bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — Det råderstora skillnader i situationen på arbetsmarknadenför människor med olika etnisk härkomst. Personerfrån afrikanska och har exempelvisgenerellt sett högre genomsnittlig arbetslöshet ochlägre sysselsättningstal än övriga födda utanförSverige.Beträffande kritiken i motion Sf28 yrkande 2 av denlåga måluppfyllelsen i integrationspolitiken ur ettarbetsmarknadsperspektiv vill utskottet anföraföljande.I arbetsmarknadsutskottets budgetbetänkande hösten2001 (bet. 2001/02:AU1) konstateras attarbetsmarknadspolitiken lagts ommot en tydligare tillväxtfrämjande inriktning ochatt insatserna för dem som har svårast att få ettarbete har stärkts. De arbetsmarknadspolitiskainsatserna måste inriktas på kärnuppgifterna,exempelvis matchning.Vidare har regeringen vidtagit ett flertalåtgärder för att t.ex. motverka problemen påarbetsmarknaden för dem med invandrarbakgrund. Under2002 får AMS använda 70 miljoner för kompletterandeutbildning för personer med utländskhögskoleutbildning inom olika bristyrken. Ensärskild satsning med under2002-2004 sker för att anordna kompletterandeutbildning vid universitet och högskolor förutrikesfödda med utländsk examen. Integrationsverketförfogar år 2001 och 2002för att förbättra introduktionen av nyanlända ochfrämja etnisk och kulturell mångfald inom såvälprivat som offentlig verksamhet. Utskottet vill ävenpeka på att det inom ramen för storstadspolitikensatsas ytterligare . Fokus skall ligga på tillväxt,sysselsättning och språkutbildning.Regeringen överlämnade till en handlingsplan försysselsättning och särskilda insatser för att denarbetskraft som inte deltar fullt ut påarbetsmarknaden skall få möjlighet att göra det. Detgäller särskilt invandrare, arbetshandikappade ochäldre personer.Utskotten kan konstatera att det sker en positivutveckling på arbetsmarknaden men att detfortfarande behövs ytterligare åtgärder för attuppnå de integrationspolitiska målen. Motion Sf28yrkande 2 avstyrks.I dag startas vart femte företag av en person medutländsk bakgrund. Uppskattningsvis finns det ca 70000 företag som drivs av en person med utländskbakgrund, vilket motsvarar ungefär vart åttondeföretag. Detta utgör en viktig del av den svenskaekonomin. Det finns också ett stort intresse av attstarta eget bland många med utländsk bakgrund ochintresset skall tillvaratas och vägledning ochinformation till dem som vill starta eget skallförbättras.Utskottet vill erinra om att det har vidtagits enrad åtgärder för att öka företagandet. Förutom demer generella insatserna har särskilda åtgärdersatts in för att stimulera invandrares företagande,bl.a. har särskilda medel avsatts för ändamålet.Invandrare tillhör också de grupper som kan få enförlängd anvisningstid vid stöd till start avnäringsverksamhet. Utskottet avstyrker medhänvisning till vad som anförts motion Sf28 yrkande5.Utskottet förutsätter att valet att starta egetbaseras på individens intresse och motion Sf31yrkande 12 bör avslås.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks ävenmotion Sf645 yrkande 29.Vad gäller motion Sf31 yrkande 11 omstudievägledning och arbetsförmedling har liknandeförslag behandlats i betänkande 2001/02:AU5 underavsnittet Invandrare. Arbetsmarknadsutskottetbetonar att decentralisering och lokal anpassning avverksamheten är ledstjärnor i den praktiskautformningen av arbetsmarknadspolitiken. AMV haräven fått ökade resurser för att genompersonalförstärkningar stärka ställningen påarbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund.Socialförsäkringsutskottet vill påpeka att AMS harutarbetat en handlingsplan för myndighetens arbetemed mångfaldsfrågor och att det på flertaletlänsarbetsnämnder finns s.k. mångfaldsspecialister.AMS skall även vidta åtgärder för att motverkadiskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet.Uppdraget är en del i uppföljningen av skrivelsen Ennationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering(skr. 2000/01:59). I nämnda skrivelse framhållsatt och DO fick iuppdrag att utbilda nyckelpersoner, företrädare förmyndigheter och branschorganisationer, omdiskriminering och gällande regler.