bet · GP01UBU9 · 2002-03-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 115 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olikagymnasieskolfrågor. Yrkandena gäller övergripandefrågor om rätt till utbildning i gymnasieskolan,kärnämnen, högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen, villkor för antagning m.m.Vidare handlar de om betyg, gymnasieexamen,lärlingsutbildning, entreprenad, elevinflytande,vissa ämnesområden, utredning om körkortsutbildningi skolan, gymnasieelevernas mat, lektorat,information till föräldrar om myndig elev,möjligheterna för elever att besöka ,möjligheterna till utlandsstudier samt profileringav gymnasieskolor.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden, i flertalet fall med hänvisning tillpågående utredningsarbete i 2000och . Sju yrkanden gäller frågordär det enligt gällande styrsystem ankommer på andraän att fatta beslut. De avstyrks därför.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Rätt till utbildning i gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub322yrkande 11, 2001/02:Ub447 yrkande 18 och 2001/02:Sf394 yrkandena 9och 10.Reservation 1 (kd, c)2. Villkor för antagning till gymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 1 i denna del och yrkande 2,2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del och yrkande2, 2001/02:Ub233 yrkande 19, 2001/02:Ub483yrkande 2 och 2001/02: Ub528.Reservation 2 (m) - delvisReservation 3 (fp) - delvis3. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkandena 4 och 6, 2001/02:Ub233 yrkande 21 och2001/02:Ub447 yrkande 1.Reservation 4 (m, kd, fp) - delvis4. Förslaget om ett nytt, breddat kärnämneRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub249yrkande 4, 2001/02:Ub254 yrkande 2, 2001/02:Ub447yrkande 4 i denna del och 2001/02:Ub535.Reservation 4 (m, kd, fp) - delvis5. Differentiering inom kärnämnenaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 5, 2001/02:Ub233 yrkande 20 och2001/02:Ub447 yrkande 11.Reservation 4 (m, kd, fp) - delvis6. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 1 i denna del och yrkande 3,2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub249 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub325yrkande 2, 2001/02:Ub393, 2001/02: Ub447yrkandena 4 i denna del, 7, 9, 10, 15, 16 och 19,2001/02:Ub458 i denna del, 2001/02:Ub483yrkandena 13 och 14 samt 2001/02:Kr339 yrkande 4.Reservation 2 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvisReservation 3 (fp) - delvisReservation 6 (mp)7. Antalet steg i betygsskalanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 15 i denna del, 2001/02:Ub447 yrkande 12och 2001/02:Ub483 yrkande 15.Reservation 7 (m, kd, c, fp) - delvis8. Betyg i ämne i stället för i kursRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub447yrkande 13 och 2001/02: Ub483 yrkande 17.Reservation 2 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvis9. Prövning för högre betyg undergymnasietidenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 16, 2001/02: Ub322 yrkande 9 och2001/02:Ub483 yrkande 18.Reservation 7 (m, kd, c, fp) - delvis10. Utvärdering av betygssättningenRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub221 yrkande15 i denna del.Reservation 3 (fp) - delvis11. Anteckning i betygshandling om ogiltigfrånvaroRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub221 yrkande17.Reservation 3 (fp) - delvis12. GymnasieexamenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 9, 2001/02:Ub233 yrkande 24,2001/02:Ub322 yrkande 10, 2001/02:Ub325 yrkande 3och 2001/02:Ub447 yrkande 17.Reservation 7 (m, kd, c, fp) - delvis13. LärlingsutbildningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 10, 2001/02: Ub234, 2001/02:Ub284,2001/02:Ub322 yrkande 13, 2001/02:Ub325 yrkande1, 2001/02:Ub429 yrkande 1, 2001/02:Ub447 yrkande20, 2001/02:Ub483 yrkande 12, 2001/02:Ub486,2001/02:N263 yrkande 2, 2001/02:N267 yrkande 26,2001/02:N315 yrkande 9 och 2001/02:A391 yrkandena3, 6 och 7.Reservation 2 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvisReservation 8 (c) - delvisReservation 3 (fp) - delvis14. Nationellt program för utbildning ientreprenörskapRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 19 och 2001/02: Ub447 yrkande 3.Reservation 9 (kd, fp)15. Yrkesinriktade studievägar i övrigtRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub264,2001/02:Ub390 yrkande 1, 2001/02:Ub512,2001/02:So501 yrkande 9, 2001/02:MJ522 yrkande 17och 2001/02:MJ529 yrkande 4.