bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Denekonomiska situationen har gjort det svårt för denpalestinska myndigheten att leverera grundläggandeservice i form av bl.a. vård och utbildning tillpalestinierna. EU har agerat med finansiellt stöd,för att förhindra en kollaps av den palestinskamyndigheten, i ett läge då inställt definansiella transfereringarna av skattemedel.Samtidigt har EU fortsatt att kräva att skalluppfylla sina förpliktelser i detta avseende ochutskottet anser att det är synnerligen viktigt.Utskottet konstaterar att det finns ca 200 israeliskabosättningar utanför på de ockuperadepalestinska områdena. Ungefär 200 000 personer bor idessa, samt ca 180 000 i bosättningar inom Stor-Jerusalems gränser. har Israelfortsatt att bygga nya bosättningar och att utvidgade befintliga. Bosättningarna strider motfolkrätten, och EU har konsekvent protesterat motIsraels bosättningspolitik.I enlighet med de avtal som ingåtts mellan Israeloch PLO har de ockuperade palestinska områdena Gazaoch delats upp i A-, B- och C-områden. IA-områden, som utgör av territoriet, skallden palestinska myndigheten ha total kontroll, i B-områden skall den palestinska myndigheten haadministrativ men inte polisiär kontroll och i C-områden är det som har full kontroll. I ochmed dessa avtal har det skett en fragmentisering avde ockuperade områdena, vars omöjlighetaccentueras när inför stängningar mellan depalestinska områdena. Avstängningarna fårlångtgående konsekvenser för den dagliga politiskaoch ekonomiska verksamheten. och EU hardärför upprepade gånger krävt att skall hävadessa. En annan fråga är hur gränsdragningen skernär den palestinska staten blir verklighet. Där ärSveriges och EU:s position otvetydigt att denpalestinska staten skall, i enlighet med FN:ssäkerhetsresolutioner, upprättas på de områden somIsrael ockuperade 1967.3,7 miljoner palestinier fanns registrerade somflyktingar hos flyktingorganet , varav1,4 miljoner på och i . Förpalestinierna är ett nyckelelement i en framtidauppgörelse ett erkännande av rätten tillåtervändande enligt FN-resolution 194. För ärfrågan intimt förknippad med staten judiskaidentitet. Om 3,7 miljoner palestinier tillåts attåtervända kommer detta att i grunden förändraIsrael. Ytterst är det upp till parterna att hittaen lösning på flyktingfrågan. Följande fyra elementanses vara av central betydelse i flyktingfrågan:1. en lösning på den principiella frågan om rättentill återvändande,2. en praktisk lösning på frågan var flyktingarnaskall ta vägen (rehabilitering, återflyttningtill , en palestinsk stat eller flytt tilltredje land),3. en lösning på kompensationsfrågan och eventuelltgrundande av en ny internationell kommission förkompensationsutbetalningar (inklusive frågan omindividuell och kollektiv kompensation,kompensation för egendom och kompensation förmoraliskt lidande) samt1. en lösning på frågan om UNRWA:s framtid.EU har uppmärksammat flyktingfrågan och tillsatt en särskildarbetsgrupp Task Force on Palestinian Refugees.Syftet är att fördjupa sig i och lyfta fram deaspekter av flyktingfrågan där det inte finnstillräckligt med information och där debatt saknassamt att främja kontakter mellan parterna och hjälpadem att hitta nya förslag till lösning. harbilateralt särskilt fokuserat på frågan om barnenssituation på /, och är en avde största givarna till UNRWA. och EUanser att flyktingfrågan måste få en rättvis ochhållbar lösning i enlighet med folkrätten.Under det gångna året har och EU uttalatsitt stöd för någon form av oberoendeövervakningsmekanism på de palestinska områdena.Det har förekommit olika förslag på möjlig form ochmandat för en sådan. I Mitchellrapporten från maj2001 angavs dock att utan att båda parter accepteraten sådan mekanism skulle den bli verkningslös.Förslagen har också fallit på ovilja attacceptera någon form av övervakning på depalestinska områdena. Utskottet menar att det ärangeläget att detta förslag omsätts i