bet · GP01UU15 · 2002-01-01 00:00:00 — Utskottets uppfattning är således attstora delar av förslag redandrivs av inom ramen för NAC.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1998/99:U403 (s) kan besvaras.I partimotion 1998/99:MJ749 (c) yrkande 16framhålls att bioteknik även kan användas förframställande av biologiska vapen och att det ärviktigt att internationella konventioner kommer tillstånd för begränsning av framställning ochanvändning av biologiska vapen.Utskottet konstaterar att det finns eninternationell konvention som förbjuder utveckling,framställning och lagring av biologiska vapen, samtklarlägger att dessa vapen skall förstöras. är143 stater parter till konventionen, bl.a. Sverige.I syfte att konventionen skall vara relevant ochomfatta även den senaste utvecklingen inombiotekniken hålls översynskonferenser vart femte år.De genetiskt modifierade stridsmedel som motionenpekar på som problematiska är redan förbjudna underkonventionens artikel 1.Vad denna konvention dock saknar är enövervakningsmekanism som kan verifiera att parternaverkligen lever upp till det de åtagit sig underkonventionen. Förhandlingar pågick sedan mitten av1990-talet om ett verifikationsprotokoll. Sommaren2001 avbröts förhandlingarna då det visade sig atten av parterna, , inte kunde acceptera den textsom förhandlats fram.Regeringen beklagade detta faktum men studerar nutillsammans med övriga EU- stater och intresseradeparter till konventionen andra metoder att stärkaden.Utskottet anser att motion 1998/99:MJ749 (c) yrkande16 kan besvaras med vad som ovan anförts.I motion 1999/2000:U404 (v) krävs att regeringenskall arbeta för att splitterbomber förbjudsinternationellt, genom att dessa inkluderas iOttawakonventionen.Utskottet utgår från att vad som egentligen avsesi motionen inte är s.k. splitterbomber utan istället s.k. klusterbomber. Skillnaden mellan dessaär att splitterbomber skadar människor och materialgenom direkt splitterverkan, medan klusterbomberbestår av en kapsel eller behållare innehållande ettstort antal småbomber.Utskottet instämmer med motionärerna om vikten avatt reglera användningen av sådana bomber iinternationella konventioner. Problemet somanvändning av klusterbomber ger upphov till är välkänt och belyses även närmare i motionen.Ett initiativ togs 1999 av att uppmärksamma frågan och läggafram förslag om reglering. Behovet att närmarestudera frågan stöddes av EU, som under det svenskaordförandeskapet ställde sig bakom ett krav på atten expertgrupp skulle få mandat att arbeta medfrågan. Detta blev verklighet dåparterna till konventionen om särskilt inhumanavapen (CCW) upprättade en sådan grupp med mandat attstudera problematiken ur alla aspekter samt ommöjligt komma med förslag på lösningar. Gruppenskall återrapportera till parterna i december 2002.Sverige deltar aktivt i gruppens arbete, ochregeringens mål är att bestämmelser skall kunnaantas som bl.a. bidrar till att minska denhumanitära problematiken orsakad av substridsdelarfrån klusterbomber.Utskottet anser att konventionen om särskildainhumana vapen (CCW) är bättre lämpad änOttawakonventionen för reglering av klusterbomber.Utskottet erinrar även om att det i betänkande2000/01:UU14 avstyrkt en liknande motion och dåbl.a. framhållit som sin inställning attOttawakonventionen ej bör öppnas förändringar, då det främsta målet måste vara attåstadkomma universell anslutning till konventionenstotalförbud mot antipersonella minor.Utskottet avstyrker därmed motion 1999/2000:U404(v).I motion 1999/2000:U408 (v) yrkande 3 begärs attregeringen skall verka inom FN för internationelltsamförstånd om en minfri värld inom tio år.Utskottet konstaterar att ratificeradeOttawakonventionen som förbjuder användning,lagring, produktion och överföring av antipersonellaminor . Konventionen trädde ikraft för svensk del den 1 