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 8 (c) - delvis16. EntreprenadRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 28 och 2001/02: Ub483 yrkandena 7 och 8.Reservation 7 (m, kd, c, fp) - delvis17. ElevinflytandeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub220yrkande 12, 2001/02: Ub447 yrkande 6,2001/02:Ub483 yrkande 4 och 2001/02:K284 yrkande3.Reservation 2 (m) - delvisReservation 5 (kd) - delvisReservation 8 (c) - delvisReservation 3 (fp) - delvis18. Främmande språkRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub254yrkande 1 och 2001/02: Ub281.Reservation 2 (m) - delvis19. Svenska som andraspråkRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub483 yrkande3.Reservation 2 (m) - delvis20. Kursplan för företagande och entreprenörskapRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub483 yrkande11.Reservation 2 (m) - delvis21. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkande 33 och 2001/02: Ub447 yrkande 5.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 3 (fp) - delvis22. Privatekonomi, hem- ochkonsumentkunskap m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub370yrkande 2, 2001/02:Ub424 yrkandena 1 och 2,2001/02:Ub441 och 2001/02:Ub487.23. Utredning om körkortsutbildning igymnasieskolanRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub333.Reservation 5 (kd) - delvis24. Gymnasieelevernas matRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub442 och2001/02:Ub545 yrkandena 1-6.Reservation 10 (v, mp)25. LektoratRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub220yrkande 1 och 2001/02: Ub447 yrkande 8.Reservation 5 (kd) - delvisReservation 3 (fp) - delvis26. Information till föräldrar om myndig elevRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub322 yrkande12.Reservation 8 (c) - delvis27. Jämlikare möjligheter för elever attbesöka riksdagRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub358.28. Bättre möjligheter tillutlandsstudierRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub221yrkandena 29 och 30 samt 2001/02:Ub483 yrkande16.Reservation 11 (m, c, fp)29. Profilering av gymnasieskolorRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub221 yrkande32.Reservation 3 (fp) - delvis30. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub230yrkande 1, 2001/02:Ub282 yrkande 2, 2001/02:Ub378,2001/02:Ub388, 2001/02:Ub432 yrkande 1,2001/02:Ub515 och 2001/02:Ub525.Stockholm den 5 mars 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),Per (), (), (), (), (),(), (),(), (), (), () och ().2001/02UbU9Redogörelse för ärendetÄrendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stortantal motionsyrkanden i olika gymnasieskolfrågor.Dessa behandlas i detta betänkande.Yrkandena gäller övergripande frågor om rätt tillutbildning i gymnasieskolan, kärnämnen,högskolebehörighet som mål för gymnasieutbildningen,villkor för antagning m.m. Vidare handlar de ombetyg, gymnasieexamen, lärlingsutbildning,entreprenad, elevinflytande, vissa ämnesområden,utredning om körkortsutbildning i skolan,gymnasieelevernas mat, lektorat, information tillföräldrar om myndig elev, möjligheterna för eleveratt besöka , möjligheterna tillutlandsstudier samt profilering av gymnasieskolor.Sju yrkanden rör frågor där det enligt gällandestyrsystem ankommer på andra än att fattabeslut.BakgrundEn parlamentariskt sammansatt kommitté,2000, arbetar meduppdraget att utreda och lämna förslag till enframtida utformning av gymnasieskolansstudievägsutbud (dir. 2000:35). Utifrån en analys avsamhällets och arbetsmarknadens