bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Vi vill sänkabeskatt-ningen av diesel till samma nivå som våra främsta konkurrentländerhar och slopa beskattningen på växtnäring.Energibeskattningen är krånglig och ogenomtänkt. Enligt vår mening skallmiljöskatter tas ut i produktionsledet medan energiskatter skall tas ut ikon-sumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olikaener-giproducenter och mellan olika bränslen. Den extra energiskatt som tasut på el producerad i kärnkraftverk strider mot denna princip och bör redannästa år sänkas med per kWh och tas bort.För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gällerför resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn pådagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i manbefinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Högbränslebeskatt-ning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet förumgänge med familj och vänner krymper. Skatten på såväl bensin som dieselbör sänkas. Bensin och diesel skall inte kosta mer i än vad detkostar genom-snittligt i . Det avdrag som får göras för resortill och från arbetet täcker inte kostnaderna för bilresor. Allteftersombränslepriset ökar har värdet av avdraget urholkats. Det ger heller inte enrimlig möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Avdraget bördärför höjas till per mil.När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är detviktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. ISve-rige har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av dehöga skatterna. Vi vill börja en anpassning till danska alkoholskattersnarast.Skatt på annonser och reklam är inte konkurrensneutral och bör avskaffasnästa år.Vi föreslår att ställer sig bakom de riktlinjer förskattepolitiken som redovisas i motion Fi36 av m.fl. (m).7. Riktlinjer för skattepolitiken - avsnitt 2.2.4, punkt 3 (kd)av () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner de i reservation 7 föreslagna riktlinjerna förskattepoli-tiken och tillkännager detta för regeringen som sin mening.Därmed bifaller motion2001/02:Fi37 av m.fl. (kd) yrkande 3 i denna del samt avslårproposition 2001/02:100 punkt 2 och motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del,2001/02:Fi38 av m.fl. (c) yrkande 3 och2001/02:Fi39 av m.fl. (fp) yrkande 2.StällningstagandeVi ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Många lågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan "ståmed mössan i hand" på social-kontoret för att få tillbaka pengar. Detta ärinte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är enfråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också heltavgörande för att bryta det bidragsbero-ende som alltför många människorhar fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt flerlåginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egenekonomiska situation.Utgångspunkten för den skattereform vi anser att behöver är attmedborgarna själva får en ökad beslutanderätt över sina inkomster. Sedanbör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid,inte påverkas negativt av kombinationen av offentliga skatte- ochbidragsregler. Det första handlar alltså om att sänka det totalaskattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. En alltför stordel av vår tillvaro bestäms genom politiska beslut.Insikten om att skattesystemet tillsammans med behovs-prövade bidrag ochinkomstprövade avgifter skapar orimliga marginaleffekter för stora grupperhar funnits . Det vill säga att en stor del av en inkomstökning gårbort i form av ökad skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. Likaså ärinsikten om att höga marginalskatter, eller höga kombinerade margi-naleffekter, är skadligt för samhällsekonomin tämligen utbredd. Med samlademarginaleffekter på uppåt, och i vissa fall över, finns det ingaprivatekonomiska skäl att öka sin arbetsinsats, åtminstone inte på kortsikt. Omvänt betyder höga mar-ginaleffekter att personer med låga inkomstersom arbetar heltid faktiskt kan tjäna på att arbeta mindre.Sverige bör ta ett helhetsgrepp över både de höga genomsnittsskatterna ochde höga samlade marginaleffekterna. I vår inkomstskattereform ingår därförett antal förslag där målet är att reducera de samlade marginaleffek-ternaför stora grupper, vid förvärvsarbete, ändrad förvärvsfrekvens, eller vidköp av tjänster med redan skattade pengar. Vidare bryts rundgången för delåginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av åretsamtidigt som de betalar ansenliga belopp i skatt under andra delar.Inkomst-tagare får behålla en större del av sin egen lön och får därmedmöjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation.· För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen avden kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt17,genom att grundavdraget höjs till 25 000 kr.Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skatte-sänkning med ca 345kr , eller . Grund-avdragshöjningen omfattaräven skattepliktiga transfereringar och gäller alltså även för pensionärerfrån och med . Kommunernas skat-tein-komster reduceras inteeftersom förslaget lagtekniskt bör utformas som en statlig skattereduktion.·· För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomstta-gare på totalt per person och år på pensionsgrundande förvärvs-inkomster (). Till skillnad från den särskilda skatte-reduktion som finns föreslår vi full reduktion för personer med in-komster och en avtrappning så att reduktionen upp-hörvid inkomster på 360 000 kr.·· För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag om kompensa-tion för pensionsavgiften, ett generellt statligt förvärvsavdrag, beräknatmot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksam-hetmotsvarande av denna inkomst , och in-riktningsvis7 % . Vid en månadslön på innebär det en skattesänkningmed ca . