bet · GP01BOU14 · 2002-05-16 00:00:00 — Om dettasynsätt tillämpades konsekvent på andra problem iinomhusmiljön skulle det leda till krav på att enrad komplexa miljöproblem behandlas.Enligt utskottets mening måste det vara möjligt attöverväga åtgärder i byggnaders inomhusmiljö utan attsamtidigt ta ställning till problem som gäller vårtkanske viktigaste livsmedel, dricksvattnet. Frågorom dricksvatten bereds inom av miljö- ochjordbruksutskottet. Från de utgångspunkter sombostadsutskottet i första hand har att beakta finnsdet inte tillräckliga skäl att föreslå en ändring avdenna ordning eller förorda bidrag tillradonsanering av dricksvatten.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2001/02:Bo29 (kd) yrkandena 3-5.ByggnadsdeklarationerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombyggnadsdeklarationer. Utskottetsställningstagande görs mot bakgrund av detpågående arbetet på området. Jämförreservation 6 (c).På bostadsutskottets förslag gjorde hösten1995 ett tillkännagivande om deklaration av bostäder(bet. 1995/96:BoU1, rskr. 1995/96:30). Innebörden itillkännagivandet var att ett system förkvalitetsdeklaration av bostäder borde utvecklas ochkomma i praktiskt bruk så snart som möjligt.Regeringen gav därefter i uppdrag attutveckla ett sådant system. Därefter gav regeringen förnyat uppdrag att genomföra enförsöksverksamhet med utgångspunkt från verketsförslag. redovisade resultatet avförsöksverksamheten samt sina förslag . Vidsidan av utredning och försöksverksamhethar flera andra system fördeklaration av bostäder utvecklats, bl.a. det s.k.MIBB-systemet som har stöd från flera organisationerinom bostadssektorn.Regeringen redovisar i propositionen sin bedömningav hur arbetet med byggnadsdeklarationer bör förasvidare. För att göra inomhusmiljön till enangelägenhet för alla inom bygg- ochfastighetssektorn anser regeringen att såväl nya sombefintliga byggnaders egenskaper i vissa avseendenbör deklareras. Sådana deklarationer bör kunnaanvändas både för uppföljningen av miljömålen ochsom en del av den information som normalt lämnas vidägarbyten och förhyrning av byggnader och lokaler.Regeringen redovisar sina överväganden både i fråganom vad deklarationerna bör omfatta och om de skallvara frivilliga eller göras obligatoriska, men tarinte definitiv ställning i någon av dessa frågor.När det gäller omfattningen framhåller emellertidregeringen framför allt behovet av att vidare utredadeklarationer som redovisar uppgifter om radon ochventilation samt eventuellt byggnadensenergianvändning. I utredningsarbetet bör enligtpropositionen även belysas frågor om frivillighetkontra obligatorium, möjligheter att infogainformationen i befintliga system för deklarationersamt genomförandetider, övergångsregler ochkonsekvenser för olika grupper, såsom mindre ochmedelstora företag. Utredningsarbetet bör enligtregeringen bedrivas så att resultatet föreliggersenast för att kunna beaktas i den förstafördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen.Enligt motion 2001/02:Bo28 (c) yrkande 12 bör ettobligatoriskt deklarationssystem för bostäderinföras. Motionärerna framhåller bl.a. behovet avdeklaration av vilka byggmaterial som ingår ibyggnaderna.Även två motioner från allmänna motionstiden tarupp frågor om byggnadsdeklarationer. I motion2001/02:Bo257 (v) föreslås att regeringen börprioritera arbetet med att ta fram ett system förmiljö- och energideklaration av bostäder som kananvändas . Enligt motionen börsystemet vara obligatoriskt och deklarationerna varaoffentliga handlingar. I motion 2001/02:Bo261 (s)föreslås göra ett tillkännagivande medinnebörden att regeringen bör öka ansträngningarnaatt i stor skala införa ett system förmiljödeklarationer av fastigheter.Som framgått ovan initierades det utredningsarbetesom bedrivits vid för att ta fram ettsystem om byggnadsdeklarationer ursprungligen avbostadsutskottet. Utskottet har emellertid intetagit ställning i frågan om den