förändring samtbehovet av en breddad rekrytering till högskolanskall kommittén överväga hur gymnasiala utbildningarbör organiseras och formerna för huralla studievägar kan göras tillgängliga för elever ihela landet.Genom tilläggsdirektiv fick kommittén iuppdrag att lämna förslag bl.a. om hur ett ökatinslag av lärande i arbetslivet i gymnasieskolan börutformas, hur en förändrad utformning av vissakärnämneskurser bör se ut och förslag till ettämnesbetygssystem. Kommittén skall också prövaförutsättningarna för att en gymnasieexamen skallkunna införas i gymnasieskolan (dir. 2001:8).Ytterligare tilläggsdirektiv gavs den 31 januari2002 varvid tidpunkten då kommittén skall lämna sinslutliga redovisning utsträcktes till den 16december 2002 (dir. 2002:8).Sedan år 1999 arbetar en annan parlamentarisktsammansatt kommitté med en översyn av skollagen(dir. 1999:15).Även Skollagskommittén fick den 31 januari 2002tilläggsdirektiv med ytterligare uppgifter ochutsträckt tid. Också den skall lämna sin slutligaredovisning (dir. 2002:9).Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden somgäller rätt att fullfölja studier igymnasieskolan ,villkoren för antagning till gymnasieskolan,högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen, kärnämnen och vissaandra frågor. Motiveringen är främst pågåendeutredning i 2000.Jämför reservationerna 1 (kd, c), 2 (m), 3(fp), 4 (m, kd, fp), 5 (kd) och 6 (mp).Rätt till utbildning i gymnasieskolanMotionerI motionerna 2001/02:Ub447 yrkande 18 respektive2001/02:Ub322 yrkande 11 för ochCenterpartiet fram förslag om att det skall görastill en rättighet att fullfölja gymnasiestudier pålika villkor . Nuvarandebestämmelser omöjliggör enligt Kristdemokraternalängre uppehåll i gymnasiestudierna. Centerpartietframhåller att en rättighet att fullföljagymnasieutbildning skulleinnebära att eleven kunde genomföra utbildningen isin egen takt, varvat med arbete.Miljöpartiet vill enligt motion 2001/02:Sf394 attasylsökande ungdomar skall erbjudasgymnasieutbildning på samma villkor som svenskaungdomar, dvs. till och med det år de fyller (yrk. 9 och 10).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Riksdagen har tagit ställning till förslag om rättatt fullfölja gymnasieutbildning fram till , senast i betänkande2000/01: UbU10. Liksom tidigare vill utskottetpåpeka att skollagen inte innehåller någonbestämmelse om att personer över en viss ålder intefår studera i gymnasieskolan. Gymnasieskolan är enskolform som är avsedd att påbörjas senast det årman fyller . Elever som har avgått frångymnasieskolan innan de har slutfört utbildningenoch som önskar fortsätta på det program där de gicktidigare, får i mån av plats tas in på nytt (6 kap.16 § gymnasieförordningen, 1992:394).För den som är och som inte harslutfört sin utbildning i gymnasieskolan finns ocksågymnasial vuxenutbildning, som i många fall ärorganiserad så att det är lättare att kombinerastudierna med förvärvsarbete än vad det brukar varai gymnasieskolan. Förslag om att göra utbildninginom gymnasial vuxenutbildning till en lagfästrättighet behandlades av (bet.2000/01:UbU15). Utskottet påpekade då dels attkonsekvenserna av och kostnaderna för en sådanreform behöver utredas noggrant innan beslut fattas,dels att det pågår en utredning om skollagen, varsresultat bör inväntas. har nyligenfått utsträckt tid och skall - liksomGymnasiekommittén 2000 - lämna sin slutredovisningsenast den 16 december 2002.Efter beslut med anledning avproposition 2000/01:115 Asylsökande barns skolgångm.m. 2001/02:UbU3, rskr. 11) har regeringenutfärdat förordningen (2001:976) om utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg förasylsökande barn m.fl. Där stadgas att asylsökandeungdomar skall beredas utbildning i gymnasieskolanpå samma villkor som ungdomar bosatta i gäller dock bara för den som har påbörjatutbildningen . En ung person räknassom barn fram till denna ålder, och omfattas därmedav . Att utsträcka rättighetentill gymnasieutbildning för asylsökande utöver 18års ålder skulle