bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /02:53 Ändringar i vallagen, m.m.samt fem motioner som väckts med anledning avpropositionen och ett antal motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden . Utskottettillstyrker propositionen i huvudsak.När det gäller utlandsröstning föreslår utskottet,med anledning av tre motioner, bl.a. att generellrätt att brevrösta utomlands skall införas.Utskottet föreslår därför att antarutskottets förslag till lag om ändring i lagen(1997:157) om brevröstning i vissa fall.I övrigt avstyrker utskottet avlämnade motioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attduplettröstkort skall kunna skrivas ut i allaröstningslokaler. Utskottet anser emellertid attdirektåtkomst till uppgifter om namn, personnummeroch valdistrikt inte skall utökas i förhållande tillvad som gäller och avstyrker därför ettförslag med detta innehåll.Utskottet föreslår att samtliga lagändringar skallträda i kraft den 1 april 2002.Sex reservationer samt ett särskilt yttrande haravlämnats.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FörtidröstningRiksdagen antar regeringens förslag till 9 kap.4 § vallagen (1997:157). Därmed avslår riksdagenmotionerna 2001/02:K20 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:K21 yrkande 1.2. Vallokalers tillgänglighetRiksdagen antar regeringens förslag till 10kap. 8 § vallagen (1997:157) med den ändringenatt ordet tryggande byts mot betryggande. Därmedavslår motionerna 2001/02:K23 yrkande 1och 2001/02:K371 yrkande 3.Reservation 1 (fp)3. Brevröstning för väljare som vistasutomlandsRiksdagen godkänner vad utskottet föreslår ombrevröstning. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:K21 yrkande 2, 2001/02:K22yrkande 1 och 2001/02:K23 yrkande 2.4. Lagen (1997:159) om brevröstning i vissafallRiksdagen antar utskottets i bilaga 3 intagnaförslag till lag om ändring i lagen (1997:159) ombrevröstning i vissa fall.5. Lagen (2001:183) om behandling avpersonuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningarRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (2001:183) om behandling avpersonuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningar utom såvitt avser förslaget tilländring i 2 kap. 8 §, vilket avslås, samtbeslutar att lagen om ändring skall träda i kraftden 1 april 2002.6. Rättelse av röstlängd som gällerutlandssvenskarRiksdagen antar regeringens förslag till 7 kap.12 § vallagen (1997:157) samt tillkännager förregeringen som sin mening vad utskottet anför omen översyn av lagstiftningen.7. Överklagande av beslut med anledning avbegäran om rättelse i röstlängdenRiksdagen antar det av utskottet i bilaga 3intagna förslaget till 19 kap.2 § vallagen (1997:157).8. Rätten att kandidera i flera valkretsari riksdagsvaletRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K267yrkande 1 och 2001/02:K323 yrkande 2.9. Statligt stöd till partier som är ellervarit representerade i riksdagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier med den ändringen att lagenskall träda i kraft . Därmedavslår motion 2001/02:K24.Reservation 2 (mp)10. Ändringar i vallagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i vallagen (1997:157), i den månförslaget inte omfattas av vad utskottetföreslagit ovan under punkterna 2, 6 och 7, dockmed den ändringen att lagen skall träda i kraftden . Därmed bifaller riksdagendelvis proposition 2001/02:53.11. Regeringens lagförslag i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i folkomröstningslagen(1979:369),b) lag om ändring i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor,c) lag om upphävande av lagen (1993:1403) omförsöksverksamhet vid de allmänna valen ,ochd) lag om upphävande av lagen (1994:285) omförsök i vissa kommuner där väljarna skall kunnaavge en särskild personröst vid de allmänna valenår 1994, dock med den ändringen att lagarna undera) och b) skall träda i kraft den 1 april 2002.12. PersonvalRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K204,2001/02:K220, 2001/02:K236 yrkande 18, 2001/02:K267 yrkande 2,2001/02:K279, 2001/02:K371 yrkande 5, 2001/02:K394, 2001/02:K424,2001/02:K323 yrkandena 1 och 3 samt 2001/02:K309.Reservation 3 (m, c, fp)Reservation 4 (kd)13. Personval och kampanjbidragRiksdagen avslår motion 2001/02:K381 yrkande15.Reservation 5 (mp)14. Kommunala utjämningsmandat, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K323yrkande 5 och 2001/02:K291.15. Utformning av valkretsarRiksdagen avslår motion 2001/02:K295.16. västra valkretsRiksdagen avslår motion 