maj 1999.Såsom part till står Sverigebakom konventionens mål att skapa en minfri värld.Mer praktiskt har detta bl.a. kommit till uttryckgenom att klarade av sin förstöring av deantipersonella minor som lagrats i redan idecember 2001, i stället för inom den stipuleradetidsgränsen . Dessutom bidrar medett betydande stöd till humanitär minröjning. Enoberoende vederhäftig organisation inom området, theInternational Campaign to (ICBL)redovisar i sin rapport, , Sverigepå tredje plats bland givarländerna. harunder från biståndsmedel stöttminröjningsaktioner med ca 500 miljoner kronor.Utskottet vill understryka att Ottawakonventionenutgör det viktigaste instrumentet för att iinternationellt samförstånd arbeta för en avvecklingav antipersonella minor. Att parterna tillkonventionen enats om målet om en minfri värld ärpositivt. Utskottet skulle i och för sig välkomna omdetta mål kunde uppnås inom en viss tidsram ienlighet med motionens önskemål. Detta skulleemellertid inte vara möjligt utan att omförhandlaOttawakonventionen, vilket som framhållits ovan inte bör ske, då det främsta målet måste vara attåstadkomma universell anslutning till konventionenstotalförbud mot antipersonella minor. Utskottetuttrycker dock förhoppningen att det så snart sommöjligt skall bli möjligt att uppnå en värld frifrån antipersonella minor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1999/2000:U408 (v) yrkande 3 kan besvaras.I partimotion 2000/01:U404 (c) yrkande 26 begärs attSverige skall verka för att de stater som ännu interatificerat provstoppsavtalet utsätts för ökadepåtryckningar att göra så.Provstoppsavtalet för kärnvapen CTBT träderinte i kraft förrän 44 särskilt utvalda stater medbetydande kärntekniska program har såvälundertecknat som ratificerat det. Detta haremellertid gjorts av endast 31 stater.Bland de 13 som ännu inte ratificerat avtalet finnsUSA, , och . De 3 sistnämndastaterna har inte heller undertecknat avtalet.För svensk del är ett ikraftträdande avprovstoppsavtalet en viktigfråga. Utskottet konstaterar att regeringen, såväl imultilaterala som i bilaterala sammanhang, nyligenagerat aktivt för att uppmana de berörda staternaatt ratificera avtalet. Exempelvis togs frågan uppav utrikesministern i hennes tal den 7 februari 2002inför permanenta nedrustningskonferensen i (CD).Även för EU är provstoppsavtalet och den norm motprovsprängningar som avtalet kan sägas ha etableraten prioriterad EU-fråga. Samtliga EU-medlemsstaterhar tillträtt avtalet, och det finns således inom EUen konsensus för fortsatt arbete med att få övrigastater att ratificera det. Under det svenska EU-ordförandeskapet 2001 tog också initiativtill och genomförde flera diplomatiska demarcher ide länder som ännu inte ratificeratprovstoppsavtalet.Parallellt med det diplomatiska arbetet med att fåstater att tillträda avtalet stöder ävenuppbyggnaden av ett globalt verifikations- ochövervakningssystem för avtalet.Utskottet anser att motion 2000/01:U404 (c) yrkande26 kan besvaras med vad som ovan anförts.I motion 2000/01:U414 (kd) yrkande 13 framhålls attSverige bör verka för att icke-spridningsavtalet som förbjuder kärnvapenstater att överlåta kärnvapenoch övriga stater att skaffa sådana följs upp.Utskottet vill framhålla att under desenaste åren agerat såväl aktivt som med vissframgång till förmån för kärnvapennedrustning. Ettdiplomatiskt genombrott nåddes underöversynskonferensen föricke-spridningsfördraget (NPT). Trots motgångarinom området nedrustning och icke-spridning under desenaste åren lyckades för förstagången anta ett slutdokument med konsensus.Grunden för denna överenskommelse var de åtagandensom tillsammans med övriga stater inom dets.k. Ny agenda-initiativet (NAC) lyckades förhandlafram i direkta överläggningar med kärnvapenstaterna.Centralt var kärnvapenstaternas otvetydigautfästelser att fullständigt