bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — En grön skatteväxlinginnebär enligt vad som anförs inte enhöjning av det totala skatteuttaget dåhöjningar av de miljörelaterade skatternabalanseras av sänkningar av skatterna påarbete.Skatteutskottet konstaterar attregeringens bedömning avseende det totalautrymmet för grön skatteväxling 2001-2010på kvarstår och anföratt en fortsatt grön skatteväxling måstegenomföras stegvis och varsamt med enlöpande uppföljning av de olika stegen vadgäller effekterna för miljön, förindivider och inkomstfördelning och fördet svenska näringslivets konkurrenskraft.En ökad miljörelatering av skattesystemetförutsätter enligt utskottets mening ocksåen rationell energiskattestruktur, baseradpå lättförståeliga och brett accepteradeprinciper som skattesystemetmåste vara förenligt med Sverigesmedlemskap i . Som en integrerad del iden gröna skatteväxlingen arbetar ocksåett par utredningar med att ta framunderlag för en reformering av energi- ochmiljöskattestrukturen:Skattenedsättningskommittén (dir. 2001:29)om nedsättning av energiskatt förnäringslivet ochVägtrafikskatteutredningen (dir. 2001:12)om vägtrafikbeskattningen.Enligt skatteutskottets mening börytterligare ett steg nu tas i den grönaskatteväxlingen, och härvid börytterligare utrymme för en sänkning avinkomstskatten skapas genom att växlingenutvidgas till på detsätt som föreslås i motion tillstyrker således attregeringens förslag genomförs med deändringar som föreslås i motion Fi230yrkande 12 i denna del.När det gäller förslaget om enneddragning av koldioxidskatterabatten förtillverkningsindustrin och jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksnäringarnaanser utskottet att resultatet avSkattenedsättningskommitténs arbete böravvaktas. Utskottet anför vidare att denkväveoxidavgift som tas ut på störreanläggningar är ett exempel på ett välfungerande ekonomiskt styrmedel inommiljöpolitiken, och utskottet är inteberett att tillstyrka att det i ställetläggs en skatt på dessa anläggningar.Utskottet avstyrker med det anfördaövriga nu aktuella motioner.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och tillstyrker propositionenpunkt 33 i denna del och motion Fi230 (s,v, mp) yrkande 12 i denna del. Utskottetåterkommer i avsnitt 3.11 Beräkning avstatsbudgetens inkomster till debudgetmässiga effekterna av utskottetsställningstagande. Utskottet avstyrkermotionerna Fi256 (kd) yrkande 32, Fi286(c) yrkandena 25 och 26, Fi287 (m)yrkandena 12 och 13 samt N301 (m) yrkande9.De lagändringar som utskottetsställningstagande medför redovisas underrubriken delförslag i korthetUtskottet avstyrker regeringens förslag omnya regler för kraftvärmebeskattningeftersom något godkännande frånkommissionen ännu inte föreligger.Utskottet tillstyrker motionsförslagen omtillkännagivanden till regeringen ombehovet av en uppföljning av det kommandebeslutet och om behovet av tydligakonsekvensbeskrivningar på detta område.Jämför reservation 11 (c).BakgrundI energipropositionen (prop. 2001/02:143)bedömde regeringen att möjligheterna börundersökas att införa ändringar ienergibeskattningen för kraftvärmeanläggningar som innebär attskattereglerna likställs med dem somgäller för industriellt mottryck. får avdrag göras förhälften av energiskatten på den del avbränsleförbrukningen som hänförs tillvärmeproduktion. Om i stället industrinsavdragsregler införs för dennabränsleförbrukning innebär det att helaenergiskatten och av koldioxidskattenpå bränslen får dras av.