praktiskhandling för att fredsprocessen skall bliframgångsrik.Vad gäller efterlevnad av sina åtaganden iassocieringsavtalet med så diskuterades frågan omursprungsregler vid det senaste . Israelföreslog fortsatta tekniska möten för att diskuteraett förslag till kompromisslösning. Kommissionenbedömde det som utsiktslöst att hålla tekniska mötenför att fortsätta diskutera det israeliska förslagetmen förklarade sig beredd till fortsatta tekniskamöten om så önskade. Kommissionen hardärefter deklarerat och underrättat EU-importörernaatt har utfärdat ursprungsintyg för varor somgemenskapen inte anser vara berättigade tillförmånsbehandling enligt associeringsavtalet. EU-importörerna har därför underrättats om att de måstevidta nödvändiga försiktighetsåtgärder och att entullskuld kan uppstå om varorna övergår till friomsättning.Utskottet har inhämtat att under första halvåret2001 var det bl.a. uppgift, att somordförandeland, ena EU:s medlemsländer kring ensamfälld linje för att söka vägar ut ur krisen. EUhar, trots svårigheterna, verkat för attfredsprocessen får en fortsättning och för attkonfliktens parter inte bryter mot folkrätteninklusive det internationella regelverket om demänskliga rättigheterna och den humanitära rätten. Ifall där så skett har EU reagerat.Målet för den och är att bidra till en rättvis,varaktig och allomfattande fred mellan ochdess grannar. Detta förutsätter säkra och erkändagränser i området samt bildandet av en självständigpalestinsk stat. Att upprätta en palestinsk stat ochnormalisera de bilaterala förbindelserna mellanländerna utgör fredsprocessens logiska slutmål.Regionens framtid hänger på att den israelisk-palestinska konflikten kan avslutas genom enfredlig, hållbar och rättvis lösning enligtfolkrättens regler och att de relevanta FN-resolutionerna uppfylls och genomförs. En hållbarfred i regionen är inte möjlig utan fredsavtal ocksåmellan och samt och Libanon.Utskottet menar att det är av stor vikt att åter engagerarsig mer intensivt i regionen och, tillsammans medalla inblandade parter, söker en lösning påproblemen. I den rådande situationen, då behovet avengagemang av utomstående blivit större, anserutskottet att EU måste agera mer kraftfullt och medstörre enighet för att bidra till att parternaåterupptar arbetet med fredsprocessen.Utskottet konstaterar vidare att vattenfrågan är en avslutstatusfrågorna i förhandlingarna mellan israeleroch palestinier. I erkändeIsrael palestiniernas rätt tillvatten på . Parterna kom överens om attsamarbeta om fördelningen av vattentillgångarna. tillsattes med uppgift att utdela tillståndför borrande av nya brunnar, att anpassavattenuttaget i förhållande till eventuell torka ochplanera upprättandet av nya vatten- ochavloppssystem.Inom EU inrättades 1998 en särskild arbetsgrupp förvattenfrågor, Task Force for Water. Syftet var attbistå med kreativa förslag och expertis i avvaktanpå ett återupptagande av slutstatusförhandlingarnamellan parterna. Möten har hållits regelbundet sedan1998. Mot bakgrund av den senaste tidens oroligheterhar , , ochDanmark framfört önskemål om att EU:svattengruppsmöten skulle inställas tills vidare ochföreslagit ett långt uppehåll. Sverigemenade att ett avbrott skulle sända en signal tillparterna om att EU inte trodde på ett återupptagandeav förhandlingarna och att EU hade minskat sittengagemang i frågan. Detta skulle i förlängningenkunna leda till ett ifrågasättande av EU:s intresseför och möjlighet till profilering i dessa frågor.Sverige förespråkade därför tillsammans medSpanien och att skullefortsätta hålla regelbundna möten, men att manmycket väl kunde diskutera en ny inriktning avgruppens arbete.