bet · GP01MJU10 · 2002-02-19 00:00:00 — Utskottet anser därmedatt syftet med motion MJ10 (kd) yrkande 10 ärtillgodosett. Motionen avstyrks.Det är inskrivet i art. 174(Amsterdamversionen) att den gemensammamiljöpolitiken skall bygga påförsiktighetsprincipen. Utskottet avstyrker motionMJ12 (m).Övergripande inriktning avklimatpolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför omden övergripande inriktningen avklimatpolitiken och avstyrker ett antalmotionsyrkanden om ekonomiska styrmedel ochderas betydelse för att nå klimatmålet (mp)och om klimatrelaterade krav vid offentligupphandling (s, mp).PropositionenEnligt regeringens bedömning bör bedriva enaktiv och kostnadseffektiv klimatpolitik som syftartill att minska utsläppen av växthusgaser bådenationellt och internationellt. Klimatarbetet börintegreras i samhällets verksamheter och var och enbör ta sin del av ansvaret. Det gäller såvälmyndigheter och kommuner som företag, organisationeroch enskilda. En bred medverkan av alla aktörer ökarmöjligheten att begränsa klimatpåverkan.Lagstiftning och ekonomiska styrmedel kankompletteras med olika överenskommelser och dialogenmellan staten och näringslivet. Olika former förklimatarbetet såsom användning avmiljöledningssystem, miljövarudeklarationer,miljömärkning, utveckling av miljöteknik,miljöinriktad upphandling och dialog mellan olikaaktörer bör utvecklas och fördjupas. Detta kan bl.a.ske inom ramen för en miljöorienterad produktpolitiksom också har en viktig roll i klimatarbetet. Detklimatarbete som bedrivs av frivilligorganisationerbör uppmärksammas och stödjas av myndigheterna.Effekterna av åtgärderna bör fortlöpande följas uppför att behovet av ytterligare insatser skall kunnabedömas. Kontrollstationer införs och år2008.MotionernaEnligt motion MJ16 (mp) bör det framhållas attekonomiska styrmedel är det viktigaste medlet föratt nå klimatmålet. Detta då klimatpolitiken utgörett långsiktigt arbete och den långsiktigakostnadseffektiviteten därför är central (yrkande7). Motionärerna anser vidare att klimatrelateradekrav bör ställas i den offentliga upphandlingen(yrkande 18 delvis). Synpunkterna om den offentligaupphandlingen får stöd i motion MJ13 (s).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning som framförs imotion MJ16 (mp) yrkande 7 om vikten av ekonomiskastyrmedel för att nå klimatmålet. Av de förslag tillstrategier som lämnas i propositionen är också fleraav ekonomisk art. Klimatfrågan, liksom övrigamiljöfrågor och resursfrågor måste hanterassamordnat med samhällsutvecklingen i övrigt och påett naturligt sätt integreras i arbetet för enlångsiktigt hållbar ekologisk, ekonomisk, kulturelloch social utveckling, där dessa dimensioner måstevara ömsesidigt stödjande. Det är viktigt att varjeaktör tar sin del av ansvaret för att minimerariskerna för klimatförändringar. Som regeringennärmare utvecklar i propositionen behöversektorsansvaret utvecklas liksom tvärsektoriellagenerellt verkande styrmedel och arbetssätt. Motbakgrund av vad regeringen anför i propositionen ominriktningen av klimatpolitiken finner utskottetinte det erforderligt med ett sådanttillkännagivande som föreslås i motionen. Utskottetavstyrker densamma.När det gäller frågan om principerna för offentligupphandling vill utskottet anföra följande.Regeringen påpekar i propositionen att olika formerför miljöarbetet behöver utvecklas och fördjupas isyfte att minska klimatpåverkan. En sådan åtgärd somregeringen nämner är just miljöinriktad upphandling.Statsministern anförde i regeringsförklaringen år2000 att miljökrav skall ställas i all offentligupphandling. Offentlig upphandling som beaktarmiljökrav är ett smidigt och marknadsanpassatstyrmedel som bl.a. bör stimulera teknisk utvecklingoch förhoppningsvis kan leda till kostnadseffektivaförändringar i riktning mot hållbar utveckling.Utrymmet att ställa miljökrav har diskuterats underen , och ett effektivt miljöskyddförutsätter att miljöhänsyn integreras i samhälletssamtliga verksamheter. Denna princip slås fast iartikel 