bet · GO01UbU8 · 2002-02-22 00:00:00 — begär att regeringen återkommer medförslag som syftar till att öka möjligheterna attförena ett aktivt idrottsutövande, även på elitnivå,med en fungerande studiesituation.2000/01:Kr701 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:25. tillkännager för regeringen som sinmening att utbildning i folkdans bör ingå iexisterande danspedagoglinje.2000/01:T230 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om en professur medinriktning mot yrkespedagogik med placering iVästsverige.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs omutbildningskvaliteten, studentinflytandet,jämställdhetsarbetet, pedagogisk förnyelse och densociala och etniska mångfalden på de västsvenskahögskolorna.2000/01:T717 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillvaratagande avutländsk kompetens.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om digitaldistansutbildning av högsta klass.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en möjlighet föruniversitet och högskolor att omvandlas tillstiftelser.2000/01:N266 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behoven av enutbildningspolitisk reform.2000/01:N267 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen vad somi motionen anförs om ökad samverkan mellanuniversitet, högskolor och det omkringliggandenäringslivet.11. tillkännager för regeringen vad somi motionen anförs om att stimulera framväxten avavknoppningsföretag vid universitet och högskolor.2000/01:N268 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den högreutbildningen.2000/01:N325 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om de regionalahögskolornas och universitetens roll för att skaparegional balans.2000/01:N380 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att främjahögskolekurser i kooperativt entreprenörskap ochinrätta en kooperativ "fakultet".2000/01:N383 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om strategier för attöka examensfrekvensen vid högskolor och universitet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om strategier för attförändra attityden till utbildning, kunskap ochskolan i sig.2000/01:N388 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om strategier för attöka examensfrekvensen vid högskolor och universitet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om strategier för attförändra attityden till utbildning, kunskap ochskolan i sig.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om möjligheterna att fåsin utländska examen godkänd i Sverige.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om ökademöjligheter att komplettera utländsk utbildning.Motioner från allmänna motionstiden19991999/2000:Ub213 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omlärarutbildningen för gymnasielärare.1999/2000:Ub275 av m.fl. (kd) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbildning ochfortbildning av lärare i informationsteknik.1999/2000:Ub282 av m.fl. (s) variyrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående utbildadelärare i ämnet hemkunskap.1999/2000:T703 av m.fl. (c) variyrkas8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om IT ilärarutbildningen.1999/2000:T705 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om IT-utbildningför lärare i samhällsorienterande ämnen samtskolbibliotekarier. Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om humaniora.Vidare avslår en motion om enkartläggning av högskoleexpansionenskonsekvenser för utbildningens kvalitet.Riksdagen avslår också nio yrkanden omgrunddragen i högskolans utveckling i övrigtoch ett yrkande om frihet förStockholmsregionen att organisera sig.Jämför reservationerna 1 (m, kd, fp), 2 (m), 3 (fp)och 4 (mp).Moderata samlingspartiet och Kristdemokraternaföreslår i motionerna 2000/01:Ub818 (m) yrkande 1respektive 2000/01:Ub810 (kd) yrkande 2tillkännagivanden om humanioras ställning isamhället och i högskolans verksamhet.Moderaterna påpekar att i ett så teknikdomineratsamhälle som vårt behövs i allra högsta grad det somhumaniora representerar: kultur i vid mening, språk,etik, litteratur, konst, musik, religion, historiasamt tänkande och upplevelser av frågor om mening,sanning och sammanhang. Det är viktigt att gehumaniora en renässans i skolan, i högskola ochuniversitet och därmed i hela vårt samhälle, heterdet i motionen. Den nedprioritering av humanistiskaämnen som skett inom utbildningen motsvarar inteelevernas intressen och engagemang. Motionärernabeklagar att resurserna inte medger den satsning påfördjupning och kompetens som det finns underlagför.Kristdemokraterna ser med oro på regeringensenligt deras mening alltför ensidiga satsning pånaturvetenskap och teknik. En bättre balans mellandessa områden å ena sidan och humaniora ochsamhällsvetenskap å den andra hade varit önskvärd iett långsiktigt perspektiv. Satsningarna på nyaplatser inom humaniora och samhällsvetenskap måsteöka, anser de.