bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — har fattat beslut ir>enlighet med regeringens förslag.r>r>r>Beslutet innebär, jämfört med anslagen för årr>2002, att satsningen på polisen fortsätter år 2003r>med ytterligare och att anslagetr>till kriminalvården ökas med 250 miljoner kronor.r>För år 2004 har beräknat utgiftsområdetsr>ram till preliminärt 25 550 miljoner kronor.r>Beloppet skall tjäna som riktlinje för regeringensr>budgetarbete. beräknas alltsår>att utgiftsramen för rättsväsendet ökar medr>sammanlagt 1 . Därvid harr>hänsyn tagits till det generella besparingskravet pår>0,på anslag för förvaltnings- ochr>investeringsändamål som görs för att begränsa denr>statliga konsumtionen.r>r>Trots den fortsatta satsning på rättsväsendet somr>riksdagen just beslutat om måste utskottetr>konstatera att det finns risk att föreslagna anslagr>i vissa fall framstår som väl låga vid en jämförelser>med årets utgiftsprognos. Detta gäller der>regelstyrda anslagen till Rättshjälpskostnader m.m.,r>Ersättning för skador på grund av brott ochr>Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. därr>utrymmet för effektiviseringar eller andrar>besparingsåtgärder saknas och där anslagssparandetr>på det stora hela kommer att förbrukas underr>innevarande år. Även i övrigt är det nödvändigt attr>alla möjligheter tas till vara att utnyttja anslagnar>medel effektivt inom de olika verksamhetsgrenarnar>inom rättsväsendet. Regeringen aviserar också ir>budgetpropositionen (s. 17) sin tydliga avsikt attr>även fortsättningsvis noga följa rättsväsendetsr>verksamhet och resultat och att, efter analys avr>vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma tillr>riksdagen om de ytterligare insatser som erfordrasr>för att fullfölja statsmakternas intentioner förr>utvecklingen av rättsväsendet. Mot den bakgrundenr>kände utskottet ingen tvekan att tillr>finansutskottet tillstyrka regeringens förslag tillr>utgiftsram för och preliminär utgiftsram förr>år 2004 (se prot. 2002/03:4).r>r>r>r>Anslag för budgetåret 2003r>r>r>r>r>Regeringen har lagt fram ett förslag till fördelningr>av utgiftsramen på anslagen inom rättsväsendet förr>år 2003, se bilaga 3. I bilagan sammanfattas ävenr>övriga partiers förslag.r>r>r>Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag attr>satsningen på polisen och kriminalvården fortsätterr>med ytterligare 100 respektive 250 miljoner kronor.r>Anslagen uppgår enligt förslaget till 13 560r>respektive . Vidare kan nämnasr>att anslaget till domstolsväsendet föreslås blir>3 667 miljoner kronor och anslaget tillr>åklagarorganisationen föreslås bli 788 miljonerr>kronor medan anslaget till Ekobrottsmyndighetenr>föreslås bli . I övrigt hänvisasr>till nyssnämnda tabell. Ramen för utgiftsområdet harr>som nämnts ovan bestämts till 24 585 miljoner kronorr>för år 2003.r>r>I motion Ju370 (m) föreslås anslagsförändringarr>som innebär en ökning av den fastställdar>utgiftsramen med . Förslagen ir>motionen innebär jämfört med regeringensr>anslagsförslag förstärkningar tillr>polisorganisationen (),r>Säkerhetspolisen (),r>åklagarorganisationen (),r>domstolsväsendet (81,),r>kriminalvården () ochr>Brottsoffermyndigheten () samtidigtr>som anslaget till föreslåsr>tilldelas ett lägre belopp (-) ir>syfte att öka samarbetet om den kriminologiskar>forskningen med universitet och högskolor.r>r>Motionärerna anser att regeringen i sittr>budgetförslag inte tagit tillräcklig hänsyn till enr>rad faktorer. De anför bl.a. att det är nödvändigtr>att öka rekryteringen av poliser och civilanställdr>personal, att öka kompetensen hos all personal ochr>att införskaffa mer och bättre utrustning. Man anserr>det inte försvarbart att spara på säkerhetspolisenr>med hänsyn till den osäkra internationellar>situationen och framhåller, i fråga omr>åklagarverksamheten att förstärkningen av polisenr>kommer att medföra ökade behov