närmare omfattningav ett sådant system. Det framgår av de övervägandensom redovisas i propositionen att inte hellerregeringen ännu anser sig ha tillräckligt underlagför ett ställningstagande i denna fråga. Fleraavvägningar behöver enligt regeringen göras när detbl.a. gäller frivillighet kontra obligatorium ochvilka egenskaper som i första hand bör deklareras.Inriktningen på det av regeringen föreslagnadelmålet för inomhusmiljön framhålls också som enutgångspunkt för dessa avvägningar.Den fråga som särskilt framhålls i motion2001/02:Bo28 (c) - deklaration av vilka byggmaterialsom ingår i byggnaderna - behandlas i propositioneni avsnitt 5.1 om åtgärder i samband med nybyggande.Regeringen konstaterar att det finns ett behov av enöversiktlig dokumentation i någon form av vilkabyggprodukter som använts vid byggandet, var ibyggnaden de finns samt av vem och när detillverkats. Denna fråga kommer enligt regeringenatt övervägas i en tidigare aviserad översyn avplan- och bygglagstiftningen.Bostadsutskottet har förståelse för att deavvägningar som redovisas i propositionen kan behövautredas ytterligare innan definitiv ställning tastill ett system för deklaration av bostäder. Motdenna bakgrund avstyrks motionerna 2001/02:Bo28 (c)yrkande 12, 2001/02:Bo257 (v) och 2001/02:Bo261 (s).Lågfrekvent bullerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsförslag omåtgärder mot lågfrekvent buller. Utskottethänvisar till den redovisning av frågan somfinns i propositionen.I motion 2001/02:Bo252 (s) diskuteras problemen medlågfrekvent buller i boendemiljön. Motionärernaanser att vissa rekommendationer som Boverketpresenterat för att komma till rätta med problemenär otillräckliga. Av detta skäl föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande skall begäraytterligare åtgärder för att motverka lågfrekventbuller i boendemiljön.Även i fråga om lågfrekvent buller initierades ettutredningsarbete vid bl.a. genom etttillkännagivande från på förslag avbostadsutskottet (bet. 1997/98:BoU4, rskr.1997/98:146). Tillkännagivandet innebar attregeringen borde initiera en översyn av problemenmed lågfrekvent buller och därefter återkomma tillriksdagen med en redovisning av frågan samteventuella förslag till åtgärder. I propositionenlämnar regeringen nu den begärda redovisningen.Regeringen hänvisar till rapporten i boendemiljön som tagit fram isamråd med och . Irapporten konstateras att lågfrekvent buller upplevssom störande där det uppträder, att de tekniskamöjligheterna att förebygga och åtgärda sådantbuller är goda och att de myndighetskrav som gällerlågfrekventa ljud i bostäder är ändamålsenliga. Vadgäller lågfrekventa ljud från installationerutomhus, vanligen fläktar, finns enligt Boverketsuppfattning en lucka i bygglovhanteringen. Enligtregeringen kommer denna fråga, liksombygglovhanteringen i övrigt, att behandlas ianslutning till översynen av plan- ochbygglagstiftningen. Vidare aviseras att regeringenkommer att uppdra åt de myndigheterna som svarar förolika regelverk där begränsningar av buller ingåratt samordna sina krav i olika avseenden, bl.a. vadgäller metoder för bullermätningar.Motion 2001/02:Bo252 (s) avgavs . Motionärerna hade såledesinte kännedom om den redovisning som regeringen nupresenterat och de åtgärder som aviserats. Utskottetanser att det föreslagna tillkännagivandet kanundvaras. Motionen avstyrks således.Byggforskning och experimentbyggandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombyggforskning och experimentbyggande, jämförreservation 7 (kd, c).Två motioner väckta med anledning av propositionentar upp frågor om byggforskning.Enligt motion 2001/02:Bo28 (c) får valet avbyggmaterial stor betydelse för människors hälsa ochvälbefinnande. Även om många samband är tydligaanser motionärerna att det behövs mer forskning påområdet. Ett tillkännagivande till regeringen meddenna innebörd föreslås i yrkande 3. Vidare föreslåsi yrkande 4 att gör ett tillkännagivandeom