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U257 (mp) yrkandena 1 och 2,2001/02:U280 (v) yrkandena 19, 2001/02:U285 (kd)yrkandena 1, 2, 4, 9 och 10 samt 2001/02:U346 (fp)yrkandena 13 kan besvaras.Dialogen mellan parternaSverige har , tillsammans med , förslagit etthandlingsprogram inom EU:s Medelhavssamarbete, dvs.Barcelonaprocessen, med åtgärder för att främjadialogen mellan kulturer och civilisationer,särskilt vad gäller ungdom, utbildning och medier.Handlingsprogrammet skall antas vidutrikesministermötet i den 2223 april2002. I Barcelonaprocessen deltar, förutom de 15 EU-staterna, bl.a. och sju , liksomden palestinska myndigheten. De trevärldsreligionerna finns således representerade idenna länderkrets. Handlingsplanen syftar till attfrämja en bred dialog mellan de deltagande ländernai syfte att öka förståelsen och att minskamotsättningarna.Ett annat konkret resultat av det svenskaengagemanget i dialogfrågorna är Svenska Instituteti , vars uppgift bl.a. är att vara ettforum för dialog mellan och . Ävendet nya svenska centrumet i kommer att varaett viktigt instrument i dialogen. Frågor som rör detre världsreligionerna är en självklar del avdialogen mellan kulturer och civilisationer.Sverige, tillsammans med , undersöker förnärvarande möjligheten att inom Barcelonaprocessenanordna en konferens om socialpolitik sedd ijudiskt, muslimskt och kristet perspektiv. När detgäller en dialog om de specifikt religiösa värdenainom judendomen, islam och kristendomen, måste dockinitiativet komma från de religiösa samfundensjälva.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U285 (kd) yrkandena 3, 5 och 6 kan besvaras.Regionala aktörerUtskottet konstaterar att alltsedan 1948 har levt i ettkonflikttillstånd med . Från sexdagarskriget1967 har regimen i strävat efter i att fåen nyckelroll för fredsarbetet i . Enhållbar fred i regionen är inte möjlig utanfredsavtal också mellan och respektiveIsrael och . började attdra tillbaka sina trupper från södra , ochden förklarade FN:s generalsekreterare attIsraels tillbakadragande var fullgjort även omHezbollah hävdade att även måste lämna ettomdiskuterat gränsavsnitt, Shebaaområdet. Syriensroll i har därefter blivit mer ifrågasatt.Fokuseringen på det israelisk-palestinska spåret harockså skett på bekostnad av de syriska/libanesiskaspåren, och har i viss mån fått en mindreframträdande roll. Efter frånfälleoch sonen tillträde fannsförhoppningar om en nystart, vilket dock ännu äroklart om det kan bli.Utskottet konstaterar vidare att vill se ettstörre engagemang i fredsprocessen från EU ochSverige, och landet är berett att nära samarbeta medEU. efterfrågar emellertid inte en medlare,då man menar att några officiella hinder för samtalmellan parterna inte föreligger. framhöllbehovet av att respektera konceptet om enallomfattande fred i regionen och uppmanade Sverigeoch EU att inte glömma och Libanon.Sverige strävar efter en starkare roll för EU iMellanöstern. Det har alltid varit svensk politikatt försvara folkrätten och slå fast respekten förFN:s resolutioner samt sträva efter principen omland för fred. Svensk politik grundas på folkrätten,formeln land för fred och relevanta FN-resolutioner.Omvärldens aktiva engagemang är nödvändigt för attfå slut på våldsamheterna och få fart påfredsprocessen igen. Detta gäller inte minstgrannländerna och . Det senarelandet spelar en konstruktiv roll i ansträngningarnaför att nå en fredlig lösning, och det arbete sombl.a. gjorts tillsammans med är viktigt.Kung ansträngningar att spela enmodererande roll i förhållande till andra arabländerhar varit särskilt märkbara under det gångna åretnär landet haft ordförandeskapet i Arabförbundet.Utskottet menar att det är betydelsefullt attSverige även fortsättningsvis kommer att verka föratt EU upprätthåller de täta kontakter på politisknivå med det jordanska ledarskapet som redanförekommer och att och EU även ger sitt stödtill det fredsinitiativ som lanserades avSaudiarabien.