inomr>åklagarorganisationen. Detsamma gäller, medr>hänvisning till rättskedjan, även domstolsväsendetr>där det pågående förändringsarbetet av hänsyn tillr>rättssäkerheten inte heller bör förenas medr>ytterligare besparingskrav utan i stället medr>ordentliga satsningar. Det behövs också ytterligarer>resurser för att förbättra kriminalvården och förr>genomförandet av motionärernas förslag (som inter>sakbehandlas här) om att överföra vården av ungar>lagöverträdare från Statens institutionsstyrelser>till kriminalvården. Slutligen föreslås en minskningr>av anslaget till BRÅ.r>r>Liknande synpunkter beträffande i första handr>polisen framförs i motionerna Ju204, Ju214, Ju225,r>Ju236, Ju303, Ju329 och A315 (alla m).r>r>I motionerna Ju353, Ju364 och Fi232 (alla fp)r>föreslås anslagsändringar som innebär en ökning avr>den fastställda utgiftsramen med 498 miljonerr>kronor. Förslagen i motionerna innebär jämfört medr>regeringens anslagsförslag förstärkningar tillr>polisorganisationen (),r>åklagarorganisationen (),r>domstolsväsendet (),r>kriminalvården (),r>Rättsmedicinalverket (),r>Brottsoffermyndigheten (),r>rättshjälpskostnader () och bidragr>till brottsförebyggande arbete ).r>Vidare föreslås sänkningar av anslagen tillr>Säkerhetspolisen (-),r>Ekobrottsmyndigheten (-) ochr>Brottsförebyggande rådet (-).r>r>Motionärerna anför att det inom polisen behövsr>ytterligare resurstillskott, bl.a. för administrativr>personal som kan frigöra poliser för renodlader>polisuppgifter. Satsningen på polisen medför i sinr>tur nya resursbehov inom åklagarorganisationen,r>domstolsväsendet och kriminalvården.r>Säkerhetspolisens uppgifter inom områdetr>kontraspionage har minskat och vissa andra kostnaderr>bör överföras till näringslivet. Det är därförr>rimligt att sänka anslaget till säkerhetspolisen.r>Ekobrottsmyndigheten bör läggas ned och anslagetr>börja överföras till åklagarorganisationen. BRÅ:sr>samarbete med bl.a. när detr>gäller forskning motiverar en sänkning av anslagetr>medan anslaget till bidrag till brottsförebyggander>arbete bör höjas. Verksamheten inomr>Rättsmedicinalverket bör förstärkas. Detsamma gällerr>Brottsoffermyndigheten i syfte att förbättra stödetr>till brottsoffer. Slutligen bör medel anslås för attr>man skall kunna återgå till de regler som gällde förr>allmän rättshjälp före den 1 december 1997.r>r>I motion Ju346 och N392 (båda kd) föreslåsr>anslagsökningar som innebär en ökning av denr>fastställda utgiftsramen med 700 miljoner kronor.r>Motionsförslagen innebär jämfört med regeringensr>anslagsförslag förstärkningar tillr>polisorganisationen (),r>åklagarorganisationen (),r>domstolsväsendet (),r>kriminalvården (),r>Brottsoffermyndigheten () ochr>bidrag till brottsförebyggande arbete (50 miljonerr>kronor).r>r>Satsningar bör, som också anförs i motionernar>Ju351 och Ju357 (båda kd), bl.a. göras på att utökar>polisorganisationen, att reformerar>närpolisverksamheten, att utöka polisutbildningenr>och att öka antalet civilanställda. Man föreslårr>också en satsning på särskilda narkotikapoliser.r>Åklagarverksamheten måste förstärkas särskilt ir>fråga om miljöbrott och ekonomisk brottslighet och,r>som även framförs i motion Ju340 (kd), måste arbetetr>med nyrekrytering och kompetensförstärkningr>fortsätta som ekonomiskt utrymme beredsr>för ett antal specialiståklagare. Domstolsväsendetr>behöver extra resurser för att skapa enr>arbetssituation där mål kan avgöras på ettr>rättssäkert och effektivt sätt med en bibehållenr>lokal förankring. Inom kriminalvården bör särskildar>satsningar göras bl.a. för att förstärkar>programverksamheten och åtgärderna mot narkotika pår>anstalterna. Vidare måste, som anförs i motion Ju349r>(kd), en särskild satsning göras på att förbättrar>arbetsmiljön på anstalterna. är i behov av enr>resursförstärkning för att myndigheten som anförs ir>motion Ju363 (kd) skall kunna förkortar>handläggningstiden . Slutligenr>framställs