bet · GP01SFU12 · 2002-04-03 00:00:00 — Enligt utskottetsuppfattning innebar de då framlagda förslagen attdet nya pensionssystemet utformats på ett sätt sominnebar en rimlig avvägning vad avser kvinnorspensionsförmåner.Även om det nya pensionssystemet således harpositiva inslag för kvinnors pensionsförmåner villutskottet, liksom vid behandlingen såväl 1994 som1998, understryka att det är viktigt att följautvecklingen från jämställdhetssynpunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf332yrkande 1.Pension för vård av funktionshindrat barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om pension förvård av funktionshindrat barn.MotionI motion Sf320 av och () begärs ett tillkännagivande om enextra översyn av pensionssystemet för att förbättrasituationen för föräldrar som vårdatfunktionshindrade barn. Motionärerna anför att mångaföräldrar har vårdat sinafunktionshindrade barn i hemmet. har de fåttnågon form av ersättning av samhället, ibland inte.Ibland har ersättningen varit pensionsgrundande,ibland inte. Motionärerna anser att föräldrarnasomvårdnad om de funktionshindrade barnen harinneburit stora besparingar för samhället förutomatt både barnet och föräldern upplevt glädje ochtrygghet i situationen. Samhället borde därför kunnagöra en översyn av de regler som gäller i syfte attge dessa föräldrar någon form av livränta ellerextra pensionstillskott.Utskottets ställningstagandePensionsgrundande ersättningar för vård avfunktionshindrat barn utgår i form av vårdbidrag ochassistansersättning efter behovsprövning.Vårdbidrag, som kan utges längst tilldess barnet fyller , kommer attkunna utges längst det år denunge fyller . Särskilt pensionstillägg tillålderspension kan utges till förälder som är född1953 eller tidigare och som har vårdatsjukt eller handikappat barn under minst sex vårdåroch därvid har avstått från förvärvsarbete.Utskottet finner inte skäl att föreslå införandeav någon ytterligare ersättningsform med anledningav föräldrars vård av barn med funktionshinder elleratt ta initiativ till en utvidgning avpensionstillägget. Därmed avstyrker utskottet bifalltill motion Sf320.Delad pensionsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om deladpensionsrätt.Jämför reservation 2 (mp)MotionerI motion Sf393 av m.fl. (mp)begärs i yrkande 10 att regeringen lägger fram ettförslag om delad pensionspoäng mellan makar ellersammanboende.Även i motion Sf402 av m.fl. (mp)begärs i yrkande 3 att regeringen lägger framförslag till ändring angående möjligheten att delapå pensionspoäng. Motionärerna anser att par medbarn själva skall få välja om de vill dela pågemensamt intjänade pensionspoäng till dess barnenär i en viss ålder, t.ex. 15 år.I motion A211 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 20 att regeringen lägger fram förslag om attpensionspoäng automatiskt delas lika mellanföräldrarna till dess barnet är 12 år.Utskottets ställningstagandePensionsarbetsgruppen föreslog i betänkandetReformerat pensionssystem (Ds 1992:89) att enmöjlighet skulle införas för makar födda år 1954eller senare att dela pensionsrätt intjänad inom detreformerade pensionssystemet. Delningen skulle varafrivillig och ske fortlöpande år för år under tidenför äktenskapets bestånd så länge utträde ursystemet inte anmäldes. Regeringen gav iprincippropositionen uttryck för samma uppfattning(prop. 1993/94:250 s. 129 f.). Denna godtogs även avriksdagen. Under det fortsatta beredningsarbetet medpensionsreformen utarbetades ett detaljerat förslagtill en ordning för delning av pensionsrätt mellanmakar (se promemorian Reformerat pensionssystem -lag om inkomstgrundad pension m.m. [Ds 1995:41]).Under remissbehandlingen anfördes dock stark kritikmot den föreslagna ordningen.Med anledning av kritiken, främst det förhållandetatt delning med hänsyn till samspelet medgarantipensionssystemet skulle kunna få ekonomiskakonsekvenser som makarna inte hade möjlighet attförutse, inriktades det fortsatta beredningsarbetetpå att undersöka om det kunde finnas andra lösningarsom gav makar möjlighet att reglera ojämnapensionsrättsförhållanden. De överväganden somdärefter gjordes resulterade i att makar gavsmöjlighet att - i stället för att dela pensionsrätt- löpande överföra pensionsrätt inompremiereservsystemet från den ena maken till denandra (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13).Endast premiepensionsrätt som intjänats underäktenskapet kan bli föremål för överföring.