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.2.1-3,punkt 33 i denna del) att avdrag ska fågöras för hela energiskatten och avkoldioxidskatten på bränslen som förbrukasför värmeproduktion i kraftvärmeverk.Vidare föreslås att turordningen mellanbränslena inte ska få väljas fritt vidberäkning av skatteavdragen i kraftvärmeverk. I stället införs regler omproportionering. Sådana regler införsockså i andra sammanhang där turordningenfått väljas fritt. Slutligen förelås attavdraget för energiskatt på el somproduceras i kraftvärmeverk och somanvänds i egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjningslopas . En begränsning avavdragsrätten sker dock redan den 1januari 2003.Regeringen anför att en förutsättning förskatteavdraget vid produktion av värme ikraftvärmeverk är att el- ochvärmeproduktionen sker integrerat ochsamtidigt, dvs. att produktionen sker i ensammanhållen process och att förhållandenavid varje tillfälle är avgörande. Reglernaför nedsättning av energiskatter ärföremål för översyn av en parlamentariskkommitté, (dir. 2001:29). Kommittén, som tillsattessom ett led i arbetet med att förverkligastrategin för fortsatt grön skatteväxling,ska redovisa sitt arbete senast den 31december 2002. Den föreslagna ändringenfår därför ses som temporär i avvaktan påkommitténs förslag.Regeringen anför vidare att det fordrasen prövning av kommissionen om de höjdaavdragen är tillåtliga enligt EU:s reglerom statsstöd innan en förändring avskattebestämmelserna kan genomföras.Sverige har redan anmält förslaget omändrade bränsleavdrag i samband med enpågående granskning avenergiskattenedsättningarna för industrin.En central fråga är enligt vad som anförshur den här föreslagna generellastimulansen för kraftvärmen ska kunnauppnås utan att biobränslenas konkurrenskraft försämras. För att viaskattereglerna minska risken för en ökadfossilanvändning på bekostnad avbiobränsleanvändningen föreslås att deregler som gäller för beräkning avskatteavdragen ändras. Kraftvärmeproducenten får enligt dagens regler välja hurden gemensamma bränsleförbrukningenfördelas på elproduktion respektivevärmeproduktion. Det har därvid varitgynnsamt att så långt möjligt hänförabeskattade fossila bränslen tillelproduktionen, eftersomskatteavdragsbeloppet då blir större. Omflera beskattade bränslen använtssamtidigt har de också fått turordnassinsemellan. I stället bör regler omproportionering införas. Sådana regler börockså införas när el framställs samtidigtmed både kraftvärme- ochkondenskraftteknik i sammankopplade systemsamt om värme levereras till utomståendesom omfattas av nedsättningsreglerna förindustri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk.Vid elproduktion i kraftvärmeverk finnsdet en alternativ möjlighet att i ställetför bränsleavdrag göra avdrag förenergiskatten på den del av denegenproducerade el som används ikraftvärmeproducentens egen verksamhet sombestår av el-, gas-, värme- ellervattenförsörjning. Med nuvarande skattesatser på bränslen och el har det varitfördelaktigt att utnyttja detta avdrag ombiobränslen och andra obeskattade bränslenhar använts för elproduktionen. Det harvisat sig att denna avdragsmöjlighet harutnyttjats i allt större omfattning underde . Uppenbarligen är detutnyttjandet av avdraget för el i elpannoroch värmepumpar som ökar.Elcertifikatsutredningen konstaterade isitt slutbetänkande Handel medelcertifikat (SOU 2001:77) att ett bibehållande av denna avdragsrätt kombineratmed ett certifikatsystem kunde ses som ettdubbelt stöd för att främja förnybarelproduktion. Avdraget motverkar ocksåsyftet med de förhöjda skattesatserna påstora elpannor om detfår göras för sådan elanvändning. Ettslopat avdrag bör minska elanvändningenför värmeproduktion, vilket stämmeröverens med målen inom energipolitiken.MotionerI motion Fi230 yrkande 14 av . (s, v, mp) anförs att förslagen omändrad beskattning av kraftvärme ikombination med planerna på handel medelcertifikat bör leda till en utbyggnad avbiobränslebaserad kraftvärme. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att det ärviktigt att regeringen noga följerutvecklingen och återkommer tillriksdagen med förslag till ändringar omeffekterna inte skulle bli deeftersträvade.I motion N394 yrkandena 2och 3 av m.fl. (c) anförsatt det finns en risk för att förslagetkommer att gynna användningen av fossilabränslen för all producerad kraftvärme,inte bara för kraftproduktionen. För attmota denna risk bör besluta attskatteavdrag för värmeproduktion endastmedges för den mängd bränslen sommotsvarar den producerade elenergin.Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om att det vid denfortsatta energiomställningen ochutvecklingen av förnybara bränslen ärangeläget med en tydlig redovisning av deenergipolitiska konsekvenserna avförändrade regler för beskattningen avkraftvärmeverk.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attskattestimulansen för kraftvärmeverkenurholkats och att följdenär att det är lönsamt attbygga nya fossileldadekraftvärmeanläggningar. Kraftvärmeverkenklarar inte längre av konkurrensen frånt.ex. kolkondenskraftverk, och även debefintliga kraftvärmeanläggningarna harlönsamhetsproblem. Bristande lönsamhet ide fossileldade kraftvärmeverken kan påsikt leda till att dessa, liksom tidigarekondenskraftverken, läggs ned. Dettaskulle leda till attförsörjningstryggheten i det svenskaelsystemet försämras, framför allt i södraSverige, som miljöeffekternaskulle vara negativa eftersom det rör sigom anläggningar med ofta mycket högverkningsgrad såsom naturgaseldadekombicykelanläggningar och PFBC (trycksattfluidiserad bädd). På marginalen skullebortfallande elproduktion ersättas medimport av miljömässigt sämre elproduktioni kolkraftverk.Mot denna bakgrund anser skatteutskottetatt det finns anledning att genomföra enomläggning av den nuvarande skatterabattenför kraftvärmetekniken, och utskottetdelar härvid regeringens bedömning attkraftvärmeverken bör få samma skattereglersom industriellt mottryck. En sådanförändring kommer att leda till högreelproduktion i befintliga kraftvärmeverkoch även till en förbättring avförutsättningarna för investeringar i nykraftvärme. I befintliga gaseldadekraftvärmeverk i kanelproduktionen komma att öka med ca 1 TWh.Därtill kommer en ökning med omdet planerade gaskraftvärmeverket iGöteborg byggs. Den ökade inhemskaelproduktionen skulle leda till minskadelimport med minskade koldioxidutsläpp ivår omvärld som följd.Enligt skatteutskottets mening är detviktigt att omläggningen kan ske medbibehållen konkurrenskraft för biobränslenoch då särskilt för de biobränsleeldadekraftvärmeverken. Investeringsstöd utgårsedan 1991 till biobränsleeldadekraftvärmeanläggningar, och stödet ärförenat med en begränsning i möjlighetenatt använda fossilbränsle. Vidare kommerett införande av ett system medelcertifikat att innebära en förbättradkonkurrenssituation för denbiobränslebaserade kraftvärmen. Utskottetanför att de bedömningar som redovisats iproposition 2001/02:146 innebär attbiokraftvärme rent generellt skulle varamer konkurrenskraftig även med en övergångtill industribeskattning för den fossilakraftvärmen. Sameldning med fossilabränslen för elproduktion i kraftvärmeverksom kan använda både fossila bränslen ochbiobränslen kommer enligt de bedömningarsom redovisats i proposition 2001/02:146 iallmänhet inte längre att vara lönsamt.Skatteutskottet instämmer också iregeringens bedömning att en ytterligareminskning av risken för en ökadfossilanvändning kan uppnås om desärskilda turordningsregler som gäller förberäkning av skatteavdragen ändras så attproportionering används i stället ochinstämmer också i förslaget att sammaregler bör gälla överallt därturordningsreglerna nu tillämpas.Vad slutligen gäller kraftvärmeverkenselavdrag vid produktion av el som användsi egen verksamhet har skatteutskottet intefunnit anledning till erinran motregeringens förslag.Skatteutskottet ställer sig i sittyttrande sammanfattningsvis bakom deförslag till omläggning avkraftvärmebeskattningen som regeringenlägger fram. Med hänsyn till att utskottettillstyrkt en utvidgning av denskatteväxling som föreslås i propositionenanmärker utskottet att bestämmelserna omkraftvärmerabatten bör justeras till dennya nivå som gäller efter utvidgningen.När