2001/02:K322.17. InternetröstningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K21 yrkande3, 2001/02:K22 yrkande 2, 2001/02:K285,2001/02:K304 och 2001/02:T466 yrkande 5.Reservation 6 (m, kd)18. Blanka valsedlarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K253 och2001/02:K334.19. Legitimationskrav vid valRiksdagen avslår motion 2001/02:K260.20. Informationsinsatser för ökatvaldeltagandeRiksdagen avslår motion 2001/02:K318.21. Synskadades rätt till valhemlighetRiksdagen avslår motion 2001/02:K261.22. Gemensamma valsedlarRiksdagen avslår motion 2001/02:K263.Stockholm den 29 januari 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), HelenaBargholtz (fp), () och AndersBengtsson (s).2001/02KU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen beslutade att tillkalla ettparlamentariskt sammansatt råd för att utvärdera denreform av det svenska valsystemet, som då trätti kraft (dir. 1997:87). Rådet, som antog namnetRådet för utvärdering av val, ifortsättningen "rådet", fick i uppgift att se överett antal frågor med direkt koppling tillpersonvalsreformen. Exempel på sådana frågor är omsystemet har lett till bättre kontakt mellan väljareoch valda och om väljarna har fått bättre möjlighetatt påverka vem som skall representera dem. I detsammanhanget skulle särskilt frågan ompersonvalsspärrarnas nivå övervägas. Direktiven togockså upp andra effekter av personvalssystemet somt.ex. eventuella effekter på könsfördelningen i devalda församlingarna och frågor av mer valteknisknatur. Genom tilläggsdirektiv fickrådet också i uppgift att undersöka om och i så fallpå vilket sätt reformen av det svenska valsystemetpåverkade valdeltagandet val samt att seöver reglerna om det statliga partistödet tillpartier som varit representerade i riksdag-en och lämna förslag till behövliga förändringar(dir. 1998:99).Rådet överlämnade betänkandetPersonval 1998. En utvärdering av personvalsreformen(SOU 1999:136). Betänkandet har remissbehandlats.I februari 2000 beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av vissa delar av valsystemet(dir. 2000:10). Enligt uppdraget skulle utredarenbl.a. se över bestämmelserna om indelning ivaldistrikt, regelsystemet avseende möjligheternaatt förtidsrösta och att rösta i vallokal och formenför utlandssvenskars röstning samt föreslå ändringarav vallagens bestämmelser om valbarhetskrav så attde står i överensstämmelse med EU:s s.k.valrättsakt. Utredaren antog namnet , i fortsättningen "utredningen".I juni 2000 överlämnade utredaren promemorian central valmyndighet - . Ipromemorian behandlades frågan var funktionen attvara central valmyndighet skall varaplacerad och hur en lämplig framtida organisationför funktionen bör se ut. Utredaren föreslog att enny myndighet skall bildas för funktionen att varacentral valmyndighet och att funktionen skallflyttas från till den nyamyndigheten. Regeringen har ekonomiskavårproposition behandlat frågan om anslag tillValmyndigheten (prop. 2000/01:100). Myndigheteninrättades den 1 juli 2001.Utredningen slutförde sitt uppdrag genom att ijanuari 2001 avge betänkandet Teknik ochadministration i valförfarandet (SOU 2000:125).Betänkandet har remissbehandlats.Den 2 september 1999 beslutade regeringen atttillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté föratt utreda vissa frågor som rör regeringsformen(dir. 1999:71). Kommittén har antagit namnet 1999års författningsutredning. Genom tilläggsdirektivden (dir. 2000:21) fick utredningen isärskilt uppdrag att- utreda frågorna om skilda valdagar och vårval,- överväga om de tre största valkretsarna börminskas,- se över partibegreppet i 3 kap. 7 §regeringsformen,- överväga vilken giltighet valsedlar som saknarpartibeteckning skall ha, och- föreslå hur skyddet för miljön samtfunktionshindrades och andra utsatta gruppersdelaktighet och jämlikhet i samhället skallregleras i 1 kap. 2 § regeringsformen.Regeringen tar i propositionen upp de frågor sombehandlas i de två ovan nämnda betänkandenaPersonval 1998. En utvärdering av personvalsreformen(SOU 1999:136) och Teknik och administration ivalförfarandet (SOU 2000:125) och som inte ärföremål för utredning av 1999 årsförfattningsutredning. Frågan om röstning viaInternet behandlas dock inte i detta sammanhang utanbereds vidare inom . Detsammagäller frågorna om roll och omfinansiering av personvalskampanjer.Utskottets övervägandenRöstning inom landetUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attpoströstningen bör behållas. Utskottet anseratt bör avslå motionerna K20yrkande 1 och 2 samt K21 yrkande 1.