att byggforskningen måste bedrivas utifrån ettkvinno-, barn- och ungdomsperspektiv. Motionärernaanser att det är särskilt angeläget att beakta desynpunkter som kvinnor och barn kan ha på hurinomhusmiljön skulle kunna förbättras.I motion 2001/02:Bo29 (kd) yrkande 2 föreslås attriksdagen skall förorda att särskilda anslagsmedelavsätts för experimentbyggande. på de problem som kan bli följden av oprövademetoder och material.Bostadsutskottet delar motionärernas syn på viktenav att det bedrivs ett forsknings- ochutvecklingsarbete med inriktning mot de frågor somhar betydelse för inomhusmiljön. Det är ocksåutskottets uppfattning att ett omfattande arbete medstatlig finansiering bedrivs på detta område.I propositionen framhålls bl.a. den satsning inomområdet byggnadsrelaterad ohälsa som görs bl.a. inomforskningsprogrammet Det sunda huset, som drivs avForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (FORMAS). Detta program tar ävenupp relationen mellan brukaren, byggnaden ochinomhusmiljön samt de ekonomiska, juridiska ochkulturella förutsättningar som styr vad som upplevssom möjligt och rimligt att göra för att säkerställaoch förbättra inomhusmiljön. Programmet omsätter ca50 under sin andra etapp åren2001-2003. Resultaten förväntas enligt propositionenvara till stor nytta vid den utvärdering av delmåletför god inomhusmiljö som skall genomföras inom enfyraårsperiod.Vad gäller de frågor som tas upp i motionerna kannämnas att FORMAS enligt sin instruktion särskiltskall verka för att genusperspektivet får genomslagi forskningen och att jämställdheten mellan män ochkvinnor främjas. Som motionärerna framhåller kandenna utgångspunkt även ha betydelse i frågor ominomhusmiljön liksom behovet av att beakta bl.a.barns och ungdomars särskilda behov och känslighetför allergiframkallande ämnen m.m. FORMAS skallenligt sin instruktion även fördela medel tillutvecklingsarbete inom bebyggelseområdet, vilket fåranses inkludera en möjlighet att stödja s.k.experimentbyggande.Bland de forskningsutförande organ som arbetar medfrågor om byggnadsmaterial och byggnadsteknik kansärskilt nämnas de tekniska högskolorna. Vidarebedrivs ett omfattande arbete på detta område vidolika forskningsinstitut, branschinstitut samt vidföretagen inom sektorn.Med hänvisning till det anförda anser inteutskottet att det föreligger tillräckliga skäl förriksdagen att ställa sig bakom de relativt allmäntformulerade förslag om tillkännagivanden som läggsfram i motion 2001/02:Bo28 (c) yrkandena 3 och 4.Utskottet kan inte heller finna tillräckliga skälför att i enlighet med förslaget i motion2001/02:Bo29 (kd) yrkande 2 förorda att medel tillexperimentbyggande skall anslås i särskild ordning.Motionerna avstyrks således.Nationellt handlingsprogram förinomhusmiljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ettnationellt handlingsprogram för inomhusmiljönm.m. Utskottet anser att arbetet med attvidga insatsområdet för en bättreinomhusmiljö i första hand bör ske inom ramenför miljömålsarbetet.Jämför reservation 8 (kd, c, fp).I två av de motioner som väckts med anledning avpropositionen riktas kritik mot att regeringensförslag om ett delmål för inomhusmiljön har enalltför begränsad inriktning. Motionärerna menar attregeringen borde ha lagt fram förslag om ettnationellt handlingsprogram som utgår från etthelhetsperspektiv på inomhusmiljö och hälsa.Förslag om att ett sådant nationellthandlingsprogram skall utarbetas läggs fram i motion2001/02:Bo28 (c) yrkande 1. Motionärerna anser attregeringen i propositionen endast behandlat radon-och ventilationsfrågor medan buller, fukt- ochmögelskador, magnetiska och elektriska fält samtluftföroreningar från källor utanför byggnaderlämnats obehandlade.