bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Utskottet är inte främmande föratt det inom många utskottsberedningsområden är en väl avvägd nivåatt på politikområdesnivå godkänna mål förverksamheten och därmed inriktningen avmedelsanvändningen.Förändringen kommer dock förförsvarsutskottets del att innebära attutskottets insyn och påverkansmöjligheterjämfört med gällande ordning,kommer att minska t.ex. inompolitikområdet Totalförsvar som föreslåsomfatta ca . Utskottetkan förutse ett behov av att ibland försemedelsanvändningen inom vissa anslag medolika villkor för att därigenom utövariksdagens finansmakt. Sambandet mellananslagsvillkor och godkända mål förpolitikområden bör studeras.Försvarsutskottet föreslår mot denbakgrunden att finansutskottet - som ettled i arbetet med att utvecklastatsbudgeten - följer upp och värderarerfarenheterna i utskotten av att godkännaverksamheten och medelsanvändningen påpolitikområdesnivå.Stockholm den 12 november 2002På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), ToneTingsgård (s), (), AllanWidman (fp), (), (), (), BeritJóhannesson (v), (),(), (), (), (),(), (), LarsÅngström (mp) och ().Avvikande meningar1. , ochKarin (alla m) anför:Vi anser att det inte är tillräckligt attförsvarets och de enskilda förbandensförmåga att lösa sina uppgifter bara är pågränsen till det godtagbara. Ambitionenmåste vara väsentligt högre. Utbildningenav de enskilda soldaterna, sjömännen ochbefälen skall leda till en god förmåga attlösa uppgifter under så säkra och tryggaformer som möjligt. Vi kan inte godta derisker en alltför låg förmåga att klara deställda uppgifterna innebär för soldater,sjömän och officerare när förbanden sättsin för försvar av eller iinternationella operationer.Till skillnad från regeringen anser viatt det inte går snabbt att återupprättaen stark svensk försvarsförmåga i händelseav att situationen förvärras eller attbehovet av att lösa ytterligainternationella uppgifter ökar. Alltförstora osäkerheter är förenade medanpassningsdoktrinen för att kunnainteckna denna och på så sätt motiverauteblivna militära satsningar i dag.Med det anförda föreslår vi att riksdagenbifaller motion Fi231 (m) yrkande 5 såvittavser utgiftsområde 6.2. och (båda fp)anför:Försvarsanslaget används något förenklattill två ändamål, personal och materiel.Folkpartiet liberalerna har länge påpekatatt det till grundutbildningen inkallatsfler värnpliktiga än vad som varitmotiverat. Vi har förespråkat att färresoldater genomgår grundutbildning. För attupprätthålla balansen mellan behov,kvalitet och effektivitet bör vissutbildning av nya värnpliktiga ställas in,för motsvarande en minskning avanslaget 6:1 Förbandsverksamhet m.m. om500 i förhållande tillregeringens förslag. Vid en fortsattpositiv hotbildsutveckling kommer vi attåterkomma till frågan om utbildningensdimensionering i samband med nästaförsvarsbeslut.De närmaste åren påverkas anslagensfördelning kraftigt av betalningar för JAS-systemet. liberalerna harstött JAS-anskaffningen och anserfortfarande att det i rådande läge är mestkostnadseffektivt att fullföljaprogrammet, även om det i efterhand kansägas att kostnaden blivitoproportionerlig i förhållande till dettotala, relativt sett sänkta,försvarsanslaget. I likhet med vad vitidigare föreslagit bör allt göras för attden puckel materielanslaget utgör, främstpå grund av JAS-anskaffningen, jämnas ut.JAS-leveranser och -betalningar bör alltsåsträckas ut i tiden. En lösning är attnytillverkade flygplan säljs eller leasastill andra länder. Även vissa andramaterielanskaffningar bör på motsvarandesätt förskjutas i tiden. Utöver redanuppbundna materiel- ochanläggningskostnader bör det, även motbakgrund av minskad grundutbildning föråret, finnas utrymme att minska anslagetavseende materielleveranser om 500miljoner kronor för år 2003.Anslaget till bör ökas med70 i förhållande tillregeringens förslag i syfte att skärpakontrollen av efterlevnaden av fiskekvoteroch fångstmetoder vid fiske. Anslaget