bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Både i och iplanlagstiftningen finns således hänsynskrav.Nationell strategi för hållbar utvecklingNaturvården bör ses som en hörnsten i arbetet fördet hållbara samhället. Naturvården harberöringspunkter med alla tre dimensionerna avhållbar utveckling, även om fokus ligger på denekologiska dimensionen. Bevarande och hållbartnyttjande av ekosystemen bör ses som ett av fleragrundläggande kriterier på hållbar utveckling. Alltlevande - även människan - bygger sin existens pådenna mångfald och de livsuppehållande system denvidmakthåller.I konventionen om biologisk mångfald, artikel 1,anges övergripande mål för den ekologiskt hållbarautvecklingen som och många andra länderställt sig bakom, nämligen bevarande av biologiskmångfald, hållbart nyttjande av mångfaldensbeståndsdelar samt rättvis fördelning av den nyttasom kan utvinnas ur genetiska resurser. Bevarandeoch hållbart nyttjande skall tillsammans garanteraatt den biologiska mångfalden långsiktigtupprätthålls. Rättvis fördelning hanteras inom ramenför det globala arbetet för hållbar utveckling.MotionenEnligt motion MJ6 (fp) bör Biologiskt mångfald bliett 16:e miljömål (yrkande 1). Att bevara orördnatur, ostörda rekreationsområden och biologiskmångfald är viktiga mål för liberal miljö- ochnaturresurspolitik.Utskottets ställningstagandeDet framgår av skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 23) att regeringen avser attåterkomma till med förslag påett 16:e miljökvalitetsmål för biologisk mångfald.Regeringen har därefter genom beslut den 21 februari2002 uppdragit åt att, efter samrådmed och övrigaberörda myndigheter, ta fram ett förslag till ett16:e miljökvalitetsmål samt preciserade delmål.Förslaget skall komplettera dagens miljökvalitetsmåloch bidra till en tydligare målstruktur för att påså sätt stärka arbetet med bevarande av biologiskmångfald. Förslagen skall förankras i en bredprocess liknande den för övriga miljökvalitetsmål.Motion MJ6 yrkande 1 bör i avvaktan på resultatet avutredningen lämnas utan vidare åtgärd.HavetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om bl.a.Östersjön (fp), västerhavet (kd), stöd tillandra (mp), fredning avSkagerrak och (mp),mål (kd) och avgiftpå utsläpp av förorenat vatten (fp) m.m. medhänvisning till att utskottet står bakom denav regeringen förda politiken.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingUnder året har Europeiska unionen lagt fram engrönbok om behovet av en reform av den gemensammafiskeripolitiken. Syftet är att väcka en debatt omutformningen av den nya fiskeripolitiken, som skallträda i kraft . Kommissionen pekar på behovet aven genomgripande förändring eftersom flertaletfiskbestånd är överexploaterade som havensekosystem påverkas av miljöförändringar, i mångafall i den utsträckning att de inte fungerar.Kommissionen lyfter även fram problem som en alltförstor fartygsflotta samt sysselsättningen inomsektorn. I grönboken pekas på behovet av nyalångsiktiga mål samt ges förslag på nyaprioriteringar för den framtida fiskeripolitiken,rörande förvaltningspolitik, ekonomiska och socialaaspekter samt externa fiskerelationer.En nationell strategi för hållbar utvecklingGenom utsläpp av närsalter och miljögifter,omfattande valjakt och ett under efterkrigstidenintensivt fiske har havens ekosystem utarmats. I dagtorde ett flertal kustnära ekosystem varakraftigt förändrade. Problemen i ochNordsjön utgör tydliga exempel på detta.Det största hotet mot de ekosystemen är,förutom fisket, de utsläpp som påverkar havet.Effekterna härav skadar inte bara den biologiskamångfalden utan utgör också ett hot motresursutnyttjandet. Det är därför viktigt att detotala utsläppen av gifter i miljön minskar, att nyagiftiga ämnen inte produceras och att halterna ihavsekosystemen kontinuerligt minskar. Oljeutsläppeninom svenskt ansvarsområde har minskat menmörkertalet bedöms vara stort.MotionernaI motion MJ6 (fp) anförs