det gäller förslaget i motion N394 omatt kraftvärmerabatten ska kopplas hårdaretill elproduktionen för att på det sättetsäkra att rabatten inte utnyttjas av verksom i huvudsak producerar värme serutskottet inte något behov av en sådankomplettering av regeringens förslag ochavstyrker därför motionsyrkandet.Skatteutskottet anför att de sammanlagdaeffekterna av förslagen, särskilt på kortsikt, är svårbedömda. En risk kan finnasatt effekten i vissa fall inte blir deneftersträvade. Enligt skatteutskottetsmening är det mot denna bakgrund viktigtatt regeringen noga följer utvecklingenoch snabbt återkommer till medförslag till ändringar i beskattningeneller reglerna för certifikatshandeln omeffekterna inte skulle bli deeftersträvade. I sammanhanget framhållerskatteutskottet också att det är angelägetatt förändringar på detta område åtföljsav en tydlig redovisning av deenergipolitiska konsekvenserna.Skatteutskottet föreslår etttillkännagivande till regeringen av dennainnebörd och tillstyrker såledesmotionerna Fi230 yrkande 14 och N394yrkande 3.I sitt yttrande tar skatteutskottetslutligen upp behovet av ett godkännandefrån kommissionens sida för den del avförslaget som gäller en övergång tillindustribeskattning för kraftvärmeverken.Utskottet noterar att regeringeninformerat kommissionen om ändringarna iavsikt att hinna få ett besked i så godtid att reglerna kan träda i kraft den 1januari 2003 men att något besked ännuinte erhållits. anför medanledning härav att ett besked omkommissionens inställning bör avvaktasinnan ärendet föreläggs förbeslut i nu aktuella delar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och anser således att ett beskedom kommissionens inställning bör avvaktasinnan ärendet föreläggs förbeslut i nu aktuella delar.Eftersom något besked om kommissionensinställning ännu inte föreligger bedömerutskottet att regeringens förslag böravslås för att på det sättet ge regeringenmöjlighet till den ytterligare beredningsom kan behövas. Den utvidgning avskatteväxlingen som utskottet tillstyrkt idetta ärende gör t.ex. att det finns ettbehov av att justera de lagförslag somlagts fram i fråga om kraftvärmen. Enkonsekvens av utskottets ställningstagandeär att skatteinkomsterna bör justeras ned.Under förutsättning att kommissionen inteanför alltför allvarliga invändningar börde föreslagna skatteändringarna kunnaträda i kraft , och regeringens beräkningav inkomsterna bör därför justeras ned medca (se närmare avsnitt3.11 Beräkning av statsbudgetens inkomsterför ).Det anförda innebär att även förslaget imotion N394 om en begränsning avkraftvärmerabatten bör avslås.I likhet med motionärerna bakom motionFi230 (s, v, mp) anser utskottet attkraftvärme är en mycket energieffektivform av elproduktion som också kan varamycket miljövänlig om den sker med hjälpav biobränslen. Det finns därför starkaskäl att uppmuntra och stödja en fortsattutbyggnad av den biobränslebaseradekraftvärmen, och utskottet anser i likhetmed skatteutskottet att regeringensförslag i kombination med de planeradereglerna för handel med certifikat förförnybar el bör kunna få denna effekt. Desammanlagda effekterna av förslagen ärdock, särskilt på kort sikt, svårbedömda.Det kan finnas en risk för att effekten ivissa fall inte blir den eftersträvade.Det är därför viktigt att regeringenföljer upp det kommande beslutet ochsnarast återkommer till medförslag till ändringar i beskattningeneller reglerna för certifikatshandeln omeffekterna inte skulle bli deeftersträvade. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.I likhet med motionärerna bakom motionN394 (c) anser finansutskottet att det ärangeläget att förändringar på detta områdeåtföljs av en tydlig redovisning av deenergipolitiska konsekvenserna. Detanförda bör som sin mening geregeringen till känna.Med det anförda avstyrker utskottetpropositionen punkt 33 i denna del ochmotion N394 (c) yrkande 2. Utskottettillstyrker motionerna Fi230 (s, v, mp)yrkande 14 och N394 (c) yrkande 3. Ensamlad redovisning av de lagändringar somutskottets ställningstaganden medför finnsunder rubriken och cementbranschenskoldioxidskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en förlängning av kalk- ochcementindustrins begränsningsregel förkoldioxidskatt.