harockså som syfte att påbörja systemet meduppbyggnaden av miljölotsar.3. () anför:Jag anser att vårt moderna men sårbarasamhälles motståndskraft mot nya typer avhot kräver god krishanteringsförmåga utmedhela skalan fred-kris-krig. Dåmaterielanslaget har uppvisat ett stortanslagssparande anser vi kristdemokraterdet befogat att minska det med 250miljoner kronor . Det bör dock ökasde efterföljande två åren med 125 miljonerkronor vartdera året. Detta skaparbudgetmässigt utrymme för en ökad satsningpå förbandsverksamheten med 100miljoner kronor. Vi kristdemokrater anseratt det behövs en utökning avövningsverksamheten. Försvarsmaktensanpassningsförmåga ligger bl.a. iövningsverksamheten som är helt nödvändigför att behålla och inspirera kvalificeradpersonal.Kustbevakningens kontrollverksamhet ochövervakning genom hög närvaro till sjösshar en förebyggande verkan. Därför börKustbevakningens resurser förstärkas. Vikristdemokrater avsätter därför 20miljoner kronor utöver regeringensförslag under anslag 7:1 för dettaändamål. Sammantaget kan ramen förutgiftsområdet därmed minskas med 130miljoner kronor och utökas med 145miljoner kronor år 2004.Vi kristdemokrater föreslår därför attramarna för utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhet för budgetåren2003 och 2004 skall vara 44 574 miljonerkronor respektive 44 970 miljoner kronor.Bilaga 8Socialförsäkringsutskottets yttrande2002/03:SfU1yRamar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har den 10 oktober 2002beslutat att bereda övriga utskotttillfälle att avge yttrande överproposition 2002/03:1 Budgetpropositionenför 2003 (volym 1) i vad avser denekonomiska politiken och förslag tillstatsbudget för ,utgifternas fördelning på utgiftsområdenoch beräkningen av statsinkomsterna,förslag till utgiftstak för staten föråren 2002-2004, låneramar (yrkandena 1-15och 27-38) jämte motioner i de delar somberör respektive utskottsberedningsområde. Budgetpropositionen ärett resultat av samarbetet mellan s, v ochmp.De delar av propositionen som utskottetyttrar sig över är regeringens förslagtill dels fördelning av statsbudgetensutgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och12, dels beräkningen av utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten och beräkningen avstatsbudgetens inkomster i de delar somavser utskottets beredningsområde samtregeringens förslag till lagar om ändringi socialavgiftslagen (2000:980) och lagen(1994:1920) om allmän löneavgift(lagförslag 3.2 och 3.3).Utskottet yttrar sig vidare i motsvarandedelar över följande motionerFi230 yrkande 1 av m.fl. (s,v, mp)Fi231 yrkandena 4-6 av m.fl.(m)Fi232 yrkandena 4, 6 och 7 av LarsLeijonborg m.fl. (fp)Fi233 yrkandena 6, 8 och 9 av . (kd)Fi234 yrkandena 6, 7, 11 och 12 av MaudOlofsson m.fl. (c)Fi256 yrkandena 15 och 16 av . (kd)Fi286 yrkandena 18-20 av . (c)Fi287 yrkande 39 av m.fl.(m)Sk382 yrkande 25 av m.fl.(fp)Sk383 yrkande 5 av Per m.fl. (kd)Den tidigare ordningen, som innebar attriksdagen med anledning av den ekonomiskavårpropositionen preliminärt bestämderamen för utgiftsområdena åretinnan det aktuella budgetåret, har ändratsgenom att vårpropositionen numera endastinnehåller regeringens förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. I stället för förslagtill preliminära utgiftsramar för2003-2005 innehöll således 2002 årsekonomiska vårproposition - sominformation till - enkonsekvensberäkning av utgifterna perutgiftsområde , mendäremot inget förslag om utgiftstak för2005.Utskottet konstaterar dock att riksdagenunder fastställde enpreliminär fördelning av utgifterna på denu aktuella utgiftsområdena och2004 (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1,rskr. 2001/02:34 och 35). Utgiftsramen förutgiftsområde 8 fastställdes preliminärttill ochtill . Förutgiftsområde 10 fastställdes denpreliminära ramen till och till . För utgiftsområde 11fastställdes ramen för 2003 och 2004preliminärt till 51 855 miljoner kronorrespektive och förutgiftsområde 12 till 52 289 miljonerkronor 2003 och 53 816 miljoner kronor2004.Såvitt gäller preliminär fördelning avutgifterna för framgår avpropositionen att beredningstiden förställningstagande avseende den långsiktigabudgetpolitiken inte har varit tillräckligtill följd av val. Regeringenavser därför att i samband med 2003 årsekonomiska vårproposition återkomma medsin bedömning av utgiftstaket för 2005.