avveckla sinakärnvapen.NPT-dokumentet ses allmänt som ett viktigt stegframåt för icke-spridningsregimen, som införkonferensen hotades av ett sammanbrott inte minst pågrund av kärnvapenstaternas ovilja att överge kallakrigets doktriner. Det finns nu ett politisktåtagande att genomföra ett antal steg motkärnvapennedrustning. Regeringens ambition är attgöra dessa till en stark internationell norm, bl.a.genom att driva en resolution vid FN:sgeneralförsamling som bekräftar dessa åtaganden samtandra viktiga slutsatser om bl.a. kärnvapenfriazoner, internationell verifikation och anslutningtill samt efterlevnad av NPT.Sveriges avsikt är att tillsammans med NACfortsatt driva på kärnvapennedrustningen och attföra en dialog med de 5 kärnvapenstaterna om hur detänker omsätta de åtaganden som de gjorde vid i konkreta åtgärder. Här kan särskilthänvisas till de ryskamerikanska utfästelserna omstrategiska neddragningar, och utskottet vill pekapå vikten av att dessa fastläggs i ett rättsligtbindande avtal. Bland NPT-åtagandena finns ävenandra viktiga komponenter såsom förhandlingar omneddragningar i antalet taktiska kärnvapen, översynav strategiska kärnvapenpositioner och ökad öppenhetom kärnvapeninnehavet.Sveriges målsättning att verka genom NPT förkärnvapennedrustning och icke-spridning och deframgångar som nåtts har även fått visst erkännandegenom det bevis på förtroende som övriga parter tillNPT visade då valdes till ordförande förförsta förberedande mötet (PrepCom 2002) inför 2005års NPT-översynskonferens.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U414 (kd) yrkande 13 kan besvaras.I motion 2000/01:U414 (kd) yrkande 14 krävs attSverige bör fortsätta att utveckla teknisk kompetensför övervakning av olika nedrustningsavtal och föratt upptäcka och eliminera nukleära, biologiska ochkemiska hot (NBC-hot).Utskottet framhåller att möjligheten att kunnaverifiera att stater lever upp till de åtaganden degör när de ratificerar nedrustningsavtal är av storbetydelse för dessa avtals trovärdighet. harunder arbetat för att konventioner omnedrustning skall ha en tillförlitligverifieringsmekanism, och regeringen avser, enligtvad utskottet erfarit, att även fortsättningsvisfölja denna linje.I fråga om kemiska vapen skapar konventionen omett förbud mot kemiska vapen en långtgåendeverifieringsmekanism där en internationellorganisation, Organisationen för ett förbud motkemiska vapen OPCW, har till uppgift att genominspektioner och granskning av staternasdeklarationer följa upp att konventionen efterlevs.Sverige stöder detta arbete dels allmänt genom vårtstöd till OPCW men också mer specifikt genom atterbjuda OPCW tjänster från () NBC-laboratorium i Umeå.FOI har ett av sju laboratorier i världen somuppfyller de krav som OPCW ställer och är därförutsett av OPCW till verifikationslaboratorium.I fråga om kärnvapen är det av intresse att kunnakontrollera efterlevnaden av konventionen om etttotalstopp för kärnvapenprov CTBT. CTBT har ännuinte trätt i kraft, men redan nu finns enkontrollmekanism på plats som kontinuerligtförbättras och byggs ut. bidrar dels med enmätstation som vidarebefordrar data till ett centeri , dels genom forskning av FOI om detektion avradionukleider i luften, en metod som ytterligarekommer öka möjligheterna att upptäcka eventuellakränkningar av konventionen.Inom området kärnvapen kommer man förhoppningsvisinom en snar framtid även att inleda förhandlingarom en konvention för totalstopp av produktion avfissilt material som kan användas till kärnvapen.Regeringen avser att driva en aktiv linje underdessa förhandlingar i syfte att få till stånd enstark konvention, och bedriver FOIforskning i syfte att ta fram metoder som skall ökamöjligheterna att upptäcka produktion av fissiltmaterial.