6 i EG-fördraget. Delegationen förekologiskt hållbar upphandling (M1998:01) lämnadesin slutrapport . initierat utbildningar och seminarier förupphandlare och leverantörer samt tagit fram ett förhela den offentliga sektorn gemensamtInternetbaserat verktyg eller vägledning vidupphandling samt tagit fram ett förslag till policy.Delegationen har varit en pådrivande kraft genom detarbete som utförts inom delegationens ram men ocksågenom det arbete som skett hos myndigheterna underden tid som delegationen verkat. Enligt utskottetsmening innebär det anförda att motionerna MJ13 (s)och MJ16 (mp) yrkande 18 i denna del ärtillgodosedda.Skatt som styrmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför omskatt som styrmedel och avstyrker därmed ettantal motionsyrkanden med anknytning tillkoldioxid- och energiskatter (kd, fp, mp).Vidare avstyrker utskottet tvåmotionsyrkanden om den energiintensivaindustrins koldioxidbeskattning m.m. (mp).Slutligen avstyrker utskottet ettmotionsyrkande med förslag inom den svenskaavfallspolitiken (fp).PropositionenRegeringen presenterade i budgetpropositionen för år2001 en strategi för en successivt ökadmiljörelatering av skattesystemet genom grönskatteväxling. Grunden för strategin är att höjdaskatter på energi- och miljöområdet växlas motsänkta skatter på arbete. Skatteväxlingsstrateginberäknas omfatta sammanlagt 30miljarder kronor. Den fortsatta skatteväxlingen börenligt strategin utgå från de av riksdagenfastställda miljömålen. Enligt regeringens bedömningär därvid en omställning av energisystemet med enbegränsning av koldioxidutsläppen en centraluppgift. En skatteväxling kan också genom att bidratill en effektivare energianvändning medverka tillatt underlätta en avveckling av kärnkraften. Ibudgetpropositionen för föreslås att ettandra steg tas i skatteväxlingen. Då detta steg hargenomförts har miljö- och energiskatter höjts med5,inom ramen förskatteväxlingsstrategin som skatten påinkomster sänkts med motsvarande belopp. Därutöverhar en intäktsneutral förskjutning av skatteuttagetfrån energiskatt till koldioxidskatt gjorts, vilketgivit en ökad tyngd åt koldioxidskatten. Enligtregeringens bedömning är andra viktiga inslag i detfortsatta arbetet med skatteväxlingsstrategin denöversyn som görs av industrins undantag från energi-och koldioxidskatt samt den översyn som görs av desammantagna effekterna av alla trafikrelateradeskatter där målsättningen är att åstadkomma enstyrning mot en mer miljövänlig och säker vägtrafik.MotionernaEnligt motion MJ15 (fp) yrkande 3 är principerna förgrön skatteväxling bra, men det är viktigt attskatter på miljö- och energiområdet motsvaras avsänkningar på andra områden. förordar imotion MJ16 (mp) yrkande 8 en plan för höjning avkoldioxidskatten. I motion MJ10 (kd) yrkande 19skulle en åtgärd för att minskakoldioxidutsläppen vara att förändrakraftvärmebeskattningen så att det blir lönsamt attta till vara spillvattnet vid elproduktion.I motion MJ16 (mp) tas frågan om industrinsundantag från koldioxidskatt upp. Dessa undantag börenligt motionen endast omfatta de verksamheter ochbranscher där det är helt nödvändigt med hänsyn tillden internationella konkurrensen (yrkande 9). Vidarebör staten ta initiativ till avtal med denenergiintensiva industrin så att företagensfortsatta dispens villkoras genom att förbinda sigatt vidta ekonomiskt rimliga åtgärder för att minskautsläppen (yrkande 10).Motion MJ15 (fp) yrkande 4 lyfter fram en radfrågor på avfallsområdet. För att stimulera tillavfallsminimering och materialåtervinning börförbränning av avfall beskattas framhålls det.Motionärerna föreslår en viktbaserad skatt påförbränning på samma nivå som dagens deponiskatt.Därutöver bör producentansvaret utvärderas ochvidareutvecklas genom att bl.a. ställa kvantitativaoch mätbara mål som är tidsbestämda och successivtskärps. Det individuella ansvaret för olikaproducenter skall så långt som möjligt stimuleras.Ett sådant sätt menar motionärerna skulle kunna varaatt införa kretsloppsförsäkringar. Därutöver ansermotionärerna att opinionsbildningen föravfallssortering måste intensifieras. Utöver fastaåtervinningscentraler bör ambulerandeuppsamlingsmöjligheter finnas för att ge närhetmellan invånarna och avfallssorteringen.Motionärerna föreslår dessutom införande avsärskilda avgifter på vissa råvaror och visst avfallsamt differentierade taxor med avseende på sorteratrespektive osorterat avfall för såväl hushåll somindustri.Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen för presenterades ifinansplanen en strategi för en successivt ökadmiljörelatering av skattesystemet genom grönskatteväxling. Strategin grundas på de nationellamiljökvalitetsmålen däribland Begränsadklimatpåverkan. Inriktningen är att kombinera enreformering av energiskattesystemet med en grönskatteväxling i storleksordningen 30 miljarderkronor fram . Regeringen påpekar attstrategin inte innebär en höjning av det totalaskatteuttaget, utan höjda skatter på energi ochmiljöutsläpp balanseras med en sänkning av andraskatter, främst på arbete. Som framhålls ipropositionen föreslås i budgetpropositionen för år2002 ett andra steg i skatteväxlingen (prop.2001/02:1 finansplanen s. 37 f.). Det föreslås sänktskatt på arbete i form av en höjning avgrundavdragen i inkomstskatten med 900 kr.Energiskattehöjningarna följer samma inriktning somåret . Huvudlinjen är att höjakoldioxidskatten på bränslen som används föruppvärmning och att höja energiskatten på el.Riksdagen har godkänt förslagen i propositionen(bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). Regeringenanför i förevarande proposition att den avser attfortsätta med den gröna skatteväxlingen enligt denskisserade strategin där bl.a. koldioxidskatten gesen ökad tyngd. Ett viktigt inslag i det fortsattaarbetet är en fortsatt reformering avenergiskattesystemet. För att fullfölja strategin iövrigt krävs fortsatta utredningar kring ett sådantskattesystem, en fördjupad analys av alternativaekonomiska styrmedel och en översyn avvägtrafikbeskattningen med hänsyn till miljö-,trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter. Motbakgrund av det anförda anser utskottet inte att detföreligger skäl att vidta några åtgärder medanledning av motionerna MJ10 (kd) yrkande 19, MJ15(fp) yrkande 3 och MJ16 (mp) yrkande 8.Inför arbetet med att förverkliga strategin förfortsatt grön skatteväxling beslutade regeringen den19 att tillkalla en kommitté medparlamentarisk sammansättning (dir. 2001:29).Kommittén skall utreda utformningen av regler förnedsättning av skatt på energi som förbrukas föruppvärmning och drift av stationära motorer inomsektorer som är utsatta för internationellkonkurrens. Vidare skall kommittén analysera ochföreslå lämpliga kriterier för vad som bör ansesvara konkurrensutsatt verksamhet och i vad mån dettabör motivera energiskattelättnader. Kommittén skallkartlägga energikostnadsstrukturen i de aktuellasektorerna samt vidare undersöka bränsle- ochelanvändningen för olika ändamål i skildaindustriprocesser. Vidare skall kommittén redovisaden relativa kostnaden för användningen avenergiprodukter i förhållande till olika kostnader iverksamheten samt bedöma hur stor del avenergiförbrukningen i olika processer som är atthänföra till annat ändamål än motordrift elleruppvärmning. Den allmänna utgångspunkten föruppdraget skall i princip vara att energi så långtmöjligt skall beskattas likartat oavsettanvändningsområden. Detta främjar ensamhällsekonomiskt effektiv resursanvändning därincitamenten för energieffektivisering ochmiljöstyrning blir likartade i olikasamhällssektorer. För en liten öppen ekonomi som densvenska skall undantagen från denna regel inte varastörre än vad som är motiverat av konkurrensskäl ochav globala miljöhänsyn och vad som krävs för attuppnå ett hanterbart system. Vid utformningen avsina förslag skall kommittén beakta riktlinjerna förenergibeskattningen energiöverenskommelseoch de av fastställda nationellamiljökvalitetsmålen samt verka för att förslagenligger i linje med regeringens strävan