bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — Brukarinflytandet bör öka.I yrkande 12 anförs att utvecklingszoner iförorter är ett sätt att ta till vara dentillväxtkraft som finns. För att stödja utvecklingeni utsatta förorter vill inrättaekonomiska utvecklingszoner, enligt liknande modellsom prövas i vissa glesbygdsområden i . Dettamöjliggör för människor att få tillträde tillarbetsmarknaden och stimulerar företagandet. Förslagom en lagstiftning för ekonomiska frizoner börutredas. Ett liknande yrkande finns i motion2000/01:Bo223 yrkande 10 av m.fl.(c).I motion Ju237 yrkande 18 av m.fl. (c)anför motionärerna att segregerade bostadsområdenoch skolor medför att människor känner sig utanförsamhället. Politiken har hindrat människor från attkomma in på arbetsmarknaden och ta en aktiv del isamhällsarbetet. För att komma till rätta medproblem som utanförskap och segregation skallintegrerade bostadsområden och skolor skapas. Ettliknande yrkande finns i motion A226 yrkande 1 avAgne m.fl. (c).I motion 2000/01:Sf613 av m.fl. (s)anförs att ett nytt steg i storstadspolitiken . Denna strategi bör bygga på den generellavälfärdens grund och beskriva hur de utsattabostadsområdena kan ges möjlighet till enlångsiktig, positiv utveckling och motverka ökadesamhällsklyftor och segregation i storstadsområdena.I motion 2000/01:Sf637 av m.fl. (s)anförs att särskilt barnens situation i utsattabostadsområden i storstäderna skall uppmärksammasoch att olika insatser skall vidtas för attförbättra barnens möjligheter.I motion Sf27 yrkande 5 av m.fl.(c) anför motionärerna att lokalhyreslagstiftningenbör ses över så att mindre serviceföretag intedrabbas av oskäliga hyreshöjningar som i sin turmedför att tillgång till service går förlorad.I motion Sf30 yrkande 7 av m.fl. (v)föreslår motionärerna att det införs krav påobligatoriska boendeplaneringsprogram. Särskildhänsyn skall tas till den befintligasammansättningen av upplåtelseformer för attmotverka segregation såväl i miljonprogrammensområden som i homogent segregerade områden. En avboendeplaneringens mest centrala uppgifter bör varaatt öka den andel av upplåtelseformerna som ärunderrepresenterad, för att undvika ett segregeratboende.I yrkande 1 anförs att en plan för integrering avmänniskor från etniskt segregerade områden skallupprättas för att bryta ett homogent mönster t.ex. iDanderyd.Utskottets ställningstagandeEn förutsättning för att nå de integrationspolitiskamålen är att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande situationen i storstadsregionernaoch verka för jämlika och jämställda levnadsvillkorför storstädernas invånare.Utskottet kan konstatera att olika insatser föratt förbättra situationen har vidtagits och att detfinns tendenser till positiv utveckling. Utskottetvill i likhet med regeringen betona värdet av attlångsiktigt och systematiskt följa utvecklingen iutsatta bostadsområden. pågår ettomfattande arbete med att utvärdera insatserna inomde lokala utvecklingsavtalen. harfått regeringens uppdrag att koordinera en nationellutvärdering av insatserna som skall redovisas i juni2002.Riksdagen har fattat beslut om proposition2001/02:80 Demokrati för det nya seklet (bet.2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190). Beslutet innebäratt regeringens förslag om ändringar i kommunallagen(1991:900) stärker möjligheterna tillbrukarinflytande. Mot bakgrund av det anfördaavstyrks motion 2000/01:Sf611 yrkandena 6 och 7.Utskottet motsätter sig en ytterligaredifferentiering av socialavgifter i vissa områden.Utskottet anser att motionerna 2000/01:Sf611 yrkande12 och 2000/01: Bo223 yrkande 10 bör avslås.Mot bakgrund av den pågående utvärderingen avutvecklingsavtalen avstyrks motionerna Sf399 yrkande31, Sf613, Sf637, Ju237 yrkande 18 och A226 yrkande1.I betänkande 2001/02:BoU3 har bostadsutskottetbehandlat en proposition med förslag till ändringari bl.a. hyreslagen (12 kap. jordabalken). Medanledning av motionsförslag omlokalhyreslagstiftningen och effekten av oskäligahyreshöjningar för