bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 81motionsyrkanden om olika näringspolitiskafrågor. På två punkter finner utskottetdet påkallat med ett riksdagsuttalande.Den första gäller införandet av enauktorisation av teckenspråkstolkar.Utskottet har vid tidigare tillfällen dåfrågan behandlats uttryckt sin ståndpunktatt en auktorisation bör införas för denberörda gruppen. Vid utskottets senastebehandling utgick utskottet från attfrågan om auktorisation skulle få sinlösning utan ytterligare fördröjandeutredningsarbete. Frågan är emellertidfortfarande under beredning. Utskottetanser därför att i ettuttalande till regeringen bör framhållaatt ärendet skall behandlas skyndsamt ochutan ytterligare tidsutdräkt.Den andra punkten gällervidareförädling av skogsråvaran. Vidtidigare tillfällen har utskottetframhävt att det borde vara möjligt förden svenska skogsindustrin att förskjutainriktningen av exporten från renaråvaror mot mer förädlade produkter.Utskottet har noterat att frågan om ettnationellt handlingsprogram förvidareförädling av trä bereds inomRegeringskansliet. Utskottet är positivttill att ett sådant arbete har initieratsoch betonar i detta sammanhang vikten aven bred ansats när det gällerutformningen av ett nationellthandlingsprogram. Flera andra europeiskaländer har genomfört eller planerar attgenomföra olika insatser för att ökaträanvändningen, i regel med godaresultat. Enligt utskottet bör riksdageni ett uttalande till regeringen pläderaför att detta arbete drivs i den riktningsom utskottet har angett.Övriga här aktuella motionsyrkandenavstyrks.I betänkandet redovisar utskottet sinsyn på hur näringspolitiken bör inriktasoch utformas. I en reservation (m, kd, c,fp) redogörs för dessa partiersgemensamma uppfattning i frågan. Andrayrkanden som utskottet avstyrker rörkvinnors företagande, kapitalförsörjning,social ekonomi och näringslicens förföretagare. I reservationer (m, kd, c,fp) presenteras dessa partiers gemensammasyn på kvinnors företagande respektivekapitalförsörjning. När det gäller socialekonomi finns en motivreservation (m, kd,fp) samt en reservation (c) vari yrkas påbifall till två motioner. Vidareavstyrker utskottet yrkanden beträffandeturistnäringen med hänvisning till avstatsmakterna vidtagna åtgärder ochpågående arbete. I en reservation (m, kd,c, fp) redovisas andra bedömningar avbehovet av åtgärder. Några yrkanden somgäller detaljhandeln respektive designavstyrks också av utskottet. I densistnämnda frågan begärs i en reservation(m, kd, c, fp) en översyn av Exportrådetsroll beträffande marknadsföring av svenskform och design.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. NäringspolitikensinriktningRiksdagen avslår motionerna2001/02:Sf400 yrkande 4, 2001/02:N263yrkande 17, 2001/02:N267 yrkandena 20och 24 och 2001/02:N370 yrkande 15.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Kvinnors företagandeRiksdagen avslår motionerna2001/02:N215, 2001/02:N233, 2001/02:N246 yrkandena 1 och 3, 2001/02:N267yrkande 23, 2001/02:N279, 2001/02:N364yrkandena 5 och 6, 2001/02:N365yrkande 10, 2001/02: N370 yrkande 8,2001/02:A212 yrkande 9, 2001/02:A229yrkande 13 och 2001/02:A389 yrkande12.Reservation 2 (m, kd, c, fp)3. KapitalförsörjningRiksdagen avslår motionerna2001/02:N27 yrkande 28, 2001/02:N246yrkande 2, 2001/02:N263 yrkande 15,2001/02:N364 yrkande 7, 2001/02: N365yrkande 8 och 2001/02:A389 yrkande 16.Reservation 3 (m, kd, c, fp)4. Social ekonomiRiksdagen avslår motionerna2001/02:N27 yrkandena 31, 33 och 34,2001/02:N306, 2001/02:N314 yrkande 1,2001/02:N351, 2001/02:N356,2001/02:N362, 2001/02:N364 yrkande 12och 2001/02:N365 yrkande 17.Reservation 4 (m, kd, fp) - motiv.Reservation 5 (c)5. Näringslicens förföretagareRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju395 yrkande 2, 2001/02:N272och 2001/02:N336.6. Auktorisation avteckenspråkstolkarRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:So619yrkande 6.7. Vidareförädling avskogsråvaraRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:N320 och2001/02: Bo325 yrkande 8 och bifallerdelvis motionerna 2001/02:MJ419yrkande 3, 2001/02:MJ523 yrkande 14,2001/02:N311 och 2001/02:N364 yrkande16.8. TräskiveindustrinRiksdagen avslår motionerna2001/02:N278 och 2001/02:N289.Reservation 6 (m, kd, c, fp)9. TuristnäringenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Sk288 yrkande 23, 2001/02:N17yrkande 2, 2001/02:N204, 2001/02:N234,2001/02:N261 yrkandena 1 och 5,2001/02:N262 yrkande 15, 2001/02:N281,2001/02:N282, 2001/02:N286 yrkandena1-5, 2001/02:N288, 2001/02:N342,2001/02: N349 och 2001/02:N374yrkandena 1-5 och 7.Reservation 7 (m, kd, c, fp)10. DetaljhandelnRiksdagen avslår motion2001/02:N334.11. DesignRiksdagen avslår motionerna2001/02:Kr226 yrkande 5, 2001/02:Kr334och 2001/02:N212 yrkandena 1 och 2.Reservation 8 (m, kd, c, fp)den 9 april 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: Per (), BarbroAndersson (), (),(), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), ChristinaPettersson (s), () ochMikael ().2001/02NU12Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels 45 motioner från allmännamotionstiden,dels två motioner som väckts medanledning av proposition 2001/02:4 om enpolitik för tillväxt och livskraft i helalandet.Upplysningar och synpunkter i ärendet harinför utskottet lämnats av företrädareför Stiftelsen Industrifonden, SverigesRese- och , i ,Betongvaruindustrin, , Skogs- ochTräfacket, Svenskt Trä och CONNECTSverige.Utskottet har även anordnat enoffentlig utfrågning om näringsklimatet iSverige. Vid den utfrågning somgenomfördes lämnadesupplysningar och synpunkter avföreträdare för bl.a. Verket förnäringslivsutveckling (), Invest inSweden Agency (), ,och har också vid ett besök iVäxjö fåttupplysningar i ärendet. Där lämnadesupplysningar och synpunkter avföreträdare för bl.a. ,(Trätek) och (Glafo).Vidare har skrivelser tillställtsutskottet från FöretagarförbundetFöretagarforum, Skogs- och Träfacket ochByggelit AB.Utskottets övervägandenNäringspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omnäringspolitikens inriktning. Utskottetredovisar sin syn på hurnäringspolitiken allmänt bör inriktasoch utformas. Jämför reservation 1 (m,kd, c, fp).MotionernaI motion 2001/02:N370begärs ett tillkännagivande om behovet avatt satsa på företagande ochentreprenörskap när det gäller utbildningoch kompetensutveckling. Eninternationell jämförelse pekar på attförhållandevis få svenskar väljer attutbilda sig vid universitet och högskola,sägs det i motionen. Vidare förefallerutbildningsnivån inom industrin generelltvara lägre i , bl.a. är andelencivilingenjörer i industrin låg. Ävenantalet utbildade forskare är lågt, ochkopplingen mellan FoU och den produktionsom genererar ett förädlingsvärde ärsämre än i många andra länder. Av dettaföljer att större satsningar påutbildning för företagande måste göras.Det innefattar bl.a. att utbildningen igrundskolan bör vara så upplagd att denuppmuntrar eleverna till ettentreprenörsinriktat förhållningssätt.För den eftergymnasiala utbildningen kandet innebära ett mer omfattande samarbetemellan näringsliv och utbildningsväsende.På universitets- och högskolenivå är detviktigt med kurser inriktade motföretagande och entreprenörskap samt attknyta kontakter med det lokalanäringslivet. Så kalladearbetslivscentrum som tillkommit på flerahögskolor bör uppmuntras. Vidareframhålls i motionen att godaforskarmiljöer är viktiga för att behållaforsknings- och utvecklingsverksamhet iSverige. Därtill finns ett stort behov avett fungerande lärlingssystem.Lärlingsutbildning med en flexibelutformning bör finnas som ett program vidgymnasieskolan och få centrala reglersamt vara nära knutet till det lokalanäringslivet. Utbildning måste även ske iform av fortlöpande kompetensutveckling.Där kan införandet av utbildningskontonvara en framkomlig väg. Utbildningskontonskulle innebära att arbetstagare ocharbetsgivare ges möjlighet att, upp viss