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf31yrkande 11.Vad avser stöd för kvinnliga kulturarbetare kanutskottet erinra om att årligenhar ca att fördela i olikaformer av kulturstöd. Yrkesverksamma konstnärer medutländsk bakgrund får statligt kulturstöd på sammagrunder som gäller för konstnärer med svenskbakgrund.Med hänvisning till det ovan anförda får motionSf31 yrkande 21 anses vara tillgodosedd.Arbetsmarknadsutskottet har behandlat ochavstyrkt liknande motionsförslag som i motion Sf33yrkandena 3 och 4 i betänkande 2001/02:AU1, underavsnittet organisation m.m.Arbetsmarknadsutskottet påminde om att en avarbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är attstödja dem som har svårast att få arbete ochavstyrkte förslagen med angivande av att en sådrastisk förändring kan vara svårförenlig medarbetsmarknadspolitikens fördelningspolitiska mål.Arbetsmarknadsutskottet ansåg det heller interealistiskt att tro att offentligarbetsförmedlingsverksamhet kan bedrivas på etteffektivt sätt enbart i glest befolkade ellerarbetsmarknadssvaga regioner. Därmed inte sagt attspecialistförmedlingar eller privataarbetsförmedlingar skulle sakna betydelse förutvecklingen på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet skriver i betänkande2001/02:AU5 under avsnittetArbetsförmedlingsverksamhet m.m. attbemanningsföretag används inomförmedlingsverksamheten och kan ha en kompletterandefunktion inom verksamheten. Arbetsmarknadsutskotteterinrade i det sammanhanget om den arbetsgrupp somtillsatts inom för att se överolika frågor som rör bemanningsföretagensverksamhet. Den arbetsmarknadspolitiska verksamhetenmåste utformas så att man beaktar lokalaförutsättningar.Som tidigare nämnts konstaterades det i betänkande2001/02:AU1 att arbetsmarknadspolitiken de senastefem åren lagts om mot en tydligare tillväxtfrämjandeinriktning, har insatserna för dem som harsvårast att få ett arbete stärkts. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna måste inriktas påkärnuppgifterna, exempelvis matchning.Med hänvisning till det anförda avstyrkersocialförsäkringsutskottet motion Sf33 yrkandena 3och 4.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget omkompetenskonton för socialbidragstagare.Socialtjänstlagens grundläggande syfte är attgarantera att medborgarna får sina behov av biståndtillgodosedda. Utgångspunkten är därvid att allapersoner skall ha rätt till insats efter behov.Ingen grupps behov skall vara starkare än andras.Den enskildes eget ansvar är att efter sin egenförmåga bidra till sin försörjning.Försörjningsstödets syfte är att vara en ytterstagaranti för livsföring i olika avseenden. Långvarigarbetslöshet skall, förutom genom den generellapolitiken, främst avhjälpas viaarbetsmarknadspolitiska insatser.Motion 2000/01:Sf617 yrkande 3 avstyrks.Näringsutskottet behandlade i betänkande 2000/01:NU7motioner beträffande förslag om en utveckling avinkubatorer. hänvisade till attöversynen av lagstiftningen om värdepappersfondersyftar till att generellt förbättra deinstitutionella förutsättningarna för etablering ochuppbyggnad av fonder, vilket bör underlätta privatasatsningar inom detta område. Det fanns då ett antalprivata företag som bedrev verksamhet som liknar densom beskrivs i motionerna.Socialförsäkringsutskottet intar inte någon annanuppfattning. Med anledning av det anförda avstyrksmotion Sf334 yrkande 6.Etnisk diskrimineringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om etniskdiskriminering.Jämför reservation 35 (v), 36 (kd), 37 (c)och 38 (fp).SkrivelsenLagen (1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet trädde i kraft den 1maj 1999 i syfte att få till stånd en effektivarelagstiftning på området. Lagens tillämpningsområdenär det gäller arbetslivet är vidare än den tidigarelagen och ställer bl.a. krav på arbetsgivarna attaktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet.Samtidigt