bet · GP01KRU14 · 2002-03-05 00:00:00 — Regeringenuppdrar i beslutet åt de ovannämnda treinstitutionerna att bl.a. göra en kartläggning av deåtgärder som har vidtagits då det gällersamverkan inom ABM-området. Enligt inhämtad uppgiftfrån är denna kartläggning börjanpå arbetet för att se hur man skall kunna gå vidareoch utveckla samverkan på ABM-området.Med hänvisning till vad uppgivitangående verkställandet av beslut,avstyrker utskottet motion 2001/02:Kr417 (kd)yrkande 1.KonstpedagogikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- konstpedagogik, jämför reservation 8 (kd).MotionenI motion 2001/02:Kr418 (kd) framhåller motionärernaatt regeringen bör lägga fram enåtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning rörandesamtidskonst, bl.a. hos Riksutställningar ochModerna museet (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade en liknande motion våren 2001.Utskottet uttalade då att har gjort enöversyn och kartläggning av den konstpedagogiskautvecklingen med inriktning på barn och ungdom i trelän, nämligen i , och Värmlandslän. Översynen och kartläggningen skulle enligt vadutskottet angav läggas till grund för en rapportfrån om konstpedagogikens utveckling somberäknades vara klar . Utskottet hadeinhämtat att rapporten skulle innehållaställningstagande till hur man bör gå vidare i dessaviktiga frågor. Utskottet ansåg attställningstagandena inte borde föregripas varförmotionen avstyrktes (bet. 2000/01:KrU6).Utskottet har inhämtat att rapporten nu beräknasbli klar senare under våren 2002.Ställningstagandena i rapporten bör inteföregripas. På grund härav avstyrker utskottetmotion /02:Kr418 (kd) yrkande 10.Länsmuseernas ekonomiska situationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- länsmuseernas ekonomiska situation, jämförreservation 9 (c).MotionenMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr279 (c) begäratt regeringen tillsätter en utredning för attbelysa länsmuseernas ekonomiska situation (yrkande19).Utskottets ställningstagandeKulturrådet lämnade en rapport, Regionalamuseer och nationell kulturpolitik, där det bl.a.angavs att ökade krav på museernas verksamhet ocksåkräver förbättrade ekonomiska förutsättningar(rapport 2001:2).Regeringen föreslog i budgetpropositionen hösten2001 att de regionala museernas ekonomi fr.o.m. år2002 skall förstärkas med 17 miljoner kronor.Riksdagen beslutade i enlighet med förslaget (prop.2001/02:1, utg.omr. 17 s. 102-103, bet.2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72).Med hänvisning till den ekonomiska förstärkningsom beslutats för de regionala museerna avstyrkerutskottet motion 2001/02:Kr279 (c) yrkande 19.Exponering av kulturskatter i regionernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- exponering av kulturskatter i regionerna,jämför reservation 10 (1 m, c).MotionenMotionären bakom motion 2001/02:Kr248 (c) framhållervikten av att kulturskatter från en region exponerasför människor i regionen. Som exempel tar motionärenupp kravet från att pååret under betryggande former och med stark säkerhetkunna få låna föremål från den s.k.Linköpingsskatten som finns på Statens historiskamuseum (yrkande 1).I samma motion (yrkande 2) hemställs att detutarbetas en nationell strategi för att människor iolika regioner skall kunna ta del av sin historia.Utskottets ställningstagandeFör motionens bedömning är det av intresse hurutskottet sett på frågor om var fornfynd skallplaceras. Med fornfynd menas enligtkulturminneslagen (KML) föremål som saknar ägare närde hittas och som påträffas i eller vid en fastfornlämning och har samband med denna ellerpåträffas under andra omständigheter och kan antasvara gamla. Enligt lagen kanfornfynd överlåtas på museum som åtar sig att vårdadet på ett tillfredsställande sätt.RAÄ:s praxis på området innebär följande. Om