bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — Systemet bygger ävenpå tvång mot elkonsumenterna.Motionärerna menar sig därför varaytterst tveksamma till att acceptera ettsystem i enlighet med vad som skisseras ipropositionen.I motion 2001/02:N57 (fp) begärs ettriksdagsuttalande om nivån påsanktionsavgiften. Motionären menar attdet är nödvändigt med en högresanktionsavgift för dem som inte fullgörkvotplikten än den som redovisas ipropositionen. Enligt motionären borde enminiminivå vara per ej ingivetcertifikat, att jämföra med inledningsvis200 kr enligt förslag avElcertifikatutredningen.Miljöpartiet framhåller i motion2001/02:N58 att partiet är positivt tilltanken på ett nytt stödsystem baserat påelcertifikat. Motionärerna menar dock attvissa ändringar i förhållande till vadregeringen redovisar måste göras. Imotionen anförs bl.a. att el somproduceras med ny vattenkraft inte böringå i systemet. Däremot kan el somproduceras genom effektivare användningav befintlig vattenkraft ingå, sägs det.Därtill bör en eventuell överkompensationav produktion som konverteras tillbiobränslen undvikas genom t.ex.differentierade kvoter av befintligaanläggningar. Motionärerna menar även attendast den elintensiva produktionen avden elintensiva industrin bör undantasfrån kvotplikten.När det gäller sanktionsavgiften anförsatt nivån måste vara sådan att det ärlönsamt att bygga ut förnybarelproduktion, varför percertifikat som inte ingivits är för lågt.Sanktionsavgiften bör enligt motionärernavara åtminstone per certifikat.Vidare anförs att arbetet med att utredaoch utveckla andra möjligheter att stödjany produktion av el från förnybaraenergikällor bör fortsätta parallellt medatt systemet med elcertifikat utvecklas.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen redovisade i enproposition om ekonomiska förutsättningarför elproduktion från förnybaraenergikällor (prop. 1999/2000:134)riktlinjer beträffande en ny och mermarknadsorienterad stödform förelproduktion från förnybara energikällor.Riktlinjerna innebar att ett samlatsystem för att främja el från förnybaraenergikällor skulle tas fram och träda ikraft . Vidare skullesystemet bygga på handel medelcertifikat, kombinerad med enskyldighet att inkludera en viss andelförnybar el i elleverans eller elinköp.Propositionen behandlades hösten 2000av . Utskottet (bet.2000/01:NU3) ställde sig bakomregeringens förslag och framhöll bl.a.att det nya systemet kommer att skapamöjligheter för en fortsatt utbyggnad avelproduktion från förnybara energikällor,som det kommer att stimulera enmarknadsdynamik som främjarkostnadseffektivitet ochteknikutveckling. I en reservation (m,kd, fp) uttryckte dessa partier sinståndpunkt i frågan.I finns det flera länder som harinfört certifikatsystem eller planeraratt införa ett sådant system. Till dessaländer hör , ,, , Storbritannienoch . Dessa länder har kommitolika långt i arbetet. Därtill finns detett frivilligt initiativ från deeuropeiska kraftföretagen, det s.k. (Renewable Energy CertificateSystem), inom vilket en handel med s.k.gröna certifikat redan sker. På nationellnivå finns det ett särskilt organ somsvarar för utgivning, registrering ochannullering av certifikaten och förtillsyn av systemet. I harAffärsverket denna roll.RECS tillhandahåller även ett system sommöjliggör för medlemmar att handla medcertifikat internationellt. En period medtesthandel startade , och deförsta affärerna genomfördes sommaren2001. Andra länder inom EU såsomTyskland, och har valtatt använda s.k. fastprissystem. Enligtdessa system garanteras elproducenter avel från förnybara energikällor genom lagett fast pris för den el de producerar.Elcertifikatutredningen föreslog (SOU2001:77), som redan nämnts, ettsanktionstak på per elcertifikatför . Denna siffrabaseras på de förslag till kvot somutredningen lämnat ochpå de beräkningar av potential ochproduktionskostnad som gjorts. I denframlagda energipropositionen nämns dockinte uttryckligen nivån påsanktionsavgiften. I bilaga