nivå, avsätta pengar till ettavdragsgillt konto. kansedan dessa pengar användas för attfinansiera inkomstbortfall.Ett tillkännagivande om att utvecklamodellen med kvinnolån, kvinnligaaffärsrådgivare och kvinnligaresurscentrum till att omfatta invandrareoch ungdomar begärs i motion 2001/02:N263(c). Motionärerna menar att denna modellvisat sig lyckosam, varför den med fördeläven kan användas för att hjälpainvandrare och ungdomar att startaföretag. Beträffande företagare medinvandrarbakgrund påpekas att de ofta haren besvärlig situation, vilken kanhärledas till diskriminering, fördomaroch okunskap. Vidare anförs att tillgångtill riskkapital är ett särskilt stortproblem för denna grupp.I motion 2001/02:Sf400begärs ett tillkännagivande om att satsapå tjänstesektorn. Denna sektor är ensnabbt växande sektor, inte minst istorstäderna. I storstädernas utsattaförorter och bland personer med utländskbakgrund finns ett tänkande och enkunskap som kan bli en stark motor i endynamisk tjänstesektor. Därför är enpolitik för sänkt skatt på arbete,minskade skattekilar och en fungerandenäringspolitik för förorten mycketviktig, enligt vad som anförs i motionen.För att motverka arbetslöshet, inteminst långtidsarbetslöshet, är väsentligalättnader för småföretagare nödvändigt,enligt vad som anförs i motion2001/02:N267 (fp). Detta inte minst föratt underlätta för personer medinvandrarbakgrund. De politiska åtgärdersom krävs för att förbättraföretagsklimatet är i huvudsak generella,som exempelvis lägre skatter på arbeteoch investeringar samt regelförenklingarför företagen. Det krävs emellertid ävenspecifika insatser för att riva några avde hinder som framför allt drabbarpersoner med utländsk bakgrund. Mångainvandrare har inte tillgång tillstartkapital, har aldrig fått möjlighetatt bygga upp ett professionellt nätverk,känner inte till rutinerna i det svenskaarbetslivet eller bestämmelserna i skatte-och arbetsrätten. För många av dem skullelättnader i beskattning och regelverkmotverka en utslagning. För att nyaarbeten skall skapas behövs ävenmikrokrediter, dvs. enkla ochlättbegripliga former av lån ochkrediter. Enligt vad som anförs imotionen skall dessa krediter öronmärkasför arbetslösa grupper och individer somär väl förberedda för sitt inträde iarbetslivet. I motionen begärs även etttillkännagivande om att avvecklaetableringshinder för småföretag. Enligtmotionärerna måste åtgärder vidtas föratt öka konkurrensen på marknaden. Ettled i detta är att avveckla t.ex.sotningsmonopolet, regleringen avbusstrafiken samt kommunernas rätt attstoppa lågprisbutiker med bestämmelser iplan- och bygglagen (PBL) vilka i dagfungerar som etableringshinder försmåföretag, sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterI budgetpropositionen för år 2002(utg.omr. 24 s. 24) framhåller regeringenatt statliga insatser behövs för attutveckla en ökad anda av entreprenörskap,öka nyföretagandet och gynna utvecklingenav livskraftiga företag. Det är enligtregeringen viktigt att bidra tillpositiva attityder till entreprenörskap ialla dess former för att därigenom skapaincitament för att fler människor skallse företagande som ett alternativ tillanställning. Vidare anför regeringen sinuppfattning att grunden förentreprenörskap läggs , varförinsatser för att främja ungt företagandeär långsiktigt mycket väsentliga. Det ärviktigt att stimulera ungdomars intresseför teknik och naturvetenskap, sägs det ipropositionen. Detta kan ske på fleraolika sätt, bl.a. genom att etablerakommunala teknikskolor. I dettasammanhang kan även nämnas att regeringeni den s.k. regionalpolitiskapropositionen (prop. 2001/02:4) föreslogett nationellt program förentreprenörskap under perioden 2002-2004.Syftet med programmet är att skapa ettmer entreprenörsbetonat klimat, uppmuntraentreprenörskap, bidra till positivaattityder till entreprenörskap ochföretagande samt öka nyförtagandet. Fördenna verksamhet avsätts 12 miljonerkronor under ovan nämnda