detfrån lokalt eller regionalt håll inte har framförtsnågra önskemål om att fyndet skall placeras påmuseum nära fyndplatsen, placeras föremålet iStatens historiska museum (). Omdet regionala museet eller stadsmuseerna iStockholm, och önskar ta hand omfyndet skall museet i fråga lämna in en ansökanhärom till RAÄ. Ansökan remitteras till Historiskamuseet som tillstyrker eller avstyrker den. Ett skälför att avstyrka en ansökan kanexempelvis vara att fyndet har nationellt intresseoch bör var tillgängligt för forskare eller attföremålstypen från regionen saknas i de nationellasamlingarna. Ett annat skäl kan vara att det nyafyndet hör ihop med föremål som redan finns påHistoriska museet från samma fyndplats och attsamtliga fynd från en fyndplats bör hållas ihop. Föratt en ansökan skall tillstyrkas krävs att kriterierrörande säkerhet m.m. är uppfyllda.När utskottet senast behandlade motioner omfornfynd ansåg utskottet att gällande bestämmelser iKML och rådande praxis vid fyndhanteringen på etttillfredsställande sätt beaktar de olika hänsyn sombör tas och de avvägningar som bör göras för atttillgodose både nationella och lokala intressen.Utskottet ville i sammanhanget också peka påmöjligheten att för statens räkning undertidsbegränsad period låna ut eller på lång siktdeponera föremål i museerna (bet. 1999/2000:KrU13 s.17-18).Utskottet har inhämtat att ijanuari 2001 avslog en ansökan om lån av den s.k.Linköpingsskatten till Slotts- ochDomkyrkomuseum. angav i sittbeslut bl.a. följande. Linköpingsskatten är ennationalklenod. Den har, så länge museetsutställningar kan följas bakåt i tiden, alltid varitutställd i den permanenta medeltidsutställningen,där den intagit en självklar och central plats.Skatten, som tillhör de föremål eller fyndkomplexsom publiken väntar sig att finna vid ett besök iHistoriska museet, kan nu ses i museets s.k.Guldsmidesgalleri. Skatten har tidigare visats iLinköping. visades den i Östergötlandslänsmuseum i utställningen "". Ävenår 2000 gjorde ett undantag frånmuseets av styrelsen fastställda policy i och medbeslutet att låta skatten få vara huvudattraktionenvid Slotts- och Domkyrkomuseumsinvigningssäsong. deklarerade somsin uppfattning att museet intagit en generöshållning till de regionala anspråken på att exponeraskatten lokalt, särskilt med tanke på de riskervarje transport innebär.Ett halvår senare, , biföll Historiskamuseet en begäran från Slotts- ochDomkyrkomuseum om lån av Linköpingsskatten. Lånetomfattande och skulleske i samband med att ett endagsseminarium om helgonoch reliker skulle pågå. angav ibeslutet att museet skulle låta undersökamöjligheterna att kopiera hela eller delar avLinköpingsskatten för permanent utställning iLinköping.I övrigt kan nämnas att år 2000fattade beslut om drygt 100 låneansökningar ochanhållan om förlängning av lån. Enligt inhämtaduppgift avslogs en ansökan. Denna ansökan inkom frånTyskland. fattades knappt 100 beslut i frågaom låne- och depositionsärenden. Av dessa avslogsenligt inhämtad uppgift tre stycken. Anledningentill avslag var bl.a. gjord riskbedömning och attett föremål redan var utlånat.Utskottet vill understryka vikten av att föremålsom utgör en del av vårt kulturarv, och då inte barasådana som hör till en viss region, når ut i helalandet. Som motionären framhåller finns runt om ilandet ett stort intresse för historia. Dettaintresse bör uppmuntras bl.a. genom att visa den delav vårt kulturarv som finns tillgänglig på museer.Utskottet utgår från att en generös policy tillämpasvid utlåning av museiföremål när så är möjligt ochunder förutsättning att bl.a. säkerheten förföremålen kan garanteras.Mot bakgrund av vad som anförts, och då utskottetinte finner det påkallat att utarbeta en nationellstrategi av det slag som motionären efterlyser,avstyrker utskottet motion 2001/02:Kr248 (c)yrkandena 1 och 2.Det samiska kulturarvetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- det samiska kulturarvet, jämförreservationerna 11 (c, fp, mp) och 12 (v).MotionernaI motion 2000/01:Kr701 (mp) begär motionärerna attregeringen skall verka för att ett återlämnande tillsamerna av de samiska kulturskatterna inleds(yrkande 7).Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr422 (mp)föreslår att den samiska kulturskatten skallöverföras till samernas museum, nämligen Ájtte,Svenskt fjäll- och samemuseum (yrkande 6).Liknande synpunkter förs fram i motion2000/01:Kr324 (v), där motionärerna anser attregeringen aktivt bör medverka till att en del av desamiska museiföremålen, i första hand de 26 samiskatrummorna på , återförs tillursprungsbefolkningens museum i , nämligenÁjtte, Svenskt fjäll- och samemuseum.Utskottets ställningstagandeKulturministern tog upp frågan om samisksjälvförvaltning av kulturarvet i i ett svarpå en fråga i . Ministernangav då följande. En betydande och viktig del avdet samiska kulturarvet förvaltas vid StiftelsenÁjtte, Svenskt fjäll- och samemuseum i Jokkmokk.Ájtte bedriver en värdefull verksamhet för attbevara och sprida kunskap om det samiskakulturarvet. Utöver de samlingar som finns vidÁjtte, förvaltas samiska föremål ochdokumentationsmaterial även av ett antal andramuseer, bl.a. Stiftelsen , Statensmuseer för världskultur och Statens historiskamuseer. Dessa museer har ett nationellt ansvar föratt göra kulturarvet inom sina respektiveverksamhetsområden känt och tillgängligt i helalandet. För detta ändamål bedriver museerna t.ex. endepositions- och utlåningsverksamhet både nationelltoch internationellt. Detta innebär bl.a. att de harmöjligheter att låna ut samiska kulturföremål tillolika museer, vilket är värdefullt för att ökakännedomen om och förståelsen för den samiskakulturen såväl inom som utom vårt lands gränser. Detbehövs en ständig dialog om hur kulturarvetförvaltas och vad som bör göras för att öka bl.a.representativitet och tillgänglighet. En sådandialog bör innefatta olika grupper i samhället. Detär således viktigt att samerna kan vara med ochpåverka hur det samiska kulturarvet förvaltas.Kulturministern utgick från att de berörda museernaoch representanter för samerna för en konstruktivdialog när det gäller dessa frågor.Frågan om det samiska kulturarvet hör till vissdel ihop med vad som ovan anförts om regionalexponering av kulturskatter som berör en region.Utskottet har ovan påpekat att det är viktigt attkulturarvet, och då inte bara det som hör till enviss region, når ut i hela landet. Då det gäller detsamiska kulturarvet vill utskottet understrykabetydelsen av att en konstruktiv dialog förs mellanmuseerna och att en generös policy tillämpas vidutlåning och deposition av det samiska kulturarvet,i den mån det är möjligt.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01:Kr324 (v), 2000/01:Kr701 (mp)yrkande 7 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 6.Nationellt uppdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- nationellt uppdrag.MotionenI motion 2000/01:Kr345 (kd) begär motionärerna attregeringen överväger om Museum kanges ett nationellt uppdrag när det gäller frågan omhur genusperspektivet kan få större genomslag vidmuseer (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade frågor om nya nationellauppdrag senast i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för (bet. 2001/02:KrU1s. Bland annat prövades då motionsförslag omatt Museum skulle erhålla ettnationellt uppdrag inom kvinnokonsten. Utskottet av-styrkte dessa och andra liknande motionsförslag medmotiveringen att det är som bestämmerämnesområde och inriktning och regeringen som utserinnehavarna av de nationella uppdragen. Utskottetfann inte anledning att ändra på