bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker i huvudsak de av regeringenföreslagna anslagen för inomutgiftsområde 24 Näringsliv. Enligt utskottet börriksdagen med bifall till förslag i en motion (s,v, mp) besluta om en överflyttning av medel mellantvå av anslagen. De medel om perår som har tilldelats förmiljöteknikutveckling under anslaget (26:2)Forskning och utveckling bör i stället satsas påmiljödriven affärsutveckling under Nuteks anslag(38:2) Näringslivsutveckling m.m. För att ta tillvara den kraft som marknaden uppvisar och styra denmot hållbarhet bör regeringen tillse att en samladstrategi tas fram. De medel om 10 miljoner kronorsom utskottet föreslår skall tillföras Nuteks anslagbör sålunda användas för en nationell satsning påmiljödriven näringslivsutveckling. Övriga häraktuella förslag till riksdagsbeslut som regeringenframlägger under detta utgiftsområde tillstyrks avutskottet.Vidare föreslår utskottet att skallavslå motionsyrkanden om näringspolitikensinriktning. Utskottet redogör för sin syn pånäringspolitikens inriktning, vilken ligger i linjemed den som redovisas i budgetpropositionen och medvad som har överenskommits i överläggningar mellanregeringen, och . I enreservation (m, fp, kd, c) presenteras dessapartiers gemensamma uppfattning i frågan.Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vadregeringen föreslagit avstyrks av utskottet.Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti.Regeringens skrivelse (2002/03:8) med redogörelseför regelförenklingsarbetet behandlas också ibetänkandet. Utskottet föreslår därvid att riksdagengenom ett tillkännagivande skall anmoda regeringenatt vidta olika åtgärder för att intensifieraregelförenklingsarbetet. Regeringen bör anlägga ettbredare och mer systematiskt angreppssätt äntidigare och presentera ett handlingsprogram underår 2003 som inriktas på de befintliga regelverkenoch som omfattar åtgärder hos såväl departement sommyndigheter. Takten i regelförenklingsarbetet måsteöka, och ett instrument för att åstadkomma detta äratt det tas fram ett mått som kan visa hurregelbördan utvecklas. Utskottet anser vidare attdet är angeläget att regeringen ingeranmälan till med begäran om granskning avregelförenklingsarbetet i . Regeringen börockså göra en översyn av regelverket vidföretagsstart i syfte att åstadkomma en minskning avhandläggningstiden för dessa ärenden. Myndigheternamåste härutöver i större utsträckning kunna fungerasom lots i sina kontakter med företagen, sägs det.I en reservation (m, fp, kd, c, mp) föreslås ocksåett tillkännagivande av omregelförenklingsarbetet. Regeringen anmodas attunder innevarande mandatperiod göra en genomgång avhela det regelverk som berör företagandet, så attonödiga och krångliga regler kan tas bort. Det börockså sättas upp ett kvantitativt mål förregelförenklingsarbetet, i syfte att redan underinnevarande mandatperiod påtagligt minska företagenskostnader för administration av regelverket. Takteni regelförenklingsarbetet måste öka redan under år2003, och därför skall ett mått som kan visa hurregelbördan utvecklas tas fram. Regeringen skallockså inge en anmälan till medbegäran om granskning av regelförenklingsarbetet iSverige. När det gäller regelverket vidföretagsstart skall regeringen tillse att det sättsupp en bestämd tid, inom vilken berörda myndighetermåste ha svarat eller handlagt ett ärende.Myndigheterna måste generellt sett i störreutsträckning kunna fungera som lots i sinakontakter med företagen, sägs det.Utskottet uppmärksammar slutligen en fråga som rörPatent- och registreringsverket (PRV). Hösten 2001gjorde , på förslag av ett enhälligtutskott, ett tillkännagivande om PRV (bet.2001/02:NU1). anmodade då regeringen attskyndsamt finna en lösning så att kravet på PRV attkungöra i Post- och vad som införsi aktiebolagsregistret kan slopas. Enligt utskottetsmening är detta publiceringskrav ineffektivt ochkostnadskrävande. Utskottet konstaterar nu attmycket litet har skett