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U285(kd) yrkandena, 7 och 8 kan besvaras.Fördomar mellan parternaUtskottet har inhämtat att det finns palestinska skolböcker sominnehåller antijudiska referenser. Detta gällerframför allt äldre böcker av jordanskt elleregyptiskt ursprung. I det spända läge som råder iMellanöstern är det ytterst viktigt att förtroendeskapas mellan parterna. Detta gäller inte minst ifrågan om vilken bild som sprids av den andra partengenom medierna och i skolan. Vanföreställningar ochfördomar om den andra sidan försvårar detta. Ikontakter med konfliktens parter kommer ochEU även fortsättningsvis att trycka på hur viktigtdet är att ge en balanserad och rättvis bild av denandra parten i läromedel och medier. har vidett flertal tillfällen påtalat för palestinskamyndigheter att användning av sådana läromedel inteär acceptabelt och att böckerna måste tas ur bruk.Den palestinska myndigheten har också lovat attdessa böcker skall ersättas, och framställning avnya läromedel pågår. Från officiellt israeliskt hållhar man , till EU-kommissionären medansvar för utrikesfrågor , noterat attnya böcker tagits i bruk.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U291(kd) kan besvaras.Mordechai VanunuUtskottet framhåller att oavsett om Vanunu är dömd för ett brottsom anses allvarligt i , måste han behandlas ienlighet med de grundläggande internationellakonventionerna om de mänskliga rättigheterna, t.ex.1984 års mot tortyr och annan grym,omänsklig eller förnedrande behandling, som Israelhar ratificerat. Praxis inom israelisk fångvård äratt fångar frisläpps efter att ha avtjänat tvåtredjedelar av ådömd strafftid. dåVanunu avtjänat ansökte han om förtidafrigivning. Den myndighet som avgör ärenden av dettaslag avslog dock ansökan med hänvisning till att hanfortfarande utgjorde ett hot mot staten för omvärldens agerande är begränsat i fallsom detta. FN:s kommission för mänskliga rättighetertar inte upp enskilda fall till behandling även omden behandlar MR-frågor utifrån teman ellersituationer i olika länder. har inte anslutitsig till det fakultativa protokollet till FN:skonvention om medborgerliga eller politiskarättigheter som ger möjlighet till ett individuelltklagomålsförfarande.Utskottet har inhämtat att den svenska regeringenvid flera tillfällen tagit upp Vanunus fall medisraeliska regeringsföreträdare. Statsministern togexempelvis upp fallet under sitt Israelbesök ioktober 1999. Ambassaden i håller sigkontinuerligt underrättad om Vanunus situation,liksom UD i , som står i kontakt medpersoner som bevakar fallet. Den svenska regeringenkommer att fortsätta att följa fallet och arbeta fören förbättring av Vanunus situation. Om så inte skerkommer fallet att på nytt tas upp med israeliskaföreträdare.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U256 (mp, m, v, kd, c) yrkandena 1 och 2 kanbesvaras.18 IrakSanktionerna måste enligt motion 2001/02:U262 (kd)yrkande 4 riktas mot den politiska eliten i Irak.Sanktionerna mot slår hårt mot befolkningen iIrak och inte enbart i den delen av sombehärskas av , utan även motbefolkningen i norra . Sanktionerna har i tio årinte nått sitt uppgivna syfte, men däremotohjälpligt skadat en hel generation irakiska barn.De gällande sanktionerna mot , medundantag av försäljning av krigsmateriel ochutrustning som kan användas för dess produktion börsnarast avskaffas.I motion 2001/02:U275 (s) konstateras att de senasteåren har vi nästan fått rapporter om hurmänniskor från norra riskerar livet för attkomma till . Ett viktigt skäl till det är denosäkerhet som råder bland kurder om vad som kommeratt hända när sanktionerna mot försvinner.Under stödde den kurdiska befolkningenFN. När tvingades att kapitulerainför den USA-ledda alliansen vände han därför sinakvarvarande trupper mot den kurdiska befolkningen inorr. FN beslöt att ett av fredsvillkoren skullevara att kurderna fick självstyre i en skyddszon inorra . En säkerhetszon inrättades och denirakiska armén förbjöds att gå in i större delen avde kurdiska områdena. Dessa områden med enbefolkning på 3,5 miljoner människor har sedansäkerhetszonen inrättades haft självstyre. Dennakurdiska administrations förhållande till denirakiska har emellertid aldrig formaliserats ellerklargjorts av omvärlden. Motionären menar därför attSverige bör verka för åtgärder i syfte att gefederativ status för irakiska Kurdistan.