denna ordning.Utskottet är nu inte av någon annan uppfattning,varför motion 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 12 avstyrks.Resurscentrum för genusperspektiv m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- särskilt resurscentrum förgenusperspektivet på museerna,- utredningen om genusperspektivet,- särskilda kvinnomuseer och- museer som lyfter fram specifika kvinnor.BakgrundRegeringen beslutade att tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hurgenusperspektivet kan få större genomslagskraft imuseernas verksamhet. Regeringen skrev i beslutetatt det i arbetsgruppen skulle ingå företrädare förcentrala, regionala och lokala museer samtföreträdare för arkivområdet och forskarsamhälletoch att arbetsgruppen vid behov får knyta till sigexperter från myndigheter, organisationer m.fl.Arbetet skall vara avslutat senast den 31 decemberår 2003.Arbetsgruppens ledamöter förordnades i december år2001.MotionernaMotionärerna bakom motion 2000/01:Kr326 (s) - väckthösten 2000 - föreslår att ett särskiltresurscentrum inrättas på försök som ettutvecklingsprojekt. Syftet är att centrumet skallfungera som en resurs för landets museer när detgäller att utveckla museernas verksamhet ur ettgenusperspektiv.I motion 2001/02:Kr417 (kd) hemställer motionärerna att MuseumAnna skall ges i uppdrag i samverkan medandra att sköta utredningen om hur genusperspektivetkan få större genomslagskraft i museernasverksamhet, eftersom museet besitter en stor kunskappå området. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 11).I samma motion (yrkande 10) och i motion2000/01:Kr345 (kd) yrkande 11 framhållermotionärerna att i utredningen om genusperspektivetbör man uppmärksamma frågan om särskildakvinnomuseer och hur dessa kan bidra till att belysagenusperspektivet.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr422 (mp) begäratt regeringen återkommer med förslag för att stärkamuseer som lyfter fram specifika kvinnor (yrkande55).Utskottets ställningstagandeNär det gäller motionsyrkandet att ett särskiltresurscentrum bör inrättas för att utvecklamuseernas verksamhet ur ett genusperspektiv kanutskottet påpeka att den ovan nämnda arbetsgruppenskall överväga möjligheterna att etablera ettframtida resurscentrum för genusfrågorna på museer.Detta centrum bör enligt direktiven tillarbetsgruppen ligga i anslutning till lämpliginstitution, t.ex. vid något av de centralamuseerna.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion2000/01:Kr326 (s).Beträffande motionsyrkandet att Museum AnnaNordlander skall ges i uppdrag att i samverkan medandra sköta utredningen om hur genusperspektivetskall kunna få större genomslagskraft i museernasverksamhet, har som ovan angetts arbetsgruppensledamöter redan förordnats. Arbetsgruppen kan docksom också angetts knyta till sig experter frånmyndigheter, organisationer m.fl. Vidare anges attarbetsgruppen fortlöpande skall samråda med olikaaktörer inom berörda verksamhetsområden.Utskottet förutsätter att arbetsgruppen anlitar deexperter och tar de kontakter som den bedömer varavärdefulla för utredningen och avstyrker därmedmotion 2001/02:Kr417 (kd) yrkande 11.När det gäller hemställan att utredningen omgenusperspektivet bör uppmärksamma frågan omsärskilda kvinnomuseer förutsätter utskottet attarbetsgruppen ser på olika alternativa lösningar ochförslag till hur man bör gå vidare med de frågor somfaller inom arbetsgruppens uppdrag.Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna /01:Kr345 (kd) yrkande 11 och2001/02:Kr417 (kd) yrkande 10.Beträffande hemställan att regeringen bör återkommamed förslag för att stärka museer som lyfter framspecifika kvinnor kan nämnas att arbetsgruppen inomramen för uppdraget skall initiera och stödjaprojekt som syftar till att utveckla museernasverksamhet ur ett genusperspektiv och attarbetsgruppen skall beakta och visa på goda exempel.