önskemål om en kraftfull satsning pår>brottsförebyggande arbete i kommunerna.r>r>I motion Ju373 (c) föreslås anslagsändringar somr>innebär en ökning av den fastställda utgiftsramenr>med 1 . Motionsförslagetr>innebär jämfört med regeringens anslagsförslagr>förstärkningar till polisorganisationen (800r>miljoner kronor), åklagarorganisationen (30 miljonerr>kronor). kriminalvården () ochr>Brottsoffermyndigheten (0,)r>samtidigt som anslaget till Ekobrottsmyndighetenr>föreslås sänkt (-).r>r>Satsningar bör, som även anförs i motion Ju 258r>(c), göras på en ökning av såväl antalet poliser somr>på civilanställd personal inom polisen. Vidarer>föreslås en resursöverföring frånr>Ekobrottsmyndigheten till åklagarorganisationen. Detr>behövs också ett rejält tillskott av medel för attr>förbättra behandlingsinnehållet i kriminalvården ochr>öka platstillgången på anstalter och häkten.r>Slutligen behöver ett extrar>tillskott för att öka kunskapen och medvetenheten omr>brottsoffers situation.r>r>Liknande synpunkter beträffande polisen framförs ir>motion Ju215 och Ju316 (båda c).r>r>Moderata samlingspartiet, liberalerna,r>Kristdemokraterna och fullföljer sinar>här nämnda förslag avseende med yrkandenr>avseende utgiftsramen för rättsväsendet för år 2004.r>Detta yrkande har behandlats av finansutskottet (ser>2002/03:FiU1).r>r>r>r>Utskottets ställningstagander>r>r>r>r>Som framgått har just beslutat omr>utgiftsramen för rättsväsendet för , ettr>beslut som utskottet tillstyrkte. Ett bifall tillr>här aktuella yrkanden skulle innebära attr>utgiftsramen överskrids. Motionerna i ifrågavarander>delar avstyrks. Utskottet tillstyrker alltsår>regeringens förslag till fördelning på anslag inomr>utgiftsområde 4 Rättsväsendet.r>r>r>r>r>Polisväsendetr>r>r>r>r>Utskottets förslag i korthetr>r>r>I detta avsnitt redogörs för polisväsendetsr>resultat under verksamhetsåret 2001.r>Utskottet delar regeringens bedömning attr>polisen i stort fullgjort de mål som ställtsr>upp för dess verksamhet, men att ytterligarer>insatser krävs på vissa områden. I avsnittetr>tar utskottet vidare ställning till vilkar>prioriteringar som bör ligga till grund förr>polisens verksamhet . Utskottetr>behandlar också ett stort antalr>motionsyrkanden rörande polisensr>organisation, samverkan mellanr>Rikskriminalpolisen och Säkerhetspolisen,r>polisens narkotikabekämpning, behovet av attr>fullfölja närpolisreformen,r>polisutbildningen, resursfördelningen mellanr>de olika polismyndigheterna,r>polisförsörjningen, polisutbildningen ochr>polisens insatser mot rattfylleri. Samtligar>motionsyrkanden avstyrks med hänvisning tillr>bl.a. genomförda reformer samt pågåender>utredningar och beredningsarbete inomr>Regeringskansliet. Jämför reservationernar>1-13.r>r>r>Inledningr>r>r>r>Polisens verksamhet syftar till att förebygga ochr>beivra brott, upprätthålla allmän ordning ochr>säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänhetenr>skydd och annan hjälp.r>r>r>Rikspolisstyrelsen (RPS) är centralr>förvaltningsmyndighet för polisväsendet och harr>tillsyn över detta. Till hörr>Säkerhetspolisen, ochr>Polishögskolan. Styrelsen är chefsmyndighet förr>Statens kriminaltekniska laboratorium.r>Rikspolisstyrelsen ingår också i samverkansområdenar>Spridning av allvarliga smittämnen, giftigar>kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd,r>undsättning och vård. Samverkansområdena redovisasr>under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motr>sårbarhet.r>r>I varje län finns en polismyndighet som ansvararr>för polisverksamheten där. leds avr>en polisstyrelse. Den består av myndighetens chefr>och det antal övriga ledamöter som regeringenr>bestämmer och även utser.r>r>Den 31 december 2001 fanns det 22 708 anställdar>inom polisen (se tabell nedan). Av dem var 16 120r>poliser och 6 588 civilanställda. Jämfört medr>utgången av hade antalet poliser ökat med 31r>och