tillpropositionen, där lagrådsremissenslagförslag till lag om elcertifikatåterfinns, anges (5 kap. 1 §) att förcertifikat som skulle ingivits under åren2004 och 2005 skall en sanktionsavgiftmed högst per certifikat tas ut. remiss som regeringen överlämnadetill Lagrådet anges attregeringen inte anser att det finns någraskäl att föreslå en annan nivå påsanktionstaket än utredningen gjort.Regeringen anser dock, med hänvisningtill risken för att sanktionstaket blirstyrande för prisbildningen påcertifikaten, att sanktionstaketsgiltighetstid bör begränsas till deförsta två åren. påpekas attbehovet av en förlängning och eventuellförändring av sanktionstakets storlekkommer att prövas år 2004.Utskottets ställningstagandeFör närvarande används olika former avinvesteringsstöd och driftsstöd för attfrämja investeringar i elproduktion medförnybara energikällor. Det nuvarandeenergipolitiska programmet omfattar bl.a.stöd till investeringar i vindkraft,småskalig vattenkraft ochbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion.Flertalet av de gällande stödsystemenlöper ut . Riksdagenbeslöt att ett system baseratpå elcertifikat skall införas i januari2003. Som ovan nämnts påpekade utskotteti detta sammanhang att det nya systemetkommer att skapa möjligheter till enfortsatt utbyggnad av elproduktionen frånförnybara energikällor som detstimulerar en marknadsdynamik som främjarkostnadseffektivitet ochteknikutveckling. Utskottet instämmerdärför i regeringens bedömning att ettsådant certifikatsystem bör införas den 1januari 2003 och noterar regeringensavsikt att återkomma till underhösten 2002 med ett lagförslag i frågan.Enligt utskottets uppfattning finns detbehov av en kraftfull satsning för attfrämja investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor. Det nya systemetmåste ge långsiktiga och stabilaförutsättningar så att investeringar iförnybar elproduktion genomförs.Teknikutveckling och kostnadseffektivitetkan, som utskottet tidigare anfört, genomett mer marknadsdynamiskt systemstimuleras. måste systemetbaseras på en fungerande konkurrensmellan de olika förnybara energislagenför att därigenom stimulera och medverkatill att produktionskostnaderna pressasned.Utskottet konstaterar därför, med stortillfredsställelse, att den övergripanderedogörelse som regeringen presenterar ipropositionen beträffande införande avett system för handel med elcertifikatöverensstämmer med utskottets uppfattningi frågan. Med anledning därav anserutskottet att motionerna 2001/02:N53 (m),2001/02:N55 (kd), 2001/02:N56 (fp),2001/02:N58 (mp) och 2001/02:N213 (m) böravslås i berörda delar av riksdagen.I två motioner har påpekats att ensanktionsavgift om per ej ingivetcertifikat är för låg. Utskottet villbetona att den nu behandladepropositionen inte kräver ettriksdagsbeslut i denna del. I samband medatt regeringen framlägger det aviseradelagförslaget kommer attbehandla de enskilda detaljerna iförslaget. Utskottet ser därför, oavsettinställning till nivån påsanktionsavgiften, ingen nödvändighet medett riksdagsuttalande i frågan.Med det sagda avstyrker utskottetsamtliga här behandlade motioner iberörda delar.Särskilda åtgärder för vindkraftenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringensförslag om särskilda åtgärder förvindkraften och avslå samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Enligt utskottet ger ett kvantitativtplaneringsmål för vindkraften störremöjligheter att synliggöra vindkrafteni den fysiska planeringen och vidprövningen av tillstånd. Vidare anserutskottet det befogat med särskildainsatser för att påskyndakommersialiseringen i havs- ochfjällområdena. Jämför reservationerna19 (m, fp), 20 (kd) och 21 (mp).PropositionenInledningRegeringen föreslår dels att ett stöd förteknikutveckling och marknadsintroduktionför storskaliga vindkraftstillämpningarinförs, dels att ett nationelltplaneringsmål fastställs för vindkraften.Vidare redogör regeringen för sinbedömning att det behövs ettkompletterande övergångsstöd