i frågan under det år somgått från det nämnda riksdagsbeslutet och framförkritik mot hur regeringen har handlagt frågan. Urprincipiell synpunkt är det viktigt attutskottsinitiativ och tillkännagivanden frånriksdagen tas om hand på ett adekvat sätt avregeringen, anför utskottet. Det är också väsentligtatt regeringen håller informerad om hurhanteringen av en fråga fortlöper. Utskottet anserdärför att nu bör göra ett förnyattillkännagivande till regeringen i frågan.Regeringen bör sålunda anmodas att utan ytterligaredröjsmål lägga fram förslag för så atterforderliga lagändringar kan träda i kraft senastden . Regeringen måste också tillseatt finansieringsfrågan av ordbokfår en lösning, så att detta inte tillåts utgöranågot hinder för ändringen av kungörelsekravet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Målen för och inriktningen avnäringspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi231yrkande 10, 2002/03:Sf226 yrkande 2, 2002/03:N2yrkande 1, 2002/03:N202, 2002/03:N207 yrkande 7,2002/03:N215, 2002/03:N227 yrkande 1,2002/03:N263 yrkande 1 2002/03:N287,2002/03:N291, 2002/03:N304 yrkande 2,2002/03:N306 yrkande 1, 2002/03:N392 yrkande 1,2002/03:N395 yrkande 1, 2 och 19 och 2002/03:A314yrkande 6.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Bedömning av regeringensresultatredovisningRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.3. Regelförenkling m.m.Riksdagen lägger regeringens skrivelse2002/03:8 till handlingarna och tillkännager förregeringen som sin mening vad utskottet anför.Därmed bifaller motionerna 2002/03:N1yrkandena 1 och 35 och 2002/03:N356 yrkande 1,bifaller delvis motionerna 2002/03:N1 yrkande 2,2002/03:N2 yrkandena 5 och 6 och 2002/03:N356yrkande 2 och av-slår motionerna 2002/03:Kr264yrkande 4, 2002/03:N2 yrkandena 24, 2002/03:N207yrkande 4, 2002/03:N211 yrkandena 13,2002/03:N226 yrkande 3, 2002/03:N227 yrkande 5,2002/03:N250, 2002/03:N251, 2002/03:N263yrkandena 5 och 6, 2002/03:N266 yrkande 3,2002/03: N269 yrkande 5, 2002/03:N277,2002/03:N306 yrkandena , 2002/03:N343yrkande 1, 2002/03:N392 yrkande 2, 2002/03:N395yrkande 7 och 2002/03:N396 yrkandena 26, 28 och3032.Reservation 2 (m, fp, kd, c, mp)4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliva) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet ingåekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, medför utgifter på högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 24punkt 1.b) bemyndigar regeringen att bilda ettav staten helägt aktiebolag för vissexportkreditgivning i syfte att ge svenskaexportföretag likartade förutsättningar som andraländers exportföretag har. Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 24punkt 2.c) bemyndigar regeringen att under år2003 ikläda staten betalningsansvar intill ettbelopp av 200 förexportkreditgarantier. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 24 punkt 3.d) bemyndigar regeringen att för år2003 ikläda staten betalningsansvar intill ettbelopp av 10 förinvesteringsgarantier. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 24 punkt 4.e) bemyndigar regeringen att för år2003 besluta att fårobegränsad upplåtningsrätt i Riksgäldskontoretför skadeutbetalning. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 24 punkt 5.f) bemyndigar regeringen att ändrareglerna för de investeringsgarantier somExportkreditnämnden utfärdar till att omfattatrepartslån, merfinansiering, utfärdande avgarantier i utländsk valuta och täckande avkommersiella risker vid trepartslån. Därmedbifaller proposition 2002/03:1utgiftsområde 24 punkt 6.g) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 26:2 Verket förinnovationssystem: Forskning och utvecklingbesluta om bidrag som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 1 900 000 000kronor . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 24punkt 7.h) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 24 Näringsliv enligtutskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2002/03:1utgiftsområde 24 punkt 8 samt bifaller motion2002/03:Fi230 yrkande 11 och bifaller delvismotion 2002/03: N260.i) avslår motionerna 2002/03:Fi232yrkande 20 i denna del, 2002/03:U237 yrkande 17,2002/03:Kr347, 2002/03:MJ487 yrkande 10,2002/03:N207 yrkande 5, 2002/03:N216,2002/03:N221, 2002/03:N226 yrkande 1,2002/03:N263 yrkande 15, 2002/03:N296,2002/03:N357 yrkandena 914, 2002/03:N360,2002/03:N391 yrkande 2, 2002/03:N395 yrkande 20och 2002/03:Bo290 yrkande 4.5. Patent- och registreringsverketRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför.Stockholm den 5 december 2002På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), ()*, IngegerdSaarinen (mp), (), ()*, (), (), ()*, (), KarlGustav Abramsson (s), ()*, CarinaAdolfsson Elgestam (s), ()*, ÅsaTorstensson (c)*, (), ()* och (). * Har avstått från att delta i beslutet underpunkt 4.2002/03NU1Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2002/03:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 24 Näringsliv,dels skrivelse 2002/03:8 med redogörelse förregelförenklingsarbetet med särskild inriktning påsmå företag,dels 2 motioner med anledning av skrivelsen,dels 38 motioner från allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare förNäringsdepartementet.Utskottets övervägandenInledningRiksdagen har fattat beslut om ramarna förde olika utgiftsområdena för och beslut omen preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden för och därvid ställt sigbakom de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv somangivits i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1,bet. 2002/03: FiU1). I reservationer (m; fp; kd; c)förordades avvikelser från dessa ramar. Av följandetabell framgår regeringens och de olika partiernasförslag. Ramen för utgiftsområde 24 för ärca 3,5 miljarder kronor.Tabell Utgiftsområde 24 NäringslivÅr från ramen ()m fp kd c2003 3 543 ( 289 ( 404 353 ( 3942004 3 448 ( 99 ( 204 94 ( 200Efter ett inledande avsnitt om mål och resultat ochett avsnitt om regelförenkling, m.m. redovisas i detföljande regeringens förslag avseende de olikaverksamheter som ingår i utgiftsområde 24 ochmotsvarande förslag i aktuella motioner. De förslagsom framlagts i motionerna (m; fp; kd; c) har docksom utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet änvad regeringen har föreslagit och vad kanväntas ställa sig bakom. Beslut om anslag inom ettutgiftsområde skall, enligt budgetprocessens regler,fattas genom ett beslut. De olika anslagen skallalltså fastställas i ett och samma beslut.Målen för och inriktningen avnäringspolitikenUtskottets förslag i korthetRikdagen bör avslå motionsyrkanden omnäringspolitikens inriktning. Utskottetredogör för sin syn på näringspolitikensinriktning, vilken ligger i linje med den somredovisas i budgetpropositionen och med vadsom har överenskommits i överläggningarmellan regeringen, ochMiljöpartiet. Jämför reservation 1 (m, fp,kd, c).PropositionenNäringspolitikPolitikområdet Näringspolitik omfattar följande sexverksamhetsområden: kapitalförsörjning; information,rådgivning och kompetensutveckling; regler,tillstånd och tillsyn; forskning och utveckling;statistik, uppföljning och utvärdering; regionalnäringspolitik. Det sistnämnda verksamhetsområdethar slagits samman medpolitikområdet Regionalpolitik inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling och bildat ettnytt politikområde Regional utvecklingspolitik.Regeringens resultatbedömning i budgetpropositionenavseende verksamheten inom politikområdetNäringspolitik följer de sex nämndaverksamhetsområdena.Regeringen avser att införa en nyindelning av verksamhetsområden inom politikområdetNäringspolitik. Följande sex verksamhetsområdenföreslås: kapitalförsörjning; entreprenörskap,information, rådgivning och kompetensutveckling;enkla och ändamålsenliga regler, tillstånd ochtillsyn; väl fungerande marknader; forskning ochutveckling; omvärldsanalys, utvärdering ochstatistik. Redovisningen i budgetpropositionen