medföra ytterligare kostnader, somvarken regeringen eller något parti utanförregeringen har beräknat medel för i sittbudgetförslag.Villkor för antagning till gymnasieskolanGällande bestämmelserFör att vara behörig till nationella program skallden sökande ha godkänt grundskolebetyg i svenskaeller svenska som andraspråk, engelska ochmatematik.MotionerModerata samlingspartiet och föreslår(mot. 2001/02:Ub233 yrk. 19 och 2001/02:Ub483 yrk. 2respektive 2001/02:Ub221 och 2001/02:Ub222 yrk. 1 idenna del) att kraven för tillträde tillgymnasieskolans nationella program inte skallsänkas. anser dock att det i särskildafall skall vara möjligt att skapa en anpassadgymnasieutbildning för elever som inte har godkändabetyg i något av de tre behörighetsämnena (mot.2001/02:Ub221 yrk. 2 och 2001/02:Ub222 yrk. 2).Bakgrunden till motionerna är en skrivelse iseptember 2000 till regeringen från , där vissa konsekvenser avkraven för verksamheten i påtalas.I motion 2001/02:Ub528 (s) begärs en översyn avinträdeskraven till gymnasieskolan. Enligtmotionärerna gör kravet på godkänt i de tre nämndaämnena det svårt för barn med inlärningssvårigheteroch barn med invandrarbakgrund att kvalificera sigför nationella program.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Den skrivelse från som ochFolkpartiet syftar på överlämnades tillGymnasiekommittén 2000 . böravvakta resultatet av kommitténs arbete.Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenMotionerLiksom vid förra framför Moderatasamlingspartiet, och Folkpartietförslag om att inte alla nationella program skall hasom mål att ge grundläggande behörighet tillhögskoleutbildning (mot. 2001/02: Ub233 (m) yrk. 21,2001/02:Ub447 (kd) yrk. 1 och 2001/02:Ub221 (fp)yrk. 4 och 6). Enligt motionärerna leder det storainslaget av obligatoriska teoretiska kurser på denationella programmen till att elever med praktiskinriktning slås ut. Möjligheter att senarekomplettera för att uppnå högskolebehörighet skallalltid finnas, framhålls det i motionerna.Utskottets ställningstagandeLiksom när motsvarande förslag behandlades vid förrariksmötet (bet. 2000/01:UbU10) föreslår utskottetatt avslår yrkandena med hänvisning tilldet pågående arbetet i 2000.Utskottet vill likaså påminna om att det sedan längefinns möjlighet att komplettera engymnasieutbildning så att man når behörighet attantas till grundläggande högskoleutbildning. Dennamöjlighet skall självfallet behållas.Förslaget om ett nytt, breddat kärnämneBakgrundÅtta i skollagen angivna ämnen ingår i vissomfattning i alla nationella och specialutformadeprogram och kallas kärnämnen. De är: svenska ellersvenska som andraspråk, engelska, matematik, idrottoch hälsa, samhällskunskap, religionskunskap,naturkunskap och estetisk verksamhet. Kärnämnenasgymnasiepoängtal varierar mellan 200 (svenska ellersvenska som andraspråk), 100 (engelska, matematik,samhällskunskap och idrott och hälsa) och 50(religionskunskap, naturkunskap och estetiskverksamhet). En arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har lagt fram förslag omatt bilda ett nytt och breddat kärnämne genom attsamhällskunskap och religionskunskap förs samman ochatt vissa kursplanemål från ämnet historia tillförsdet nya kärnämnet. Arbetsgruppens promemoria haröverlämnats till 2000, som fåtttilläggsdirektiv att med utgångspunkt i promemorianutreda och lämna förslag till hur en förändradutformning av vissa kärnämneskurser bör se ut.MotionerModerata samlingspartiet, ochFolkpartiet motsätter sig i motionerna 2001/02:Ub254(m) yrkande 2, 2001/02:Ub447 (kd) yrkande 4 i dennadel samt 2001/02:Ub249 (fp) yrkande 4 genomförandeav arbetsgruppens förslag. Även i motion2001/02:Ub535 (c) yrkas att ämnena religionskunskapoch samhällskunskap skall behållas som skilda ämnen.Utskottets ställningstagandeEftersom frågan är under utredning iGymnasiekommittén 2000 föreslår utskottet attriksdagen avslår motionärernas yrkanden.Differentiering inom kärnämnenaBakgrundFör alla nationella kurser i gymnasieskolan finnskursplaner, som