Överföring skall vara frivillig, ske fortlöpande årfrån år och omfatta hela den premiepensionsrätt somen make tjänat in för året. Överföring av rätt tillpremiepension skall inte påverka rätten tillgarantipension.I betänkande 1997/98:SfU13 s. 90 anförde utskottetföljande. Syftet med en delning av pensionsrätt äratt i ett större perspektiv utjämna makarspensionsrättsförhållanden. Utskottet anser att detförslag som läggs, om en rätt att inompremiepensionen överföra pensionsrätt, tillgodoserdetta syfte som en överföring inte innebärnågon avgörande minskning av pensionsrätten förmakarna. Utskottet delar uppfattningen attöverföringen skall vara frivillig och endast varamöjlig för premiepension som tjänats in underäktenskapet samt omfatta hela pensionen. Genom dennalösning blir konsekvenserna av en överföring lättareatt förutse. En eventuell rätt till garantipensionskall bedömas utan hänsyn till att överföring skett.Detta kan medföra att den totala pensionen kommerunder den basnivå som föreslås för garantipension.Utskottet anser emellertid att denna reduktion avpensionen kan anses acceptabel.Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande och avstyrker motionerna Sf393yrkande 10, Sf402 yrkande 3 och A211 yrkande 20.PremiepensionssystemetEtiska fonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om etiskafonder.Jämför reservationerna 3 (v) och 4 (mp)MotionerI motion Sf297 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om vad som i motionen anförs ompremiepensionsfondernas fondplacering. Motionärernaanser att varken ()eller Sjunde AP-fonden skall ha några aktiefonderdär börsnoterade företag baserade på pornografieller prostitution finns med.I motion Sf344 av och () yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeatt PPM bör få i uppgift att utvärdera och granskapremiepensionsfonderna utifrån etiska, sociala ochmiljömässiga aspekter. Motionärerna anser att det ärviktigt och fullt möjligt att besluta att fonder ipremiepensionssystemet måste följa de avtal somSverige ställt sig bakom såsom FN:s konventioner,internationella miljööverenskommelser m.m. Imotionen yrkande 4 begärs ett tillkännagivande attSverige, likt , skall kräva att allapensionsfonder skall redovisa sociala, etiska ochmiljömässiga ställningstaganden och riktlinjer försin verksamhet som en konsumentupplysning.Utskottets ställningstagandeMed s.k. etiska fonder avses fonder därfondförvaltaren undviker företag som producerarexempelvis vapen, alkohol, möbler av tropiskaträslag eller företag som tillåter barnarbete ellerhar undermåliga arbetsvillkor för de anställda.Fonderna kan även avstå från att investera i företagdär det förekommer diskriminering på grund av kön,etnisk tillhörighet eller religion. Vidare finns påmarknaden också fonder med miljöinriktning.I samband med beslut om att organiseraom Allmänna pensionsfonden beslutades att de fyranya s.k. buffertfonderna och Sjunde AP-fondenårligen skulle fastställa en verksamhetsplan, ivilken bl.a. en beskrivning skulle ingå av vilkamiljö- och etikhänsyn fonden skulle ta iplaceringsverksamheten.Utskottet fann i betänkande 2000/01:SfU13 inteskäl att föreslå några ändringar vad gälldeplaceringsreglerna för bl.a. Sjunde AP-fonden.I Premiesparfondens årsberättelse 2001 anges att iplaceringsverksamheten skall Sjunde AP-fonden tamiljö- och etikhänsyn utan att göra avkall på detövergripande målet om hög avkastning. Det sker på såsätt att aktieplaceringar