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attbl.a. den som är intagen i häkte skall harätt att rösta genom bud.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attom en kommun avser att som vallokal användaen lokal som inte är tillgänglig för fysisktfunktionshindrade skall kommunen förstsamråda med samt att om det äromöjligt att använda en lämpligare lokalskall den som på grund av funktionshinderinte kan avge sin röst i vallokalen i ställetkunna göra det i anslutning till denna.Utskottet anser att bör avslåmotionerna K23 yrkande 1 och K371 yrkande 3.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Vallokalers tillgänglighet (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till 10 kap. 8 §vallagen (1997:157) med den ändringen att ordettryggande byts mot betryggande samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller motionerna2001/02:K23 yrkande 1 och 2001/02:K371 yrkande 3.StällningstagandeJag är mycket bekymrad över att alltför mångavallokaler riskerar vara stängda för människor medfunktionshinder. I många kommuner förläggsvallokalerna till skolor. Siffror frånhandikappombudsmannen visar att i var fjärde skolaär det omöjligt för rullstolsburna att komma framtill huvudentrén. Regeringens lösning på problemetär att funktionshindrade som inte kan ta sig in ilokalen skall kunna avlägga sin röst omedelbartutanför vallokalen till någon av valförrättarna omdet kan ske under betryggande former så attvalhemligheten bevaras. Det är visserligen enförbättring jämfört med tidigare men det kan ändåinte vara meningen att vissa medborgare är hänvisadetill att rösta på "trappan" till den ordinäravallokalen och därmed ha sämre möjligheter att tavalsedlar etc. Målet måste vara att alla människorskall behandlas lika på valdagen; därför börvallagen klart och tydligt uttrycka att vallokalerskall vara tillgängliga för personer medfunktionshinder. Regeringen bör återkomma med ettnytt lagförslag där de ståndpunkter som jag framförbeaktats. Detta bör ge regeringen tillkänna. Motionerna 2001/02:K23 yrkande 1 och2001/02:K371 yrkande 3 tillstyrks därför.2. Statligt stöd till partier som är ellervarit representerade i (punkt 9)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier. Därmed bifaller motion2001/02:K24.StällningstagandeRegeringen föreslår i propositionen en halvering avpartistödet och grundstödet om partiet inte når upptill av rösterna i det senasteriksdagsvalet. Regeringens förslag slår hårt motmindre partier, som på grund av en tillfällignedgång kan komma att erhålla ett halverat partistödoch grundstöd. Mindre partier som saknartillgång till medel i lika hög utsträckning som destörre partierna. Ett parti kan inte löpa risk attfortsättningsvis erhålla mycket låga röstetal enbartdärför att partiets väljarstöd gått från över 4 %till röstetal i två på varandra följande val.Underlaget för en sådan bedömning måste utgå frånfler valtillfällen än endast två. Vissväljarfluktuation mellan två val är inte detsammasom en påvisad långsiktig nedåtgående trend. Medtanke på att vill sänka spärren vidriksdagsval, och låta fler partier ha möjlighet attfå inflytande i , anser jag att reglernaför avtrappat parti- och grundstöd inte bör ändraspå sätt som regeringen föreslår. bördärför bifalla min motion K24 samt avslå regeringensförslag i denna del.3. Personval (punkt 12)av Per (), (), (), (), HelenaBargholtz (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3 om personval. Därmedbifaller motionerna 2001/02:K204,2001/02:K236 yrkande 18, 2001/02:K279, 2001/02:K394,2001/02:K424 och bifaller delvis motionerna2001/02:K220, 2001/02:K267 yrkande 2, 2001/02:K371yrkande 5 och 2001/02:K323 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2001/02:K323 yrkande 3 och 2001/02:K309.StällningstagandeDen reform som banade väg för personvalet barkompromissens prägel. av rösterna irespektive valkrets i Europaparlamentsvaletsamt valet till kommuner och landsting och vid riksdagsvalet fordrades för att enkandidat skulle kunna ta sig förbi denrangordning som partierna hade fastslagit.Med personval ökar väljarens inflytande. Vianser att det är angeläget att personvaletnu får fullt genomslag. Spärrgränserna bördärför tas bort. Regeringen bör återkommamed förslag med denna innebörd. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna.4. Personval (punkt 12)av () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K323 yrkande 3 samtbifaller delvis motionerna 2001/02:K204,2001/02:K236 yrkande 18, 2001/02:K279, 2001/02:K394,2001/02:K424, 2001/02:K220, 2001/02:K267 yrkande 2,2001/02:K371 yrkande 5 och 2001/02:K323 yrkande 1samt avslår motion 2001/02:K309.StällningstagandeVi anser att det är angeläget att stärkapersonvalsinslaget. En intressant möjlighet attytterligare vidga personvalet vore att ge väljarenmöjlighet att på valsedeln även ge uttryck för sinaandra- och tredjehandspreferenser. Vi anser ocksåatt regeringen bör tillsätta en utredning somundersöker effekterna av ett rangordningssystem ipersonvalet med syfte att eventuellt införa ettsådant system i valet . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.5. Personval och kampanjbidrag (punkt 13)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5 om personval ochkampanjbidrag. Därmed bifaller motion2001/02:K381 yrkande 15.StällningstagandeMed ett ökat inslag av personval i valsystemet ökarriskerna för missbruk när det gäller kampanjbidragtill politiker. I har vi inte ens deminimibestämmelser om offentlig redovisning ochbidragstak som gäller i t.ex. . Det råder ettslags naiv tro på att regler är obehövliga eftersominga större oegentligheter har uppdagats.Jag anser att ett regelverk behövs. Hur valkampanjerfinansieras är en alltför viktig sak för attöverlåtas åt de fria marknadskrafternas spel.Regeringen bör utarbeta regler för hur kampanjbidragvid personval bör redovisas. börtillkännage för regeringen som sin mening vad jaganför om personval och kampanjbidrag. Jag föreslåratt bifaller motion K381 yrkande 15.6. Internetröstning (punkt 17)av Per (), (), IngerRené (m), von der Esch (kd), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K21 yrkande 3,2001/02:K22 yrkande 2, 2001/02:K285, 2001/02:K304och 2001/02:T466 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att möjligheten för utlandssvenskar attrösta via Internet skall utredas. Den nya teknikenerbjuder nya och ökade möjligheter för människor attdelta i den demokratiska processen. Förutlandssvenskar är det ett instrument som kanunderlätta för dem att utöva sina medborgerligarättigheter. Regeringen bör därför utredamöjligheten för utlandssvenskar att rösta viaInternet. En möjlighet att rösta via Internet fåremellertid inte ersätta det traditionellaröstningsförfarandet utan skall ses som ettkomplement till detta. Regeringen bör också tainitiativ till ett försök med röstning via Internetför utlandssvenskar i samband med val.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Utformning av valkretsar (punkt 15)Av (), (), () och ().Moderata samlingspartiet motsatte sig bildandet avVästra län.Det är oklart vad som kommer att ske efterförsöksverksamhetens upphörande. Vår uppfattning äratt ett kommande beslut skall ha förankring hosmedborgarna för att få legitimitet. Detta gällerockså namnen på valkretsarna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:53 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till- 1. lag om ändring i lagen (1972:625) om statligtstöd till politiska partier,-- 2. lag om ändring i folkomröstningslagen(1979:369),-3. lag om ändring i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor,- 4. lag om ändring i vallagen (1997:157),-- 5. lag om ändring i lagen (2001:183) om behandlingav personuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningar,-6. lag om upphävande av lagen (1993:1403) omförsöksverksamhet vid de allmänna valen ,och7. lag om upphävande av lagen (1994:285) omförsök i vissa kommuner där väljarna skall kunnaavge en särskild personröst vid de allmänna valenår 1994.PropositionenPoströstningUtgångspunkten för valförfarandet är att varjeväljare skall kunna rösta i vallokal inom rimligtavstånd från sin bostad. Det är kommunernas ansvaratt detta kan ske.Röstning på postkontor är ett välinarbetat sätt att rösta för de väljare som interöstar i sin vallokal. Ansvaret för detta åvilar dencentrala valmyndigheten, som bestämmer på vilka avPosten AB:s postkontor poströstning skall anordnas.Omkring en tredjedel av all röstning sker påpostkontor. Poströstningen har således en centralplats i det svenska valsystemet. Att ändra på dennaordning skulle, enligt regeringen, kunna medföranegativa effekter hos väljarna, med ett minskatvaldeltagande som följd. Riskerna är särskilt storaom en sådan förändring genomförs alltför nära inpåett val. Detta måste, enligt regeringen, undvikas.Regeringen delar uppfattningen att denförändringsprocess som för närvarandegenomgår medför att förutsättningarna förpoströstningen måste ses över. Bestämmelserna i11 kap. vallagen om röstning på postkontor skalldärför behållas. För att säkerställa att det i varjekommun finns postkontor att tillgå förpoströstningen