mindre serviceföretag framhållerbostadsutskottet att lokalens marknadshyra, dvs. denhyra som lokalen vid hyrestidens utgång kan antasbetinga på öppna marknaden, skall utgöra norm förvad som skall anses som skälig hyra (12 kap. 57 a §jordabalken). anger att ingen avremissinstanserna har ifrågasatt detta och att inteheller regeringen har ansett att det finns anledningatt ändra denna ordning. anslutersig till regeringens bedömningar och vill för sindel inte ställa sig bakom särlösningar av det slagsom förespråkas i motionerna.Socialförsäkringsutskottet anser inte heller att detfinns skäl att ändra på denna ordning och avstyrkerdärmed motion Sf27 yrkande 5.Enligt 1 § lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvar skall varje kommunplanerna bostadsförsörjningen i syfte att skapaförutsättningar för alla i kommunen att leva i godabostäder och för att främja att ändamålsenligaåtgärder för bostadsförsörjningen förbereds ochgenomförs. Vid planeringen av bostadsförsörjningenskall kommunen, om det behövs, samråda med andrakommuner som berörs av planeringen. Riktlinjer förbostadsförsörjningen skall antas avkommunfullmäktige under varje mandatperiod.Bostadsutskottet har i betänkande 2001/02:BoU1behandlat liknande förslag och fann inga skäl attålägga kommunerna ytterligare obligatoriskauppgifter. har inte någonannan uppfattning. Motion Sf30 yrkande 7 avstyrks.Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen ävenframhåller att boendet är en mätare på densocioekonomiska statusen. Det märks bl.a. genom attåtskilliga höginkomsttagare väljer att bosegregerat. Utskottet avstyrker motion Sf30 yrkande1.Inflytande och delaktighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- inflytande och delaktighet i samhället- valdeltagande och rösträttJämför reservationerna 27 (kd, mp), 28 (c),29 (v, mp) och 30 (kd).SkrivelsenDe formella rättigheterna är av grundläggandebetydelse för människors delaktighet och inflytandei . Utländska medborgare meduppehållstillstånd i har också i stort settsamma rättigheter som svenska medborgare. Meninflytande och delaktighet handlar inte bara om attrösta utan det kan också röra sig om arbete inompolitiska partier, kontakt med makthavare eller attvara aktiv inom föreningar eller organisationer.Organisationer som verkar för integration har roll för människors känsla av delaktighet. Föratt kunna vara aktiv i samhällslivet och kunna hainflytande krävs inte bara formella rättigheter,utan också reella möjligheter att utnyttja dem.Riktad samhällsinformation och tolk är av stor vikt.Den som upplever ett utanförskap i samhälletutnyttjar heller inte de formella rättigheterna somsamhället erbjuder för delaktighet och inflytande.Insatser som främjar människors möjligheter attpåverka och vara delaktiga görs på flera områden detgäller framför allt inom arbetsmarknads- ochutbildningsområdet, men också inom exempelviskulturpolitiken och i arbetet med att motverkadiskriminering och bekämpa främlingsfientlighet ochrasism.Rösträtten vid riksdagsval är förbehållen svenskamedborgare. Däremot får utländska medborgare somuppfyller vissa villkor vad gäller bosättningen ilandet rösta i kommunala val. Den som har rösträttär också valbar.Valdeltagandet allmänna val tillriksdagen var . Valdeltagandet gick i stortsett tillbaka i samtliga väljargrupper jämfört med1994 års val. Bland vissa sociala grupper varvaldeltagandet emellertid markant lägre, ochtillbakagången var bl.a. särskilt stor blandförstagångsväljare. Bland naturaliserade svenskarvar valdeltagandet . Deras valdeltagandeminskade mellan riksdagsvalen och år 1998med vilket är en kraftigaretillbakagång än bland övriga svenskar. Av dem somunder blivit svenska medborgaredeltog , att jämföra av dem somblivit svenska medborgare . I valen tillkommun- och har valdeltagandetbland utländska medborgare minskat kontinuerligtsedan år 1976. val deltog attjämföra 1994 och i valet år1998.De utländska medborgarna följer sammaåldersmönster vad gäller röstning som den övrigabefolkningen, dvs. att de