i fråga om ökade insatserför att förbättra miljösitua- tionen i och kringÖstersjön att om vi skall kunna rädda Östersjönmåste jordbruket minska sina utsläpp. Stödsystemetför jordbruket måste ändras (yrkande 5). Vidareanförs i fråga om miljölots på fartyg som trafikerarÖstersjön att införandet av miljölots är en del iarbetet att minska utsläppen av olja och miljögifter(yrkande 6).Enligt motion MJ373 (kd) bör ett handlingsprogramför västerhavets miljö upprättas. Om man införbegränsningar i fisket utan att stävjautsläppen kan man med rätta beskyllas för att integå till botten med problemet.I motion MJ466 (mp) anförs att stöd bör lämnastill åtgärder i andra (yrkande 9).Enligt motion MJ467 (mp) bör en nordisköverenskommelse träffas om "fredning" av Skagerrakoch vad gäller borrningar efter gas ocholja. Det har varit aktuellt medprovborrningar i de två kusthaven. Dessa hav måstefredas mot varje form av borrning efter olja och gas(yrkande 5).I motion MJ476 (kd) anförs att högre takt börhållas när det gäller införlivandet avHelsingforskommissionens uppställda mål. Enligt deuppställda målen skulle en 50-procentig reduktion avutsläppen ha nåtts 1998, men inte heller detta målhar infriats (yrkande 1). Vidare anförs i fråga omstöd för rysk implementering avHelsingforskommissionens uppställda mål att totalthar 2 200 punktkällor till utsläpp identifierats. Devärsta, s.k. hot spots, har successivt minskats.Dock återstår de hot spots som inteåtgärdat, framför allt i storstadsområdena vidKaliningrad och , där ytterligarestödåtgärder kommer att vara nödvändiga (yrkande 2).Om åtgärder mot utsläpp och miljögifter i vattenanförs i motion MJ519 (kd ) att de flesta kemiskasubstanser som används återfinns i våravatten. För att komma till rätta med problemen medförorenade vatten måste kraftfulla åtgärder vidtasför att minska utsläpp av olja och miljögifter(yrkande 9).Enligt motion MJ521 (fp) bör en avgift införas påutsläpp av förorenat vatten från alla källor avbetydelse. På så sätt skulle färskvattenanvändningenminska, ett mer resurshushållande avloppssystemskapas och näringsämnena i avloppet skullemissgynnas (yrkande 7). Vidare anförs att åtgärderbör vidtas mot utsläpp och miljögifter i vatten.Övergödning är ett tilltagande problem ochkoncentrationen av olika kemikalier och miljögifterökar i fisk (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeI skrivelsen Nationell strategi för en hållbarutveckling anförs (s. 24 f.) att övergödningen,orsakad främst av otillräckligt renat avloppsvatten,näringsläckage från jord- och skogsbruket och frånnäringsämnen lagrade i bottensediment, utgörfortfarande ett allvarligt problem för mångakusthav. Östersjöstrategin förmottagningsanordningar för avfall från fartyg ochtillhörande frågor, som arbetats fram inom ramen förHelsingforskommissionen (HELCOM) och trädde i kraftden , stipulerar en skyldighet församtliga fartyg att lämna allt avfall i hamn utansärskild avgift (prop. 1999/2000:133, 2000/01:TU5,rskr. 2000/01:15). I skrivelsen anförs vidare(s. 76) att den gemensamma jordbruks- ochlivsmedelspolitiken bör förändras i syfte att stödjaen utveckling mot mer resursbevarande,miljöanpassade och etiskt godtagbaraproduktionsformer.I skrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling anförsvidare (s. 50, 60) att en förÖstersjöområdet, kallad Baltic 21, antogsinom det s.k. . Denna inkluderar måloch scenarier för hållbar utveckling i ett 30-årigtperspektiv inom regionen och ett handlingsprogrammed tidsplaner, aktörer och finansiering. Baltic 21fokuserade ursprungligen på sex sektorer (jordbruk,energi, fiske, skog, turism och transporter) varsutveckling bedömdes vara av särskilt stor betydelseför att uppnå ett hållbart Östersjöområde. Motbakgrund av de nu redovisade projekten och pågåendearbeten är utskottet inte berett att föreslå någotuttalande från sida med anledning avmotion MJ6 (fp) yrkande 5. Motionen avstyrks iberörd del.I anslutning till