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarPropositionenUtgiftsområdet består av politikområdenaIntegrationspolitik, Storstadspolitik,Migrationspolitik och Minoritetspolitik.Integrationspolitiken omfattar frågor ominvandrares introduktion, ersättning tillkommunerna för mottagande av flyktingaroch frågor om svenskt medborgarskap.Åtgärder för att den etniska ochkulturella mångfalden i samhället skalltillvaratas och för att främja likarättigheter och skyldigheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrundingår i området liksom åtgärder för attförebygga och motverka etniskdiskriminering, främlingsfientlighet ochrasism. Inom politikområdet finnsmyndigheterna ,Ombudsmannen mot etnisk diskriminering(DO) samt är i sin tur etttvärsektoriellt politikområde och omfattarfrågor om hur en god utveckling skallfrämjas i storstädernas utsattabostadsområden.Migrationspolitiken innefattarflyktingpolitik, invandring till ,mottagande av asylsökande, utlänningarsrätt att vistas i samtinternationellt arbete inom detmigrationspolitiska området. Ipolitikområdet ingår myndigheternaMigrationsverket och Utlänningsnämnden.Slutligen finns politikområdetMinoritetspolitik med frågor om skydd ochstöd för de nationella minoriteterna ochde historiska minoritetsspråken.I budgetpropositionen föreslås enutgiftsram på 7 förbudgetåret 2003.Ökningen i utgiftsområdesramen jämförtmed beräkningen av utgifterna perutgiftsområde ekonomiskavårproposition förklaras till stor delbero på volymförändringar till följd avantaganden om ett ökat antal asylsökande.Det leder till att utgifterna förmottagandet av asylsökande ökar.Den preliminära fördelningen föreslås beräknas till7 031 000 000 kr.I budgetpropositionen anges attregeringen enligt preliminära prognoserberäknar antalet asylsökande till 2002 för att därefter minska tillca 27 000 asylsökande 2003.I budgetpropositionen anges attharmoniseringen av migrations- ochasylpolitiken är en förutsättning för ensolidarisk flyktingpolitik inom Europeiskaunionen. Behovet av en helhetssyn i dessafrågor har vunnit ökat erkännande ochomfattar alltfler länder i EU:s närområde.Problem med människosmuggling ochmänniskohandel har direkta effekter påEU:s medlemsstater. Insatser görs för attförbättra de migrationspolitiskarättsordningarna också i länderna inärområdet utanför EU. Syftet är attstärka asylrätten och att motverka illegaltransitmigration och människosmuggling.Regeringen redovisade (skr.2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-talet) utvecklingen avintegrationspolitiken sedan den beslutades1997 och den framtida inriktningen avintegrationspolitiken. Inriktningen påintegrationspolitiken skall fortsätta, mengenomförandet skall förbättras ochutvecklas inom olika samhällsområden bl.a.inom arbetsmarknads- ochutbildningspolitiken. Ett könsperspektivskall också anläggas påintegrationspolitiken.Inom ramen för den satsning på att ökasysselsättningen bland invandrare somriksdagen beslutade om i vårpropositionen2000 disponerar Integrationsverketsärskilda medel föratt förbättra introduktionen förinvandrare.Regeringen beslutade omen översyn av mottagande av ochintroduktion för flyktingar (dir.2001:87). Utredningen skall se över vilkahinder som finns för att flyktingar skallfå en individuellt anpassad introduktion,bli självförsörjande och delaktiga isamhällslivet. Översynen skall ha etthelhetsperspektiv och avse både denpraktiska verksamhetens organisation ochinnehåll samt lagar och andraförfattningar. Utredningen skall vara klarden 31 mars 2003.Regeringen avser att lägga fram enproposition om en