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Om värdet av humaniora i samhället och i högskolanhar utskottet samma uppfattning som motionärerna.Kristdemokraterna har förordat färre nyahögskoleplatser vart och ett av änvad regeringen föreslagit och beslutat. Omderas utbyggnadsram hade blivit verklighet skulle enannan balans mellan utbildningsområdena ha inneburiten betydligt mindre utbyggnad av naturvetenskapligoch teknisk utbildning än den som skett. Utskottetanser att den särskilda satsning på utbyggnad avhögskoleutbildningen i naturvetenskap och teknik somgjorts har varit väl motiverad medhänsyn till behovet i näringslivet av personer medhög kompetens inom dessa områden och behovet isamhället av bl.a. lärare som kan undervisa omnaturvetenskap och teknik på alla nivåer i skolan.De ekonomiska resurser som har avsatts tillutbyggnad av högskoleutbildningen är inte låstaenbart till naturvetenskap och teknik. I den mån somplanerade utbildningsplatser inom dessa områden intekan utnyttjas kommer de ekonomiska resurserna att fåanvändas även för utökad utbildning inom andraområden såsom humaniora och samhällsvetenskap. Detär enligt utskottets mening också glädjande attflera lärosäten har skapatutbildningsalternativ där humanistiska,samhällsvetenskapliga och/eller konstnärliga ämnenkombineras med naturvetenskapliga och/eller tekniskaämnen. Exempel på detta finns vid bl.a. Kungl.Tekniska högskolan, . De studenter som väljerotraditionella kombinationer - vare sig dessaerbjuds av lärosätena som utbildningsprogram ellerstudenterna själva sätter samman kurser på ovanligtsätt - behöver få lärosätenas stöd att göra sinkompetens känd och begriplig för omvärlden.Uppföljningen av dem som examineras är generellt enuppgift som särskilt de större lärosätena, enligtmångas vittnesbörd, ägnar sig åt i alltför litenutsträckning.Kristdemokraterna begär i motion 2000/01:Ub810 ocksåen fördjupad kartläggning av vilka konsekvenserhögskolans expansion har medfört för utbildningarnaskvalitet (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.En mycket ambitiös plan för regelbundnautvärderingar av samtliga utbildningar för generellaexamina och yrkesexamina vid samtliga lärosätenaviserades i proposition 1999/2000:28Studentinflytande och kvalitetsutveckling ihögskolan (bet. UbU12, rskr. Den har nufastlagts i regleringsbrevet för förår 2001. Verket skall genomföra sådana utvärderingarmed en periodicitet om sex år.Synpunkter på grunddragen i högskolans utveckling iövrigt förs fram av , ochMiljöpartiet och i en enskild s-motion.Enligt i motion 2000/01:N266 yrkande 5behövs en utbildningspolitisk reform. Förändringarbehöver genomföras som sammantaget kan bidra tillatt göra till en nation som andra ländervill knyta ytterligare band med, i form av ökatstudentutbyte, utbyte av forskarstuderande samtinternationellt forskningssamarbete inom olikaforskningsfält. Uppdraget att öka intresset förnaturvetenskap och teknik måste påbörjas redan igrundskolan och duktiga lärare lockas dit.Regeringen bör initiera ett arbete med att ta framen internationellt anpassad modell för studentutbytesom ger möjlighet för fler svenska studenter attstudera vid utländska toppuniversitet. Något ellernågra svenska lärosäten bör kunna genomföra digitaldistansutbildning av högsta internationella klass.Fler universitet och högskolor skall ges möjlighetatt frigöra sig från staten. Den kontinuerligakompetensutvecklingen skall främjas, vilket bör skegenom införande av individuella kompetens- ellerutbildningskonton.Folkpartiet föreslår i motion 2000/01:N268 yrkande15 tillkännagivande till regeringen om den högreutbildningens betydelse för landsbygden. Deregionala högskolornas och universitetens roll föratt skapa en regional balans är av största vikt,heter det i motionen. De måste ta sitt ansvar föratt erbjuda distansundervisning av hög kvalitet, ochden utbildning de erbjuder måste omfatta sådant somungdomar vill läsa, för att undvika att dessa istället söker sig till de större universiteten. Dehögskolor som får universitetsstatus måste fåacceptabla forskningsmöjligheter. Motionärernapåpekar också att det inte är självklart att det ärstaten som skall vara huvudman för dem i framtiden.Samma synpunkter framförs i motion 2000/01:N325(fp), där motionären