görs endast i företag somenligt fondens bedömning på ett godtagbart sättföljer kraven i internationella konventioner somSverige har undertecknat. De konventioner som avsesär främst konventioner om de mänskligarättigheterna, , ,internationella miljökonventioner och konventionermot mutor och korruption. Aktieplaceringar ärmöjliga i 2 000-2 500 företag över hela världen.Samtliga dessa har granskats utifrån de angivnaprinciperna. Granskningen var slutförd i juni 2001och resulterade i att vissa företag undantogs frånplaceringar i Premiesparfonden.I proposition 2000/01:135 Handlingsplan förkonsumentpolitiken2001-2005 s. 48 konstaterade regeringen attmarknadsföringen av etiska fonder och miljöfonderföreföll vara relativt omfattande och attkonsumenternas intresse av att placera sinatillgångar i aktiefonder som gjorde placeringarutifrån etiska ställningstaganden föreföll ha ökat.I likhet med ansågregeringen att det var viktigt att berördamyndigheter noga följde denna utveckling och verkadeför att informationen var klar och tydlig samtutformad på ett sådant sätt att konsumenter kundegöra väl avvägda val på marknaden för etiska fonder.Regeringen gjorde mot denna bakgrund bedömningen attKonsumentverket borde ges i uppdrag att verka för enförbättring av informationen om etiska fonder.Sjunde AP-fonden har således inlett ett omfattandearbete med att formulera och implementera etiskaregler i placeringsverksamheten. Utskottet serpositivt på detta och på det av regeringen aviseradeuppdraget till . Utskottet vidhållersitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmedmotionerna Sf297 och Sf344 yrkandena 3 och 4.Ideella fonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ideellafonder.Jämför reservation 5 (v, mp)MotionerI motion Sf289 av () begärsatt beslutar om en lagändring sommöjliggör att premiepensionsmedel skall få placerasi s.k. ideella fonder.Även m.fl. (v) begär i motion Sf332yrkande 3 att regeringen lägger fram ett sådantförslag. Motionärerna anser att lika väl som en delav avkastningen på premiepensionsspararens pengargår ur systemet på grund av förvaltarnas avgifterskall pensionsspararen ha friheten att kunna väljaatt placera sina medel i ideella fonder där en litendel av avkastningen går till ideella ändamål.Utskottets ställningstagandeEnligt 8 kap. 3 § andra stycket lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (LIP) fårpremiepensionsmedel inte placeras i fonder somenligt de för fonden gällande bestämmelserna kandela ut medel till andra än andelsägarna.Bestämmelserna infördes (prop.1999/2000:12, bet. 1999/2000:SfU6, rskr.1999/2000:99). I propositionen framhölls attpremiepensionssystemet skulle vara ett slutetekonomiskt system, dvs. det skulle varken skjutastill ytterligare penningmedel eller användas medelför andra ändamål än sådana som slutligt syftadetill pensionsutbetalningar. Denna princip ansågsvara så grundläggande för systemets funktion ochlegitimitet hos de enskilda att de fonder där en delav fondförmögenheten används för andra ändamål änutbetalningar till andelsägarna inte borde tillåtasi premiepensionssystemet. Den enskilde skulle alltsåinte ha möjlighet att placera sinapremiepensionsmedel i s.k. ideella fonder.Utskottet noterade i nämnda betänkande s. 11 attsparande i ideella fonder utgjorde ett populärtinslag för den breda allmänheten och uttryckteförståelse för att det framstod som svårbegripligtom en sådan möjlighet inte fanns inom ramen förpensionssparandet i premiepensionssystemet. Ettsparande i en sådan fond innebar dock i praktikenatt spararen skänkte bort avkastningen helt ellerdelvis på detta pensionskapital. Hade utrymmefunnits att generellt sett avstå från dennaavkastning borde avsättningen till pensionssystemeti stället ha varit motsvarande lägre. Så varemellertid inte fallet. Utskottet, som deladeregeringens uppfattning vad gällde det principiellaresonemanget om varför medel inte borde få placerasi ideella fonder, framhöll