motion MJ6 (fp) yrkande 6 ommiljölotsar på fartyg i vill utskotteterinra som sitt tidigare uttalande (2001/02:MJU3 s.75) att frågor om lotstvång har behandlats bl.a. avtrafikutskottet i betänkande 2000/01:TU1. Därframhålls att fartyg på väsentligen går påinternationellt vatten, där Östersjöstaterna intehar någon jurisdiktion. Folkrättsliga principerhindrar dem alltså från att föreskriva sådantlotstvång. Frågan om lotsning på frivillig väg iÖstersjön behandlas emellertid bl.a. inom ramen församarbetet mellan Östersjöstaterna inomHelsingforskonventionen om skydd av Östersjönsmarina miljö. Det kan tilläggas att globalt gällandeutrustningskrav på s.k. transpondrar trädde i kraftden , vilket avsevärt kommer attförbättra möjligheterna att identifiera och följafartyg. Motionsyrkandet avstyrks.Beträffande det krav som framförs i motion MJ373(kd) om ett handlingsprogram för västerhavets miljöerinrar utskottet om (Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling s. 59) att (OSPAR)till skydd för den miljön i Nordostatlantenantogs och trädde i kraft . har undertecknats av , ,, , , , ,och EG. Nordsjökonferenserna har sedan år1984 framgångsrikt samarbetat för att förbättraNordsjöns miljö. Länderna förbinder sig attverka för vissa gemensamma mål både nationellt ochinternationellt genom utarbetandet av deklarationer.I skrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (s.59) anges att har aviserat att man är mycketangelägen om att driva Nordsjökonferensprocessenframåt och därmed är beredd att överta ansvaret förförberedelserna av nästa ministerkonferens och ävensekretariatsfunktionen.Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kustoch skärgård innebär (jfr prop. 2000/02:130, bet.2001/02:MJU3 s. 71 f.) att västerhavet och Östersjönskall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmågaoch den biologiska mångfalden skall bevaras. Kustoch skärgård skall ha en hög halt av biologiskmångfald, upplevelsevärden samt natur- ochkulturvärden. Näringar, rekreation och annatnyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivasså att en hållbar utveckling främjas. Särskiltvärdefulla områden skall skyddas mot ingrepp ochandra störningar. Inriktningen är attmiljökvalitetsmålet skall nås inom en generation.Enligt delmål 5 under miljökvalitetsmålet Hav ibalans samt levande kust och skärgård skall uttagetav fisk, inklusive bifångster av ungfiske, senast år2008 vara högst motsvarande återväxten, så attfiskbestånden kan fortleva och, om så är nödvändigt,återhämta sig. Delmål 7 innebär att utsläppen avolja och kemikalier från fartyg genom skärptlagstiftning och ökad övervakning skall minimerasoch vara försumbara . Utskottetförutsätter att de angivna delmålen följs upp på detsätt som regeringen har redovisat. Motion MJ373 (kd)bör lämnas utan vidare åtgärd i den mån den intetillgodosetts med det anförda.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ519 (kd) yrkande 9 om attkraftfulla åtgärder krävs mot förorenande utsläpp ivatten. Som framhålls i skrivelsen Nationellstrategi för hållbar utveckling (s. 24) har havensekosystem utarmats genom utsläpp av närsalter ochmiljögifter, omfattande valjakt och ett underefterkrigstiden intensivt fiske. torde ettflertal kustnära ekosystem vara kraftigtförändrade. Problemen i och utgörtydliga exempel på detta. Det största hotet mot demarina ekosystemen är, förutom fisket, de utsläppsom påverkar havet. Effekterna härav skadar intebara den biologiska mångfalden utan utgör också etthot mot resursutnyttjandet. Det är därför viktigtatt de totala utsläppen av gifter i miljön minskar,att nya giftiga ämnen inte produceras och atthalterna i havsekosystemen kontinuerligt minskar.Oljeutsläppen inom svenskt ansvarsområde har minskatmen mörkertalet bedöms vara stort.Som regeringen vidare anför i skrivelsen innebärmiljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kustoch skärgård att västerhavet och skall haen långsiktigt hållbar produktionsförmåga och attden biologiska mångfalden skall bevaras. Kust ochskärgård skall ha en rik biologisk mångfald, högaupplevelsevärden samt natur- och kulturvärden.Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav,kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbarutveckling främjas. Särskilt värdefulla områdenskall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Meddet anförda föreslår utskottet att motion MJ519 (kd)yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller danska och norska provborrningarefter olja i och hänvisarutskottet till sina uttalanden i betänkandena2000/01: MJU3 s. 46 och 1998/99:MJU6 s. 48 samt tillmiljöministerns frågesvar senast den 10 november1999 (svar på fråga 1999/2000:159 om ).Utskottet utgår liksom tidigare från att regeringennoga följer dessa frågor och även i fortsättningenaktivt verkar för att skydda den miljön.Motion MJ467 (mp) yrkande 5 avstyrks.Med anledning av motion MJ476 (kd) omHelsingforskommissionens mål vill utskottet erinraom att arbetet inom för attskydda miljö har pågått i 30 år.Av 132 utpekade s.k. hot spots i har 26åtgärdats, och det är i synnerhet förbättringen avden kommunala och industriella avloppsreningen somhar bidragit till att vattenkvaliteten i kustzonernahar förbättrats avsevärt.Utskottet anförde vid behandlingen av regeringensförslag till delmål (bet. 2001/02:MJU3 s. 75) attSverige verkar även internationellt för bevarandetav den miljön i västerhavet inomOslo-Pariskonventionen och i genomHelsingforskommissionen. Genomförandet av HELCOM:sÖstersjöstrategi för att komma till rätta medutsläpp av avfall från fartyg har lett till att ettharmoniserat regelsystem har etablerats för helaÖstersjöregionen. Östersjöstrategin utgjorde ocksåmodell för utarbetandet av ett EG-direktiv somytterligare harmoniserar regelverket i . Ävenarbetet inom Internationella sjöfartsorganisationen(IMO) är av stor vikt för måluppfyllelsen.Vidare har behandlat en proposition omgenomförande av Östersjöstrategin (bet.2000/01:TU5). Beslutet innebär bl.a. (jfr bet.2000/01:MJU3 s. 46) lagändringar som gör det möjligtatt genomföra Östersjöstrategin förmottagningsanordningar för fartygsgenererat avfalloch tillhörande frågor, som arbetats fram inom ramenför . Syftet med strategin äratt skydda miljön i från skadligpåverkan från fartyg. Detta skall åstadkommas genomett antal åtgärder såsom t.ex. obligatoriskavfallslämning från fartyg tillmottagningsanordningar i land och ett enhetligtavgiftssystem för mottagningen av avfall. Iproposition 2001/02:181 Mottagning av avfall ihamnar har regeringen föreslagit kompletterandelagändringar för att genomföra det s.k.mottagningsdirektivet (2000/59/EG). kommerunder att ta ställning till dettaförslag.Utskottet har inhämtat från attarbetet inom ramen för HELCOM fortgår för attåtgärda de ryska "hot spots" som kvarstår. AllaHELCOM:s parter utom kommer inom enrelativt snar framtid att vara EU-medlemmar ochmåste därför uppfylla EU:s miljölagstiftning. Enarbetsgrupp har upprättats för att se över HELCOMProgramme Implementation Task Force och dessframtida roll när införlivandet kommeratt kontrolleras av EU. Vid en utfasning av det nyssnämnda programmet aktualiseras således"Rysslandfrågan" och samma arbetsgrupp kommer ävenatt behöva identifiera vilka lösningar som finns atttillgå vad gäller den bristfälliga ryskaimplementeringen av HELCOM:s mål ochrekommendationer. Dessutom arbetar inom ramen för den nordliga dimensionenmed att ta fram en rad prioriterade projekt somskall ingå i handlingsplanen för den nordligadimensionen - häribland kan nämnasavloppsreningsprojekt i och S:tPetersburg. Utskottet konstaterar att fleraaktiviteter pågår för att uppfyllaHelsingforskommissionens uppställda mål. Syftet medmotion MJ476 (kd) yrkandena 1 och 2 kan i alltväsentligt anses tillgodosett utan något riksdagensuttalande i frågan.Genom beslut beslutaderegeringen att tillkalla en särskild utredare (dir.2001:78) för