också framhåller att Karlstadsuniversitet måste få resurser för sin verksamhet, såatt kvaliteten kan upprätthållas (yrk. 16).Miljöpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub816yrkande 3 ett tillkännagivande om utvecklingen avhögre utbildning och forskning. Utbildningen inomuniversitet och högskolor skall enligt motionentillgodose fyra olika behov, nämligen bildning,yrkesutbildning, fortbildning och forskarutbildning.Målet är att högre utbildning skall vara öppen föralla människor. Den sociala snedrekryteringen skallarbetas bort och de ekonomiska hindren i görligastemån undanröjas. Bl.a. kunskap om de ekologiskagrundvillkoren på jorden skall ingå i allhögskoleutbildning, såväl grundutbildning somforskarutbildning. Motionärerna vill attforskningens frihet skall värnas, att nödvändigaresursförstärkningar fortsätter i planerad takt ochatt forskningen skall stödjas brett och långsiktigtinom de tre ansvarsområdena för ämnesråden inomVetenskapsrådet. Villkoren för svensk forskningskall vara generösa och verksamheten vara öppen menmed höga kvalitetskrav och flexibilitet iorganisationen. Studenternas studiesocialarättigheter bör utredas. Möjligheterna att frittvälja ämneskombinationer vid högskolestudier måsteförbättras. Utbildningarna på miljöområdet börsamordnas i ändamålsenliga enheter.Jämställdhetsfrågan bör vidgas till att omfatta allapersonalkategorier vid universitet och högskolor,inte bara professorer. Visstidsförordnanden börinföras för att man skall få en större rörlighet.Vetenskapsområdena och behöver iframtiden en förstärkning av resurserna. Enutvecklingsfond för små och medelstora högskolor börinrättas, där dessa högskolor i konkurrens medvarandra skall kunna söka särskilda forskningsmedel.Regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp med uppgiftatt planera för ett miljöteknikinstitut förforskning och utveckling av miljöanpassad teknik ochprodukter. plats i den internationellaforskningen bör förstärkas genom att man inrättarett forskningscentrum med huvuduppgift att samlavetenskapsmän inom frontforskningen inom områden somär under stark utveckling till symposier fördiskussion och uppsummering med tonvikt på analys avden framtida utvecklingen. Försvarets forskning börställas om och inriktas mot civil verksamhet. Som eninledning av detta föreslår motionärerna trepilotprojekt. För att vetenskapliga djurförsök skalltillåtas skall kraven på forskningens kvalitet ochprojektets angelägenhetsgrad vara exceptionellthöga. tillsammans medForskningsforum bör få i uppdrag att inventera vilkaforskningsrön som kan förväntas få storasamhällskonsekvenser och att informera allmänhetenom dessa. I motionerna 2000/01:N383 och 2000/01:N388tar upp behovet av strategier för attöka examensfrekvensen vid lärosätena (yrk. 1 resp.6) och för att förändra attityderna till utbildning,kunskap och skolan som institution (yrk. 3 resp. 7).I motion 2000/01:T230 (s) yrkande 6 pläderarmotionärerna för ökat studentinflytande, aktivtjämställdhetsarbete, utvecklad kvalitetsgranskningoch större resurser till pedagogisk förnyelse, alltdetta för att främja utbildningskvaliteten vid devästsvenska högskolorna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.I motionerna tas upp ett antal frågor omresursförstärkningar för olika ändamål. Sådant börbehandlas i samband med regeringens budgetförslag.Insatser för att öka intresset för naturvetenskapoch teknik hos eleverna redan i pågårsedan åtskilliga år. Som exempel kan nämnas det s.k.NOT-projektet som bedrivs gemensamt avHögskoleverket och . Det startade år 1994och pågår fortfarande. harregeringen beslutat satsa pårekryteringsinsatser för att öka intresset förlärarutbildningar med inriktning mot matematik,naturvetenskap och teknik. Förslag om digitaldistansutbildning och om omvandling av statligahögskolor till fristående har väckts även i separatayrkanden, som behandlas längre fram i dettabetänkande. Utskottet vill dock här påpeka, attdistansutbildning inte enbart vänder sig till demsom bor i glesbygd, utan kan vara en värdefullutbildningsform även för tätortsboende. En särskildutredare har lagt fram förslag omindividuellt kompetenssparande (Individuelltkompetenssparande - med start , SOU2000:119). Remissbehandling och regeringensberedning av frågan bör avvaktas innan tarställning. Universiteten och högskolorna - såväl desmå och medelstora som de övriga - skall enligthögskolelagen samverka med det omgivande samhälletoch informera om sin verksamhet (1 kap. 2 § tredjestycket). I regleringsbrev för harregeringen ålagt dem bl.a. att i ökad utsträckningoch i nära samverkan