treårsperiod. Enutskottsmajoritet stödde regeringensförslag vid utskottets behandling avärendet (bet. 2001/02:NU2 och2001/02:NU4).Beträffande lärlingsutbildning kannämnas att i skollagen (1985:1100, 5 kap.4 b §) finns en möjlighetatt anordna sådan utbildning inomindividuellt program. Lärlingsutbildninginnebär att eleven kan kombinera enanställning som syftar till enyrkesutbildning med studier. I sådantfall skall studierna omfatta kärnämnenasvenska/svenska som andraspråk, engelska,samhällskunskap, religionskunskap ochmatematik. Om eleven önskar det, skallutbildningen inbegripa samtligakärnämnen. Utbildningen skall omfatta treårskurser. Bestämmelserna om detta finnsi gymnasieförordningen (1992: 394).Antalet elever i denna form avlärlingsutbildning är emellertid litet.Våren 1999 tillsattes inomUtbildningsdepartementet en arbetsgruppmed uppgift att diskuteraförutsättningarna för att reguljärtinföra en ny lärlingsutbildning iSverige. Arbetsgruppen hade även iuppdrag att diskutera olika möjligheteroch lämna förslag till hursamverkansformerna mellan skola ocharbetsliv kan utvecklas. Arbetsgruppenpresenterade sina förslag i promemorianSamverkan mellan skola och arbetsliv (Ds2000:62).I maj 2000 tillkallades enparlamentariskt sammansatt kommitté, dens.k. , med uppdrag attutreda och lämna förslag till en framtidautformning av gymnasieskolan. I uppdraget(dir. 2000:35) ingår att utifrån enanalys av samhällets och arbetsmarknadensförändringar samt behov av en breddadrekrytering till högskolan överväga hurgymnasiala utbildningar bör organiseras iframtiden. Kommittén skall även övervägaformerna för hur alla studievägar kangöras tillgängliga för elever i helalandet och de ekonomiska konsekvensernaav detta. Vidare skall kommitténanalysera effekterna av skolornas storlekvad gäller kvalitet och studievägsutbud.I ett tilläggsdirektiv (dir. 2001:8) frånfebruari 2001 fick äveni uppdrag att föreslå hur samverkanmellan skola och arbetsliv kan utvecklassamt hur ett ökat inslag av lärandet iarbetslivet inom gymnasieskolan börutformas. Detta skall göras medutgångspunkt i den tidigare nämndapromemorian om samverkan mellan skola ocharbetsliv. Kommittén skall senast vidutgången av redovisa sittuppdrag.För närvarande pågår enförsöksverksamhet med lärlingsutbildningvilken benämns Lärande i arbetslivet.Verksamheten regleras i en särskildförordning (2000:690), som började gällai . Förordningen gäller förutbildning som påbörjas före den 1 juli2003. Den föreskrift som fanns i tidigaregällande förordning (1997:762) somföreskrev att lärlingsutbildningen intefick påbörjas förrän eleven hadegenomfört hälften av sin grundutbildningär borttagen. Försöksverksamheteninnebär att en elev på ett nationellteller specialutformat program sominnehåller yrkesämnen får en utbildningsom under sammanlagt minst 30 veckorgenomförs på en arbetsplats.Utbildningsutskottet har nyligenbehandlat (bet. 2001/02:UbU9)motionsyrkanden från allmännamotionstiden om olika gymnasiefrågor,däribland frågor beträffandelärlingsutbildning, program igymnasieskolan med speciell inriktning påföretagande och entreprenörskap samtutarbetandet av en kursplan förföretagande och entreprenörskap. Samtligadessa yrkanden avstyrktes av utskottet.Beträffande lärlingsutbildning och ettspeciellt program för företagande ochentreprenörskap hänvisadeutbildningsutskottet till det uppdrag somGymnasiekommittén har. I uppdragetligger, som ovan nämnts, att föreslå hursamverkan mellan skola och arbetsliv kanutvecklas samt hur ett ökat inslag avlärande i arbetslivet i gymnasieskolanbör utformas. Vidare innefattar uppdragetfrågan om utbudet av studievägar. När detgällde frågan om utarbetandet av enkursplan för företagande ochentreprenörskap noterade utskottet attdet redan finns två nationellakurser om småföretagande.Våren 2000 behandladeutbildningsutskottet (bet.1999/2000:UbU15) ett antal motionerbeträffande entreprenörskap i skolan.Utbildningsutskottet framhöll i dettasammanhang att barns