fastställs av . Sammakursplaner gäller för kärnämnena oavsett program.MotionerModerata samlingspartiet, ochFolkpartiet framför, , förslag omen differentiering av kärnämneskurserna med hänsyntill olika elevgruppers intressen och behov (mot.2001/02:Ub233 (m)yrk. 20, 2001/02:Ub447 (kd) yrk. 11 och2001/02:Ub221 (fp) yrk. vill att detskall finnas lättare och svårare kurser. EnligtKristdemokraterna bör kärnämnena indelas i etapperså att kurserna kan läsas i olika takt med olikaambitionsnivå. Även anser attkärnämneskurserna skall kunna läsas i olika takt.Folkpartiet framhåller att kärnämneskurserna börprofileras med utgångspunkt i respektive programsinriktning. räknar med attkaraktärsämnen och kärnämnen kan läsas integrerade.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Liksom hänvisar utskottet till gällandebestämmelser i gymnasieförordningen (1992:394), sommedger studier av kärnämnen i etapper, och tillkursplanerna för kärnämneskurserna Svenska A ochMatematik A, där det uttryckligen anges att innehålloch arbetssätt skall anpassas till det program ellerden studieinriktning som eleverna har valt. Tilldetta kommer att bör avvakta den pågåendeutredningen och regeringens förslag med anledning avdenna.Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanMotionernaModerata samlingspartiet vill enligt motion2001/02:Ub483 yrkande 14 se en snabb frihetsreformför gymnasieskolan, innebärande färre kärnämnen,rätt till alternativa kärnämneskurser och ettavskaffande av timplanen. I samma motion, yrkande13, sägs att regeringen börgöra en genomgång av direktiven tillGymnasiekommittén 2000 och ge kommittén ett merbegränsat uppdrag att ta itu med de frågor somkräver statliga beslut i framtiden.Kristdemokraterna framför i motion 2001/02:Ub447ett flertal förslag. Historia bör göras tillkärnämne (yrk. 4 i denna del). Elevernas behov avsärskilt stöd måste tillgodoses bättre än (yrk. Samordningen mellan grundskola ochgymnasieskola måste förbättras (yrk. Kvalitetenpå det individuella programmet bör ses över (yrk.10). De individuella studieplaner som skallupprättas för varje elev behöver vidareutvecklas(yrk. Nationella prov bör upprättas för flerämnen (yrk. Elever i samtliga gymnasieprogrambör ges möjligheter till kontakt med arbetslivet(yrk. 19).Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub221 attdet individuella programmet skall avskaffas (yrk. 1i denna del). Samma förslag framförs i Folkpartietsmotion /02:Ub222 (yrk. 1 i denna del). Partietanser att resurserna för det individuella programmetskall föras över till och att elever medsvårigheter skall ges stöd också i gymnasieskolan(mot. 2001/02:Ub221 yrk. I motion 2001/02:Ub249föreslår att historia skall göras tillkärnämne (yrk. 1) och att kursplanerna i historiaskall ge tydligare vägledning till lärarna omundervisningens kunskapsmål (yrk. 2).Miljöpartiet lägger i motion 2001/02:Ub393 framsin syn på utvecklingen av gymnasieskolan.Gymnasieskolan skall, anser motionärerna, ge varjeelev en bra baskunskap i kärnämnena och därutövervara yrkesförberedande för såväl praktiska som merteoretiskt orienterade yrken. Den skall utformas såatt varje elev ges ett gott stöd då hon eller hantar de första stegen in i vuxenlivet. Detta krävertid och utrymme för en rad aktiviteter utöver detrena kunskapsinhämtandet. Eleverna skall ha stortinflytande på verksamheten i skolan och var och enav dem aktivt delta i planeringen av sin egenstudieplan. Det krävs metodutveckling för attanpassa undervisningen i kärnämnena efter de olikaprogrammens innehåll och metodik. Miljöpartiethävdar att betygen har låg reliabilitet och dåligtprognosvärde och att därför frågan om ett nyttantagningssystem till högskolan bör utredas närmare.Program och kurser måste ses över, eftersomstudierna enligt motionärerna är överlastade medkunskapsstoff, vilket medför att alltför litetutrymme finns för estetisk verksamhet, studier avlivsfilosofiska frågor och liknande. Denarbetsplatsförlagda utbildningen bör byggas ut ochgälla alla program. Bristerna