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.3, punkt33 i denna del) att den övergångsvisgällande begränsningsregeln avseende kalk-och cementbranscherna m.m. (1,2-procentsregeln) förlängs ytterligare ett år.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner i likhet medskatteutskottet inte någon anledning tillerinran mot förslaget och tillstyrkerdärför propositionen punkt 33 i denna del.3.7.9 Beskattningen av alternativadrivmedelUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omatt koldioxidneutrala drivmedel skabefrias från både energiskatt ochkoldioxidskatt.Jämför reservationerna 10 (kd) och 11(c).BakgrundRiksdagen (prop. 2001/02:1, bet.2001/02:FiU1) har tagit del avregeringens bedömning ibudgetpropositionen om hur enstrategi för nedsättning avskatten på alternativa drivmedel ska utformas. Huvudkomponenterna i strategininnefattar skattelättnader i form av delsenergi- och koldioxidskattebefrielse förpilotprojektdispenser i enskilda fall,dels en generell koldioxidskattebefrielseför koldioxidneutrala drivmedel med stödav ett beslut enligt artikel 8.4 imineraloljedirektivet.BudgetpropositionenRegeringen bedömer (avsnitt 8.4.5) att detär angeläget att den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel somlades fast i budgetpropositionen för 2002kan börja tillämpas så snart erforderligagodkännanden har erhållits från rådet ochkommissionen. Konkurrenskraftiga ochkonkurrensneutrala villkor för dealternativa drivmedlen under år 2003beaktas i särskild ordning i avvaktan påEG-beslut.MotionKristdemokraterna föreslår i motion Fi256yrkandena 30 och 31 av m.fl.(kd) att både energi- och koldioxidskattenpå biodrivmedel slopas. Motionärerna anföratt regeringens skattestrategi föralternativa drivmedel innebär attkoldioxidneutrala drivmedel ska befriasfrån koldioxidskatt . Producenteroch intressenter på området menar dock atten befrielse från energiskatten ärnödvändig om det ska finnas en chans förökad produktion av alternativa bränslen.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att utgångspunktenför de skattebefrielser som ska gälla merlångsiktigt bör vara att de bränslen somkan betraktas som koldioxidneutralabefrias från koldioxidskatt men inte frånenergiskatt. Strategin för nedsättning avskatten på alternativa drivmedel börsåledes ligga fast. En ökadkonkurrenskraft för de koldioxidneutraladrivmedlen uppnås genom att koldioxidskatten ges en ökad tyngd videnergibeskattningen, något som ingår istrategin för en grön skatteväxling.Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motion Fi256 (kd)yrkandena 30 och 31.3.7.10 Skatten på drivmedel, m.m.Utskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omsänkta skatter på drivmedel,veteranlastbilar och veteranfartyg.Jämför reservationerna 8 (m) och 10(kd).MotionerModerata samlingspartiet föreslår attskatten på bensin och diesel sänks med 70öre per liter inklusive moms den 1 januari2003. Sådana yrkanden framställs i motionFi287 yrkande 14 av m.fl.(m) och N304 yrkande 4 delvis av MikaelOdenberg m.fl. (m).Kristdemokraterna föreslår att skatten pådiesel sänks med per literinklusive moms för att underlätta för desvenska åkerierna och att skatten påbensin sänks med per literinklusive moms i stödområde A. Motionärerna anför att det är rimligt att ta uten lägre skatt på bensin i de områden däravstånden är längre. Yrkandena framställsi motionerna Fi256 yrkandena 17 och 18 avAlf m.fl. (kd), Sk383 yrkandena 8och 9 av Per m.fl. (kd) och N307yrkande 3 av m.fl.