att lämna förslag till ettadministrativt system för förvaltning avavrinningsdistrikt. Utredaren skall även lämna ettförslag till en sådan myndighetsorganisation.Utredaren skall även utreda förutsättningarna föratt införa avgifter som ett incitament för minskadeutsläpp och, om det bedöms lämpligt, lämna förslagtill avgiftssystem. Uppdraget skall redovisas senastden . I avvaktan på resultatet avutredningen föreslår utskottet att motion MJ521 (fp)yrkande 7 avstyrks.Befolkning och folkhälsaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden (v) om enrättvis global livsmedelsförsörjning och omåtgärder för att förbättra folkhälsan medhänvisning till att yrkandena blivittillgodosedda genom de åtgärder somredovisats i skrivelserna.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingEtt viktigt mål- och uppföljningsområde för densamlade folkhälsopolitiken som har anknytning ekologiskt hållbar utveckling är bl.a. sundainne- och utemiljöer, tillgängliga grönområden förrekreation, säkra miljöer och produkter.Utvecklingen på det jordbruks- ochlivsmedelspolitiska området har de senaste åreninneburit ett ökat fokus på hela livsmedelskedjan,miljön, landsbygdens utveckling och djurens välfärd.Behovet av att förändra den gemensammajordbrukspolitiken har blivit uppenbar.Dioxinskandalen, galna ko-sjukan, mul- ochklövsjukan och hanteringen av våra djur, t.ex. isamband med transporter, är exempel på detta. Genomhöga prisstöd har intensiteten ijordbruksproduktionen drivits upp, vilket har skapatett jordbruk där miljön och djuromsorgen riskeraratt bli lidande.Nationell strategi för hållbar utvecklingDe demografiska förändringar vi har att vänta inomde närmaste decennierna kommer att ställa densvenska ekonomin - och därmed välfärden - införflera stora utmaningar: ett minskandearbetskraftsutbud, en åldrande befolkningstilltagande behov av vård och omsorg och en ökadbelastning på den offentliga finansieringen avvälfärden.Det finns direkta och indirekta samband mellanbefolkningsutvecklingen och hälsotillståndet. Deäldre blir allt friskare. ökar ohälsan ivissa grupper, främst bland arbetslösa och socialtutsatta. Även den arbetsrelaterade ohälsan ökar. Denutmaning som den demografiska utvecklingen ställeross inför kan bara mötas med flera i arbete.Utvecklingen mot ökad ohälsa måste därför brytas.Att få vara frisk är dessutom en önskan som alla bärpå oberoende av ålder, kön eller klasstillhörighetoch oberoende av om man har ett arbete eller inte.Hälsotillståndet - och välbefinnandet - påverkas påmånga sätt av den mat vi äter. Politiken på dettaområde måste därför utgå från konsumenternas behovav sunda och säkra livsmedel av god kvalitet.Folkhälsofrågorna anknyter till samtliga tredimensioner av hållbar utveckling. Det mestuppmärksammade sambandet är mellan miljö ochhälsoskydd. Successivt har fokus alltmer kommit attriktas mot ekonomisk och social trygghet samtlivsstilsfrågor. Folkhälsa berör praktiskt tagetalla politikområden.Konsumenterna ställer krav på säkra livsmedel.Helhetssynen på livsmedelskedjan - från jord tillbord - är en förutsättning för att säkerställatillgången på säkra livsmedel.MotionenI motion MJ39 (v) påpekas vikten av att utjämna deekonomiska skillnaderna i samhället och motverkasegregation för att förbättra folkhälsan (yrkande3). Vidare anförs att vi bör förändra vårlivsmedelskonsumtion och produktion för att bidratill en rättvis global livsmedelsförsörjning(yrkande 7).