nyfikenhet,företagsamhet och intressen skalluppmuntras och deras vilja och lust attlära skall stimuleras. Vidare påpekadesatt förmåga att lösa problem,initiativförmåga och förmåga att varaflexibel och kreativ är viktigaegenskaper för alla individer, inte baraför blivande företagare. Utskottetkonstaterade att dessa aspekter tas upp isamtliga läroplaner. framhöllsatt det även inom gymnasieskolan finnsett betydande utrymme för flexiblalösningar på lokal nivå, vilket mångakommuner har utnyttjat för att t.ex.anordna olika former avföretagarutbildning och samverka medt.ex. Beträffandehögskolan påpekade utbildningsutskottetatt det numera finns program och kursermed inriktning mot entreprenörskap på iprincip alla universitet och högskolor ilandet.I syfte att öka intresset förnaturvetenskap och teknik driverSkolverket och påregeringens uppdrag det s.k. . Det nuvarande projektetpåbörjades och sträcker sig tillår 2003. Det är det andra projektet iordningen. Det första (NOT1) pågick . Projektetinnefattar två delar - metodfrågor ochattitydpåverkan. Arbetet med att utvecklaundervisningen är en uppgift för . Frågor om didaktik (dvs.undervisningslära) och metoder iundervisningen, liksom frågor om kunskapsområdenas särart ochintegrationsmöjligheter skalluppmärksammas. En spridning till skoloroch högskolor av nationell ochinternationell kunskap på detta områdeskall fungera som stöd för att utvecklaundervisningen. skall intebara syfta till att öka intresset förnaturvetenskap och teknik utan även bidratill en bestående nyfikenhet på dessaområden. Bland annat skall flickorsperspektiv uppmärksammas. Olikaintressegrupper i både skola, högskolaoch omgivande samhälle involveras iarbetet.Även genomför insatser för attvka intresset för företagande bland unga.Åren 1998-2000 bedrev projektetEntreprenörskap i skolan med syfte attöka skolans intresse förentreprenörsinriktat arbetssätt ochutveckla elevernas företagsamhet. har skapat både fysiskaoch elektroniska mötesplatser. Etttreårigt försöksprojekt, Open forBusiness, startades i mitten av år 2000.Syftet är att pröva ett kanadensisktkoncept som lokalt främjarentreprenörskap hos unga människor.Lokala kontor finns iSollefteå, , ochLindesberg. startadesäven verksamhet i . Målgruppenär ungdomar och målet är attfå ungdomar att se eget företagande somett alternativ till anställning. NUTEKskall i detta arbete verka som nationellkoordinator. Projektet skall utvärderasav Forum för småföretagarforskning. Påregeringens uppdrag redovisade ijuni 2000 ett förslag till nationellthandlingsprogram för ungt företagande -För framtida företagsamhet. I uppdragetingick att analysera samt redovisa vilkadrivkrafterna är och vilka hinder somfinns för entreprenörskap hos ungamänniskor i . Arbetet skedde isamverkan med andra aktörer. Från och medår 2002 och framåt skallidékonceptet teknikskola prövasi , och Örebro.Pilotverksamheten drivs av kommunerna medstöd av , Rådet för Europeiskasocialfonden i () ochArbetsmarknadsstyrelsen (AMS). Avsiktenär att hälften av de studerande skallvara flickor eller kvinnor.När det gäller vad i motion2001/02:N370 (kd) anförs om individuellautbildningskonton kan nämnas attKommittén för individuelltkompetenssparande i december 2000avlämnade sitt slutbetänkande (SOU2000:51). I betänkandet föreslås bl.a.att arbetsgivare skall ges möjlighet tillnedsättning av arbetsgivaravgifterna på det belopp deavsätter till en anställdskompetenskonto. För att egenföretagareoch delägare i handelsbolag skall hasamma villkor har utredningen föreslagiten motsvarande nedsättning avegenavgifterna, vilket innebär attegenföretagare kan utnyttja nedsättningenpå hela det insatta beloppet, dvs. upptill ett helt inkomstbasbelopp. Enproposition är aviserad till april 2002.För att främja företagandet blandpersoner med invandrarbakgrund samtkvinnors företagande har regeringen ibudgetpropositionen för inomanslaget (38:2) Näringslivsutvecklingm.m. inom utgiftsområde 24 Näringslivberäknat