dock att de ideellafondernas betydelse för samhällsnyttan varutomordentligt stor, och att medel från dessafinansierade väsentliga delar inom exempelvismedicinsk forskning och olika miljöprojekt. mening vore det olyckligt om sparandetinom ramen för premiepensionssystemet skulle få deneffekten att sparande i ideella fonder i merbetydande omfattning skulle komma att minska.Utskottet ansåg att denna fråga särskilt bordeföljas upp. Utskottet tillstyrkte regeringensförslag och avstyrkte motioner om ideella fonder.Utskottet, som vidhåller sitt tidigareställningstagande, avstyrker motionerna Sf289 ochSf332 yrkande 3.RealräntefondUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om realräntefond.Jämför reservation 6 (v)MotionI motion Sf332 av m.fl. (v) yrkande 2begärs att regeringen ger Sjunde AP-fonden i uppdragatt starta en realräntefond som placerar i svenskarealränteobligationer. Motionärerna anför att ensådan placering är skyddad både mot inflation ochväxelkursutveckling och attadministrationskostnaderna bör kunna hållas mycketlåga.Utskottets ställningstagandeEn bärande tanke i lagstiftningen om premiepensionenär att den statliga förvaltningen hos Sjunde AP-fonden skall vara jämförbar och likvärdig med deprivata placeringsalternativen för premiepensionen.Av den anledningen har det eftersträvats att det sålångt möjligt skall gälla samma regler för dessaolika alternativ. Den totala risknivån i Sjunde AP-fondens placeringar skall vara låg och fondmedlen,vid vald risknivå, placeras så att långsiktigt högavkastning uppnås. För förvaltningen avPremievalsfonden krävs dock inte att den totalarisknivån skall vara låg. Utskottet har inget atterinra mot dessa målsättningar. Utskottet vill dockframhålla att en realräntefond även finns att tillgåsom privat placeringsalternativ.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Sf332 yrkande 2.Återplacering i PremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om återplaceringi Premiesparfonden.Jämför reservation 7 (v, mp)MotionerI motion Sf332 yrkande 4 av m.fl. (v)begärs att regeringen lägger fram förslag till enlagändring för placeringsreglerna förpremiepensionen så att aktiv återplacering i SjundeAP-fondens premiesparfond möjliggörs. Motionärernaanför att Premiesparfondens förvaltning avpensionsmedel liknar många andra fonder men med enlägre riskprofil. Pensionsspararna måste gesmöjlighet till aktiv återplacering i fonden avpensionsmedel som placerats i annan fond, likaså fånya medel placerade i Premiesparfonden.I motion Sf344 yrkande 1 av () begärs ett tillkännagivandeom "val" till Premiesparfonden. Motionärerna anföratt denna fond, som har en avsevärt mindre kostsamadministration än andra fonder, skall innebära ettmindre risktagande och därmed också mindre risk föricke-etiska placeringar. Återplacering i fonden avpensionsmedel för den som placerat medel i en annanfond måste göras möjlig.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan tidigare (bet. 1999/2000:SfU6 s.8) framhållit att den som en gång gjort ett aktivtval av fond inte i ett senare skede genom att avståfrån val av fond kan komma att tillhöra icke-väljarkollektivet. Denne kan således få varken nyamedel placerade i Premiesparfonden eller medel somtidigare placerats i annan fond flyttade till dennafond. Utskottet har därför ansett attpensionsspararna aktivt bör kunna välja att placerai fond med samma låga risk och samma avkastningskravsom Premiesparfonden och att regeringen bordeåterkomma till när tillräckligaerfarenheter vunnits om val och byte av fond.Bakom detta utskottets uttalande låg uppfattningenatt placeringsinriktningen för förvaltningen avicke-väljarnas medel skulle skilja sig från andrafonder. Bland annat hade i det ursprungligautredningsbetänkandet (SOU 1997:131) anförts attinriktningen exempelvis skulle kunna vara iräntebärande placeringar, i svenska aktier och10 % i utländska aktier. Den exakta utformningen avPremiesparfonden