omstruk-turering av kommunala bostadsföretag somregeringen förordar. Således tillstyrkspropositionen (punkt 15) medan motionernaFi38 (c) yrkande 6, Fi39 (fp) yrkandena11-13, Fi42 (m) yrkandena 11-13 samt Fi44(kd) yrkande 4 (i denna del) avstyrks.I likhet med bostadsutskottet ställersig också finansutskottet bakomregeringens förslag om nya anslag. Därmedtillstyrks propositionen (punkt 27 idenna del). Motionerna Fi38 (c) yrkande 8(i denna del), Fi39 (fp) yrkandena 9 och10, Fi42 (m) yrkandena 14, 15 och 18 (idenna del) samt Fi44 (kd) 4 (i dennadel), 5 och 6 (i denna del) avstyrks.Utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling33:6 Europeiska regionalautvecklingsfonden (förskottsutbetalningar)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attförskottsutbetalningar av medelfrån ramanslaget 33:6 Europeiskaregionala får göras i defall som regeringen förordar.PropositionenI samband med genomförandet avstrukturfondsprogrammen i har detframkommit att vissa typer avprojektanordnare, t.ex. ideellaföreningar och lokala kooperativ, harhaft svårigheter med att starta och drivaverksamheten på grund av svag likviditet.Regeringen beslutade därför i december2000 om en försöksverksamhet medförskottsutbetalningar av medel frånolika strukturfonder för projektbeslutade inom målprogrammensamt gemenskapsinitiativen.Mot bakgrund av erfarenheterna avprogrammens genomförande och försöks-verksamheten med förskotts-utbetalningar anser regeringen att det ärangeläget att möjligheten till förskotts-utbetalningar kvarstår.Förskottsutbetalningar av medel frånramanslaget 33:6 Europeiska regionalautvecklingsfonden börsåledes få göras till beslutade projektsom drivs av ideella föreningar, lokalakooperativ (ekonomiska föreningar),allmännyttiga stiftelser eller lokalautvecklingsgrupper. I villkoren ingår enbeloppsgräns för förskottsutbetalningaroch krav på prövning av projektensekonomiska bärkraft.NäringsutskottetNäringsutskottet har beslutat att inteavge yttrande. I stället meddelarnäringsutskottet finansutskottet genomprotokollsutdrag att propositionentillstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet mednäringsutskottet, propositionens förslag(punkt 16).Utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdLag om rätt för kommuner att ge stödtill åtgärder i vissainvesteringsprogramUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om en ny lag som gerkommuner rätt att ge ekonomiskt ochannat stöd till enskilda också pågrund av statligt bidrag tillklimatinvesteringsprogram.Motionerna avstyrks. Jämförreservationerna 11 (m) och 12 (fp).PropositionenSedan 1997 kan svenska kommuner ansöka ombidrag till s.k. lokalainvesteringsprogram. Totalt har rege-ringen beräknat drygt 6,5 miljarderkronor för investeringsstöd fram t.o.m.år 2003. har 144 kommuner och 2kommunalförbund beviljats sammanlagt 5,9miljarder kronor i bidrag. Företag,enskilda och organisationer kan också fådel av pengarna om kommunen inkluderarderas projekt i sitt investeringsprogram.Kommuner får i princip inte ge stöd tillenskilda personer om det inte finnssärskilt rättsligt stöd för detta. Närdet gäller näringslivet kan kommuner ochlandsting genomföra åtgärder för attallmänt främja näringslivet, men intelämna stöd till enskilda näringsidkare omdet inte finns synnerliga skäl, jfr 2kap. 8 § andra stycket kommunallagen(1991:900). När de lokalainvesteringsprogrammen infördes stiftadesdärför en särskild lag för att möjliggöraför kommunerna att ge stöd till enskildai samband med åtgärder i lokalainvesteringsprogram (1993:1323).Regeringen anför att det nyaklimatinvesteringsstödet, som skallinföras , liksom de lokalainvesteringsprogrammen skall utgå ifråndet kommunala perspektivet och i förstahand bör ges till samlade program medåtgärder som minskar utsläppen avväxthusgaser (se bl.a. prop. 2001/02:1utg. 18, bet. 2001/02:BoU1, rskr.2001/02:67). Kommuner bör kunna fördelabidrag till enskilda, företag och andraaktörer på samma sätt som för de lokalainvesteringsprogrammen.Regeringen föreslår därför en ny lagsom ger en kommun rätt att lämnaekonomiskt och annat stöd till enskildaockså på grund av statligt bidrag tillklimatinvesteringsprogram. Den nya lagen,som föreslås träda i kraft den 1 augusti2002, ersätter lagen (1997:1323) om rättför kommuner att ge stöd till åtgärder ilokala investeringsprogram som ökar denekologiska hållbarheten i samhället, somdärför skall upphävas.MotionernaI motion Fi42 av m.fl. (m)yrkas avslag på regeringens förslag tilllag om rätt för kommuner att ge stöd tillenskilda för åtgärder i vissainvesteringsprogram. Enligt motionärernaär det viktigt att inte urholkakommunallagens