med arbetslivet utformautbildningar som svarar mot arbetsmarknadens behovsamt att öka beredskapen för det livslånga lärandetoch utveckla flexibla studieformer för att göra detmöjligt för enskilda individer att utveckla sinkompetens inom högskolans ram. Där sägs också attlärosätena bör medverka i arbetet med de regionalatillväxtavtalen och utifrån lärosätets särskildaförutsättningar för att stimulera en hållbarekonomisk tillväxt. Flertalet av de förslag sominryms i yrkande i motion2000/01:Ub816 har behandlats av i sambandmed regeringens förslag i olika propositioner elleri betänkanden om motioner. Frågor omstudentinflytande behandlas längre fram i dettabetänkande. Yrkanden om jämställdhetsfrågor kommeratt behandlas i ett senare betänkande under dettariksmöte.Kristdemokraterna pläderar i motion 2000/01:Ub805yrkande 1 för en större frihet förStockholmsregionen att organisera sig enligt sinasärskilda förutsättningar. Det finns intenågot erkänt politiskt organ med ett grundläggandehelhetsansvar för att inte bara planera utan ävensamordna och i vissa fall genomföra regionalautbildningsinsatser, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte tainitiativ till att bryta upp den grundläggandeansvarsfördelningen på utbildningsområdet: attkommunerna har hand om förskola och skola, medanhögskoleutbildning bedrivs vid statliga högskolorsom var och en inom de ramar som anges avstatsmakterna har ett självständigt ansvar för sittutbildningsutbud. Detta utesluter självfallet intesamverkan mellan kommuner eller högskolor. Enligtlänsstyrelseinstruktionen skall medett samlat regionalt perspektiv i länet samordnaolika samhällsintressen inom myndighetensansvarsområde.StudentfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden omrättssäkerhet för studenterna, omstudentrepresentation i högskolans organ, omavskaffande av kårobligatoriet, ett yrkandeom Arbetslivscenter samt två yrkanden omstudenter med funktionshinder.Jämför reservationerna 5 (kd), 6 (c) och 7 (m, kd, c, fp)Behovet av förstärkt rättssäkerhet för studenternatas upp av i motion 2000/01:Ub810yrkande 11. Enligt motionärerna bör rättssäkerhetenstärkas när det gäller t.ex. antagningsfrågor,examinationsfrågor, rätten att tentera ochförekomsten av olika avgifter. Den större lokalafrihet som lärosätena numera har gör det destoviktigare att studenterna har möjlighet att få sinsak prövad. Förslag om uppstramning av systemet förrättssäkerhet förs också fram i motion 2000/01:Ub426(kd). Motionären konstaterar att bortfallet avstatlig reglering i mycket liten utsträckning harkompenserats genom lokal reglering och att det finnsen osäkerhet om vilken rättslig status de lokalaregler som ändå finns har. Statsmakterna bör ta ettansvar för lokala förhållanden genom en ramregleringsom ställer funktionella krav på högskolorna utanatt vara en detaljreglering. Kretsen av beslut somkan överklagas till förhögskolan bör utökas, anser motionären.Möjlighet att överklaga betyg finns i de nordiskagrannländerna, framhåller motionärerna i motion2000/01:Ub506 (m). De anser att det finns ett behovav att stärka studenters ställning, men att detockså är viktigt att inte undergräva lärarensauktoritet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkanden om tillkännagivanden.Regeringen har uppdragit åt Högskoleverketatt utreda om de bestämmelser i högskoleförordningensom påverkar studenternas rättssäkerhet inomhögskolan behöver ändras eller förtydligas. Verketskall också analysera om studenternas rätt attöverklaga olika beslut bör utvidgas. I sitt beslutom uppdraget nämner regeringen i det sammanhangetfrågan om rätt att överklaga betyg - en rätt somhittills inte har funnits och som fram till 1993t.o.m. varit uttryckligen utesluten. Frågan om attmedge överklagande av betyg bör enligt regeringenanalyseras mot bakgrund av effekterna påbetygssystemet och på eventuell förnyelse avexaminationsformerna. skall redovisauppdraget senast den 16 november 2001.Centerpartiet framför på nytt förslag om ändringarnär det gäller studentrepresentationen i högskolansbeslutande och beredande organ (mot. 2000/01:Ub479yrk. Liksom tidigare vill partiet att andelenstudenter i styrelse och fakultetsnämnd skall varaminst en tredjedel och i organ på lägre beslutsnivåminst av antalet ledamöter utöver ordföranden.Det är angeläget att studenterna bereds plats även iberedande organ, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Studenterna är i högskolelagen tillförsäkrade rättatt vara representerade i fakultetsnämnder ochsärskilda organ för grundutbildning och forskningsom inte tillhör ansvarsområdet för