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion2001/02:Kr422 (mp) yrkande 55.EkomuseerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- definition av begreppet , jämförreservation 13 (v),- länsmuseernas ansvar för ekomuseerna,jämför reservation 14 (v),- finansiering av ekomuseer, jämförreservation 15 (v) och- ekonomisk bastrygghet för EkomuseumBergslagen.MotionernaI motion 2001/02:Kr237 (v) framförs att det finnsoklara gränser för vad som kan anses utgöra ettekomuseum. Motionärerna anser därför att regeringenbör ta initiativ till att begreppet ekomuseumdefinieras och avgränsas. Detta vill motionärernaatt som sin mening ger regeringen tillkänna (yrkande 1).I motion 2001/02:Kr237 (v) framhåller motionärernaolika möjligheter till att stödja ekomuseer.Motionärerna anför att om länsmuseerna skall ha ettövergripande ansvar för att i samverkan med andraaktörer vara huvudman för regionens ekomuseer, måstelänsmuseerna få ett utökat uppdrag samt finansiellaresurser till detta ändamål. Motionärerna anser attlänsmuseernas ansvar för ekomuseerna bör ses över(yrkande 2).I motion 2001/02:Kr237 (v) anför motionärerna attregeringen bör utreda vilka möjligheter som finnstill långsiktig finansiering av ekomuseerna (yrkande3).I motionerna 2000/01:Kr275 (s) och 2001/02:Kr384 (s)framhåller motionärerna behovet av en ekonomiskbastrygghet för Bergslagen. Motionärernaanser att det geografiska område som EkomuseumBergslagen visar utgörs av miljöer som på grund avsin historiska betydelse är av ett riksintresse attförvalta. Motionärerna anser att EkomuseumBergslagen borde ha en statlig finansiering för attdärigenom skapa den trygghet museet behöver i sinsträvan att ta vara på och utveckla de miljöer somdet förvaltar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare (bet. 1994/95:KrU1 s. 5-6)hänvisat till den definition av begreppet ekomuseumsom tagits upp i betänkande frånår 1994 (SOU 1994:51, bilagedelen). Begreppetekomuseum introducerades vid InternationalCouncil of Museums (ICOM) generalkonferens iGrenoble. Ett definieras rumsligt av sittgeografiska område, inte av en byggnad.Föremålssamlingarna sammanförs inte på ett ställeutan bevaras på plats och betraktas inte somovillkorligt bevaransvärda. Ett förvaltasoch drivs av invånarna i ett område, och detkunskapssökande som bedrivs har ekologisk innebörd.Kulturutvecklingen ses som ett samspel mellanmänniskor och natur. Den erfarenhetsmassa somsamlats av befolkningsgenerationerna betraktas somen omistlig resurs i och för en framtidautveckling. Utskottet har inhämtat att det finns ettnordiskt nätverk för ekomuseer, och där harmedlemmarna formulerat en definition som lyder: "Ettekomuseum består av ett antal miljöer/anläggningarbevarade på sina ursprungliga platser och i ettkulturturistiskt perspektiv tillgängliggjorda, samtbeskrivna utifrån en helhetssyn på regionensoch/eller det lokala områdets historiska utveckling.Ett är ett instrument för regionalutveckling. Verksamheten bedrivs i samarbete mellanlokalbefolkningen och offentliga institutioner. "Utskottet anser, i likhet med vad Kulturrådetframfört i frågan, att begreppet - precissom begreppet museum - inte går att belägga medsnäva restriktioner för hur det skall användas. Detankommer på dem som vill utveckla en museiverksamhetatt motivera skäl för detta. Utskottet finner inteatt det är en uppgift för att avregeringen begära ett förslag till definition av,och avgränsning för, hur begreppet skallanvändas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion2001/02:Kr237 (v) yrkande 1.Utskottet vill erinra om att det inteär aktuellt att utöka länsmuseernas uppdrag.Ekomuseernas verksamhet utgör del i en museipolitiksom bestäms regionalt. Utskottet hänvisar isammanhanget