tillvindkraften då ett certifikatsysteminförs.Teknikutveckling och marknadsintroduktionRegeringen föreslår i propositionen attsärskilda utvecklingsinsatser skallgenomföras i samverkan med näringslivetför att minska kostnaderna förnyetablering av vindkraft i havs- ochfjällområden. I propositionen betonas attSverige skall vara ett föregångsland iomställningen till hållbar utveckling.Enligt regeringens bedömning är dock deresurser som finns inom den långsiktigadelen av energipolitiskaprogram, genom kommandeelcertifikatsystem och aviseradövergångslösning för vindkraften,otillräckliga för att åstadkomma en snabbkommersialisering i dessa områden. Församverkansprojekt gällandeteknikutveckling och marknadsintroduktionav storskaliga vindkraftstillämpningarberäknas resursbehovet till 350 miljonerkronor . Regeringenavser att återkomma till anslagsfrågan ibudgetpropositionen för år 2003.Planeringsmål för vindkraftenEnligt regeringen ger ett kvantitativtplaneringsmål för vindkraften bättremöjligheter att synliggöravindkraftsintresset i den fysiskaplaneringen och vid tillståndsprövningen.I propositionen föreslås därför att ettnationellt planeringsmål för vindkrafteninförs. Det nationella planeringsmåletbör enligt förslaget fastställas till enårlig produktionskapacitet på år2015. Regeringen betonar i sammanhangetatt planeringsmålet skall ses som ettuttryck för ambitionsnivån när det gälleratt skapa förutsättningar för en framtidavindkraftsutbyggnad, men att det inteskall betraktas som ett utbyggnadsmåleller som en del av målet förutvecklingen av den förnybaraelproduktionen.Regeringen påpekar även att det finnsett stort antal områden med godavindförhållanden i men att detsamtidigt finns flera faktorer sombegränsar möjligheten till utbyggnad. Ipropositionen sägs att avvägningar måsteske, förutom mot de ekonomiska ochfysiska krav som verksamheten ställer,mot t.ex. natur- och kulturintressen,annan mark- och vattenanvändning ochandra verksamheter som påverkas av enetablering.Inom har en särskildarbetsgrupp (AgVIND) genomfört en studiebeträffande övergripande förutsättningarför lokalisering av vindkraftverk tillhavs och i fjällområdena. Utifrån deförslag som arbetsgruppen redovisat harregeringen givit ett antal myndigheter iuppdrag att redovisa de övergripandeförutsättningarna för en storskaligutbyggnad av vindkraften i havs- ochfjällområdena. Regeringen meddelar ipropositionen sin avsikt att vid behovåterkomma till i denna fråga dådessa uppdrag redovisats.Övergångsstöd till vindkraftenEnligt regeringens bedömning kommer detatt behövas ett kompletterande stöd tillvindkraften när ett certifikatsysteminförs. Regeringen anser därför att dens.k. miljöbonusen (18,1öre per kWh) bör behållas under enövergångsperiod av somen avtrappning sker. Enligt regeringen ärsyftet med sådana övergångsregler attsäkerställa produktionen från debefintliga vindkraftverk som erhållitinvesterings- och driftsstöd enligt deregler som gäller till och med utgångenav . Vidare påpekas att det ärviktigt att övergången till det nyastödsystemet inte innebär attutvecklingen mot en ökad användning avförnybar elproduktion motverkas på grundav den osäkerhet som investerare ochfinansiärer kan uppleva under ettintroduktionsskede.I propositionen redogör regeringen ävennärmare för hur avtrappningen avmiljöbonusen bör ske.MotionernaI motion 2001/02:N283 (s) framhållsbehovet av att finna former för attbättre ta till vara vindkraftensfördelar. Motionärerna ser det somviktigt att pröva alla möjligheter attfullt ut ta till vara vindkraftenspotential för svensk energiförsörjning.Vindkraften är ett värdefullt komplementoch bör få bättre stöd än , sägs deti motionen.Två tillkännagivanden beträffande ettinformationscentrum för vindkraft begärsi motion 2001/02:N338 (s). För det förstagäller det att överväga behovet av ettinformationscentrum för vindkraft.Motionären menar att det finns ett stortbehov av att dels ta fram ny kunskap omvindkraft, dels sprida denna kunskap.Verksamheten