förstärktdiskrimineringslagstiftning.Lagstiftningen om etnisk diskrimineringkommer att ändras till följd av EG-direktiv om etnisk och religiösdiskriminering som skall vara genomförtsenast den 19 juli 2003.Regeringen har i syfte att ytterligareutveckla och stimulera försöksverksamhetmed lokal antidiskrimineringsverksamhetavsatt under 2002.Det antirasistiska arbetet har förstärktsmed bl.a.genom medel som Integrationsverketdisponerar. I samband med förstärkningenbedömde regeringen att formerna ochorganisationen för hur det antirasistiskaarbetet bäst kan bedrivas bordeses över. En särskild arbetsgrupp inomRegeringskansliet tillsattes därför ibörjan av 2002 och överlämnade i juni 2002rapporten centrum mot rasism och andraformer av intolerans (Ds 2002:26) tillregeringen. Arbetet har genomförts isamråd med representanter förVänsterpartiet och . Irapporten föreslås att ett centrumetableras i form av en ideell förening somskall ha till huvudsaklig uppgift attsamordna olika insatser, informera ochbedriva opinionsbildning.Regeringen avser göra en samladavstämning och utvärdering av den hittillsutförda storstadspolitiken.Värderingsarbetet blir ett viktigtunderlag inför regeringensställningstagande till storstadspolitikensfortsatta utformning. Regeringen avseråterkomma till omstorstadspolitikens utveckling. Mot dennabakgrund har inga nya medel beräknats från2004.Beträffande minoritetspolitiken anges ibudgetpropositionen att flera av deorganisationer som representerar denationella minoriteterna inte hartillräckliga medel för att tillvaratagruppens intressen. Några avorganisationerna får betydande stöd frånandra håll, t.ex. ,medan andra organisationer inte har någonsådan möjlighet. Regeringen har inrättaten arbetsgrupp med uppgift att göra ensamlad översyn avminoritetsorganisationernas möjlighetertill stöd. Eventuella förändringar bör skegenom omfördelning av befintliga medel.Regeringen har även inrättat enarbetsgrupp med uppgift att samordnafrågor inom ramen för minoritetspolitikeninom . Regeringen gördessutom i budgetpropositionen enbedömning att utgiftstaket för 2003riskerar att överskridas om åtgärder intevidtas, och bl.a. skall uppräkningen avanslagen för förvaltnings- ochinvesteringsändamål minskas för2003.MotionernaSocialdemokraterna, ochMiljöpartietI motion Fi230 yrkande 1 föreslås - iförhållande till regeringens förslag - enökning av utgiftsramen för budgetåret 2003med 100 000 kr.Motionärerna anser att DO bör tillförasmedel för utökade arbetsuppgifter i ochmed en ny diskrimineringslagstiftning somplaneras träda i kraft den 1 juli 2003.Dessutom har DO tillsyn enligt lagen omlikabehandling av studenter i högskolansom trädde i kraft den 1 mars 2002.ModeraternaI motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 327,4miljoner kronor för ochmed för budgetåret2004.Motionärerna anser att Integrationsverketbör avvecklas. Därefter skall resurser gestill organisationer som arbetar för atthjälpa personer som vill lämna rasistiskagrupper, som arbetar mot rasism samt föratt hjälpa utsatta kvinnor medinvandrarbakgrund. Dessa medel bör istället distribueras genom anslag tillutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochomsorg. Vidare menar motionärerna attanslaget Hemutrustningslån kan minskasgenom ändrade regler. AnslagetOmbudsmannen mot etnisk diskriminering börföras över till utgiftsområde 14Arbetsliv. Motionärerna anser att anslagettill storstadssatsningen bör upphöra ochandra metoder skall prövas, bl.a.avreglering av arbetsmarknad ochbostadsmarknad, för att ökaförutsättningarna för arbete, utbildningoch social rörlighet. Regler och villkorför småföretagare bör ändras, ansermotionärerna, då företagare medinvandrarbakgrund är en växande grupp.Enligt motionärerna skall anslaget tillMigrationsverket ökas. Målet bör vara attväntetiden för beslut omuppehållstillstånd uppgår till maximaltsex månader.FolkpartietI motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 484miljoner kronor för ochmed för budgetåret2004.Motionärerna