civilanställda med 383. Majoriteten av de sistr>nämnda anställdes med anledning av inträder>i Schengen.r>r>r>-----------------------------------------------------r>|År | Antalet |Därav poliser | Därav |r>| |anställda | |civilanställda|r>| | den 31 | | |r>| | december | | |r>-----------------------------------------------------r>|1997 | 22 755 | 16 783 | 5 972 |r>-----------------------------------------------------r>|1998 | 21 951 | 16 429 | 5 522 |r>-----------------------------------------------------r>|1999 | 22 009 | 16 201 | 5 808 |r>-----------------------------------------------------r>|2000 | 22 294 | 16 089 | 6 205 |r>-----------------------------------------------------r>|2001 | 22 708 | 16 120 | 6 588 |r>-----------------------------------------------------r>Resultatuppföljningr>r>r>r>r>De övergripande målen för polisväsendet ärr>attr>tillförsäkra den enskilde rättssäkerhet ochr>rättstrygghet,r>förebygga och upptäcka brott samt att se till att denr>somr>har begått brott identifieras och lagförs. I dettar>avsnittr>redovisas resultatet fördelat på de olikar>verksamhetsmålr>som de övergripande målen har brutits ned på.r>r>r>Följande verksamhetsmål ställdes upp för år 2001.r>r>r>Polisorganisationenr>r>r>r>Varje polismyndighet skulle utarbeta och dokumenterar>enr>brottsföre-byggande strategi där det också framgår hurr>ochr>med vilka myndigheter och organisationer som polisenr>skallr>samverka. Polismyndigheterna skulle också säkerställar>attr>dessa strategier får genomslag och utgör enr>utgångspunktr>för de handlingsplaner som tas fram samt i övrigtr>vidr>planeringen av den dagliga polisverksamheten.r>r>r>Ingripandeverksamheten samt övervakningen avr>denr>allmänna ordningen och säkerheten skuller>bedrivasr>rättssäkert och effektivt. Särskilda ansträngningarr>skuller>göras för att utveckla en väl fungerande styrningr>ochr>uppföljning av verksamheten. Kända variationer ir>behovetr>skulle beaktas i planeringen, liksom attr>verksamhetenr>ingår som en resurs i det långsiktiga arbete somr>formatsr>utifrån de lokala behoven.r>r>Polisen skulle medverka till att der>nationellar>trafiksäkerhetsmålen om färre skadade och dödader>ir>trafiken uppnås.r>r>Polisen skulle delta i och utveckla detr>internationellar>polissamarbetet och se till att det kommer till nyttar>ir>verksamheten mot den grova ochr>gränsöverskridander>brottsligheten. Polisen skulle också vara redo attr>fulltr>ut tillämpa Schengenregelverket.r>r>Polisens utredningsarbete skulle bedrivasr>rättssäkert,r>effektivt och på ett ändamålsenligt sätt.r>Andelenr>uppklarade brott skulle öka och tiden mellanr>brottsanmälanr>och slutredovisning skulle bli kortare. Polisensr>bemötander>av och stöd till brottsoffer och vittnen skuller>ävenr>fortsättningsvis ägnas särskild uppmärksamhet.r>r>Slutligen skulle polisen ge allmänheten godr>servicer>genom hög tillgänglighet samt snabb ochr>korrektr>handläggning av förvaltningsärenden.r>r>Såvitt gäller verksamhetsmåletr>avseender>brottsförebyggande verksamhet kan det konstateras attr>detr>år 2001 anmäldes nästan 1,2 miljoner brott, vilketr>ärr>omkring 26 000 () färre än under år 2000.r>Regeringenr>konstaterar att de flesta polismyndigheterna inter>harr>dokumenterat några genomarbetade och för helar>myndighetenr>sammanhållna brottsförebyggande strategier. Det brotts-r>r>förebyggande arbetet har ändå gått framåt. Enr>positivr>utveckling noteras för arbetet med att minska våldr>motr>kvinnor. Det bör även påpekas att polismyndigheternar>harr>arbetat utifrån lokala handlingsplaner ochr>medr>brottsförebyggande åtgärder inom der>olikar>resultatområdena. Åtgärder har vidtagits för att får>inr>medborgarperspektivet i det brottspreventivar>arbetet.r>Bekämpningen av mängdbrotten har fortskridit.r>Ettr>betydande regionalt samarbete inom området rasistiskar>ochr>främlingsfientliga brott har utvecklats mellanr>flerar>polismyndigheter över