Även i motion 2001/02:U278 (s) konstateras att läget i ärfruktansvärt för stora delar av befolkningen ochsituationen för kurderna i norra är ständigtosäker. Det finns både fördelar och nackdelar medsanktionerna. Fördelen är att världen reagerar motdiktatur, förtryck och övergrepp mot de mänskligarättigheterna. Nackdelen är att Irakscivilbefolkning har drabbats av sanktionerna ochbombningarna, en befolkning som redan lider svårtunder diktaturen som råder. måste verka föratt EU och FN lägger stora resurser på att ge stödtill de demokratiska krafter och de irakier somarbetar för demokrati i sitt land.I motion 2001/02:U282 (v) konstateras atthandelssanktionerna mot fått en missriktadeffekt. Det är inte och hans regimsom drabbades av dem utan det irakiska folket.Människors hälsotillstånd har försämrats ochbarnadödligheten ökat. En av orsakerna till att demildrande sanktionerna inte har någon effekt är attUSA och utan FN-mandat bombat bombar inte enbart militära anläggningar utansjukhus, livsmedelsfabriker, distributionscentrum,kraftstationer, moskéer, broar, vägar ochavloppsledningar. Livsmedel och mediciner går tillspillo eller blir omöjliga att distribuera. Iyrkande 1 krävs att i FN måste verka för attUSA:s och bombningar av upphöroch i yrkande 2 att i FN skall verka för attsanktionerna hävs. Vidare kräver motionärerna iyrkande 3 att inom FN och EU verkar för attden kurdiska befolkningens och norra /irakiskaKurdistans autonomi i folkrättsligt avseende stärksoch skyddas genom att de kurdiska delarna ingår i enfederation med övriga . Då det s.k. Food forOil-programmet inte fungerar måste i FNverka för att den irakiska befolkningen ges snabboch effektiv hjälp med livsmedel och mediciner såsnart sanktionerna har hävts och bombningarna harupphört (yrkande 4). Motionärerna anser i yrkande 5att skall verka för att FN utarbetar andrametoder och typer av sanktioner mot stater som begårbrott mot folkrätten eller mot mänskliga rättigheterän dem som vi sett i bl.a. . Motionärerna anseratt det är uppenbart att någon rättssäkerhet inteexisterar i , och förtrycket är brutalt ochnyckfullt. Det irakiska folkets lidande blir hellerinte mindre av och bombningarav landet. I yrkande 6 krävs att i FN börarbeta för en successiv nedtrappning av sanktionernamot förbunden med krav på säkerhet ochmöjligheter för kurderna i norra /irakiskaKurdistan att utveckla sitt regionala självstyre ochi framtiden ingå i en federation med övriga . Iyrkande 7 krävs att i FN bör arbeta för ensuccessiv nedtrappning av sanktionerna mot Irakförbunden med krav på säkerhet för shiamuslimerna isödra motion 2001/02:U317 (m) framhålls att det somhände i har gett upphov till en debattkring roll i världspolitiken. En del avdebatten har handlat om huruvida det är ett problematt är världens starkaste land och om skallses som en självutnämnd världspolis. När Irakinvaderade gav FN uppgiften att leda enkoalition av FN-medlemmar för att befria . NärBalkan föll sönder i etniska motsättningar saknadeEuropa tillräcklig kapacitet för att i en FN-operation förhindra strider och massakrer. vardet enda land med kapacitet att stoppa etniskrensning i t.ex. Kosovo. Efter har USAoch upprätthållit flygförbudszoner iIrak för att skydda den kurdiska befolkningen motfolkmord. Motionären menar i yrkande 4 att Sverigebör stödja att och upprätthållerflygförbudszonerna i Irak.I motion 2001/02:U325 (mp) framhålls att denkurdiska befolkningen i har levt i rädslaför den irakiska regimens repression, bomber ochmilitärer. FN:s civila närvaro i området har intealla gånger kunnat avskräcka den irakiska regimenfrån att attackera området. Vid upprepade tillfällenhar kurderna i området bett FN att garanterasäkerheten genom att upprätta en FN-närvaro som kanförsvara civilbefolkningen mot eventuella