princip om att kommunerinte skall ge stöd till enskilda.Också i motion Fi39 av . (fp) yrkas avslag på regeringensförslag. Motionärerna till att olikastudier har visat att de lokalainvesteringsprogrammen inte har fungeratsärskilt bra i praktiken. Det nyaklimatinvesteringsstödet är för diffustoch motionärerna anser att det ärförtäckta byggsubventioner.Miljö- och jordbruksutskottetsyttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag och avstyrker motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 4) ochavstyrker motionerna Fi39 (fp) yrkande 8och Fi42 (m) yrkande 2.26:1 för miljö,areella näringar ochsamhällsbyggande:FörvaltningskostnaderPropositionenFör att korrigera en felaktighet i pris-och löneomräkningen för anslaget 26:1Forskningsrådet för miljö, areelanäringar och samhällsbyggande:Förvaltningskostnader föreslår regeringenatt anslaget ökas med 638 000 kr.Miljö- och jordbruksutskottetsyttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 27 i dennadel).26:2 för miljö,areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning(bemyndigande)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den, för anslaget 26:2Forskningsrådet för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande:Forskning, får ett ökatbemyndigande att under år 2002fatta beslut som medför utgifterför åren 2003-2007.PropositionenAnslaget 26:2 för miljö,areella näringar och samhällsbyggande:Forskning fick 2002 en förstärkning på80 , vilket innebär attstörre åtaganden om ekonomiskaförpliktelser behöver kunna göras.Regeringen bör därför få ett ökatbemyndigande att fattabeslut som medför utgifter för åren2003-2007. Bemyndigandet bör höjas med80 till 360 miljonerkronor. Hela ökningen fördelas . Regeringen föreslåssåledes bemyndigas att förramanslaget 26:2 förmiljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst ,högst ,högst ,högst ochhögst under 2007.Miljö- och jordbruksutskottetsyttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 17).34:1 NaturvårdsverketPropositionenEtt projekt för myggbekämpning i nedreDalälven har inletts 2001. Under 2001bidrog staten med 4 miljoner kronor.Innevarande år avsågs kostnadernafinansieras av kommunerna och med EU-medel. Ansökan om EU-medel har dockavslagits och i denna situation anserregeringen att staten och kommunerna bördela på kostnaderna så att projektet kanslutföras. Anslaget 34:1 Naturvårdsverketbör därför ökas med 2 miljoner kronor.Finansiering sker genom att utgifternainom ett annat utgiftsområde minskas.Miljö- och jordbruksutskottetsyttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 27 i dennadel).Utgiftsområde 21Energipolitik35:4 Åtgärder för effektivareenergianvändning (anslagsvillkor)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker den avregeringen föreslagna användningenav anslaget 35:4 Åtgärder föreffektivare energianvändning.PropositionenGenom ett initialt stöd från Save II, ettenergieffektiviseringsprogram inom EU,har ett stort antal regionalaenergikontor bildats i . Förnärvarande finns 12 kontor i är viktiga när det gälleratt föra ut information på energiområdet.EU-finansieringen är tillfällig, ochkontoren förväntas kunnafinansiera sin verksamhet på annat sätt.Denna omställning är just nu aktuell förflertalet energikontor. Inom 1997 årsenergipolitiska program finns begränsademöjligheter att stödja energikontorensbasverksamhet mer långsiktigt.I regeringens proposition Samverkan fören trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143)föreslås en ökad satsning pålokal och regional energirådgivning. Föratt säkerställa en kontinuitet i deregionala energikontorens verksamhetbehöver under innevarande år möjlighetenfinnas att med ökade medel stödjaenergikontorens verksamhet. Regeringenanser att ytterligare 5 miljoner kronorbör få användas för detta ändamål och attmotsvarande mindre resurser används förkommunal energirådgivning. Detta innebäratt en mindre avvikelse behöver göras iförhållande till den ursprungligainriktningen av åtgärderna enligt 1997års energipolitiska proposition (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr.1996/97:272).Riksdagen har anvisat 115 miljonerkronor till detta anslag för innevarandebudgetår. Regeringen föreslår således nuatt ytterligare bör fåanvändas för Information, utbildning m.m.och mindre bör användasför energirådgivning.NäringsutskottetNäringsutskottet har beslutat att inteavge yttrande. I stället meddelarnäringsutskottet finansutskottet genomprotokollsutdrag att propositionentillstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet mednäringsutskottet, propositionens förslag(punkt 19).35:9 Skydd för småskalig