mot att skapaen socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbarutveckling i . Kommittén skall i detta arbeteanvända och värdera det material som presenterades iDs 2000:73, Utvärdering av Skatteväxlingskommitténsenergiskattemodell. Kommittén skall följautvecklingen inom EU och justera analysen efter deEG-rättsliga förutsättningarna. Särskilt skall EU:sregler om statligt stöd beaktas. Kommittén skallredovisa resultatet av sitt arbete senast den 31december 2002. De frågor som tas upp i motion MJ16(mp) yrkandena 9 och 10 har anknytning till dereformer som stegvis skall genomföras påenergiskatteområdet samt till de områden som skallses över i utredningen. Enligt utskottets mening börde överväganden som pågår inom närdet gäller fortsatta förändringar på detta områdeavvaktas innan ställning tas till de frågor omenergibeskattningens inriktning som tagits upp iberörda motionsyrkanden. Dessa bör därför lämnasutan vidare åtgärd.När det gäller de yrkanden med anknytning tillsvensk avfallspolitik som framställs i motion MJ15(fp) yrkande 4 vill utskottet anföra följande. Den 1januari 2000 trädde lagen (1999:673) om skatt påavfall i kraft. Undantag från skatten finns bl.a.för avfall som är avsett att inom en anläggningbehandlas genom kompostering, förbränning m.m. Ensärskild utredare har sett över vissaavfallsskattefrågor (dir. 2001:13). Utredarenpresenterade sitt betänkande i början av februari2002 (SOU 2002:9). I betänkandet analyseras vilkastyreffekter avfallsskatten tillsammans medenergibeskattningen har haft på olika former avomhändertagande av avfall. Utredaren behandlar ävenfrågan om skatt på förbränning av avfall. Den 1januari 2002 träder ett förbud om deponering avutsorterat brännbart avfall i kraft och den 1januari 2005 ett förbud mot deponering av organisktavfall generellt. Förbuden syftar till att styraavfallet bort från deponering till återanvändning,materialåtervinning, biologisk behandling ellerförbränning med energiutnyttjande. Inom ramen fördet nämnda utredningsuppdraget (dir. 2001:13)ingår även att analysera hur systemet medavfallsbeskattningen förhåller sig till redanuppställda mål inom avfallspolitiken och huravfallsskattens effekter påverkas av andra beslutadestyrmedel. Som exempel på sådana styrmedel nämns idirektiven förbuden mot deponering av utsorteratbrännbart avfall respektive organiskt avfall. InomEU har ett direktiv (1999/31/EG) om deponering avavfall beslutats. Direktivet har genomförts i svensklagstiftning i samband med att regeringen den 7 juni2001 beslutade om förordningen (2001:512) omdeponering av avfall. Förordningen trädde i kraftden . Förordningen kommer att innebäraatt en enhetlig standard införs med högt uppställdamiljökrav på deponier. Specifikation på krav somdeponierna måste uppfylla finns för bl.a.lokalisering, vattenkontroll, lakvattenhantering,åtgärder till skydd av mark och vatten samt kontrolloch insamling av metangas. Kraven syftar till attuppnå positiva effekter på mark, grundvatten samtsjöar och vattendrag i anslutning till deponiernaeftersom risken för läckage av föroreningar minskar,men också att växthuseffekten på grund avmetangasavgång från deponierna minskar. Medanledning av regeringens proposition Svenskamiljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop.2000/01:130) har beslutat om två delmålför deponering under miljökvalitetsmålet God bebyggdmiljö. Det ena målet är att mängden deponerat avfallexklusive gruvavfall skall minska med minst 50 %till år 2005 räknat års nivå somden totala mängden genererat avfall inte ökar. Detandra målet är att samtliga avfallsdeponier senastår 2008 har uppnått enhetlig standard och uppfyllerhögt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutadedirektiv om deponering av avfall (bet. 2001/02:MJU3rskr. 2001/02:36). Som regeringen nu påpekar skerförbränning av avfall i med mycket effektivenergiutvinning. Många avfall av biologiska materialär eller kan uppgraderas till fullvärdiga bio- elleråtervinningsbränslen och ersätta fossila