bör bestå av allmäninformation och rådgivning,erfarenhetsåterföring, utredningar ochforskning samt att skapa och driva enkunskapsbank. För det andra bör ettinformationscentrum för vindkraft knytastill högskolan på . I motionenanförs att högskolan på har unikaförutsättningar och unik kompetens inomområdet.Moderata samlingspartiet framhåller imotion 2001/02:N53 att böravslå vad regeringen förordar beträffandesärskilda åtgärder för vindkraften.Statsmakterna ger omfattande stödtill vindkraftverk trots att det intehandlar om att utveckla ny teknik, sägsdet i motionen. Enligt motionärerna ärdet väsentligt att vindkraften, liksomall annan elproduktion, skall bära sinaegna kostnader. Vidare sägs att det intefinns några skäl att sätta upp ettsärskilt planeringsmål för vindkraften,varför detta förslag bör avslås avriksdagen.Enligt vad som anförs i motion2001/02:N54 (m) bör en utbyggnad avvindkraften anstå till dess att olikaoklarheter utretts. Motionärerna menaratt många frågor är obesvarade kringuppförandet av vindkraftverk och attdessa kräver en närmare granskning. Detgäller bl.a. närboendes rättigheter,minimiregler för avstånd och bullernivåersamt att det finns olika regler i olikadelar av landet. I motionen framhålls detdärför som angeläget att ta fram ettvetenskapligt underlag över vindkraftenspåverkan på människor, natur och djurlivinnan en större utbyggnad av vindkraftengenomförs.Behovet av en saklig informationsbankför vindkraftsinformation är mycketstort, sägs det i motion 2001/02:N55(kd). förordar därföratt regeringen skall överväga att ge stödtill ett centrum förvindkraftsinformation på . Genomsin koppling till högskolan kan dettacentrum bli ett värdefulltkunskapscentrum för vindkraft, menarmotionärerna.I motion 2001/02:N268 (kd) begärs etttillkännagivande om att utbyggnaden avvindkraften bör påskyndas. Motionärernaförordar en utbyggnad av vindkraften ioch utmed dammanläggningar ifjällområdet. Eftersom naturen redan ärså skövlad kring dammanläggningarna ochdå rennäringen inte kan nyttja dessamarker som tidigare, utgör byggandet avett antal vindkraftverk i och utmed dessavattenmagasin inte på något sätt någonolägenhet vare sig för rennäringen ellerutseendemässigt i landskapsbilden, enligtmotionärerna.Även i motion 2001/02:N318 (c) förordasen utbyggnad av vindkraften i Sverige.Enligt motionärerna skulle en snabb ochkraftfull satsning på vindkraften iSverige dels minska risken förenergibrist, dels öka möjligheterna attnå EU:s koldioxidmål. skulle enutbyggnad ge många nya arbetstillfällen,sägs det i motionen.I motion 2001/02:N324 (c) anförs attenergisystemet måste ställas om mot enmer uthållig elproduktion och attkoldioxidutsläppen måste minska. Fördetta är vindkraften viktig, sägs det imotionen. Enligt motionären krävsemellertid olika åtgärder för attåstadkomma den nödvändiga utvecklingenför vindkraften i . Följande nämnsi motionen:- Vindkraftverk skall ses som maskineroch bör därför inte omfattas avfastighetsskatt.- Bygglovshanteringen bör ändras, dåden är orimligt lång ochohanterlig. Bland annat bör regelverketändras så att vindkraft inte klassas sommiljöfarlig verksamhet.- En vindkraftslag bör utarbetas. Avlagen bör framgå att vindkraft är enmiljövänlig och önskvärd verksamhet.- De miljöskatter ochmiljöskadeförsäkringar som vindkraften omgärdas av bör ses över ochanpassas.- Den förstärkning avöverföringskapaciteten från norra tillsödra som pågår måsteintensifieras för att möjliggöra förvindkraftsetableringar i fjällvärlden.- De begränsningar som finns ivissa militära områden beträffandevindkraftverkens höjd, på grund avsignalspaning, bör ses över.