elproduktionPropositionenI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå . För de bidrag somavser sista kvartalet 2002 bedömerregeringen att ytterligare 75 miljonerkronor behövs för att klara deutbetalningar som sker första kvartalet2003. avses ett system medhandel av elcertifikat träda i kraft sombl.a. ersätter nuvarande stöd tillsmåskalig elproduktion. Innanelcertifikatsystemet träder i kraft ärdet emellertid viktigt att deelproduktionsanläggningar som ärberättigade till bidrag ges rimligaövergångsregler. Anslaget 35:9 Skydd försmåskalig elproduktion bör således höjasmed , och bidrag börkunna utgå för hela kalenderåret 2002.Därmed undviks att osäkerhet skapas isamband med övergång till ett nyttstödsystem. Finansiering sker genom attanslaget 35:2 Bidrag för minskadelanvändning minskas med motsvarandebelopp.MotionenI motion Fi42 av m.fl. (m)avvisas regeringens förslag medhänvisning till att det underövergångsperioden skulle ge dubblastödsystem. Motionärerna anger ävenprisutvecklingen på elmarknaden som ettskäl till att avslå förslaget.NäringsutskottetNäringsutskottet har beslutat att inteavge yttrande. I stället meddelarnäringsutskottet finansutskottet genomprotokollsutdrag att propositionentillstyrks. Av material frånnäringsutskottet framgår att det enligtuppgift inte finns någon risk för dubblastödsystem.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet mednäringsutskottet, propositionens förslag(punkt 27 i denna del). Därmed avstyrksmotion Fi42 (m) yrkande 18 (i denna del).Utgiftsområde 22KommunikationerKreditgaranti för gentemot ABUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den bemyndigas attgenom ställa uten kreditgaranti på högst170 för åtagande gentemot är ett av staten helägtaktiebolag som bildades vid årsskiftet2000/2001 i samband med bolagiseringen avaffärsverket . I GreenCargo bedrivs verksamhet i form avgodstransporter, framför allt på järnväg.Green Cargo omsätter ca 6,5 miljarderkronor och har ca 4 000 anställda. Underår 2001, som var förstaverksamhetsår, uppmärksammades ett avtalmellan staten genom affärsverket Statensjärnvägar och avseendefinansiering av ett flertal fastigheterinom . Avtalet löper ut den 30juni 2021. För att avtalet med skall kunna överföras från statentill och affärssamarbetetmellan och Nordisk Rentingdärmed skall kunna bestå i oförändradomfattning behöver godkänna attstaten genom får ställaut en kreditgaranti på högst 170 miljonerkronor för förpliktelsergentemot . För dennagaranti tas en riskavspeglande avgift utsom fastställs av yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig iform av protokollsutdrag, tillstyrkerpropositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 20).36:8 Ersättning till viss kanaltrafikm.m.PropositionenRiksdagen har beslutat (prop. 2000/01:88,bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223)att skall svara försjöfartsregistret i stället förStockholms tingsrätt. Lagen trädde ikraft . Kostnadernaför överflyttning och drift har beräknats till 4,1miljoner kronor och regeringen föreslåratt anslaget 36:8 Ersättning till visskanaltrafik m.m. ökas med detta belopp.Finansiering sker genom utgiftsminskningunder ett annat utgiftsområde. Eftersomkostnaderna för den fortsatta driften avregistret ännu inte kan bedömas medtillräcklig precision avser regeringenatt återkomma i denna fråga.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig iform av protokollsutdrag, tillstyrkerpropositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 27 i denna del).36:10 : AdministrationPropositionenAnslaget 36:10 Rederinämnden:Administration uppfördes för förstagången i budgetpropositionen föratt Rederinämndensadministrationskostnader skulle kunnaredovisas på ett tydligt sätt när det nyasjöfartsstödet infördes. Anslagsbehovetuppskattades till 2 500 000 kr.Rederinämnden har kunnat tafram noggrannare beräkningar för sinaadministrationskostnader. Regeringenanser att anslaget 36:10 Rederinämnden:Administration behöver ökas med300 . Finansiering sker genom attanslaget 36:9 Bidrag till sjöfartenminskas med motsvarande belopp.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig iform av protokollsutdrag, tillstyrkerpropositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 27 i denna del).Luftfartsverkets finansiellabefogenheterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den bemyndigas attunder 2002 låta fårätt att ta upp lån i och utanförRiksgäldskontoret inom en total rampå 8 miljarder kronor.PropositionenLuftfartsverket () har beslutat attgenomföra stora investeringar på framförallt . Tillsammans meden vikande flygmarknad har dettaresulterat i ett väsentligt försämratkassaflöde.