anser att Integrationsverketkan minska i omfattning. De menar att endominerande del av de projekt somfinansieras inom anslagetUtvecklingsinsatser i storstadsregionernainte har en tillfredsställandeeffektivitet och förankring bland deberörda. Därför bör anslaget upphöra.Vidare anser motionärerna attMigrationsverket bör tillföras 70 miljonerkronor och att anslaget Offentligt biträdebör tillföras . Genomökade satsningar på snabbare behandling avasylärenden kan handläggningstidernaförkortas och kostnaderna för mottagandeav asylsökande minskas.KristdemokraternaI motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 275,5miljoner kronor för ochmed för budgetåret2004.Motionärerna föreslår en nedläggning avIntegrationsverket fr.o.m. den1 . Vissa av Integrationsverketsuppgifter bör övertas av Migrationsverketoch DO. DO bör tillföras medel för attkunna ges ett speciellt ansvar föropinionsbildning när det gällerdiskriminering, främlingsfientlighet ochrasism. Motionärerna föreslår att delokala och regionaladiskrimineringsombudsmännen avskaffas.Anslaget Utvecklingsinsatser istorstadsregionerna bör upphöra, ochmotionärerna hänvisar till attKristdemokraterna sammantaget avsätter 3,5miljarder kronor mer än regeringen istatsbidrag till kommuner för 2003-2004.Motionärerna anser även att anslaget tillMigrationsverket bör ökas med 10 miljonerkronor för att ytterligare förkortahandläggningstiderna. Verket bör intepröva uppehållstillstånd för adopteradebarn samt för nyfödda till föräldrar meduppehållstillstånd - varigenom resurserfrigörs. Slutligen anser motionärerna attsystemet med förhandlingar och avtal medkommunerna bör avskaffas. Stödet till dennyanlända personen bör i stället bestå aven utvecklingspeng. Utvecklingspengenskall administreras avRiksförsäkringsverket, RFV, och fördelasav . Medel för dettatillförs utgiftsområde 10 Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp.CenterpartietI motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås- i förhållande till regeringens förslag -en minskning av utgiftsramen med 540miljoner kronor för ochmed för budgetåret2004.Motionärerna anser att det på anslagetKommunersättningar vid flyktingmottagandebör göras en engångsvis indragning avanslagssparande på 100 miljoner kronor.Anslaget Utvecklingsinsatser istorstadsregionerna bör avvecklas.Motionärerna anser att det bör görasbesparingar i Migrationsverketsadministration med 50 miljoner kronor.Anslaget Mottagande av asylsökande kangenom effektiviseringar i mottagandet,förkortade handläggningstider och ökademöjligheter för flyktingar att delta iarbete ge en besparing om 100 miljonerkronor. Slutligen föreslår motionärernaatt avvecklas och attförvaltningsdomstolarna övertarasylärendena.Utskottets bedömningUtskottet har att ta ställning till delsförslag till utgiftsram för budgetåret2003, dels förslag till preliminärfördelning av utgifterna för budgetåret2004. Förslagen redovisas i tabellennedan. Beloppen anges i miljoner kronor.År Regeri s, m fp kd cngen v,mp20 7 128 + - 327 - 484 - 275 - 54003 0,17 031 - 126 - 662 - 72 - 4602004Utskottet kan liksom tidigare (se senastyttr. 2001/02:SfU8y) konstatera attantalet asylsökande är av avgörandebetydelse för kostnadernas utveckling inomområdet.Enligt preliminära prognoser ibudgetpropositionen beräknas antaletasylsökande till 28 2002 och 27 000år 2003. uppgav vid sittbesök i utskottet attverkets prognoser däremot uppgår till 33000 asylsökande 2002 och år2003. Enligt både regeringen ochMigrationsverket beror ökningen av antaletasylsökande främst på operativainträde i , men även påden skarpa debatten i några andraSchengenländer.Prognosen för antalet asylsökande är dockalltid mycket osäker och olika händelserkan påverka antalet ansökningar. Utskottetutgår vid sin bedömning av ramen därförfrån att antalet asylsökande under 2003blir ca 27 000 men förutsätter att medelanvisas på tilläggsbudget redan våren 2003om dessa antaganden inte håller.Utskottet vill även påpeka att det ärviktigt