avregeringens näringspolitik framöver följer dennaindelning.Målet för politikområdet Näringspolitik är attfrämja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökadsysselsättning genom fler och växande företag.Regeringens ambition är att det under åren 20032006skall startas minst 150 000 nya företag och attminst 380 000 personer skall vara företagare islutet av perioden (exkl. näringsgrenarna jordbruk,skogsbruk och fiske). Ökat företagande är av storbetydelse för den svenska tillväxten ochsysselsättningen. Tyngdpunkten i näringspolitiken äratt skapa goda förutsättningar och incitament föratt starta företag och för tillväxt och lönsamhet ietablerade företag. Långsiktig tillväxt kräverutvecklingskraft och förnyelse, såväl i näringslivetsom i den offentliga sektorn. En effektivkompetensförsörjning är av stor betydelse för en välfungerande arbetsmarknad som kan tillgodoseefterfrågan av arbetskraft inom både privat ochoffentlig sektor och ge ökad ekonomisk tillväxt.Regeringen lägger i sin politik stor vikt vid attutveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet,både för att öka nyföretagandet och för att få redanetablerade företag att växa. En stor del avtillväxten förväntas ske inom tjänstesektorn.Samtidigt är det viktigt att det råder fortsatt högtillväxt genom ökad förädling och nya innovationerinom andra näringar inklusive traditionellbasindustri. Statens roll är att verka för att detfinns ett väl fungerande ramverk för företagande.Insatser som särskilt kommer att prioriteras inomnäringspolitiken rör entreprenörskapsfrågor,skatter, kapitalförsörjning, väl fungerandemarknader, enkla/ändamålsenliga regler ochutveckling av en innovationsstrategi.Näringspolitiken skall bidra till uppfyllandet avden regionala utvecklingspolitikens mål.Kunskapsutveckling och innovativ verksamhet ikombination med entreprenörskap är av avgörandebetydelse i ansträngningarna att säkra Sverigesframtida konkurrenskraft. Staten har en viktig rollnär det gäller att uppmuntra och befrämja sådanverksamhet. Regeringen har tagit initiativ till enprocess med näringsliv, arbetsmarknadens parter ochuniversitet/högskola för att diskutera och formuleraen offensiv innovationsstrategi, med huvudsakligtsyfte att ny kunskap från universitet och högskolor,näringsliv samt offentlig sektor i högreutsträckning omsätts i nyföretagande och hållbartillväxt och därigenom social välfärd. Regeringensambition är att andelen kunskapsintensiva företagoch företag som är baserade på immaterialrättsligatillgångar, främst patent, ökar under perioden20032006.I propositionen redovisas under rubrikenResultatbedömning analyser och slutsatser för desex aktuella verksamhetsområdena inom politikområdetNäringspolitik. När det gäller kapitalförsörjningsägs att (), på uppdrag av regeringen, harutvärderat tillväxteffekterna av och densamhällsekonomiska lönsamheten hosfinansieringsverksamheten hos (). Utvärderingen, som genomfördes avHandelns utredningsinstitut och gällde perioden19962000, visade bl.a. att etablerade företag somsedan ett par år har en fungerande verksamhet när defår ett Almi-lån inte har en bättre utveckling änkontrollgruppen efter insatsåret.Däremot hade nystartade företag eller företag somstartats före insatsåret en bättreutveckling än motsvarande kontrollgruppsföretag.Utvärderarna konstaterar således att insatserger vissa positiva direkta effekter påsysselsättning och omsättning i nystartade företag.Enligt årliga uppföljningar som genomförtillsammans med () harAlmis kundföretag ökat sin omsättning med drygt 71 %och antalet anställda under perioden19961999. Motsvarande värden för kontrollgruppenvar respektive . Överlevnadsgraden hosAlmis kundföretag som startade var tre årsenare , medan andelen hos kontrollgruppen var71 %. och undersökningar visar delvisolika resultat, vilket bl.a. kan bero på att olikastarttidpunkter för mätningarna tillämpats.Statens långivning till företag skall kompletteramarknadens utbud av