unga röstar i mindreutsträckning än de äldre. Personer som har blivitsvenska medborgare röstar i större utsträckning i dekommunala valen än de som inte har svensktmedborgarskap. Det är en mycket angelägen uppgiftatt öka människors delaktighet både generellt och iden politiska processen.Integrationsverket har i en rapport i november2000 konstaterat att valdeltagandet för personer medutländsk bakgrund varierar beroende på från vilkendel av världen man kommer. Vidare ökarvaldeltagandet med den tid personen bott i annat resultat är att det inte finns någratecken på att invandrares politiska utanförskapförstärks av att bo i så kallade utsattabostadsområden.Ett särskilt fokus för regeringens arbete är attnå ut till de grupper som är mindre delaktiga,som unga, arbetslösa och personer med utländskbakgrund. I proposition 2001/02:80 Demokrati för detnya seklet presenterar regeringen bl.a. någraförslag som särskilt kan främja deltagande avpersoner med utländsk bakgrund. Ett sådant förslagär medborgerlig förslagsrätt.När det gäller information om de allmänna valenhar regeringen givit i uppdrag attbl.a. rapportera om vilka informationsinsatser somplaneras inför valet för att nå gruppermed ett lågt valdeltagande. Myndigheten skallinformera väljarna om de allmänna valen, beskrivaoch förklara de administrativa rutinerna kring valenoch se till att de som är röstberättigade får dennainformation på lämpligt språk.Den integrationspolitiska maktutredningentillsattes av regeringen i september 2000.Utredningen skall beskriva och analyserafördelningen av makt och inflytande ur ettintegrationspolitiskt perspektiv liksom politisktdeltagande. skalluppdraget redovisas.MotionerI motion 2000/01:Sf611 yrkande 5 av . (c) anförs att beslutsfattarna skall speglaoch representera hela landets befolkning. Många avdem med utländsk bakgrund har inte samma möjligheteroch förutsättningar att medverka i samhällsarbeteteftersom det tar tid att lära sig språket och attfinna de formella och informella vägarna i detpolitiska arbetet. De politiska partierna hartillsammans ett ansvar för att engagera inflyttadesvenskar i det demokratiska samhällsarbetet. Genomatt fler invandrare deltar i politiken uppkommerökad delaktighet och inflytande.I motion Sf32 yrkande 6 av m.fl. (kd)anförs att det krävs särskilda insatser för att ökavaldeltagandet bland invandrargrupper eftersom detär val i år.I motion Sf31 yrkande 18 av . (mp) anförs att folkbokförda personer bör fårösträtt.I yrkande 19 framförs att satsningar skall ske påetniska organisationer men även på svenskafrivilligorganisationer. I yrkande 20 anförs attprojekten minst bör vara för att gemöjlighet till långsiktigt arbete.I motion 2000/01:Sf624 av () begärs etttillkännagivande om behovet av en utredning för attbelysa traditionella afrikanska religioner i vårtsamhälle.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att det är viktigt attstimulera ett ökat deltagande i politiken och påolika sätt stärka den lokala demokratin. Människorsförmåga och vilja att delta i och påverkasamhällsutvecklingen hänger nära samman med derasmöjligheter att ha makt över sin egen tillvaro. Detär önskvärt att samhällsmedborgarna i ökadutsträckning har möjlighet att påverka och varadelaktiga i beslutsfattandet. Utskottet anser att delångsiktiga mål för demokratipolitiken som riksdagennyligen godkänt (prop. 2001/02:80, bet.2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190), som innebär bl.a.att andelen personer med utländsk bakgrund somdeltar i den politiska processen skall öka,uppfyller det som anförs i motion 2000/01:Sf611yrkande 5. Även den integrationspolitiskamaktutredningen som pågår är avbetydelse. Motionen avstyrks.I 2002 års ekonomiska vårproposition skriverregeringen att man, för att öka det tidigare lågavaldeltagandet bland invandrargrupper, inför höstensval kommer att göra en särskild satsning tillriksdagspartierna för en förbättrad valinformationför invandrare. års val anvisades 12,4miljoner kronor som fördelades tillriksdagspartierna