Även i motion 2001/02:Bo29 (kd) hävdas attregeringens förslag är otillräckliga och i yrkande 1förordas därför att ett nationellt handlingsprogramför inomhusmiljön skapas. att det är viktigt att målen för inomhusmiljöntydligt kopplas till folkhälsoarbetet.Utskottet tar i detta sammanhang också upp tvåmotioner från allmänna motionstiden. Etttillkännagivande till regeringen om att en brabostad är en viktig del av folkhälsopolitikenföreslås i motion 2001/02:So497 (fp) yrkande 14. ICenterpartiets partimotion 2001/02:Bo325 yrkande 23föreslås göra ett tillkännagivande ombetydelsen av en god inomhusmiljö. I motionen hävdasatt det i många bostadsområden syns tecken påsämre hälsa.Bostadsutskottet kan inledningsvis konstatera attdet i de aktuella motionerna med förslag om ettnationellt handlingsprogram inte finns någrainvändningar mot det av regeringen föreslagnadelmålet för inomhusmiljön, utom att det anses varaalltför begränsat. Några förslag om konkretakompletteringar av delmålet läggs emellertid intefram i motionerna. Motionärerna förordar i stället iallmänna ordalag att ett brett handlingsprogramutarbetas för att hantera hela problembilden förinomhusmiljön. Enligt en av motionerna skall i dettasammanhang dessutom hanteras frågor omluftföroreningar utanför byggnaden.Bostadsutskottet menar att det breda angreppssättpå de komplexa problemen med inomhusmiljön sommotionärerna förordar i stället bör ske inom ramenför miljömålsarbetet. Det skulle kunna hävdas attdetta arbete i sig är ett nationellthandlingsprogram för flertalet miljöproblem.Miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd för densvenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot.Delmålen anger inriktning och tidsperspektiv i detfortsatta konkreta miljöarbetet. Kopplat tillmiljömålsarbetet är också ett tydligtuppföljningssystem som gör en effektiv mål- ochresultatstyrningsprocess möjlig.Vad gäller inomhusmiljön tas nu ett första steg iarbetet med att konkretisera miljökvalitetsmåletgenom ett delmål och att lägga fast vilka åtgärdersom behöver vidtas för att nå de uppsatta målen.Samtidigt framhålls i propositionen att detta endastskall ses som ett led i ett arbete som kommer attbehöva breddas till andra väsentliga faktorer somhar betydelse för inomhusmiljön och påverkar hälsan.Regeringens bedömning är att det fortsatta arbetetbör inriktas på att komma till rätta med fukt,mögel, buller och kemiska ämnen i byggmaterial. Detbör vidare erinras om att flera av de fastställdamiljökvalitetsmålen utöver målet God bebyggd miljöavser frågor med betydelse för boende och hälsa. Detgäller t.ex. målen luft, Giftfri miljö ochSäker strålmiljö. Även dessa miljökvalitetsmål harkonkretiserats genom ett antal uppföljningsbaradelmål.Som framhålls i en av motionerna är en god bostadockså en viktig del av folkhälsopolitiken.Regeringen konstaterar således i propositionen attdelmålet för god inomhusmiljö nästan enbart syftartill att tillgodose människors hälsa.Socialstyrelsen har ett övergripande ansvar förhälsofrågor och äransvarig myndighet för det nationellafolkhälsoarbetet. Dessa myndigheter kommer därförtillsammans med , som är ansvarig myndighetför miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, attgemensamt bidra till uppföljning och utveckling avdelmålet för inomhusmiljön. Hur samordningen avarbetet skall ske skall enligt propositionenövervägas ytterligare inom . Närdet gäller arbetet med att följa upp de fastställdamålen innebär införandet av ett delmål för godinomhusmiljö att inomhusmiljön förs in i detuppföljningssystem som finns knutet tillmiljökvalitetsmålen och som innebär att regeringenårligen rapporterar till hur arbetetfortskrider och redovisar enfördjupad utvärdering.I arbetet med att uppnå en bättre inomhusmiljö ärdet givetvis av största vikt att kontinuerligt föraut befintlig kunskap på området. Som ett exempel påsådan kunskapsspridning framhåller regeringen ettinformationsmaterial - Hus och Hälsa - som tagitsfram av och som interaktivutbildning på nätet. Regeringen erinrar också om desammanställningar över kunskapsläget på området somvid flera tillfällen gjorts tillgängliga vidsärskilt utlysta allergiår