bränslen.Det bör i sammanhanget påpekas att EU:s direktiv omfrämjande av el producerad från förnybaraenergikällor definierar den biologiska delen avavfallet såsom en förnybar energikälla. Därtilllämnade utredningen för översyn av producentansvaretsitt betänkande (SOU 2001:102).Betänkandet är föremål för Regeringskanslietsöverväganden. Utskottet finner motion MJ15 (fp)yrkande 4 tillgodosedd med det anförda.Statligt bidrag till klimatåtgärderi lokala klimatinvesteringsprogramUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till vad regeringenanför om klimatinvesteringsprogram ochavstyrker tre motionsyrkanden med förslagtill programmens inriktning (c).PropositionenEtt nytt stöd till lokala klimatinvesteringsprogram(Klimp) införs enligt förslag ibudgetpropositionen för . Kommunerna skallkunna ansöka om stöd till åtgärdsprogram som minskarutsläppen av växthusgaser i . Programmenskall tas fram i samverkan med näringsliv,organisationer och andra aktörer i kommunerna. Ivissa fall skall åtgärder som bidrar tilluppfyllandet av andra miljömål, och som ur ettlokalt eller regionalt perspektiv bedöms somsärskilt viktiga, kunna ingå i programmen.Folkbildnings- och informationsinsatser skall ingå iprogrammen. Bidrag bör under vissa förutsättningaräven kunna ges till åtgärder som inte ingår i ettsammanhållet program. Kostnadseffektiviteten hosprogrammen skall utgöra en viktig bedömningsgrund.Noggranna utvärderingskriterier skall tas fram förbedömningen av åtgärder och program.I enlighet med regeringens förslag ibudgetpropositionen föreslås bidraget attomfatta totalt , fördelat övertre år.MotionernaI motionerna MJ337 (c) yrkande 11 och MJ14 (c)yrkande 8 framförs uppfattningen att deklimatpolitiska programmen inte bör innebära krav påatt generera arbetstillfällen. Enligt sistnämndamotion bör besluta att inte tillåtaanvändning av klimatinvesteringsprogrammen tillannat än klimatåtgärder (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeEtt av de centrala förslagen i klimatkommitténsförslag var inrättande av ett anslag förklimatinvesteringsprogram. I statsbudgeten för år2002 lämnades i enlighet härmed förslag underanslaget 34:15 Stöd till klimatinvesteringar vilkariksdagen antagit (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20, bet.2001/02:MJU1, rskr. 2001/02:105). Bidrag skall kunnasökas av kommunerna för samlade program med åtgärdersom minskar utsläppen av växthusgaser. Programkravetär viktigt därför att det stimulerar till helhetssynoch samverkan. Åtgärderna iklimatinvesteringsprogrammen skall i första handbedömas utifrån kostnadseffektivitetskriteriet. Detär viktigt att klimatmålet kan uppnås till minstamöjliga kostnad för samhället. Samverkan ochhelhetssyn skall prägla programmen. Regeringen anföri budgetpropositionen att klimatstödet kräverförberedelser i form av bl.a. förordning,anvisningar och informationsinsatser samt att dettaarbete inte kan komma i gång förrän tidigast underandra hälften av . Med de intentionerregeringen redovisar för anslaget utgår utskottetfrån att resultatet av det fortsatta arbetet kommeratt kännetecknas av ändamålsenlighet ochkostnadseffektivitet. Mot bakgrund härav lämnarutskottet motionerna MJ14 (c) yrkandena 8 och 9 samtMJ337 (c) yrkande 11 utan vidare åtgärd.InformationssatsningUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför omen satsning på information för ökadmedvetenhet kring klimatfrågor m.m. ochavstyrker ett motionsyrkande om s.k. mjukastyrmedel (mp).PropositionenEnligt regeringens bedömning kommer eninformationssatsning att genomföras i bred samverkanmed myndigheter, kommuner, skolor/utbildnings-institutioner, näringsliv och frivilligaorganisationer. har regeringen ibudgetpropositionen för föreslagit 30miljoner kronor och motsvarande belopp beräknas föråren 2003 och 2004.MotionenMiljöpartiet tar i motion MJ16 (mp) yrkande 19 uppfrågan om information m.m. Enligt motionen bör lokalenergi- och klimatrådgivning stödjas. Vidare börinformationen till resenärer vid byte mellankollektivtrafikslag förbättras och eco-drivinginföras som obligatoriskt inslag ikörkortsutbildning och förnyelse av körkort. Kravbör också ställas på uppgift om energianvändning förhemelektronik, på säljstället och i marknadsföring.Motionärerna anser det dessutom viktigt medinformation om uppfyllelsen av sektors-, lokala ochregionala mål samt att kommuner informeras ommöjligheter att ställa klimatrelaterade krav iupphandling.