för information till invandrare.Valdeltagandet sjönk ändå för kategorinröstberättigade med utländskt medborgarskap.Regeringen anser därför att börtillföras för ändamålet års val. MotionSf32 yrkande 6 avstyrks.Konstitutionsutskottet har i betänkande 2001/02:KU14Demokrati för det nya seklet behandlatmotionsyrkanden om utökad rösträtt för utländskamedborgare som är folkbokförda i landet.Konstitutionsutskottet vidhåller att sambandetmellan medborgarskap och rösträtt vid riksdagsvalinte bör brytas. Såvitt avser rösträtt vid övrigaval och vid folkomröstningar erinrar utskottet omatt förslaget från Kommittén om medborgarskapskrav(SOU 2000:106) att samtliga utländska medborgareskall ges rösträtt vid de kommunala valen och vidkommunala folkomröstningar, om de är folkbokförda ikommunen respektive och senast påvaldagen fyller , inte har resulterat i någonproposition inför årets val utan bereds enligtuppgift från vidare. Dennaberedning bör enligt meningavvaktas.Det finns ingen anledning försocialförsäkringsutskottet att inta en annanuppfattning i denna fråga. Motion Sf31 yrkande 18avstyrks.Utskottet vill påpeka att ett avintegrationspolitikens mål är lika rättigheter ochatt det arbetet innefattar stödet tillorganisationer med etnisk anknytning. Organisationersom bildas av människor som har invandrat eller somhar en gemensam etnisk och kulturell bakgrund spelaren roll i integrationsarbetet. En avIntegrationsverkets uppgifter är att ge ekonomisktstöd till organisationer och projekt som främjarintegration. Motion Sf31 yrkandena 19 och 20avstyrks.För att främja integrationsprocesserna i ettmångkulturellt samhälle är det också viktigt atttillgänglig kunskap finns om olika religioner ochatt informationen hålls aktuell. Utskottet avstyrkermotion 2000/01:Sf624.Arbete och försörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om arbete ochförsörjning.Jämför reservation 31 (m), 32 (kd), 33 (fp)och 34 (mp).SkrivelsenRegeringen skriver att utvecklingen visar attarbetslösheten bland invandrare har minskat och attfärre invandrare är beroende av socialbidrag. Trotsomfattande insatser för att öka invandraressysselsättning och för att ta till vara den etniskamångfalden i arbetslivet finns skillnaderna kvar isysselsättning mellan utrikes födda och inföddasvenskar.I vårpropositionen 2000 avsatte regeringen 100miljoner kronor för föratt öka sysselsättningen bland invandrare. Merpartenav dessa medel skulle användas för att genomförakompletterande utbildning för arbetslösa personermed utländsk högskoleexamen inom olika bristyrken,och för arbetslösa invandrare.En central överenskommelse träffades i april 2001mellan AMS, , ,och om samverkanför ökad sysselsättning bland invandrare och för enförbättrad introduktion. Regeringen avser attåterkomma med en proposition hösten 2002.Sysselsättningsintensiteten bland invandrare harökat . För personer födda iEuropa utanför EU/ EES uppgick ökningen till 18 %1997-2001 och för personer födda utanför till12 %. För personer med helt svensk bakgrund liksomför personer födda i / EES uppgick ökningen till 4%.Sysselsättningsintensiteten bland dem sominvandrat uppgick till70 % för personer födda i /EES, för personerfödda i övriga och för personer föddautanför . Sysselsättningsintensiteten förpersoner med helt svensk bakgrund uppgick till 77 %.Det råder stora skillnader mellan könen. För demfödda utanför är av männen och avkvinnorna sysselsatta. För dem födda i länder iEuropa utanför EU/EES är av männen och avkvinnorna sysselsatta.Arbetslösheten har sjunkit kraftigareför invandrare än för personer födda i . Denhar gått ned för personerfödda i utanför EU/EES och med 14procentenheter för personer födda utanför Europa.Minskningen har varit för personermed helt svensk bakgrund. För personer födda iEU/EES var minskningen , menarbetslösheten har därefter stigit något.Den öppna arbetslösheten bland utrikes föddauppgick till för personer födda inom EU/EES,9,för personer födda i övriga och 14,2 %för personer födda utanför . Den öppnaarbetslösheten