låstes dock inte fast ilagstiftningen för att placeringarna skulle kunnaanpassas efter utvecklingen (prop. 1997/98:151).Härefter har AP-fonderna reformerats, och vissajusteringar har gjorts av målet för Sjunde AP-fondens förvaltning. Kravet på långsiktigt högavkastning har kommit i förgrunden förplaceringsverksamheten men med en fortsatt lågriskprofil för Premiesparfonden.Premiesparfonden startade ioch med att PPM placerade de första "icke-väljarnas"pensionsmedel i fonden. I årsberättelsen för 2000anges att förvaltningen av Premiesparfondenstillgångar styrs av en normportfölj. Den visar denlångsiktiga fördelningen av fondens olikatillgångsslag, uttryckt som andel av fondens totalamarknadsvärde: aktier (svenska , utländska65 %) och räntebärande placeringar 15 %.Fondförmögenheten var 15miljarder kronor. Marknadsvärdet för aktierelateradevärdepapper var () ochför ränterelaterade (). Övriga fordringar uppgick till närmare 2miljarder kronor ().Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet ibetänkande 2000/01:SfU13 att pensionsspararna tordeha relativt goda möjligheter att finna en annan fondmed sådan placeringsinriktning som Premiesparfondennumera hade.För närvarande består fondens innehav av 25 %svenska aktier, utländska aktier, svenskarealränteobligationer och kassa.Utskottet vidhåller sitt senast gjordaställningstagande och avstyrker motionerna Sf332yrkande 4 och Sf344 yrkande 1.Generationsfonder inom PremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion omgenerationsfonder inom Premiesparfonden.Jämför reservation 8 (v)MotionI motion Sf332 av m.fl. begärs iyrkande 5 att regeringen lägger fram ett förslag omatt Premiesparfondens konstruktion ändras så att dentillåts erbjuda generationsfonder. Motionärernaanser att eftersom Premiesparfonden numera i övrigtliknar andra fonder så bör samma regler gälla fördenna fond som för andra fonder.Utskottets ställningstagandeMed generationsfonder avses fonder som vänder sigtill särskilda åldersgrupper. Syftet med sådanafonder är att bättre kunna beakta attpensionssparare av olika åldrar generellt har olikalång placeringshorisont.I proposition 1999/2000:12 Statlig förvaltning avpremiepensionsmedel, m.m. s. 18 konstateraderegeringen att det i och för sig fanns goda skäl attgöra det möjligt för Sjunde AP-fondsstyrelsen atterbjuda, såväl de pensionssparare som inte gjordenågot val av fond som dem som aktivt valt statligförvaltning av premiepensionsmedlen, placering is.k. Det redovisades dock intenågot lagförslag om detta. Till stöd härför anfördesdet angelägna i att de första fondvalen för deenskilda kunde ske före utgången av år 2000.Inrättandet av generationsfonder skulle krävaytterligare bearbetning av de datasystem hos PPM somskulle hantera bl.a. dessa fondval och som var underleverans till myndigheten. Ett sådant merarbetebedömdes som en olämplig belastning för PPM underdet dåvarande intensiva uppbyggnadsarbetet. Ipropositionen slogs dock fast att frågan omgenerationsfonder borde övervägas ytterligare ochatt regeringen hade för avsikt att, efter samråd medGenomförandegruppen, återkomma till i dendelen.I frågesvar på fråga2001/02:791 har finansministern uppgett följande.Regeringen har uttalat att det i och för sig finnsgoda skäl att göra det möjligt för Sjunde AP-fondenatt erbjuda förvaltning av premiepensionsmedel is.k. Frågan har sedan dessövervägts ytterligare, bl.a. i samband med enredovisning från Sjunde AP-fonden avett antal förslag till utformning avgenerationsfonder. Från PPM:s sida har framförts ettstarkt önskemål att lagstiftaren närmare angervilken utformning som kan komma i fråga. Behovet avgenerationsfonder är mindre på kort än på lång sikt,eftersom premiepensionen alltjämt utgör en litenandel av den totala pensionen.Utskottet noterar att frågan om förvaltning avpensionsmedel i generationsfonder i Sjunde AP-fondenbereds inom . Utskottet avstyrkermotion Sf332 yrkande 5.Förvaltning av PremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om förvaltning avPremiesparfonden.MotionI motion Sf344 av och () begärs i yrkande 2 etttillkännagivande omrisktagande i Premiesparfonden. Motionärerna anföratt Premiesparfondens förvaltare har planer på, ochi viss utsträckning redan börjat, att förstärka sittrisktagande med bl.a. satsning på fler utländskaaktier.Utskottets ställningstagandeI samband med att AP-fonderna reformerades år 2000gjordes vissa justeringar av målet för Sjunde AP-fondens förvaltning. Kravet på långsiktigt högavkastning kom i förgrunden förplaceringsverksamheten men med en fortsatt lågriskprofil för Premiesparfonden. Enligt bestämmelserom mål för placeringsverksamheten skall således dentotala risknivån i Premiesparfondens placeringarvara låg och fondmedlen, vid vald risknivå, placerasså att långsiktigt hög avkastning uppnås.I Premiesparfondens årsberättelse angesatt målet för fonden är att totalavkastningen underlöpande femårsperioder skall motsvara minstgenomsnittet för samtliga fonder inompremiepensionssystemet, men med en lägre risk.Medlen fördelas mellan olika tillgångsslag, mellanolika geografiska marknader samt inom tillgångsslagså att god riskspridning uppnås. Förvaltningen styrsav en normportfölj. Den utformades med syfte attuppnå det fastställda förvaltningsmålet.Utformningen gjordes mot bakgrund av bl.a.antaganden om den genomsnittliga andelenaktieplaceringar och därmed risknivån i helapremiepensionssystemet. Efter det första fondvaletvisade det sig att den totala andelenaktieplaceringar i premiepensionssystemet blevbetydligt högre än vad som tidigare hade antagits.Det var därför möjligt att, inom ramen för detfastställda förvaltningsmålet, öka såväl risknivåsom förväntad avkastning i Premiesparfonden genomatt öka andelen aktier. Därför ändrades denstrategiska tillgångsfördelningen till följande(tidigare tillgångsfördelning anges inom parentes).Svenska aktier (), utländska aktier (), svenska realränteobligationer () ochkassa (). I årsberättelsen anges vidare attdet är för tidigt att göra en utvärdering av måletför verksamheten. För perioden från fondens start inovember 2000 till utgången av är dock måletuppfyllt.Utskottet noterar att Sjunde AP-fonden, somförvaltar Premiesparfonden, skall stå under tillsynav samt att revisor, som vidfullgörandet av sitt uppdrag får kännedom omförhållanden som kan utgöra en väsentligöverträdelse av de författningar som reglerarverksamheten, skall anmäla detta tillFinansinspektionen.Utskottet finner inte skäl till att nu göra någotytterligare uttalande i den aktuella frågan ochavstyrker motion Sf344 yrkande 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Kvinnors pensionsförmåner (punkt 5)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf332 yrkande 1.StällningstagandeDet nya ålderspensionssystemet bärs upp avlivsinkomstprincipen och kan vidare sägas bygga påinkomstmaximering för att erhålla en någorlundadräglig pension. Män och kvinnor har dock inte sammamöjlighet att påverka sina inkomster. Kvinnortvingas i större utsträckning än män ofrivilligtarbeta deltid och utföra obetalt arbete. De missgynnas ävenpensionsmässigt av barnafödande. Därtill kommer attdet nya ålderspensionssystemet "uppmuntrar" tillarbete även efter för att man skallerhålla en högre pension. Problemet är dock attmånga inte ens orkar arbeta fram till denna ålder pågrund av förslitande arbetsuppgifter, dåligaarbetsmiljöer, låga löner och dubbelarbete. Dettagäller ofta kvinnor och inte minst dem med arbeteinom offentlig sektor. Pensionssystemet är såledeslångt ifrån jämställt.Något radikalt måste göras för att undvikaframtida orättvisor mellan män och kvinnor inompensionssystemets ram. Regeringen bör tillsätta enutredning med uppdrag att lägga förslag på hur detnya pensionssystemets intjänandegrunder - medutgångspunkt från det praktiska arbetslivet samt detsociala livet i övrigt - kan göras jämställt mellankvinnor och män.2.