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomisktutrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Målet bör vara ett avdrag påuppemot av inkomsten som då alltså reduce-rar marginaleffekten meddrygt 3 procentenheter.·· För det fjärde vill vi avskaffa regeringens värnskatt. Den är ett brottmot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skat-tereformen 1990-1991 om att ingen skall betala av en in-komstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemo-kraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skullevara tillfällig.·En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. Påså sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när externarbets-kraft anlitas med redan skattade pengar. Betydligt flersamhällsekonomiskt motiverade köp av tjänster kommer till stånd, eftersomde även blir privat-ekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommerdärmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka när detblir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster både vitt ochlagligt.Vår kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsenom att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmedupplevas som legitima. Fastighetsskatten står genom sin konstruk-tion i kon-flikt med såväl äganderätten som den social- och skatterättsliga principenom skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte hellermotiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon somhelst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andrasidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Dennuva-rande kon-struktionen är också svårmotiverad även om man accepterardet s.k. kapital-inkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med attbeskatta boende både som kapital och konsumtion finns inte.Vi föreslår därför att den statliga fastighetsskatten slopas helt försmåhus och bostadshyreshus, kommersiella lokaler samt industrienheter.Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut enavgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter somfinns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höjakapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från 20 till 30 %.För de kommersiella lokalerna och industri-enheterna avses reformen varaekonomiskt neutral. Den totala kommunala avgiften får inte överstigakommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänstsamt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunalafastighetsavgiften på för småhusen. För hyreshus-enheternabör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhetoch år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är detincitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivtbostadsbyggande och en bra näringspolitik. En ytterligare aspekt är att kom-munerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som ivissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommu-nalaintäkter i dagens system.De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara förbättras dels genomen successivt höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom en avdrags-rätt för sparande på individuella utbildningskonton. Gränsen förreseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000 till 5 000 kr.Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgillajämfört med i dag.I vår familjepolitik ingår vidare en statlig skattereduktion för varje barnupp till . föreslås denna uppgå till per barn och månadsom höjs till per barn och månad.Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och go-da villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen,minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en ba-lanserad finanspolitik för sunda statsfinanser i kombination med struktu-rella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar desegli-vade bromsmekanismer som underminerat den svenska eko-nomins utvecklingskraft och bäddat för dagens höga totala arbetslöshet ochbrister i välfärden. De flesta av de förslag till förändringar iskattesystemet som vi föreslår har viktiga strukturella effekter för attförbättra den svenska ekono-mins funktionssätt.Vi anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- ochkapitalbeskattningen. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risk-sparande (aktier) avvecklas successivt och är helt borta från år 2005.Förmö-genhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambeskattningav förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsen till och 2005till . avvecklas den helt. Vi gör bedömningen att dennuva-rande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarandedubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin ochutvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som viföreslår. Höjningen innebär att bolags-skatten, som jämte den i ärEuropas lägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt skerbeskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vidförmögenhetsbeskattningen.Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . utökas nedsättningen till 10procentenheter. För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade löne-summan till . Förslaget gäller alla företag, men gynnarfrämst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de skall våganyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att vågasatsa på utveckling och nyanställningar.Ett riskkapitalavdrag införs, där maximalt för investeringar ionoterade företag blir avdragsgilla mot inkomst av tjänst eller inkomst avkapital. Arvsskatten på bundet kapital avskaffas vid generationsskifte iföre-tag.En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvill-kor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för deförändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategiför (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts avgenom de förslag som vi presenterar. Konkurrensvillkoren för åkeri- ochtransportsektorn före-slås också förbättras genom gynnsammare skatteregleri form av sänkt diesel-skatt. Vi avsätter vidare denärmaste tre åren för sänkt skatt på nybyggnation av hyresrätter.Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomst av kapital.Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättra lönebild-ningen hör också förslaget om en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäk-ring med en 33-procentig egenfinansiering som kommeratt skapa ett rakare rör mellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet ochlåga avgifter för den enskilde och vice versa. Avgiftsökningen kompenserasmer än fullt ut av inkomstskattesänkningarna.Vi ställer oss med det anförda bakom den inriktning av skattepolitiken somredovisas i motion Fi37 av m.fl. (kd). Övriga motioner avslås.8. Riktlinjer för skattepolitiken - avsnitt 2.2.4, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bör ha följandelydel-se:Riksdagen godkänner de i reservation 8 föreslagna riktlinjerna förskattepoli-tiken och tillkännager detta för regeringen som sin mening.Därmed bifaller motion 2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 3 och avslår motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del ,2001/02:Fi37 av m.fl. (kd) yrkande 3 i denna del och2001/02:Fi39 av m.fl. (fp) yrkande 2.StällningstagandeVi vill att alla medborgare skall ha lika villkor och lika förutsättningar.Vi har ingen ambition att försöka garantera alla medborgare ett lika utfall, utan vi ser i stället till varje människas särskilda förutsättningar ochbehov i livets olika skeden. Staten skall vara stark i det som är statensuppgift, nämligen att skapa förutsättningar för tillväxt så att vi kanbevara välfärden och att ge rättvisa förutsättningar för medborgare ochregioner, som staten också måste acceptera att medborgarna ochregionerna förvaltar sina möjligheter på olika sätt. Den ekonomiskapolitiken måste utformas så att den bidrar till livskraft i hela landet ochökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Detta ger också den bästagrunden för en uthållig tillväxt.Skattepolitiken måste utformas så att den ger goda förutsättningar för flerföretag att starta och växa, ger större ekonomiskt utrymme för landetsfamiljer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökatekonomiskt ut-rymme, inte på dem som ropar högst. Kort sagt enskattepolitik för lika vill-kor. Därför bör skattesänkningar riktadegentemot småföretagande och ut-hållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagaresamt boende prioriteras i skatte-politiken framgent.Nuvarande inkomstbeskattning ger stora marginaleffekter för låginkomst-tagare. Svensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt skall tas utefter bärkraft och att det finns en omfördelande funktion i systemet. Detnuvarande skattesystemet fungerar inte tillfredsställande i detta avseendeeftersom svenska låginkomsttagare beskattas mycket hårt.Den största friheten är att kunna leva på den lön som arbetet ger. Mångafår trots en arbetsinkomst ändå inte vardagsekonomin att gå ihop och ärdärför beroende av bidrag och stöd från samhället. Familjer hamnar lätt ibidrags-fällor om det inte lönar sig att arbeta eller inte är lönsamt attgå från en del-tidstjänst till en heltidstjänst. När familjer kan gå frånbidrag till försörjning genom eget arbete ökar självbestämmandet. Vi villbryta bidragsberoendet och i stället ge förutsättningar för egenförsörjning. När skatten sänks för dem som har de lägsta inkomsterna såmotverkar vi den sociala klyvningen.För att öka människors ekonomiska självbestämmande föreslår vi en in-komstskattereform som fullt utbyggd innebär följande.· En skatterabatt, lika för alla, på ersätter dagens grun-davdrag. I praktiken ger det ungefär samma effekt som ett grund-avdrag pådrygt med en genomsnittlig kommunalskatt. Efter-somskatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginal-effektsom uppstår då grundavdraget trappas av i dagens skattesystem.·· En särskild skatterabatt för förvärvsinkomster på av inkomsten upptill , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Dennabörjar trappas ned vid en inkomst på , för att vid en års-inkomstpå och däröver uppgå till 5 400 kr.·· För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi föreslår vihöjda reseavdrag som inkluderar resor till barnomsorg samt en extraskatterabatt för barnfamiljer med per barn och månad för barn upptill 18 år.·· Sänkt skatt på hushållsnära tjänster ger utrymme för nya jobb inom sek-torer där det knappast finns någon vit marknad samt underlättar förmänniskor att köpa tjänster som underlättar vardagen. Det stimulerar ocksåframväxten av nya företag inom tjänstesektorn.·Vi sänker vidare kostnaderna för människors boende genom att sänka fastig-hets- och förmögenhetsskatterna.· Reformering av taxeringssystemet så att extremt höga huspriser inte slårigenom på omräkningen av grannarnas taxeringsvärde. Taxeringen avfastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende.·· Övergång till beskattning av en schablonintäkt på taxeringsvärdet, vilketger effekter motsvarande en fastighetsskatt på 2003 och 2004.·· Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen slopas, och endast halvataxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning.·Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare för att stimulera framför allt småföre-tag att utvecklas och växa. Den nuvarande reduktionen avarbetsgivaravgif-terna bör ökas till . Denna reduktionskall få beräknas på en lönesumma (föregenföretagare ). Som ett led i omställningen till en uthålligutveckling finansieras en del av sänk-ningen av arbetsgivaravgifterna genomhöjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin samt genomskatt på förbränning av osorterat avfall och höjd skatt på deponering avavfall.Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor bl.a. genom att jord-brukets ryggsäck lyfts av.Riksdagens utredningstjänst har analyserat vårt inkomstskatteförslag. Detsociala utfallet visar sig vara mycket positivt. Genom utformningen med enskatterabatt lika för alla, kompletterat med en förvärvsrabatt, uppstårmycket stora vinster för personer som går från bidrag till arbete. Detinnebär att flera av de marginaleffekter som annars uppstår, i form avbarnomsorgskostnader och rese- och lunchkostnader, elimineras redan vidförvärvsinkomster på samma nivå som den tidigare bidragsinkomsten.Konsumtionsutrymmet ökar kraftigt för hushåll med låga inkomster. Dessutomfår kvinnor, som i genom-snitt har lägre lön än män, störreskattesänkningar än män.Vår skattepolitik ger lika villkor både för människor och regioner. En deli vårt skatteförslag är att grundavdraget slopas och ersätts med en statligskatte-rabatt. Detta innebär att alla kommuner och landsting får en stärktskattebas och att beroendet av statsbidrag minskar. På grund av olikakommunala skat-tesatser och utformningen av dagens grundavdrag kommerskattebasens för-stärkning med vårt förslag att variera för kommunerna. Närvårt skatteför-slag genomförs kommer kommuner och landsting med lågskattekraft att få en rejäl inkomstförstärkning. Förstärkningen utjämnasgenom det kommunala skatteutjämningssystemet . Kommuner ochlandsting med låg skattekraft får högre skatteintäkter och minskat behov avbidrag från inkomst-skatteutjämningen, medan kommuner och landsting med högskattekraft inte behöver betala lika höga avgifter till utjämningssystemet.Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om inriktningen av skattepolitiken och tillstyrker därmed motionFi38 (c) yrkande 3.9. Skattepolitikens inriktning - avsnitt 2.2.4, punkt 3 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bör ha följandelydel-se:Riksdagen godkänner de i reservation 9 föreslagna riktlinjerna förskattepoli-tiken och tillkännager detta för regeringen som sin mening.Därmed bifaller motion2001/02:Fi39 av m.fl. (fp) yrkande 2och avslår motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del,2001/02:Fi37 av m.fl. (kd) yrkande 3 i denna del samt2001/02:Fi38 av m.fl. (c) yrkande 3.StällningstagandeDagens svenska skattetryck är inte förenligt med en långsiktigt hållbartillväxt och måste därför sänkas. Det liberala skattepolitiska alternativetinnehåller förslag till skattesänkningar som stimulerar den enskilde tillstudier, arbete, sparande, risktagande och företagande. Skattetrycket kandärigenom sjunka ned av BNP . Folkpartietsskattepolitik lägger därmed grunden för en långsiktigt stabilsysselsättningsökning och ökad ekonomisk tillväxt.Enligt min mening är det mer angeläget än tidigare att genomföra struktu-rellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssätt ochökar arbetsutbud, företagande och risktagande. Skattesänkningar som vidgarindi-viduell frihet genom gynnsamma effekter på arbete och företagandemåste därför prioriteras. Jag ser positivt på att man från regeringens sidasänker inkomstskatterna, men beklagar att man valt en form som intetillräckligt tar itu med de strukturella problemen med marginalskatterna.Folkpartiets skattereform återupprättar de grundläggande principerna för1990-91 års skattereform, nämligen "hälften kvar" och att de allra flestabara skall betala kommunalskatt. Skatteförändringarna skall koncentreras påde för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Margi-naleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genomväxling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd och genomenhetliga taxor för barnomsorg.Följande förslag är av central betydelse för skattereform:Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen för egenavgifternaför att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgif-ter får marginaleffekter om ca 55 %.Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan bortåt 120 000 ochnärmare finns en förhöjd marginalskatt genom att grundavdragetavtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas, vilket leder till enmarginalskattesänkning för betydande grupper med låga inkomster.Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen.Folkpar-tiets förändring sänker marginalskatten i deaktuella inkomstskikten.Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs, vilket sänker skatten ochgör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Inled-ningsvisföreslås avdraget till av inkomsten.En skattereduktion, lika för alla, skall införas för att garantera att allafår del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara2 500 respektive per person. Den tillfaller givetvis då ävenpensionärer.Avgifterna till a-kassan höjs men skall bli avdragsgilla, en skattesänkningsom motsvarar höjningen av a-kasseavgiften ersätter regeringens skattere-duktion. Avdragsrätten för pensionsavgiften återställs till den nivå somgällde före försämringen i mitten av 1990-talet.Skatten sänks motsvarande ökade kostnader för trafikförsäkringen samt dehöjda egenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Dessa avgiftsökningarmedför att det bli tydligt för alla vad man betalar till försäkringen.Det generella barnstödet utökas genom en skattereduktion. Denna föreslåsinföras med , för att successivt öka till 2 650 krper år . Den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rentinkomst-prövat barnbidrag trappas ned med först 60 och sedan perbarn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000bidragsmottagare ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt,detta i de inkomstlä-gen där maxtaxan inte fått någon större betydelse.Skattereduktionen motsva-rar vad 6 000 respektive i höjtgrundavdrag skulle ge.