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört innebär den nya inriktningenav folkhälsoarbetet att insatser för att skapa engod hälsa på lika villkor bör integreras i andrapolitikområden. Viktiga åtgärder för att förbättrafolkhälsan görs även inom framför alltvälfärdspolitiken, miljöpolitiken ocharbetslivspolitiken.Utskottet delar regeringens uppfattning attmålsättningen för det samlade folkhälsoarbetet skallvara att ge samhälleliga förutsättningar för enhälsa på lika villkor för hela befolkningen. Ensträvan är att skapa jämvikt mellan tillväxt,sysselsättning, trygghet, god miljö och en god hälsapå lika villkor. För att nå det övergripande måletbör befolkningen således ges förutsättningar förekonomisk och social trygghet, delaktighet ochinflytande i samhället, trygga och godauppväxtvillkor, hälsa i arbetslivet, sunda miljöeroch säkra produkter, en hälsofrämjande hälso- ochsjukvård, ökad fysisk aktivitet, goda matvanor ochsäkra livsmedel. En proposition med folkhälsomålkommer att föreläggas . MotionMJ39 (v) yrkande 3 bör med det anförda och iavvaktan på förslagen i regeringens propositionlämnas utan vidare åtgärd.Utskottet instämmer i att, som anförs i skrivelsenNationell strategi för hållbar utveckling (s. 31),hälsotillståndet - och välbefinnandet - påverkas påmånga sätt av den mat vi äter. Politiken på dettaområde måste därför utgå från konsumenternas behovav sunda och säkra livsmedel av god kvalitet.Utskottet har heller ingen annan uppfattning änden som framförs i motion MJ39 (v) yrkande 7 om attvi bör bidra till en rättvis globallivsmedelsförsörjning. Säkra livsmedel är somregeringen anfört högt prioriterade frågor förSverige och EU. Konsumenterna måste kunna haförtroende för de varor som erbjuds och kunna litapå att de produkter de köper är säkra. Inom EU och iinternationella sammanhang förespråkar ettförebyggande arbete och strategier för en goddjurmiljö, god djurhälsa, gott djurskydd,uppfödningssystem som hindrar smittspridning och bradjurtransporter. Syftet är att främja säkrauppfödningssystem, livsmedel och en god folkhälsa.Motionen bör med det anförda lämnas utan vidareåtgärd i berörd del.Social sammanhållning, välfärd ochtrygghetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) om etttydligare barnperspektiv i miljöarbetet ochhänvisar till det arbete som pågår inomområdet.SkrivelsernaNationell strategi för hållbar utvecklingSocial sammanhållning och delaktighet är engrundförutsättning för hållbar utveckling. Enrättvis fördelning av resurser och möjligheterbidrar i sin tur till en social sammanhållning.Välfärdstjänster skall vara av hög kvalitet ochlikvärdig i hela landet. Välfärdspolitikenshuvuduppgift är att ge människor trygghet ochmöjligheter till utveckling.Jämsides med förändringar ibefolkningssammansättningen har nya komplexasamhällsfrågor vuxit fram. Det finns storaskillnader i makt och levnadsvillkor mellanmänniskor som bor i . Främst beror dessaskillnader på klasstillhörighet och kön, men mångainvandrade personer diskrimineras också på grund avsin etniska bakgrund. Att minska dessa klyftormellan invandrare och svenskar och åstadkomma enökad integration är nödvändigt för att garantera ensocial sammanhållning och hållbar utveckling.Utvecklingen inom det integrationspolitiskaområdet är långt ifrån tillfredsställande iförhållande till de mål som beslutat.Segregationen i det svenska samhället är fortfarandestor. Många människor med utländsk bakgrund uppleverdet svenska samhället som diskriminerande ochställer krav på att större insatser görs för attalla skall behandlas lika oavsett kön, klass ochetnisk bakgrund. Flertalet av de insatser somregeringen beslutar om ger effekter först på långsikt.MotionenI motion MJ337 (c) om ett tydligare barnperspektiv imiljöarbetet anförs att strategin bör vara att få inett barnfokus i miljöarbetet på alla nivåer, t.ex. iarbetet med i kommunerna (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 44) är målen förbarnpolitiken att barn och ungdomar skall växa uppunder goda och trygga förhållanden och att insatserför att sätta barnets bästa i centrum skallgenomsyra alla delar av regeringens politik och allverksamhet i samhället som rör barn. Inom varjepolitikområde skall , dessgrundläggande principer och dess intentionerbeaktas. beslutade om ennationell ungdomspolitik som bygger på treövergripande mål. Målen ingår i en målstruktur somdessutom består av delmål som beslutas avregeringen.