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i stora delar i de synpunktersom lämnas i motion MJ16 (mp) yrkande 19. Det ärangeläget att medvetenheten om behovet av att minskautsläppen ökar bland allmänheten. Kommunalinformation, liksom annan information som ges näramottagaren, har den fördelen att den på ett konkretsätt kan lyfta fram sambanden mellan beteende ochklimatpåverkan, liksom hur minskad belastning påklimat och ekosystem kan åstadkommas. Regeringenaviserar att en informationssatsning skall påbörjasunder . Regeringen avser att geNaturvårdsverket i uppdrag att i samverkan med andramyndigheter utveckla och ansvara förinformationssatsningen. Det praktiska genomförandetbör ske genom kommuner, skolor,utbildningsstationer, enskilda organisationer ochandra delar av den privata sektorn. Regeringenpåpekar att informationsinsatserna skall bygga påvetenskaplig grund utifrån IPCC:s analyser ochrapporter samt att insatserna skall utgå från en väldefinierad plattform, med tydliga mål och ettgemensamt grundmaterial. Det anförda tillgodoser iallt väsentligt syftet med motion MJ16 (mp) yrkande19. Utskottet föreslår därmed att motionen lämnasutan vidare åtgärd i berörd del.EnergipolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till den av regeringenredovisade bedömningen av energipolitiken. Isamband därmed avstyrker utskottet ett antalmotionsyrkanden om energipolitikensinriktning (m, kd, fp) samt om miljöklassningav eldningsoljor (m, v, c, fp, mp).PropositionenEnligt regeringens bedömning bör energipolitiken,med utgångspunkt energipolitiska beslut,bidra till att delmålet för perioden 20082012uppnås och att en god grund läggs för att detlångsiktiga klimatmålet kan uppnås samtmöjliggöra att detta kan ske parallellt med denfortsatta omställningen av energisystemet.MotionernaEnligt motion MJ11 (m) yrkande 3 bör beslutet om enförtida avveckling av kärnkraften omprövas. För attklara av klimatåtagande krävs en ökadenergitillförsel. Enligt motionen bör därförkärnkraften, som efter ytterligare intrimningar kange ett större energibidrag än , behållas.Avvecklingen av kärnkraften ökar enligt motion U303(m) yrkande 15 beroende av fossila bränslen.Detta beslut står enligt motionen därför i motsatstill åtaganden om minskade utsläpp.Motsvarande synpunkter framförs även i motion MJ209(m) yrkande 14. Enligt motionärerna är det inteacceptabelt att svensk politik leder till kraftigtökade utsläpp av växthusgaser i norra . Enligtmotion MJ15 (fp) skadar de riktlinjer somfastställdes i det energipolitiska beslutet år 1997Sverige som industri och miljönation (yrkande 5).Vidare bör den ökade kol- och oljebaseradeproduktionen miljökonsekvensutredas (yrkande 6).Enligt motion MJ519 (kd) yrkande 1 delvis böravvecklingen av fossilbränslen i energiproduktionenske genom effektivisering och besparing av energisamt uppbyggnad av energisystem baserade påförnybara bränslen. Inhemsk produktion bör dessutomstimuleras som energieffektiviseringenökar både i offentlig sektor och privat sektor.Enligt motion MJ311 (m) bör regeringen låta utredamöjligheterna att miljöklassa eldningsoljor föruppvärmning eller likande åtgärd som syftar till attstimulera utveckling av eldningsoljor som har bättremiljöegenskaper. Enligt motion MJ462 (mp, v, c, fp)bör regeringen lägga fram förslag om miljöklassningav eldningsoljor i samma syfte. I motion MJ10 (kd)förordas elexporten som ett aktivt instrument föratt begränsa utsläppen av koldioxid (yrkande 18).Vidare bör ett taxesystem för el och fjärrvärmeinföras som möjliggör mer effektiv påverkan genomatt den rörliga delen ökar (yrkande 20).