fick Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO) en kraftig förstärkning av sinaresurser. DO fick genom den nya lagstiftningen enhelt ny uppgift att utöva tillsyn överarbetsgivarnas arbete med att aktivt främja etniskmångfald i arbetslivet. Myndigheten tar äveninitiativ till åtgärder mot etnisk diskriminering iform av bl.a. överläggningar, information ochopinionsbildning.Uppbyggnad av lokal verksamhet mot diskrimineringsker bl.a. genom s.k. lokalaantidiskrimineringsbyråer som har etablerats påolika orter i landet och bygger på frivilligakrafter. och DO har en aktiv rollnär det gäller att ge stöd och råd till byråerna ochstimulera uppbyggnaden av ett nätverk mellan deolika antidiskrimineringsbyråerna.Regeringen anvisade istatsbudgeten för för att stimulera ochutveckla lokala initiativ, och beslutadesom riktlinjer för försöksverksamheten med lokal ochregional antidiskrimineringsverksamhet.Integrationsverket fördelar stödet och skall senastden redovisa en utvärdering avinsatserna. DO, HomO, JämO och HO har fått i uppgiftatt bistå verksamheterna med informations- ochutbildningsinsatser samt rådgivning.Regeringen ser mycket positivt på denna form avverksamheter. De kan spela en viktig roll ilokalsamhället när det gäller att uppmärksamma ochsynliggöra olika former av diskriminering samtsprida kunskap om t.ex. gällande lagstiftning. Motdenna bakgrund finns det anledning att stimuleraytterligare och utveckla lokala initiativ med dennainriktning.Uppdelningen av den svenska lagstiftningen motdiskriminering i olika lagar ger anledning att seöver möjligheterna till en generell lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller ett flertaldiskrimineringsgrunder och samhällsområden.Riksdagen har även vid ett flertal tillfällenuttalat att en sådan samordning bör övervägas.Regeringen tillsatte en utredning,vilken bl.a. fick i uppdrag att ta ställning till omlagstiftningen om olaga diskriminering har enlämplig omfattning och utformning för att kunnautgöra ett effektivt medel mot diskriminering. Genomtilläggsdirektiv begränsades utredningens uppdrag såatt den endast övergripande skulle redovisa sinaresultat och ställningstaganden samt lämna förslagpå inriktningen på det fortsatta arbetet med deaktuella frågorna. Avsikten var att utredningenskulle lämna ett användbart underlag för arbetet meden bredare översyn av diskrimineringsfrågorna.Den 31 januari 2002 beslutade regeringen atttillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag attöverväga en gemensam lagstiftning mot diskrimineringsom omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden. överväga om regler om positivsärbehandling på grund av etnisk tillhörighet börinföras i arbetslivet samt överväga om det ärmöjligt att utmönstra termen ras ur de författningardär det förekommer.Europeiska unionens ministerråd antog under år2000 två direktiv som syftar till att främjalikabehandling och motverka diskriminering.Direktivet om likabehandling oavsett ras elleretniskt ursprung och direktivet om likabehandling iarbetslivet utgör en del av ett anti-diskrimineringspaket som består av direktiven ochdessutom ett handlingsprogram mot diskriminering.Direktiven skall vara genomförda under 2003.Regeringen beslutade att en särskildutredare skulle lämna förslag till hur direktivenskall genomföras i Sverige.Den 2 maj 2002 överlämnade utredaren betänkandetEtt utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43).Skyddet mot diskriminering på grund av etnisktillhörighet, religion, funktionshinder och sexuellläggning skall utökas. Trakasserier och annandiskriminering skall vara förbjudna bl.a. iarbetslivet, hos den fackliga organisationen, hosarbetsförmedlingen, när någon vill starta ett egetföretag, inom skola och annan utbildning, hälso- ochsjukvården, sociala förmåner och handel med varor,tjänster och bostäder. Den som diskriminerar någonannan på dessa områden skall kunna dömas att betalaskadestånd. Diskriminerande avtal skall kunnaförklaras