imodersmålsundervisningen måste uppmärksammassärskilt. Samma syn redovisas i motion2001/02:Ub458 (i denna del).I motion 2001/02:Ub325 (m) skriver motionären attendast svenska, matematik, engelska, samhällskunskapoch idrott och hälsa bör vara kärnämnen (yrk. 2).Motionärerna i motion 2001/02:Kr339 (m) föreslår etttillkännagivande om att idrott och hälsa ävenframdeles skall vara kärnämne (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Flertalet av yrkandena faller inom ramen för detsom nu utreds inom 2000. Utskottetär inte berett att medverka till att kommitténsdirektiv omprövas.Det finns någon timplan somföreskriver undervisningens omfattning för olikakurser eller ämnen. Timplanen ersattes den 1 juli1999 med en poängplan. I 5 kap. skollagen föreskrivsendast en garanterad total undervisningstid someleverna har rätt till. Utskottet är inte berett attföreslå att denna bestämmelse tas bort.Riksdagen har tidigare under detta ställtsig bakom att universitet och högskolor själva skallfå bestämma urvalsgrunderna för antagning till 10 %av antalet nybörjarplatser (prop. 2001/02:15, bet.UbU4, rskr. Därmed kan man räkna med att andragrunder för urvalet än gymnasiebetyget, värderatenligt nu gällande generella regler, kommer attprövas. har i uppdrag att lämnaförslag till en förändring av betygssystemet frånbetyg på kurser till betyg i ämnen, något somutskottet återkommer till i det följande. Det är motdenna bakgrund inte motiverat att nu begären utredning av urvalssystemet till grundläggandehögskoleutbildning.BetygUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om flerbetygssteg, ämnesbetyg i stället förkursbetyg, rätt att tentera upp godkänt betygunder gymnasietiden, utvärdering avbetygssättningen och anteckning på betyg omogiltig frånvaro. Motiveringen är främst denpågående utredningen i Gymnasiekommittén2000.Jämför reservationerna 7 (m, kd, c, fp), 2(m), 5 (kd) och 3 (fp).Antalet betygsstegMotionerTre partier - i motion 2001/02:Ub483yrkande 15, i motion 2001/02:Ub447yrkande 12 och i motion 2001/02:Ub221yrkande 15 i denna del - föreslår att betygsskalanskall omfatta fler steg än . De fyra betygsstegsom nu finns är otillräckliga för att på etträttvist sätt spegla elevernas skildakunskapsnivåer, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå yrkandena.Införandet av det system vihar har krävt ett mycket omfattande arbetebåde på nationell nivå och i varje skola. Somutbildningsministern anförde i eninterpellationsdebatt bygger detnuvarande betygssystemet på att kunskapskvaliteterför olika steg kan identifieras och beskrivas ibetygskriterier. Regeringen har i december 2001funnit anledning att ge i uppdragatt tillsammans med lärarorganisationerna planeraoch genomföra en nationell kompetensutveckling förlärare om bedömning och betygssättning.Betyg i ämne i stället för i kursMotionerModerata samlingspartiet tar i motion 2001/02:Ub483upp frågan om ämnesbetyg eller kursbetyg, en frågasom enligt motionen har många bottnar (yrk. Ettämnesbetyg som innebär att det sist satta betygetinom området gäller som slutbetyg kan blimissvisande, eftersom alla kurser i ett ämne intebygger på varandra, påpekar motionärerna.Kristdemokraterna framför i motion 2001/02:Ub447uppfattningen att man bör övergå från kursbetyg tillämnesbetyg (yrk. Systemet skall bygga på enhelhetssyn av elevernas kunskaper, heter det imotionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå bådayrkandena.Riksdagen bör inte ta ställning i denna frågaförrän 2000 har slutfört sittarbete och regeringen har lagt fram sitt förslagtill riksdagen.Prövning för högre betyg under gymnasietidenMotionerEn elev som fått godkänt betyg i en kurs bör enligtModeraterna (mot. 2001/02:Ub483 yrk. 18),(mot. 2001/02:Ub322 yrk. 9) ochFolkpartiet (mot. 2001/02:Ub221 yrk. 16) hamöjlighet att pröva för högre betyg i samma kursredan medan hon eller han går kvar i gymnasieskolan.Motionärerna påpekar att eleven har möjlighet atttentera upp ett godkänt betyg i komvux efteravslutade gymnasiestudier.