lån och riskkapital, sägs detvidare i propositionen. Ett särskilt viktigt områdeär samarbete med Stiftelsen () och Stiftelsen Industrifonden rörande företagi tidiga utvecklingsfaser. Verket förnäringslivsutveckling () har via sinsåddfinansiering fångat upp tidigautvecklingsprojekt och bidragit till förädlingen avdessa fram till att andra finansiärer kunnat ta vid.En utvärdering av SCB visade attomsättningen för företag som erhöll såddfinansieringår ökade fram med och attantalet anställda ökade med . Dåsåddfinansiering oftast går till projekt i myckettidig utvecklingsfas tar det innanförsäljning av produkten kan komma till stånd enomständighet som gör att omsättningsutvecklingeninte bör jämföras med utvecklingen i redanbefintliga företag eller nyetablerade företag.Generellt sett har utvecklingen av omsättning ochantal anställda varit god hos de företag somerhållit såddfinansiering och framåt.För delområdet information, rådgivning ochkompetensutveckling anser regeringen beträffandeområdet företagsutvecklingsinsatser att staten börtillhandahålla affärsrådgivande insatser endast ommotsvarande insatser inte finns på den privatamarknaden. Avseende djupgående rådgivning, somsyftar till affärsutveckling, kompetens- ochorganisationsutveckling etc., bedömer regeringen attdet redan finns en i huvudsak fungerande marknad ochatt staten därför i minskad omfattning behövertillhandahålla eller finansiera denna typ avtjänster. De regionala skillnaderna är dockavsevärda och utbudet inom vissaaffärsutvecklingsområden kan vara begränsade.Huvudinriktningen skall vara att insatserna inomdetta område skall vara ett komplement till denprivata marknaden och endast göras när särskildaskäl föreligger. Sådana skäl kan vara brist påjämställdhet och problem för entreprenörer medinvandrarbakgrund att erhålla relevant rådgivning.Det finns en mängd organisationer somtillhandahåller information och rådgivning tillföretag. För den enskilde företagaren kan det varakomplicerat att finna rätt rådgivare. och en viktig roll att lotsa företagen till rättorganisation och komplettera utbudet avrådgivningsinsatser. Det är dock viktigt attförbättra samordningen av de insatser som riktar sigtill företagarna. Utredningen om insatser förtillväxt och företagsutveckling på regional nivå harnyligen lagt fram förslag om den framtida strukturenpå regional nivå i betänkande Företagsutveckling påregional nivå (SOU 2002:101).När det gäller turistnäringen noteras att denna ären utpräglad småföretagsbransch med stor betydelseför sysselsättningen i många regioner. Verksamhetenhos och iTuristdelegationen kännetecknas av att effekterna avinsatserna uppnås först på . Utvecklingenav turismen påverkas inte bara av de statligainsatserna på området utan också av bl.a. väderlek,prisnivå och olika idrotts- och kultursatsningar.Turistdelegationen har genom sitt arbete med detförslag till åtgärder och nationell strategi för densvenska turistnäringen som den s.k. Framtidsgruppenpresenterat bidragit till att öka den samverkan somär nödvändig för turismens utveckling. I fråga omgeologisk undersökningsverksamhet sägs attbehovsidentifierad och kvalitetssäkrad geologiskinformation är nödvändig för att tillgodosesamhällets behov inom områdena miljö och hälsa,fysisk planering, hushållning och försörjning mednaturresurser, jord- och skogsbruk samttotalförsvar. Många små och medelstora företag inomkonsult- och entreprenadverksamhet och prospekteringanvänder basinformation hos geologiskaundersökning (SGU) för vidare bearbetning ochtillämpning. SGU arbetar med en långtidsplan förkartering t.o.m. . SGU har uppfyllt deåterrapporteringskrav som ställts iregleringsbrevet, och regeringens bedömning är attSGU i allt väsentligt uppfyllt sitt åtagande för år2001. När det gäller teknisk informationsförsörjningsäger regeringen att internationaliseringen ochutvecklingen av informationssamhället innebär attbehoven av terminologiskt arbete kan förväntas öka iframtiden. Utbudet