Även () arbetartillsammans med () med att stärka metoder för övervakning ochkontroll av anläggningar med kärnämnesmaterial. Detmodellprotokoll som framtagits för att slutas mellanIAEA och dess medlemsstater och som ger störremöjligheter att kontrollera efterlevnaden av icke-spridningsfördraget har starkt stöd av Sverige.I fråga om biologiska vapen finns enkonvention som förbjuder sådana. Den saknar dock enverifikationsmekanism av det slag som finns förkemiska vapen. var aktivt i förhandlingarnaför att få till stånd en sådan. Dessa avbröts dockeftersom bl.a. inte var berett att acceptera dentext man förhandlat fram. är fortsatt aktivtför att stärka konventionen om biologiska vapenavseende frågan om kontroll och verifikation och FOIarbetar med att utveckla metoder för att kunnautföra samma typer av analyser som görs förövervakning av kemiska vapen.Slutligen kan man konstatera att harerkänd expertis när det gäller kontroll ochövervakning av massförstörelsevapen. Svensktdeltagande på operativ- och ledningsnivå i missionersom FN:s särskilda kommission () ochövervakningsmekanismen för (Unmovic) är ettuttryck för detta.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2000/01:U414 (kd) yrkande 14 kan besvaras.I den enskilda motionen 2000/01:U407 (s) begärs attregeringen vidtar åtgärder för att införalagstiftning enligt den österrikiska modellen föratt åstadkomma en kärnvapenfri zon i . Imotionen erinras om att genom en lag ijuli 1999 infört ett strikt nationelltkärnvapenförbud.Utskottet medger att den åberopade lagen de factokan sägas innebära en kärnvapenfri zon inom detösterrikiska territoriet. Enligt vad utskottetinhämtat avser den österrikiska lagstiftningenemellertid inte endast kärnvapen utankärnämnesrelaterad verksamhet i stort. Bland annatär transporter av kärnämnen genom österrikisktterritorium förbjudet. För skulle ett sådantförbud givetvis inte vara möjligt med hänsyn tillbefintliga kärnkraftverk. Utskottet framhåller ocksåatt all kärnteknisk verksamhet i redan ärföremål för en mycket rigorös kontroll genom denövervakning som genomförmed stöd av bl.a. lagen om kärnteknisk verksamhet(1984:3).Med anledning av de resonemang som förs i motionenom möjligheter att bilda kärnvapenfria zoner villutskottet slutligen erinra om att () i en studie angivitsom ett nödvändigt villkor att berörda länder ocksåmåste vara eniga om zonens upprättande. bedömning finns ingaförutsättningar för att uppnå en sådan enighet omatt bilda en eventuell kärnvapenfri zon iCentraleuropa eller i Europa.Därmed avstyrks motion 2000/01:U407 (s).I partimotion 2001/02:U300 (m) yrkande 15 framhållsatt , EU och det internationella samfundetmed kraft måste reagera mot de omkring 20problemstater som i strid med avtal som de anslutitsig till innehar eller försöker anskaffamassförstörelsevapen. Gemensamt för de stater som ihemlighet utvecklar massförstörelsevapen är att deligger i politiskt instabila områden. Risken blirdärigenom påtaglig för att regionala konflikterutvidgas och fördjupas. Krigföring medmassförstörelsevapen skulle få förödande effekter.Också skulle i förlängningen drabbas,framhålls det i motionen.Utskottet delar den oro för spridning avmassförstörelsevapen som kommer till uttryck imotionen. En värld fri från sådana vapen ger ökadsäkerhet för alla. Inte minst den senaste tidensterroristhändelser har på ett skrämmande sätt pekatpå det potentiella hot som massförstörelsevapenutgör. har traditionellt agerat med kraftmot spridningen av sådana vapen och verkat för desseliminering. Regeringens reaktion påkärnvapenprovsprängningarna i ärett exempel på detta. Vårt aktiva deltagande i detinternationella icke-spridningsarbetet genomexportkontrollarrangemang är ytterligare exempel.Sveriges arbete för att främja kärnvapennedrustningoch stärka icke-spridningsregimen mot kärnvapen ärkanske det främsta exemplet på konkreta åtgärder.Sveriges och EU:s deltagande i samarbetsprojekt