någonfakultetsnämnd (2 kap. 6 § andra och tredjestyckena). I högskoleförordningen föreskrivs attstudenterna har rätt att utse tre ledamöter ihögskolestyrelse och i fakultetsnämnd, nämnd förkonstnärligt utvecklingsarbete och särskilt organför utbildning och forskning (3 kap. 3, 6 och 7 §§).Vidare föreskrivs i 3 kap. 9 § att studenterna harrätt att vara representerade i alla beslutande ochberedande organ inom högskolan vars verksamhet harbetydelse för utbildningen och studenternassituation.Högskolestyrelserna består i allmänhet av 15ledamöter, inklusive ordförande och rektor. Ensärskild utredare har föreslagit att styrelsernaminskas till 11 ledamöter, och att därvid bådelärarnas och studenternas representation minskastill två ledamöter för vardera kategorin (Högskolansledning. SOU 2000:101). Beredningen av utredningensförslag pågår i Regeringskan-sliet.Nio motioner innehåller förslag om att avskaffakårobligatoriet.Centerpartiet framhåller i motion 2000/01:Ub479yrkande 20 att kårobligatoriet inte fyller denfunktion som ursprungligen åsyftades och att detdessutom är principiellt fel. Vid ett avskaffandemåste såväl den utbildningspolitiska bevakning somdet studiesociala arbete som kårerna skötertryggas, liksom studentinflytandet. Folkpartiethänvisar i motion 2000/01:Ub820 yrkande 17 tillprincipen om föreningsfrihet. Kårernas uppgifter kanenligt motionärerna i stor utsträckning handhas inomhögskolans ram, men också inom eventuellttillkommande frivilliga studentorganisationer. Deanser det viktigt att bevara studentinflytandet, somenligt deras mening inte är beroende av obligatoriskorganisationsanslutning. Hänvisning tillföreningsfriheten görs också i motionerna2000/01:Ub402, 2000/01:Ub403, 2000/01:Ub406,2000/01:Ub443 och 2000/01:Ub484 (alla m), liksom imotionerna 2000/01: Ub414 och 2000/01:Ub462 (bådakd).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen har behandlat förslag om att avskaffakårobligatoriet vid varje under den nupågående mandatperioden. Förslagen har avslagits medhänvisning till att vid en avvägning mellan deprincipiella skälen för att avskaffa obligatorietoch de praktiska fördelarna med att behålla detväger de sistnämnda tyngst. Utskottet harfortfarande samma uppfattning.Centerpartiet framställer på nytt yrkande om etttillkännagivande av att regeringen bör tainitiativ för att stödja utvecklingen avarbetslivscenter vid lärosätena (mot. 2000/01:Ub479yrk. 21).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Liksom när motsvarande yrkande behandlades vidförra anser utskottet att det bör vararegeringens sak att avgöra om det behövs särskildainitiativ från dess sida för att stimulera enutveckling av organ av denna typ (bet.1999/2000:UbU14 s. 23 f.).Studiemöjligheterna för funktionshindrade studentertas upp i två motioner.Folkpartiet pekar i motion 2000/01:Ub820 på attfunktionshindrade studenter kan få vänta i flera årpå att kunna börja sina studier, därför attlärosäten inte anser sig kunna ta emot dem på grundav lokalernas utformning. Detta anser partietoacceptabelt (yrk. Det är viktigt, framhållermotionärerna, att ansvariga för lokalutformningenhar tillräckliga kunskaper om funktionshinder.Motionärerna i motion 2000/01:Ub469 (s) vill attregeringen skall ta initiativ till en dialog meduniversitet och högskolor om åtgärder som gerfunktionshindrade studenter samma möjligheter somandra att bedriva studier. Undersökningar somgenomförts av () har visat att elever medfunktionshinder går vidare till högre utbildning imindre utsträckning än andra.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.De förhållanden som har påvisats bl.a. i SISUSundersökning är otillfredsställande. Mot denbakgrunden har utbildningsutskottet inletten inventering av vilka undersökningar som gjortsoch vilka åtgärder som vidtagits på olika håll inomhögskolesystemet för att underlättafunktionshindrades studier. Den bild som framkommerär att medvetenheten om funktionshindrades behovblivit allt större och att stora insatser görs ävenom mycket återstår innan behoven är till fullotillgodosedda. Det finns anledning att räkna med attden positiva utvecklingen kommer att fortsätta. Deekonomiska resurserna för stöd till studenter medfunktionshinder har ökats med 2001, jämfört med närmast föregående år. Ettförslag till lag om likabehandling i högskolan harlagts fram i en promemoria frånUtbildningsdepartementet (Åtgärder motdiskriminering i högskolan, Ds 2000:71). Den föreslagna lagen skall hatill ändamål att främja lika rättigheter i högskolanoch att motverka diskriminering - såväl direkt somindirekt - av bl.a. funktionshindrade.