ogiltiga. Förslaget innebär attlagstiftningen mot diskriminering utökas väsentligt.Regeringen gav ett uppdrag tillsamtliga myndigheter som lyder direkt underregeringen att upprätta handlingsplaner för attfrämja etnisk mångfald bland sina anställda. År 2001hade av myndigheterna redovisat att devidtagit någon typ av åtgärd för att främja etniskmångfald bland personalen. hade drygthälften av myndigheterna vidtagit åtgärder jämförtmed året innan.Regeringen har för avsikt att följa uppmyndigheternas arbete för att stimulera den etniskamångfalden och för att öka medvetenheten hosmyndigheterna om de kvaliteter som bl.a. etniskmångfald kan tillföra verksamheten. Myndigheternaskall även uppmärksammas på skyldigheterna enligtlagen (1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet.Regeringen har uppdragit åt attetablera samråd och dialog med aktörer som ärverksamma mot rasism, främlingsfientlighet ochetnisk diskriminering. I en rapport i augusti 2001redovisar verket förslag, synpunkter och idéer frånett trettiotal olika frivilligorganisationer.Regeringen uppdrog vidare åt Integrationsverketatt bygga upp en nationell kunskapsbank om arbetetmot rasism, främlingsfientlighet och etniskdiskriminering. har öppnat enwebbsida med information bl.a. om olika metoder föroch erfarenheter av sådant arbete.Regeringen har beslutat att en särskildarbetsgrupp skall tillsättas för att utarbeta ettförslag till hur det framtida antirasistiska arbetetskall utformas och bedrivas. Arbetet skall avseåtgärder mot rasism, främlingsfientlighet ochhomofobi samt andra former av antidemokratiskayttringar som t.ex. nazism, antisemitism, islamofobieller antiziganism. Arbetsgruppen skall avrapporterasitt uppdrag senast den 31 maj 2002.DO etablerade ett samarbetemed AMS. Det har resulterat i bl.a. att AMS harbeslutat om en kvalitetssäkrad handlingsplan förmyndighetens arbete med mångfaldsfrågor ochsärskilda mångfaldsspecialister som genomgåttsärskild utbildning.Regeringen uppdrog åt AMS att vidtaåtgärder för att motverka diskriminering iarbetsförmedlingarnas verksamhet. AMS skall bl.a.analysera och bedöma riskerna för diskrimineringinom olika delar av arbetsförmedlingens verksamhetoch skall bl.a. försäkra sig om att arbetsförmedlarehar kunskaper om diskriminering samt om gällanderegler på området.MotionerI motion Sf400 yrkande 8 av m.fl.(fp) anförs att lagstiftningen mot etniskdiskriminering i arbetslivet är ett steg på vägenmot en effektivare och mer rättssäker lagstiftning.Tillämpningen av lagen har inte åstadkommit någrastörre förändringar i arbetslivets strukturer.Antalet anmälningar och klagomål har dock ökat. DOär en liten myndighet och kan trots förstärkningarinte hantera antalet anmälningar. Motionärernaföreslår att problemet skall lösas med ett nätverkav organisationer som skall försvara de invandradesoch de arbetslösas rättigheter.I motion 2000/01:Sf611 yrkande 2 av . (c) anförs att människor skall bli medvetna omatt det förekommer etnisk diskriminering, på sammasätt som jämställdhetsarbetet tydliggördiskriminering på grund av kön. Förändringar krävsinom alla områden på olika samhällsnivåer. Ökadkunskap och medvetenhet bland majoritetsbefolkningenmedför naturlig mångfald och framhäver fördelarnamed mångkulturellt arbete. Minoritetsgrupper behöverökad kunskap om varandra för att minska risken förmotsättningar. Integration består av en process däralla invånarna tar till sig, förändras ochtillsammans skapar något nytt.I motion Sf32 yrkande 1 av m.fl. (kd)anförs att en utvärdering bör göras av DO:s ochArbetsmarknadsverkets samarbete för att undersökauppgifter om att det förekommer etniskdiskriminering bland arbetsförmedlare.I yrkande 3 anförs att arbetet för myndigheternaatt upprätta handlingsplaner för att främja etniskmångfald skall påskyndas. Alla myndigheter har intefastställt någon plan med åtgärder och således integenomfört uppdraget från regeringen.I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om attavveckla och att ge DO ettsärskilt