iRyssland och andra OSS-stater för att förstöra ellersäkra innehavet av massförstörelsevapen visar ävendet med tydlighet på med vilket allvarspridningshotet behandlas.Utskottet delar också uppfattningen att detcentrala för trovärdigheten i det internationellaicke-spridningsarbetet är att förstärkaöverenskommelser och arrangemang med kontroll- ochverifikationssystem. Efterlevnaden avinternationella avtal måste kunna kontrolleras genomdeklarationer och inspektioner. Konventionen motkemiska vapen är ett föredöme då detta totalförbudmot en hel kategori massförstörelsevapen ocksåomfattar en verifikationsregim medförtroendeskapande deklarationer, rutininspektioneroch möjligheter till inträngande inspektioner varsom helst, när som helst i en konventionsstat vidmisstanke om brott mot konventionen.Det finns ett stort behov av att stärkakonventionen mot biologiska vapen och toxinvapen påett liknande sätt, och utskottet beklagar attparterna till detta avtal inte kunde enas om ettverifikationsprotokoll 2001.Så länge som kontrollmöjligheterna förinternationella avtal rörande massförstörelsevapenär begränsade eller outvecklade finns det risker föratt även parter till dessa avtal anskaffar ellerinnehar de massförstörelsevapen som konventionernaförbjuder eller reglerar. Exempel på detta har varitIraks försök att utveckla kärnvapen trots att landetär part till NPT och i och med det har åtagit sigatt inte anskaffa sådana vapen. Detta har lett tillframtagandet av det s.k. tilläggsprotokollet tilldet internationella atomenergiorganets, ,safeguards-avtal, vilket ger organisationen rätttill mer ingående inspektioner i de länder somskrivit under och ratificerat tilläggsprotokollet.Sverige har ratificerat detta protokoll, vilketträder i kraft för oss när samtliga EU-länder ocksågjort det.Ett annat känt exempel är kärnprogramsom ledde till att landet hotade med att utträda uricke-spridningsavtalet mot kärnvapen när detinternationella atomenergiorganet ville genomföraspecialinspektioner för att kontrollera mängdenplutonium för fredlig kärnenergi. Denna händelseledde till att det överenskomna ramverket 1994utvecklades mellan och i enlighet medvilket det nordkoreanska programmet frystes i utbytemot att skulle få två styckenlättvattenreaktorer. bidrar genom EU tilldetta projekt.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U300 (m) yrkande 15 kan besvaras.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har inte föranlett någrareservationer.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Sveriges tillträde till samförståndsavtalet omeuropeiska avtal för forskningsorganisation,program och aktiviteter () (punkt 1)av och (båda v) och MarianneSamuelsson (mp).Den militära dimensionen av EU innefattar även ettutökat samarbete mellan de europeiskaförsvarsindustrierna med harmonisering av militärakrav samt planering och anskaffande av vapen sommål. Således har begärt inträde iVästeuropeiska försvarsmaterielgruppen WEAG (). Organisationen har 13medlemmar, alla Natoländer. , ochSverige har observatörsstatus. Desvenska riktlinjerna för vapenexport ter sig vid eninternationell jämförelse relativt restriktiva.Uppenbarligen kan inte WEAG-samarbetet undgå attpåverka även synen på krigsmaterielexport förmedlemsländerna. Ett viktigt villkor för att Sverigeskall delta i ett utvidgat europeisktförsvarsindustrisamarbete är att den svenskahållningen avseende krigsmaterielexport kanupprätthållas. Därför krävs att det genomförs enkonsekvensanalys av hur ett svenskt medlemskap iWEAG påverkar efterlevnaden av de svenskariktlinjerna för krigsmaterielexport. Vi anserdärför att regeringen borde tillsätta enparlamentariskt sammansatt utredning med ett sådantuppdrag.