eller inomhusmiljöår.Sådana tvärtsektoriella kampanjer torde enligtregeringens bedömning även behövas framöver.Bostadsutskottet kan sammanfattningsvis inte seatt det föreligger någon motsättning mellanmotionärernas önskemål om ett nationellthandlingsprogram för inomhusmiljön och det avriksdagen godkända miljömålsarbetet. Som utskottetkortfattat redogjort för kommer inom ramen för dettaarbete att ingå verksamheter som likaväl hade kunnatbenämnas ett handlingsprogram för inomhusmiljön.Utskottet anser givetvis, liksom motionärerna, attdet hade varit till fördel om det redan nu varitmöjligt att konkretisera mål även för andra faktorersom påverkar inomhusmiljön än ventilation och radon.Inriktningen på miljömålsarbetet är emellertid attsuccessivt konkretisera målen för arbetet och attvidta åtgärder i takt med att tillräcklig kunskapfinns att tillgå. Som framgår av propositionen stårnu flera områden på tur att hanteras i arbetet föratt uppnå en god inomhusmiljö.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2001/02:Bo28 (c) yrkande 1,2001/02:Bo29 (kd) yrkande 1, 2001/02:Bo325 (c)yrkande 23 och 2001/02:So497 (fp) yrkande 14.Övriga åtgärder för en godinomhusmiljöUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå de motionsförslag omåtgärder för en god inomhusmiljö sombehandlas i detta avsnitt. Utskottet hänvisartill att förslagen i flertalet fall nyligenhar behandlats och avstyrkts av utskottet iandra betänkanden. Jämför reservation 9 (c).Bostadsutskottet tar i detta avsnitt upp sju förslagframlagda i motion 2001/02:Bo28 (c) yrkandena 5-11.Det kan konstatera att flera av dessa förslagnyligen behandlats och avstyrkts av utskottet iannat sammanhang. Utskottet redovisar därför endastmycket kortfattat sina tidigare ställningstaganden idessa frågor. Inte heller i övrigt ger förslagen imotionen utskottet anledning till annat änkortfattade överväganden. Nedan redovisas innebördeni respektive yrkande följt av utskottets kommentarertill dem.Yrkande 5: Regeringen bör särskilt observera samtföreslå åtgärder som begränsar människors utsatthetför strålning i inomhusmiljön. Motionärernaframhåller bl.a. den strålning som kommer frånkraftledningar och mobiltelefonmaster.Frågor om strålning från mobiltelefonmaster ochkraftledningar behandlades avbostadsutskottet i betänkande 2001/02:BoU9,Byggfrågor. Utskottet hänvisade i detta betänkandebl.a. till pågående överväganden om hanteringen avrisker med elektromagnetisk strålning samtnödvändigheten att iaktta försiktighet vidlokalisering av sändare för mobiltelefoni respektivekraftledningar. Det bör vidare erinras om att ett avde fastställda miljökvalitetsmålen avser Säkerstrålmiljö. I målet ingår att riskerna medelektromagnetiska fält skall kartläggas så långt sommöjligt och att nödvändiga åtgärder skall vidtas itakt med att eventuella risker identifieras.Yrkande 6: Statens stöd för teknisk utveckling påbyggområdet bör i fortsättningen utformas så attstörre byggprojekt i ekologisk byggteknik blirmöjliga att genomföra.Sedan år 2001 kan ett bidrag tillbostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet vid bostadsbyggande utgå. Bidrag fårlämnas för de merkostnader som kan uppstå vid val avtekniska lösningar som minskar belastningen påmiljön (se vidare SFS 2000:1389).Yrkande 7: Det nationella arbetet med börförstärkas och inbegripa frågor om inomhusmiljön.Bostadsutskottet har behandlat frågor omarbetet med (bet. 2001/02:BoU8). Utskottetframhöll bl.a. att det ingår i uppgifterna förNationalkommittén för och Habitat attfölja och stimulera arbetet på nationell nivå. Detfår således förutsättas att kommittén vid behovsärskilt uppmärksammar regeringen på de insatserinom ramen för Agenda 21-arbetet som behöverförstärkas.Yrkande 8: Den yttre miljöns betydelse förinomhusmiljön bör uppmärksammas. Motionärernaframhåller bl.a. att grönområden bör planeras in närstäder byggs ut.Bostadsutskottet anser inte att ett allmäntformulerat