av nätbaserade tjänster ökar ochförändras i snabb takt. Även antalet människor som isin yrkesverksamhet är beroende av tillgång tillkvalificerad information ökar. AB () kommer att spela en viktig roll, framför alltnär det gäller utvecklingen av och tillgången tillfackspråk. Det höga antalet deltagare i kurser ochkonferenser anordnade av förinformationsspecialister () och godautvärderingsresultat tyder på att verksamhetenfungerar väl och är efterfrågad. Det statliga stödettill TLS bidrar till att förstärka kompetensen hosen yrkeskår med avgörande betydelse för kvalificeradhantering av information inom näringsliv,universitet, högskolor, statliga myndigheter samtkommuner och landsting.För delområdet regler, tillstånd och tillsyn sägsi propositionen beträffande förenkling av regelverkatt arbetet med att förenkla regler ur ettsmåföretagsperspektiv kommer att fortsättautvecklas. Regeringen har givit ITPS i uppdrag att,tillsammans med näringslivet, utveckla en modell föratt mäta den administrativa bördan från regelverk.Ambitionen är att en första mätning skall göras år2003. Vad gäller granskning av nya regler inomRegeringskansliet behöver samrådet med små företagytterligare förbättras. På myndighetsnivå serVerksförordningsutredningen (dir. 2001:117) överkopplingen mellan verksförordningen (1995:1322) ochSimpLexförordningen (1998: 1820). EG-kommissionenpresenterade ett förslag tillhandlingsplan för regelförenkling, i vilken ingårbl.a. införandet av konsekvensanalyser som ettobligatorium när kommissionen framlägger förslag omdirektiv och förordningar samt ett förbättrat samrådmed näringslivet innan förslag lämnas avkommissionen. Regeringen avser att noga följautvecklingen, särskilt vad gäller uppmaningen i om enöverenskommelse om samarbete mellan rådet,och kommissionen i syfte attförbättra kvaliteten på gemenskapslagstiftningen ochdet sätt på vilket den införlivas i nationelllagstiftning. Regeringen avser att fortsätta drivapå utvecklingen mot enklare och mer ändamålsenligaregler på EU-nivå.När det gäller konkurrensområdet redovisas ipropositionen att för nionde året irad har genomfört mätningar bland externaintressenter. Enligt mätningarna är inställningentill konkurrens överlag mycket positiv, förtroendetför har ökat och andelen som anseratt aktivt motverkar skadligakonkurrensbegränsningar har ökat kraftigt. Avmätningarna framgår också att verkets arbete ansesavhålla företag från att ingå karteller och attkännedomen om konkurrenslagen (1993:20) är nästanfullständig. Verkets resultat när det gäller attförhindra missbruk av dominerande ställning,konkurrensbegränsande samarbeten och förvärv somskulle ha lett till att konkurrensen på marknadenförsämrats uppnås dels genom de beslut som verketfattar, dels genom den vägledning som ges i sambandmed verkets utredningar och kontakter med företag.Cirka 50 % av resurserna för lagtillämpning läggs påegna initiativ, vilket mer än väl uppfyllerregeringens uppsatta mål. Detta framgår av attverket bedrivit utredningar ochdomstolsprocesser rörande flera fall av allvarligarebrott mot konkurrensreglerna, vilket regeringen sermycket positivt på. har föreslagitatt en ännu större andel av resurserna skall läggaspå egna initiativ, vilket är i överensstämmelse medregeringens politik för att i ökad omfattningmotverka de särskilt skadligakonkurrensbegränsningarna, såsom kartellsamarbeten.Inom EU pågår ett omfattande arbetemed att reformera tillämpningen avkonkurrensreglerna, vilket kommer att innebära attfler ärenden skall handläggas av nationellakonkurrensmyndigheter. Vidare pågår en översyn avkoncentrationsförordningen som kan innebära attföretagsförvärv som berör den svenska marknadenkommer att hänskjutas till verket. Frågan rörande eneventuell sammanslagning av ochKonkurrensverket, som aktualiserades iregeringsförklaringen , har analyserats inomRegeringskansliet. Slutsatsen är att synergierna förnärvarande inte är så stora att de motiverar ensammanslagning.