i den utsträckning som följer avvallagen, är det vidare nödvändigt att Posten AB:sansvar i detta avseende på olika sätt tydliggörs.Detta sker dels genom en hänvisning i den nyligenföreslagna lagen om grundläggande kassaservice(prop. 2001/02:34), dels genom att regeringen avseratt ändra bolagsordningen för så attansvaret för medverkan vid poströstningen anges somen av bolagets verksamheter. Den centralavalmyndigheten har, liksom , detövergripande ansvaret för att poströstningengenomförs på ett ändamålsenligt sätt.På uppdrag av den centrala valmyndigheten svarar för särskild röstmottagning vidsjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanstalter ellerliknande vårdinrättningar eller vårdanstalter. I denmån bolaget inte kan åta sig den uppgiften iframtiden kan den centrala valmyndigheten anlitakommunerna för detta ändamål. Så sker iett tjugotal kommuner. När det gäller statligainstitutioner, t.ex. kriminalvårdsanstalter, kandenna uppgift i stället utföras av institutionernasjälva med egen personal.Regeringen avser att på lämpligt sätt låta följaupp och utvärdera val med avseende på bl.a.genomförandet av förtidsröstningen.Häktade och anhållna, m.m.Enligt 13 § lagen (1976:371) om behandling avhäktade och anhållna m.fl. kan den som är häktadeller anhållen medges att besöka en närstående somär svårt sjuk, närvara vid en närståendes begravningeller i annat fall, då det finns synnerliga skäl,lämna förvaringslokalen för viss kortare tid.Enligt 14 kap. 2 § vallagen får väljare som ärsjuka, funktionshindrade eller gamla och därför intepersonligen kan komma till sin vallokal eller någonannan röstningslokal lämna sin valsedel genom bud.Av samma kapitels 3 § framgår bl.a. att den får varabud som yrkesmässigt eller på ett därmed likartatsätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag.Nu redovisade regler innebär att häktade ochanhållna som frihetsberövats i nära anslutning tillvaldagen kan gå miste om sin rätt att rösta. Enligtvallagens bestämmelser får man nämligen rösta genombud endast om man är sjuk, funktionshindrad ellergammal.Det är enligt regeringens mening inte acceptabeltatt personer som är anhållna eller häktade ärberövade möjligheten att delta i valen. Motsvarandegäller för de personer som i nära anslutning tillvaldagen har införts i häkte av någon annan orsak änatt de är häktade eller anhållna - t.ex. i sambandmed en omplacering - och som vistas i häkteomedelbart före eller under valdagen samt intagna ikriminalvårdsanstalt som av säkerhetsskäl inte kanrösta i samma lokal som andra intagna på anstalten.I samtliga dessa fall bör möjligheten tillbudröstning, enligt regeringen, vara öppen.Kravet på en viss varaktighet i relationenvårdgivare-vårdtagare i 14 kap. 3 § vallagen synes,enligt regeringen, kunna undvaras när det gäller budsom yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sättger väljaren vård.Fysiskt funktionshindradeRöstning i den egna vallokalen i valdistriktet påvaldagen är enligt vallagens bestämmelser omröstning det primära alternativet för varje väljare.Frågan om kravet på tillgänglighet har i första handberört sådana aspekter som väljarnas geografiskanärhet till sin vallokal och möjligheten att vidtaåtgärder för de väljare som har lång väg tillvallokalen. Väljare som på grund av fysisktfunktionshinder inte kan göra i ordning eller lämnasin röst på föreskrivet sätt får anlita någon somhjälper till vid röstningen. Bestämmelser omfunktionshindrades möjligheter att få hjälp vidröstningen regleras i 9 kap. 2 § andra stycketvallagen.Bestämmelser om vallokaler finns 9 kap. 4 §vallagen. Enligt dessa bestämmelser skall kommunense till att det finns lämpliga lokaler som kananvändas som vallokaler. Vid denna bedömning skallbl.a. beaktas om lokalen i fråga är tillgänglig förden som har funktionshinder. Om det inte är möjligtför en person att rösta i den egna vallokalen ärdenne hänvisad till att utöva sin rösträttgenom poströstning eller budröstning. Detta kan,enligt regeringen, upplevas som diskriminerande.I dag förläggs vallokaler i stor utsträckning tillskolbyggnader. Av olika skäl går det inte alltid attha röstningslokalen i markplan. Skolbyggnaderna ärinte alltid är anpassade till väljarnas behov avtillgänglighet. Enligt utredningen har närmarehälften av vallokalerna allvarliga brister i dettaavseende.Regeringen anser att det redan i uttrycket"lämpliga lokaler" i 9 kap. 4 § vallagen får ansesligga ett uttalat krav på att som vallokal i förstahand bör väljas en lokal som är tillgänglig förpersoner med funktionshinder.