- Regeringen bör tillsammans medEnergimyndigheten initiera en kampanj medbudskapet att el från förnybaraenergikällor skonar naturen, hälsan ochmiljön.Omställningen av energisystemet tillförnybar energiproduktion utgör ett av deviktigaste leden i miljö- ochklimatpolitiken enligt vad som anförs imotion 2001/02:N57 (fp). Det krävs enligtmotionären bl.a. att politiska ochekonomiska förutsättningar skapas som förnybara energin utrymme att växa. Imotionen framhålles att detkompletterande stöd för vindkraften somregeringen redovisar i propositionen intetorde vara tillräckligt. För att enövergångslösning skall kunna stimuleratill nyinvesteringar måste den gelångsiktiga och stabila förutsättningarunder åtminstone för deinvesteringar som görs , sägs det.Miljöpartiet framhåller i motion2001/02:N58 att partiet är positivt tillett planeringsmål för vindkraften, menmenar att målet skall fastställas till enårlig produktionskapacitet på 12 TWh.Vidare påpekas att det finns problembeträffande tillståndsprövningen avvindkraftverk. Bland annat utförs ettdubbelarbete då vindkraftverket skallprövas dels enligt , delsenligt , sägs det imotionen. Regeringen bör därför skyndsamtutreda de förslag somVindkraftsutredningen (SOU 1999:75)presenterade i syfte att förenklahandläggningen och återkomma tillriksdagen med ett förslag om hurtillståndsprövningen av vindkraftverk kansamordnas och förenklas. Motionärernamenar även att ett tillfälligt gemensamtkompetenscentrum för vindkraft börinrättas. Centrumet bör tillhandahållafackkompetens inom plan-, bygg-, energi-,miljö-, naturvårds- ochkulturminnesvårdsområdena. I motionenanförs också att stödet tillsamverkansprojekt rörandeteknikutveckling och marknadsintroduktionav vindkraften bör riktas till de projektdär stödet kan ge störst effekt, oavsettanläggningens storlek.Beträffande övergångsstöd tillvindkraften påpekas det i motionen attdet krävs en lösning som ger betydligtstörre långsiktighet än vadövergångsstödet som föreslås ipropositionen gör. Motionärerna menar attdet är nödvändigt att finna enövergångslösning som ger långsiktigtstabila villkor för de investeringar somgörs . I motionenredogörs även för olika alternativaövergångslösningar. För att investeringari vindkraft skall komma till stånd måsteregeringen skyndsamt ta fram ett nyttförslag till kompletterande stöd förvindkraften som ger tillräckliglångsiktighet, sägs det.Vissa kompletterande uppgifterMed anledning av en interpellation (ip.2001/02:312) av (), varimiljön för närboende till vindkraftverkbehandlades, betonade miljöminister att han inte avsågatt ta något initiativ till ettvindkraftsmoratorium. Miljöministernframhöll i sitt svar de bestämmelser tillskydd för människors hälsa och miljön somfinns i ochmiljöbalken. Vidare påpekades att vad somär ett lämpligt respektavstånd för ettvindkraftverk inte kan anges generellt.Buller, visuella effekter och andraformer av störningar är bl.a. beroende avterrängförhållandena. Miljöministernhänvisade även till allmännaråd där bl.a. buller och säkerhetsavståndbehandlas och det pågående arbetet medatt se över dessa råd. Några ytterligareinitiativ menade miljöministern inte varerforderliga i nuläget.Vindkraftverk taxeras somelproduktionsenhet. Vid allmännafastighetstaxering rekommenderadeRiksskatteverket att vindkraftverkvärderas till per installeradkW. avstyrkte (bet. 2001/02: SkU16) motioner om dels enöversyn av reglerna som rör beskattningav vindraftverk, dels att vindkraftverkenskattemässigt bör betraktas sominventarier och därmed inte belastas medfastighetsskatt. Frågan om taxering avs.k. skräddarsydda byggnader harbehandlats avFastighetstaxeringsutredningen (SOU2000:10). I sitt ställningstagandehänvisade skatteutskottet till att fråganför närvarande bereds inomRegeringskansliet och att resultatet avregeringens övervägande bör beaktas.Finansminister svaradevåren 2001 på en fråga (fr. 2000/01:509)av () omklassificeringen av vindkraftverk iskattehänseende. Enligt finansministernrådde det ingen oklarhet kring hurvindkraftverken skall bedömas varför haninte fann någon anledning att vidta någonåtgärd.Näringsminister en fråga (fr.2001/02:903) av () om attinrätta ett nationellt centrum förvindkraftinformation på . I sittsvar framhöll näringsministern olikasatsningar som regeringen gör och avseratt göra för vindkraften, däriblandförslagen i den