för personer med helt svensk bakgrunduppgick till . För alla grupper utom personerfödda i utanför EU eller EES-området ärarbetslösheten högre för män än för kvinnor.Skillnaderna mellan könen ligger mellan 0,5 och 1,3procentenheter.Trots den positiva utvecklingen under de senasteåren är situationen långt ifrån tillfredsställande.Skillnaderna mellan invandrare och personer födda iSverige, såväl när det gäller sysselsättning ocharbetslöshet som i fråga om arbetskraftsdeltagande,är fortfarande stora. Skillnaderna mellan olikainvandrargrupper blir än tydligare om man studerarenskilda världsdelar och länder. Arbetslösheten varexempelvis högre och sysselsättningen lägre förinvandrare från afrikanska och änför övriga invandrare. Invandrare är också i högregrad egna företagare.De med utländsk bakgrund arbetar oftare i mindrekvalificerade och tyngre yrken, med lägre lön, sämrearbetsmiljö och sämre karriärmöjligheter. av de invandrade akademikerna har ett arbete sommotsvarar deras utbildningsnivå jämfört avdem som är födda i tyder på att den relativt underordnadeställning som invandrare generellt har till stor delgår i arv till deras barn. Detta gäller även barnsom vuxit upp och utbildats i Sverige.Regeringen skriver att bristande kunskaper isvenska är en viktig orsak till att särskiltnyanlända invandrare har svårigheter påarbetsmarknaden. Det är dock ingen tillräckligförklaring till varför invandrare fortfarande efteren i har högre arbetslöshet. De sominvandrat är både lågutbildade och högutbildade medkvalificerad yrkeserfarenhet. Den genomsnittligautbildningsnivån bland invandrare är ungefär i nivåmed utbildningsnivån bland den övriga befolkningens.Arbetsmarknadspolitiken skall vara generell menskall även tillgodose behov som kan vara specifikaför invandrare. Även individuella handlingsplanerför arbetssökande på arbetsförmedlingen skallutvecklas till att bli ett mer effektivt instrumenti sökprocessen efter ett nytt jobb. AMS har fått iuppdrag av regeringen att genomföra ett projekt därbemanningsföretag utgör ett komplement tillordinarie verksamhet. Syftet är att öka möjlighetenför invandrare som saknar kontakt med det svenskaarbetslivet att få reguljärt arbete. Uppdragetkommer att redovisas under senvåren 2002.I det arbetsmarknadspolitiska regelverket finnsett antal särregleringar för att tillgodose desärskilda behov som invandrare kan ha. Utbildning isvenska språket, med undantag för sfi, fårexempelvis ges till invandrare i form avarbetsmarknadsutbildning. Även för arbetspraktik ochstöd till näringsverksamhet (starta-eget-bidrag)finns särskilda möjligheter för invandrare.Regeringen uppdrog åtStatskontoret att genomföra en utvärdering avinsatserna för integration av invandrare påarbetsmarknaden. Syftet är att kartlägga hurprogram, insatser och aktörer inom detarbetsmarknadsrelaterade integrationsområdetkompletterar och överlappar varandra och försökabedöma mervärde samt lämna förslag till huruppföljning och utvärdering kan förbättras.Uppdraget omfattar också att redovisa och analyserabrister när det gäller ansvarsfördelning, samordningoch inriktning på arbetsmarknadsområdet. Uppdragetskall redovisas senast den 31 december 2002.Inom EU-samarbetet skall varje medlemsstat inkommamed årliga handlingsplaner för sysselsättning tillEuropeiska kommissionen. Den sjunde avsysselsättningsriktlinjerna är den som är av störstintresse i ett integrationspolitiskt perspektiv. Dentar sikte på att motverka diskriminering och främjasocial integrering genom möjlighet tillsysselsättning. har för , i en s.k.länderspecifik rekommendation, bl.a. förordats attsärskilt uppmärksamma långtidsarbetslösheten ochspeciellt etniska minoriteters och invandradearbetstagares behov.MotionerI motion Sf28 yrkande 2 av m.fl. (m)anförs att regeringens integrationspolitik har lågmåluppfyllelse. Arbetslösheten är högre för dem medutländsk bakgrund. För dem med arbete äranställningsvillkor och lön i förhållande tillutbildningsbakgrund och arbetslivsefarenhet sämre änför infödda svenskar. Den