ökade belopp med 9 miljonerkronor , år2003 och år 2004.Enligt regleringsbrev för skall3,5 miljoner användas för att främjaföretagandet bland personer medinvandrarbakgrund. Medlen skall främstanvändas för att stödja denrådgivningsverksamhet som bedrivs avStiftelsen i . (), som grundades ,har till syfte att dels fungera som enmedlemsförening för företagare medinvandrarbakgrund, dels vara enrådgivande organisation för företagaremed invandrarbakgrund. Föreningensövergripande mål är bl.a. att stimuleratill ökat företagande bland personer medinvandrarbakgrund och öka kompetensen hosmålgruppen. Huvuddelen av föreningensverksamhet består av rådgivning tillföretagare med invandrarbakgrund. Sedanår 1998 har regeringen bidragit med medelför en utbyggnad avrådgivningsverksamheten till fler platseri landet. IFS är indelat i fem regioner(, Norr, Öst, Väst och Syd) ochhar totalt 20 kontor.I regleringsbrevet för fickNUTEK i uppdrag att utvärdera befintligrådgivningsverksamhet som riktar sig tillinvandrare som startar eller driverföretag. Konsultföretaget Eurofutures ABgenomförde på uppdrag av NUTEKutvärderingen av IFS. Rapporteninnefattade även några fallstudier avandra rådgivningsaktörers verksamhetriktad mot personer med invandrarbakgrundsom vill starta eller driver företag.Utvärderingens övergripande slutsats varatt den verksamhet som IFS bedriverfyller en funktion och att den i huvudsakär väl fungerande. En övergripanderekommendation var därför attNäringsdepartementet bör medverka tillatt verksamheten kan fortgå.Utvärderingen visar även att denrådgivning som bedrivs av IFS främstriktar sig till personer som varitkortare tid i än och attdrygt var arbetslösa vidrådgivningstillfället. Den övervägandemajoriteten av kunderna hos IFS ärnyföretagare. I sina kommentarer tillNäringsdepartementet med anledning avregeringsuppdraget påtalar attutvärderingen visar att det finns enskevhet i hur de finansiella medlen förrådgivning är fördelade mellanregionerna. framhåller att behovetav rådgivningsinsatser är störst i de trestorstadsregionerna. Vidare anförs attIFS genomgående är beroende av ettflertal olika finansiärer för sinaregionkontor.Våren 2001 publicerade rapportenInvandrares företagande i -kartläggning och analys. I rapportenbeskrivs de särskilda hinder somföretagare med utländsk bakgrund möter.Rapporten belyser även de skillnader somfinns mellan svenska företagare ochföretagare med utländsk bakgrund. Vidarepublicerades enforskningsantologi om invandraresföretagande, Marginalisering ellerintegration - invandrares företagande isvensk retorik och praktik. Antologin ärett samarbete mellan ,, och detnumera nedlagda Rådet förarbetslivsforskning. har ävenpåbörjat ett arbete med att göra delar avsitt informationsmaterial riktat tillsmåföretagare tillgängligt på de störstainvandrarspråken samt lätt svenska.På uppdrag av regeringen redovisadeNUTEK, tillsammans med , i september 2001erfarenheter och möjligheter försärskilda grupper av småföretagare attutnyttja de finansiella lånesystem somför närvarande finns. I uppdraget ingickatt speciellt belysa kvinnors, ungdomarsoch invandrares möjligheter att få låntill företagande inom särskilttjänstesektorn. I rapporten (Erfarenheteroch möjligheter för särskilda grupper avföretagare att utnyttja de finansiellalånesystemen) konstateras att företagaremed invandrarbakgrund är den grupp av destuderade som möter de störstasvårigheterna att fåföretagsfinansiering.Finansieringsproblemet för de särskildagrupperna av småföretagare beror till endel på negativa attityder hosfinansiärerna, sägs det i rapporten. I enstudie av finansierings- ochrådgivningsaktörers syn på de särskildagruppernas finansieringssituation framkomatt drygt hälften av de tillfrågade anseratt företagare med invandrarbakgrund harstörre svårigheter att få finansiering änandra. Utredningen föreslår därför attinsatser görs för att medverka tillförändrade attityder, i första hand medbankerna som målgrupp.