till och nationell kulturpolitik (2001:2) ochanser att det inte finns skäl för att göranågon översyn av länsmuseernas ansvar förekomuseerna.Motion 2001/02:Kr237 (v) yrkande 2 avstyrksdärmed.Som anförts i tidigare avsnitt utgör ekomuseernasverksamhet del i en museipolitik som bestämsregionalt. Utskottet finner inte skäl föratt av regeringen skall begära enutredning om vilka möjligheter som finns tilllångsiktig finansiering av ekomuseer.Motion 2001/02:Kr237 (v) yrkande 3 avstyrksdärmed.Utskottet har i sin behandling av ett yrkande,liknande det nu aktuella, tidigare redovisatuppgifter om Bergslagen (senaste i bet.1999/2000: KrU11 s.11). Liksom då håller utskottetäven nu fast vid principen att det för närvarandeinte bör inrättas fler statliga centrala museer somfår bidrag direkt genom anslag ibudgetpropositionen. fördelar bidragtill regionala museer som förklaratsstatsbidragsberättigade av regeringen. Dessa museerkan låta en del av sitt statsbidrag gå vidare tillangelägna museiverksamheter i länet. För EkomuseumBergslagen har detta skett i form av två stödbelopp,vilka vidarebefordrats till verksamheten vialänsmuseerna i och Dalarna.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna2000/01:Kr275 (s) och 2001/02:Kr384 (s).Museijärnvägar och ångfartygUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- museijärnvägar och- ångfartyg.MotionernaI motionerna 2000/01:Kr332 (fp), 2000/01:Kr269 (s)och 2001/02:Kr327 (s) framhålls bl.a. att mångaideella museijärnvägsföreningar bedriver ett viktigtkulturarbete för att bevara svenskkommunikationshistoria och att det bör återinförasnågon form av stöd eller bidrag till dessaföreningar.Motionären bakom motion 2000/01:Kr270 (v) föreslåratt det bör ges möjlighet att söka bidrag förkulturminnesvärda ångfartyg ur en anslagspost inomett anslag som står till disposition.Utskottets ställningstagandeMuseijärnvägsföreningar har tidigare kunnat sökastatsbidrag hos enligtförordningen (1984:579) om statsbidrag tillmuseijärnvägar. Förordningen upphävdes den 1 januariår 2001. Den ersattes då av förordningen (2000:1078)om bidrag till arbetslivsmuseer.Museijärnvägsföreningar kan med stöd av den nyaförordningen ansöka om bidrag. Ansökan prövas avRAÄ. Medel för ändamålet finns under anslaget 28:27Bidrag till kulturmiljövård, anslagsposten Bidragtill arbetslivsmuseer, vilken uppgår till 4 miljonerkronor för . Anslaget disponeras av RAÄ.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:Kr332 (fp),2000/01:Kr269 (s) och 2001/02:Kr327 (s).Som nämnts trädde förordningen (2000:1078) om bidragtill arbetslivsmuseer i kraft år 2001.Enligt inhämtad uppgift kan vissa ångfartyg, somt.ex. det i motionen nämnda s/s , ansökahos RAÄ om medel enligt denna förordning.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion2000/01:Kr270 (v).Lokaliseringen av ett idrottsmuseumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om- lokaliseringen av ett idrottsmuseum.MotionenI motion 2001/02:Kr339 (m) föreslår motionärerna atten utredning tillsätts för att bestämmalokaliseringen av ett nytt idrottsmuseum (yrkande18).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att Stiftelsen har entledigats och attRiksidrottsstyrelsen (RS) nu utgör styrelsen förstiftelsen och därmed har ansvaret för frågan om etteventuellt idrottsmuseum och dess lokalisering.Riksidrottsförbundets stämma (RF-stämman) beslutadei maj att uppdra åt RS att med regeringendiskutera ett statligt anslag och långsiktigtfinansiellt ansvar för ett Riksidrottsmuseum. Enligtinhämtad uppgift har RF inte för avsikt att gå insom finansiär i ett museum, även om intresset attvara med och skapa ett museum finns.Men hänvisning till utskottets ovan nämndaprincipiella ställningstaganden i museifrågor, attdet i princip "" inte bör inrättasfler centrala museer, dvs.