att de medel som anvisas förmigrationspolitiken används rationellt.Långa handläggningstider blir särskiltkostsamma i asylärenden, inte bara pågrund av att de sökande vistasi mottagandesystem utanockså på grund av den psykiska press somsökandena tvingas leva under.Utskottet har i betänkande 2001/02:SfU13vid behandlingen av ett förslag frånRiksdagens revisorer framhållit att det ärnödvändigt att anlägga ett flerårigtsynsätt på resursfördelningen tillmigrationspolitiken. Inte minst iasylprövningen, där det måste ställas högakrav på personalens kompetens, finns detgränser för hur mycket verksamheten medkort varsel kan utökas.Utskottet delade revisorernas uppfattningatt det behövs ett förbättrat underlag förbedömning av behovet av och utnyttjandetav resurser för asylprocessen. Detta gavriksdagen som sin mening regeringen tillkänna (rskr. 2001/02:251 och 2001/02:252).Utskottet vill även påpeka attMigrationsverkets förvaltningsanslagfr.o.m. innevarande budgetår har ökats medca , vilket medför attMigrationsverket genom denna längreplaneringsram fått bättre förutsättningaratt korta handläggningstiderna ochdärigenom påverka även kostnaderna imottagandesystemet. Ytterligare medel haräven anvisats på tilläggsbudget.Vad gäller utgiftsområdet i övrigt anserutskottet att anslaget till DO bör varakvar inom utgiftsområdet och vill hänvisatill att beslut om ändringar iutgiftsområdesindelningen bör fattas undervåren före det aktuella budgetåret (bet.2000/01:KU4). Någon sådan ändring har intebeslutas av (se bet.2001/02:KU37).När det gäller införandet av en nyinstans- och processordning iutlänningsärenden konstaterar utskottetatt det pågår ettberedningsarbete inom Regeringskansliet.Utskottet inväntar därmed regeringensförslag.Vidare delar utskottets regeringensbedömning att behov föreligger avutvärdering av arbetet medstorstadspolitiken. I avvaktan på denutvärdering som regeringen avser att göraställer sig utskottet bakom den nuvarandesatsningen inom anslagetutvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Enligt utskottet finns det skäl att geutrymme för en utökning av anslaget 10:5Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ienlighet med motion Fi230 yrkande 1.I övrigt delar utskottet regeringensbedömning av utgifternas storlek.Utskottet föreslår således att ramen förutgiftsområde 8 för budgetåret 2003fastställs till 7 128 470 000 kr.Utskottet godtar regeringens förslag tillpreliminär fördelning av utgifterna förbudgetåret 2004.Utskottet tillstyrker motion Fi230yrkande 1 och avstyrker motionerna Fi231yrkandena 5 och 6, Fi232 yrkandena 6 och7, Fi233 yrkandena 8 och 9 och Fi234yrkandena 6 och 7.Utgiftsområde 10PropositionenUtgiftsområdet omfattar politikområdetErsättning vid arbetsoförmåga.Politikområdet omfattar sjukpenning,rehabilitering, närståendepenning, sjuk-och aktivitetsersättning(förtidspension/sjukbidrag ),ersättning vid handikapp och arbets- ochkroppsskador, kostnader för sysselsättningav vissa personer med aktivitets- ochsjukersättning samt anslagen förRiksförsäkringsverket och de allmännaförsäkringskassorna.I propositionen föreslås en utgiftsram på119 för budgetåret2003. I förhållande till utgiftsramen för2002 (inkl. såvältilläggsbudget beslutad under våren 2002som förslag till tilläggsbudget i den nuföreliggande propositionen) har ramenökats. Även i förhållande till beräkningeni vårproposition (118,3 miljarderkronor) har ramen för utgiftsområdetökats. Utgiftsökningen beror i huvudsak påstigande utgifter för förtidspensioner(aktivitets- och sjukersättning fr.o.m.2003) och sjukskrivningar.Regeringen föreslår vidare att denpreliminära fördelningen för budgetåret2004 beräknas till 125 421 miljonerkronor. I förhållande till beräkningen ivårpropositionen (123,)har ramen ökats. En del av utgiftsökningen(ca ) förklaras avatt regeringen avser att föreslå enhöjning av inkomsttaket i sjukförsäkringenfrån 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. den1 , om det statsfinansiella lägetså medger.