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:157 har regeringen föreslagitatt riksdagen1. godkänner anslutningsdokumentet av den 7 mars2002 med anledning av det av den 15 maj 2001undertecknade samförståndsavtalet om europeiskaavtal för forskningsorganisation, program ochaktiviteter (), med reservation för attbestämmelserna avseende beskattning i artiklarna 21och 22 i avtal om rättslig ställning förVästeuropeiska unionen, nationella ombud ochinternationella tjänstemän undertecknat i den11 , inte skall tillämpas på svenskamedborgare eller på personer som är bosatta iSverige,2. godkänner fördraget om observationsflygningar,med reservation för att bestämmelserna avseendebeskattning i artikel 34 i omdiplomatiska förbindelser av inteskall tillämpas på svenska medborgare eller påpersoner som är bosatta i ,3. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall.FöljdmotionerDet har inte väckts några motioner med anledning avpropositionen.Motioner från allmänna motionstiden1998/991998/99:U403 av och ():att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att driva kraven iCanberrakommissionens program i FN och i övriginternationell politik.1998/99:MJ749 av m.fl. (c):16. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om internationellakonventioner angående biologiska vapen,Motioner från allmänna motionstiden1999/20001999/2000:U404 av m.fl. (v):att begär att regeringen arbetar för attsplitterbomber förbjuds internationellt enligt vad imotionen anförts.1999/2000:U408 av m.fl. (v):3. att begär att regeringen verkar förinternationellt samförstånd om en minfri värld inom FN.Motioner från allmänna motionstiden2000/012000/01:U404 av m.fl. (c):26. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka för att trycket på de stater som ännu interatificerat provstoppsavtalet intensifieras.2000/01:U407 av m.fl. (s):begär att regeringen vidtar åtgärder föratt införa lagstiftning enligt den österrikiskamodellen för att åstadkomma en kärnvapenfri zon iEuropa.2000/01:U414 av m.fl. (kd):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börarbeta för att icke-spridningsavtalen följs upp.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börfortsätta utveckla teknisk kompetens förövervakning av olika nedrustningsavtal.Motioner från allmänna motionstiden2001/022001/02:U300 av m.fl. (m):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs ommassförstörelsevapen.Bilaga 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring ilagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fallHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall[1]dels att 2 c § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf,2 d §, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------2 c §[2]-----------------------------------------------------Sådan immunitet och Sådan immunitet ochsådana privilegier som sådana privilegier somföljer av avtalet den 11 följer av avtalet den 11maj 1955 om rättslig om rättsligställning för ställning förVästeuropeiska unionen, Västeuropeiska unionen,nationella ombud och nationella ombud ochinternationella internationellatjänstemän skall tjänstemän skalltillämpas på den tillämpas på dels denverksamhet som följer av verksamhet som följer avavtalet avtalet den 16 november1998 med benämningen Ett 1998 med benämningen Ettsystem för samarbete om system för samarbete omforskning och teknologi i forskning och teknologi iEuropa samt samtanslutningsdokumentet av anslutningsdokumentet avden . ,Bestämmelserna avseende dels den verksamhet sombeskattning i artiklarna följer av21 och 22 i avtalet den samförståndsavtalet om11 om rättslig europeiska avtal omställning för forsknings-organisation,Västeuropeiska unionen, program och aktiviteternationella ombud och av samtinternationella anslutningsdokumentet avtjänstemän skall inte den 7 mars 2002.tillämpas på svenska Bestämmelserna avseendemedborgare eller på beskattning i artiklarnapersoner som är bosatta i 21 och 22 i avtalet denSverige.