ansvar som motor i opinionsbildningen motdiskriminering, främlingsfientlighet och rasism.I motion A317 yrkande 32 av m.fl. (v)anförs att statens roll i det antirasistiska arbetetskall ändras. En ansvarsfördelning och uppdelningbör ske mellan staten och partier, organisationeroch enskildas uppgifter i arbetet mot rasism. Statenskall genom sina myndigheter direkt motarbetadiskriminering, och partier, organisationer m.m.skall leda det opinionsbildande arbetet.I yrkande 33 anförs att ett antirasistiskt centerbör bildas. Frivilligorganisationerna utformarverksamheten och ger ekonomisktstöd. Motionärerna föreslår att det antirasistiskacentrets uppgifter skall vara att sprida kunskap,förebygga och direkt motarbeta rasism ochfrämlingsfientlighet.I motion Sf30 yrkande 5 av m.fl. (v)anförs att t.ex. små invandrarföreningar i mindreorter eller föreningar för homosexuellakulturarbetare har svårare att hitta medfinansiärer.ESF-rådet skall tilldelas särskilda medel för attstödja små och resurssvaga projekt som har svårt attfå medfinansiering.I motion Sf400 yrkande 12 av m.fl.(fp) anförs att invandrargrupper kan bli delaktiga isamhället genom stöd från EU:s sociala fonder. Dessaprogram kan skapa nya möjligheter för s.k. utsattagrupper genom att invandrarorganisationer kan kommamed egna initiativ, och ekonomiska resurser skallställas till deras förfogande så att de själva kanfinna lösningar på sina problem. Ett liknandeförslag finns i motion U347 yrkande 7 av m.fl. (fp).Utskottets ställningstagandeRegeringen uppdrog åt AMS som ettkomplement till pågående arbete mot etniskdiskriminering att vidta åtgärder för att motverkadiskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet.AMS skall bl.a. analysera och bedöma riskerna fördiskriminering inom arbetsförmedlingens verksamhet.AMS skall försäkra sig om att arbetsförmedlare ochannan personal inom AMV har kunskaper om mekanismerbakom diskriminering från arbetsgivare somefterfrågar tjänster och om gällande regler påområdet och frågor om mångfald i arbetslivet. AMSskall redovisa vilkaåtgärder som vidtagits till följd av uppdraget ochvad som för övrigt görs för att motverkadiskriminering samt presentera en plan för detfortsatta arbetet. Utskottet anser att nämndaredovisning bör avvaktas och avstyrker därmed motionSf32 yrkande 1.Det finns all anledning för de statligaarbetsgivarna att tillvarata mångfald och undvikaalla former av diskriminering i sina organisationer.Som framgår av skrivelsen pågår arbetet med attsamtliga myndigheter under regeringen skall utarbetahandlingsplaner för att främja mångfalden bland deanställda. Utskottet förutsätter att samtligamyndigheter upprättar handlingsplaner för attpåskynda arbetet med etnisk mångfald. Motion Sf32yrkande 3 avstyrks.Integrationsverket är central förvaltningsmyndighetför integrationsfrågor. Verket har ett övergripandeansvar för att integrationspolitiska mål och synsättfår genomslag inom olika samhällsområden och för attaktivt stimulera integrationsprocesserna isamhället. Det kan vara svårt att mätaeffekterna av verkets arbete men regeringensskrivelse redovisar en del av utvecklingen sedanverket startade . , Rapport 2001, publicerades ifebruari 2002 och redovisade en del av utvecklingenpå verkets område.Utskottet har föreslagit att Riksdagensrevisorer inom ramen för sitt granskningsarbetegranskar verksamhet för att se ivilken omfattning myndigheten fyller det syfte somavsetts.Utskottet avstyrker motionerna Sf400 yrkande 8 ochSf32 yrkandena 1 och 8.Utskottet kan konstatera att ett antal lokaladiskrimineringsbyråer som bygger på frivilligakrafter har etablerats på olika orter i landet ochatt DO bl.a. svarar för utbildning av nyckelpersoneri antidiskrimineringsarbetet. Utskottet noterar attDO har haft och kommer att ha en central roll iarbetet med handlingsplanen mot rasism m.m. Förarbetet med handlingsplanen utökades DO:s med . För 2002tillfördes försöksverksamheten med regionala ochlokala diskrimineringsombudsmän 4 miljoner kronor.Utskottet ser positivt