(kd).I motion Fi227 av ochElisabeth () anför motionärernaatt gamla bilar är befriade frånfordonsskatt när de uppnår veteranålder,och motionärerna föreslår en motsvarandebefrielse från dieselskatt för fartyg somär eller äldre.I motion MJ377 yrkande 2 av LarsGustafsson m.fl. (kd) föreslås att detutreds om veteranlastbilar kan befriasfrån vägavgifter och fordonsskatt när deinte regelmässigt går i yrkesmässigtrafik.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attskatterna på bl.a. bensin och diesel utgörviktiga styrmedel i miljöpolitiken somsyftar till att minska utsläppen avkoldioxid och andra växthusgaser.Utskottet konstaterar att regeringen påsikt avser (avsnitt 8.4.1.1) att verka föratt inslaget av rörliga skatter ivägtrafikbeskattningen ökar och attregeringen anser att det är viktigt attbensin och dieselolja för privat brukbeskattas på ett likartat sätt. Regeringenavvaktar dock den pågåendeVägtrafikskatteutredningens förslag omförändringar av drivmedelsskatten ochutredningens analys om för- och nackdelarmed en kilometerskatt. Utskottet ser ingaskäl att sänka skatten på bensin ochdiesel, och detta gäller även för äldrefartyg i privat bruk. Utskottet avstyrkersåledes motionsyrkandena om sänktadrivmedelsskatter.Veteranlastbilar är enligt vad som anförsi skatteutskottets yttrande redan befriadefrån fordonsskatt och vägavgifter om deinte används kommersiellt. Skatteutskottetavstyrker därför motionsyrkandet om enutredning med denna inriktning.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi227(m), Fi256 (kd) yrkandena 17 och 18, Fi287(m) yrkande 14, Sk383 (kd) yrkandena 8 och9, MJ377 (kd) yrkande 2, N304 (m) yrkande4 delvis och N307 (kd) yrkande 3.3.7.11 Kärnkraftsproducerad elUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om ensänkning av skatten på kärnkraftverk ochen övergång från effektskatt till skatt påproducerad energi.Jämför reservation 8 (m).BakgrundSkatt på termisk effekt i kärnkraftverktas ut med per megawatt- motsvarande ca per megawatt ochdygn - av kärnkraftsreaktorns högstatillåtna termiska effekt. Om en reaktorhar varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får förvarje dygn utöver de 90 första görasavdrag med per megawatt av den termiska effekten. Skatten ersatte fr.o.m.den 1 juli 2000 en tidigare skatt påenergi som producerats i kärnkraftverk.MotionI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 15 och 16 av . (m) anför motionärerna attmiljöskatter ska tas ut i produktionsledetmedan energiskatter ska tas ut ikonsumentledet. Då erhålls enkonkurrensneutral beskattning mellan olikaenergiproducenter och mellan olikabränslen. Skatten på kärnkraftsproduceradel bryter mot denna princip och bör påsikt tas bort. Motionärerna föreslår attskatten sänks med per kWh 2003. Deföreslår vidare att den omvandlas från eneffektskatt till en skatt på produceradenergi.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet är inte berett att sänkaskatten på kärnkraftverk och anför attomläggningen till den nuvarandeeffektskatten för kärnkraftverk genomförtsunder för att minska risken försnedvridningar inom elproduktionssystemet.Utskottet är inte berett att tillstyrka enåtergång till den tidigare beskattningstekniken. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motion Fi287 (m)yrkandena 15 och 16.3.7.12 Grön skatteväxling - höjdavfallsskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjd avfallsskatt m.m. och tillstyrkermotionsförslaget om ett tillkännagivandeangående den fortsatta analysen av enskatt på förbränning av osorterat avfall.Jämför reservationerna 9 (fp) och 11(c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitten 8.4.1.4 och8.4.4, punkt 34) att skatten på avfall somdeponeras höjs perton avfall. Vidare föreslås att avdrag förskatt på avfall som är avsett försluttäckning inom en avfallsanläggning skamedges redan när avfallet förs in till enskattepliktig anläggning, om det förvarasskilt från övrigt avfall och utgörs avjord, grus, lera, skiffer, kalkstoft,kalksten eller annan sten.