underordnade ställningengår i arv till barnen. Bidragsberoendet ärfortfarande högre bland utrikes födda personer.I yrkande 5 anförs att förutsättningarna förföretagande skall förbättras genom skattesänkningarpå företagande och en avreglering påarbetsmarknaden. Förutsättningarna föregenförsörjning förbättras för såväl infödda sominvandrade svenskar. Motionärerna menar att detbehövs en radikal förändring av politiken för arbeteoch företagande för att det skall löna sig attarbeta och få möjlighet att leva på sin lön.I motion Sf31 yrkande 11 av . (mp) påtalas behovet av språkkunnigastudievägledare och arbetsförmedlare med kunskap omandra kulturer. De skall medverka till atttillvarata invandrade personers utbildningar ocheventuella kompletteringar av utbildningar.I yrkande 12 framhålls att starta ett eget företaginte skall vara enda möjligheten att inträda påarbetsmarknaden utan beslutet skall baseras på etteget val.I yrkande 21 anförs att kvinnliga kulturarbetareskall få ett särskilt ekonomiskt och praktiskt stöd.I motion Sf33 yrkande 3 av och (fp) anförs att arbetsmarknadspolitikenbehöver reformeras. Arbetslösa skall genom en"omställningspeng" få möjlighet att välja mellanflera arbetsförmedlingar, bemanningsföretag ochutbildningsföretag. För personer som utförsäkratsfrån arbetsförmedlingen skall jobbgaranti införas.Resurser skall inriktas på att ge fler medinvandrarbakgrund möjlighet att arbeta inom områdensom de har utbildning för.I yrkande 4 anförs att AMS bör ersättas av nymyndighet vars roll blir myndighetsutövning ochtillsyn. Servicefunktioner som arbetsförmedling ochyrkesutbildning kan privatiseras och övertas avandra aktörer, som privata arbetsförmedlingar,arbetsförmedlingar för olika verksamhetsområden,privata utbildningsföretag och nyabemanningsföretag. Någon form av statlig förmedlingbör dock finnas i glest befolkade ellerarbetsmarknadssvaga områden i Sverige.I motion 2000/01:Sf617 yrkande 3 av . (fp) anförs att ersättningar tilllångtidsarbetslösa och socialbidragstagare är låga.Få människor orkar etablera nya verksamheter med denstress som växer av en svag ekonomi. Mångamyndigheter saknar fortfarande anvisningar för enövergång från bidrag till betalda uppdrag. Särskildakompetenskonton på vilka socialbidragstagare skallkunna samla inkomsterna från olika betalda uppdragkan vara en möjlig väg ut ur bidragsberoendet.Kompetenskontona skall användas för uppbyggnad avett nytt yrkesliv.I motion Sf334 yrkande 6 av m.fl. (m)anförs att nätverk av s.k. inkubatorer har provatsutomlands med goda resultat. Det är nätverk avinstitutioner som tar tillvara och utvecklarkompetensen hos såväl infödda som invandradeinnovatörer för att t.ex. utveckla högteknologiskaexportprodukter.I motion 2000/01:Sf645 yrkande 29 av . (kd) anförs att det skall vara lättare attstarta eget företag. Det skall finnas ekonomiskaincitament att lämna ett bidragsberoende.Motionärerna menar att ett förslag är att gemänniskor anpassade lärlings- och praktikplatser.Utskottets ställningstagandeFrågan om invandrares integration i arbetslivet ärcentral. Alla bör ha möjligheter tillegenförsörjning. Den utbildning och kompetens sompersoner med utländsk bakgrund har måste tas tillvara, vilket är en förutsättning för att säkra enlångsiktigt hållbar tillväxt och välfärd. Förindividen innebär ett arbete försörjning, ettsocialt nätverk och möjlighet att utveckla kunskaperi svenska och om samhället. Såväl generella som merriktade åtgärder har vidtagits för att ökainvandrares sysselsättning på arbetsmarknaden.Enligt utskottet är det av stor vikt attarbetskraftens samlade kompetens tas till varaoavsett sådana faktorer som kön, ålder, etnisktursprung, funktionshinder och sexuell läggning. Attvarje individ ges lika möjligheter i arbetslivet ären rättvisefråga.Det finns en tendens till att tala om människormed utländsk bakgrund som en enda homogen grupp iförhållande till infödda svenskar. Förhållanden påarbetsmarknaden visar att människor med utländskbakgrund inte är någon homogen grupp.