anfallfrån regimen i . bör därför arbeta föratt genom FN garantera kurderna framtida säkerhetoch trygghet (yrkande 1). Vidare bör enligtyrkande 2 fördöma den etniska rensningen i samtförmå FN att fördöma den och kräva rätten tillåterinflyttning av den kurdiska befolkningen. Iyrkande 3 krävs att fördömer den irakiskaregimen för folkmordet på den kurdiska befolkningenoch arbetar för att ställa de ansvariga införHaagdomstolen för brott mot mänskligheten. I yrkande4 krävs att skall arbeta för att förmå FNatt garantera kurderna i irakiska avIraks oljeinkomster även efter ett upphävande avsanktionerna mot . Vidare krävs i yrkande 5 attSverige erkänner federalismen som utgångspunkt förrelationerna mellan styret i irakiska ochcentralmakten i Irak.I motion 2001/02:U337 (c, m, v, kd, fp, mp)framhålls de delar av irakiska som administreras av ett folkvalt parlament ochdär en administration bestående av kurder, assyrieroch turkmener genomför det största demokratiskaförsöket i hela regionen. Även om det finnsdemokratiska brister är detta demokratiska försökunikt i en region full av fundamentalism, diktatureroch bristande respekt för mänskliga rättigheter. Detär mycket angeläget att världssamfundet stöderfolket i norra i dess strävan för demokrati.Det handlar såväl om bistånd som om samarbete ochgarantier för säkerheten. Motionärerna kräver iyrkande 1 att världssamfundet stöder folket iirakiska i dess strävan efter demokratioch i dess kamp mot terrorism och för ökad säkerhet(yrkande 2). I yrkande 3 understryks ansvarför bistånd till uppbyggnad av landet både fysisktoch kunskapsmässigt. I yrkande 4 understryks att detär nödvändigt att arbeta för att flygförbudszonernaupprätthålls och ges legitimitet av FN samt för enFN-förankrad internationell plan för fysiskt skyddav befolkningen och möjlighet till åtgärder när såkrävs. I yrkande 5 krävs att skall förmå FNatt garantera kurderna i irakiska avIraks oljeinkomster även efter ett upphävande avsanktionerna mot . I yrkande 6 framhålls attbefolkningen i irakiska lever i isoleringpå grund av sanktionerna mot . börundersöka möjligheterna att utfärda någon form avpass för befolkningen i området för att bryta denisolering som funnits och skapa enhållbar fred i området.Utskottets övervägandenBombningarna och flygförbudszonernaUtskottet konstaterar att genom beslut av , Storbritannienoch infördes en air exclusionzone för irakiskt flyg norr om den 36:ebreddgraden, och senare lades därtill ettmotsvarande förbud rörande flygningar söder om den33:e breddgraden. Syftet är att skyddacivilbefolkningen i norra och södra mot SaddamHusseins grova övergrepp mot de mänskligarättigheterna. För att upprätthållaflygförbudszonerna har och Storbritanniengenomfört bombningar mot militära installationer iIrak, och också mellan dessa zoner.Utskottet konstaterar vidare att bombningarnafortsätter och att anser att ännu kränkerflygförbudszonerna. Det finns ingasäkerhetsrådsresolutioner som explicit stöder dessaflygförbud. Flygförbudszonerna har motiverats bl.a.med hänvisning till säkerhetsrådets resolution 678,i vilken den amerikanskt ledda koalitionen gavs ettmandat att använda alla tillgängliga medel för attåterställa internationell fred och säkerhet iområdet. Hänvisningar har också gjorts tillresolutionerna 687 (eldupphör med villkor) och 688(förtryck av civila, särskilt kurder).Aktionerna i riktas mot militära mål som bedömshota och patrullering av des.k. Syftet med upprättandet avflygförbudszonerna var att skydda civilbefolkningeni norra och södra mot regim.Även om förståelse kan hysas för syftet så är fråganom flygförbudszoner omstridd. Utskottet har tidigarekonstaterat att enligt svensk uppfattning saknas ettklart folkrättsligt mandat för flygförbudszonerna.Sveriges har påpekat bristen på folkrättsligt stödför bombningarna både som medlem avFN:s säkerhetsråd och . stöder deresolutioner om som harbeslutat om och generalsekreterarens ansträngningaratt uppfylla dessa.