energipolitiskapropositionen. Han påpekade atthan inte hade möjlighetatt ta ställning till om inrättandet avett nationellt centrum förvindkraftsinformation var aktuellt.Enligt de uppgifter som inhämtats beredsfrågan om inrättande av ett nationelltcentrum för vindkraftsinformation förnärvarande inom Regeringskansliet.Beträffande vad i motion 2001/02:N58(mp) anförs om bättre samordning av olikaprövningar av vindkraften kan erinras omett utredningsuppdrag som för närvarandeövervägs inom . Enligtde uppgifter som inhämtats skall en delav uppdraget vara att utreda ochanalysera de justeringar och tillägg sombehöver göras för att EG:s direktiv omförnybara energikällor (2001/77/EG) skallimplementeras i den svenskalagstiftningen. En del av EG-direktivetär en översyn av nuvarande lagar ochförordningar i syfte att minskalagstiftningshinder och andra hinder fören ökning av produktionen av el frånförnybara energikällor.Därtill kan nämnas attEnergimyndigheten beviljat 69miljoner kronor till forskning omvindkraft under perioden 2002-2004.Totalt omfattar programmet, vilketbenämns Vindforsk, ,varav skallfinansieras genom andra intressenter,företrädesvis näringslivet. Programmetgenomförs i samverkan med (). Detövergripande målet med forskningen påområdet är att bidra till att el somproduceras i vindkraftverk blirbilligare. Av stödet avser 54 miljonerkronor stöd till grundläggande forskningoch stöd tilltillämpad forskning och utveckling.De bestämmelser som är av störstbetydelse för prövningen av lokaliseringoch drift av vindkraftverk finns i plan-och bygglagen (1987:10) och miljöbalken.Vindkraftsutredningen lämnade i sittslutbetänkande (SOU 1999:75) förslag tillolika förenklingar och samordning avlagstiftningen, bl.a. beträffandebefrielse från kravet på samråd ochmiljökonsekvensbeskrivningar i vissa fallvid prövning enligt då frågorom lokalisering av vindkraftverk är välutredda i en plan. Vidareföreslogs en möjlighet för länsstyrelsenatt besluta om delegering till kommunenbeträffande prövning avvindkraftverk enligt miljöbalken.Utredningen har även pekat på attsärskilda prövningsregler gäller förvindkraftsetablering på land och tillhavs och att reglerna bör harmoniseras.Betänkandet innehåller dock ingaförfattningsförslag utan de synpunktersom framlagt utreds inomRegeringskansliet.I februari 2000 inleddeEnergimyndigheten tillsammans medNaturvårdsverket, ochRiksantikvarieämbetet ettmetodutvecklingsarbete för hurplaneringen av vindkraft kan förbättras iden kommunala översiktsplaneringen.Bakgrunden till detta projekt var bl.a.uppfattningen att kunskapen om vindkrafti län och kommuner är måttlig ochvarierande. har även fått iuppdrag av regeringen att, i samråd medNaturvårdsverket och ,utarbeta en handbok om lokaliseringen avvindkraft. Som en del i detta arbete harmyndigheterna sammanställt informationfrån länsstyrelserna bl.a. om hurvindkraften behandlas i länsstyrelsernasregionala planeringsunderlag eller om ensärskild vindkraftspolicy har tagitsfram. Uppdraget redovisades tillregeringen i mars 2002.När det gäller överföringskapacitetenhar regeringen gett i uppdrag åt Svenskakraftnät (N2000/1669/ESB) att se överbl.a. behov av och kostnader förförstärkning av överföringskapacitetensamt ge förslag på hur sådanaförstärkningar skall finansieras.Uppdraget skall redovisas i augusti 2002.Den interdepartementala arbetsgruppenAgVIND konstaterade i sin delrapport(Redovisning från den interdepartementalaarbetsgruppen AgVIND) attkunskapsläget är mycket varierande för deolika frågor som behöver studeras ikartläggningsarbetet. Regeringen uppdrogav denna anledning, , åtFörsvarsmakten att utreda hur enstorskalig vindkraftsutbyggnad skullepåverka den militära signalspaningen.Därtill skall Försvarsmakten belysaeffekterna på olika slag av militäraövervaknings- och kommunikationssystem aven eventuell storskalig utbyggnad avvindkraftsanläggningar till havs och ifjällområden. Lägesredovisningar skalllämnas och , ochen slutredovisning skall ske i augusti2003.