tillkännagivande om att den yttre miljönockså kan påverka inomhusmiljön skulle tjäna någotsyfte. Regeringen torde vara väl medveten om dettaförhållande.Yrkande 9: Ett förbud mot direktverkande elvärme vidnybyggnad och vid omfattande ombyggnader bör genastinföras. Motionärerna anser att endast fritidshusbör undantas från detta förbud.Ett enigt bostadsutskott avstyrkte ettmotsvarande motionsförslag om ett förbudmot direktverkande elvärme i betänkande2001/02:BoU9. Utskottet hänvisade till ett uppdragsom fått att genomföra en analys avkonsekvenserna av ett förbud mot direktverkandeelvärme. följde utskottets förslag genomett beslut den 12 april 2002.Yrkande 10: Regeringen bör belysa olika aspekter påmekanisk och naturlig ventilation samt föreslååtgärder så att dessa två system kan samverka.Motionärerna anser att det finns stora problem medmekanisk ventilation och framhåller i ställetfördelarna med självdragsventilation. Enligtmotionen motverkar gällande bestämmelseranvändningen av självdragsventilation. En översyn avdessa bestämmelser bör därför göras. Vidare börenligt motionen arbete inomventilationsområdet liksom ventilationsindustrinspåverkan ingående granskas av ett opartiskt organ.Ett motsvarande yrkande om ventilation behandladesav utskottet . Utskottet redogjorde då förgällande byggregler om ventilation och vissautvärderingar på området (se bet. 1997/98:BoU4 s.18). Det framhölls att byggreglerna i huvudsak ärutformade som funktionskrav och att det inte angesvilken teknisk lösning som skall väljas förventilationen i olika byggnader. Funktionskraven påinomhusluftens kvalitet anger bl.a. att byggnaderskall utformas så att god luftkvalitet erhålls ochatt ventilationssystemen skall dimensioneras så atterforderlig mängd uteluft tillförs byggnaden.Utskottet fann vid sin behandling det inteerforderligt med något tillkännagivande medanledning av motionsyrkandet.Yrkande 11: Regeringen bör genast ta fram ettförslag om att i förtydliga attkvalitetsansvarig skall vara opartisk. Motionärernaanser att man inte kan avvakta den översyn avreglerna om kvalitetsansvarig som regeringenaviserar i propositionen.Regeringen konstaterar i propositionen att det ivissa avseenden har riktats kritik mot det systemmed kontrollplan och kvalitetsansvarig som infördesför . Ett av de problem som haruppmärksammats är att den kvalitetsansvarige iblandkan hamna i situationer som innebär att dubblalojaliteter uppstår. Regeringen anför att tiden nuär mogen för en översyn för att klarlägga på vilketsätt tillämpningen av nuvarande regler kanförbättras. En sådan översyn föreslås ske ianslutning till den aviserade översynen av plan- ochbygglagen. Regeringens ställningstagande i dennafråga ansluter till vad bostadsutskottet tidigare iår förordat i betänkandena /02:BoU6 och2001/02:BoU9. Enligt utskottets mening förefallerdet föga konstruktivt att som motionärerna begäraatt regeringen genast skall lägga fram ett förslag ifrågan, dvs. utan att först analysera problemen ochdärefter utarbeta eventuella förslag om ändringar iregelsystemet.Som framgått av utskottets kortfattade kommentarertill motion 2001/02:Bo28 (c) yrkandena 5-11föreligger det inte tillräckliga skäl att tillstyrkade föreslagna tillkännagivandena till regeringen.Motionen avstyrks således i de aktuella delarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Delmål för inomhusmiljön (punkt 1)av (), (), EwaThalén Finné (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo27 yrkandena 1 och 2 ochavslår proposition 2001/02:128 punkt 1.StällningstagandeVad gäller delmålen för inomhusmiljön motsätter vioss punkten som avser radonhalten i befintligafastigheter. Det gränsvärde för radon på /m3luft som tillämpas för befintliga byggnader ärsatt mot bakgrund av vad som ansetts varatekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. föreslårregeringen att skall fastställa ett målsom innebär att en sänkning skall genomföras avgränsvärdet till /m3 luft.