på den rollfördelning somtydliggjorts mellan myndigheter ochfrivilligorganisationer när det gäller detantirasistiska arbetet. Frivilligorganisationernakan söka ekonomiskt stöd från ochär ett led i en målsättning som innebär attfrivilligorganisationerna skall sköta det konkretaarbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Medanledning av det anförda avstyrks motion A317yrkande 32.En utgångspunkt för regeringens arbete är attsamhällsproblem som rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering skall angripas påbredast möjliga vis, och särskilt viktigt är arbetetpå den lokala nivån.För närvarande pågår ett arbete med en särskildarbetsgrupp som regeringen tillsatt för att utarbetaett förslag till hur det framtida arbetet mot rasismskall utformas och bedrivas. Arbetet skall avseåtgärder mot rasism, främlingsfientlighet ochhomofobi samt andra former av antidemokratiskayttringar som t.ex. nazism, antisemitism, islamofobieller antiziganism. Arbetsgruppen skall avrapporterasitt uppdrag senast den 31 maj 2002.Utskottet anser att arbetsgruppens redovisning börinväntas och avstyrker motion A317 yrkande 33.Vad gäller EFS-medel för små projekt som har svårtatt finna nationell medfinansiering anser utskottetatt Rådet för Europeiska socialfonden, ,har en viktig roll när det gäller att biståfrivilligorganisationer som ansöker om bidrag enligtprogrammet.I betänkande 2000/01:SfU11 En nationellhandlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering anförde utskottet attdrygt från Europeiska socialfonden,jämte nationell medfinansiering till motsvarandebelopp kommer att satsas påprojekt med syfte att motverka diskriminering iarbetslivet inom ramen för Equal. Verksamheten skallbedrivas i form av utvecklingsprojekt som omfattarett flertal aktörer, såsom myndigheter,arbetsmarknadens organisationer, företag ochfrivilligorganisationer.Utskottet kan erinra om att t.ex. Växtkraft mål 3har till uppgift att stärka individens ställning påarbetsmarknaden genom kompetensutveckling för attbidra till tillväxt och ökad sysselsättning. Detfinns fyra insatsområden, av vilka insatsområdefyra, Lokal utveckling, inte kräver någonmedfinansiering. Syftet är att stödjakompetensutveckling inom mindre lokalaorganisationer och att stärka de lokala aktörerna såatt de kan åta sig vidgade uppgifter inomsysselsättningsområdet. Lokala aktörer är t.ex.föreningar, kooperativ, stiftelser och lokalautvecklingsgrupper med små ekonomiskaförutsättningar.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf30 yrkande 5, Sf400 yrkande 12, U347 yrkande 7 och2000/01:Sf611 yrkande 2.FolkhälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omfolkhälsa.Jämför reservation 39 (mp).SkrivelsenI skrivelsen redovisas att insatser skall inriktaspå att förebygga ojämlikheter i folkhälsan.Integrationsperspektivet kommer att få en merframträdande plats i folkhälsoarbetet och för deinsatser som skall förbättra hälsan hos invandrare.Det handlar om förverkligande av målen likarättigheter, skyldigheter och möjligheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrund och om att geförutsättningar till individers delaktighet isamhället. Detta förutsätter en god hälsa. I denintegrationspolitiska propositionen finns ingetseparat avsnitt om folkhälsa men regeringen bedömeratt området bör lyftas fram.Flera studier visar att de som har invandrat harsämre hälsa än genomsnittsbefolkningen i kan bero på att de befinner sig i utsattasituationer, avseende sociala och materiellavillkor, som en följd av att de har invandrat. Detkan t.ex. handla om diskriminering, bristandekunskaper i svenska och anledningen tillmigrationen.Studier visar att det förekommer hälsoskillnadermellan kvinnor och män med utländsk bakgrund. EnligtSocialstyrelsens - olika hälsa(1998) har kvinnor från en och en halv till tregånger större risk än män att drabbas av ohälsa.Regeringen bereder förslagen frånNationella folkhälsokommittén om mål för folkhälsan(SOU 2000:91) och avser att läggafram en proposition.