hela landet.r>Inomr>miljöbrottsbekämpningen har polismyndigheternar>arbetatr>tillsammans med miljöåklagare och dessutom samverkatr>medr>andra myndigheter och organisationer. Någrar>nämnvärdar>situationella brottsförebyggande åtgärder som tarr>sinr>utgångspunkt i själva brottssituationen har dockr>inter>vidtagits.r>r>Vad härefter gäller verksamhetsmålet rörande ordningr>ochr>säkerhet anges att polismyndigheterna under år 2001r>harr>blivit bättre på att organisera ingripandeverksamhetenr>medr>hänsyn till lokala betingelser. Dessutom görs i högrer>gradr>än tidigare bedömningar och prioriteringar avr>uppdragen.r>Vid hälften av landets polismyndigheterr>bedrivsr>ingripandeverksamheten integrerat med närpolisen.r>Detr>problemorienterade arbetet ökade men harr>långtr>ifrån fått full genomslagskraft.r>r>Vad härefter gäller polisens medverkan för attr>uppfyllar>de nationella trafiksäkerhetsmålen kan följander>nämnas.r>Den nationella strategin för trafikövervakningen harr>underr>år 2001 lagts till grund för verksamhetenr>inomr>trafikområdet. Det innebär att arbetet främst inriktasr>motr>efterlevnaden avr>hastighetsbestämmelserna,r>trafiknykterhetsbrott och kontroll av användningenr>avr>bilbälte. För att öka effektiviteten i arbetet ärr>detr>angeläget att polisen använder sig av ordningsbot närr>detr>är möjligt. Enligt ökader>antaletr>utfärdade ordningsböter för trafikbrott endastr>marginelltr>under år 2001, medan antalet primärrapporter ochr>utfärdader>ordningsförelägganden för hastighetsöverträdelserr>ochr>andra straffbara beteenden i trafiken minskader>något.r>Antalet anmälda rattfylleribrott ökade samtidigtr>somr>antalet positiva alkoholutandningsprov i förhållander>tillr>det totala antalet sådana prover var oförändrat.r>r>r>Utvecklingen av polisens brottsutredander>verksamhetr>åskådliggörs i följande tabell. Vid en jämförelser>mellanr>de följande tabellerna i detta avsnitt och de som finnsr>ir>tidigare års budgetbetänkanden förekommerr>differenserr>rörande vissa av de föregående årens siffror. Detr>berorr>huvudsakligen på att polisen från mitten av årr>2001r>ändrade definitionen på våldsbrott så att olagar>hotr>därefter ingår i den kategorin. Vissa ekobrott harr>ävenr>förts över till statistik.r>Der>uppgifter som redovisas i tabellerna är, medr>undantagr>för uppgifterna om genomströmningstid, värden somr>räknatsr>fram med beaktande av dessa förändringar ir>polisensr>statistik även för åren före år 2000.r>r>r>r>----------------------------------------------------r>|År |Inkomna |Till |Genomström-|Balans|varavr>>1 |r>| | |åklagare|ningstider| | år |r>| |ärenden | | |31.12 | |r>----------------------------------------------------r>|1997 |1 159 |185 602 ||187 |40 625 |r>| |018 | | |754 |() |r>----------------------------------------------------r>|1998 |1 174 |186 899 ||164 |39 742 |r>| |730 | | |500 |() |r>----------------------------------------------------r>|1999 |1 153 |172 331 ||160 |30 895 |r>| |103 | | |566 |() |r>----------------------------------------------------r>|2000 |1 163 |189 375 ||155 |29 800 |r>| |221 | | |173 |() |r>----------------------------------------------------r>|2001 |1 141 |187 249 ||136 |22 555 |r>| |935 | | |996 |() |r>----------------------------------------------------r>Antalet anmälda brott och genomströmningstiderna -r>somr>redovisas med en genomsnittssiffra - har alltsår>minskat,r>liksom antalet balanserade ärenden. Antalet ärendenr>somr>redovisats till åklagare har också minskat något.r>r>r>Regeringen anför att resultatutvecklingen i sinr>helhetr>för tyder på att det har skapatsr>godar>förutsättningar för att utredningsverksamhetenr>skallr>utvecklas till det bättre. Förutsättningar förr>enr>polisverksamhet som i högre grad kan bidra till enr>ökadr>lagföring har skapats genom konkreta satsningarr>pår>underrättelseledd polisverksamhet och en ökadr>diskussionr>om behovet av att utöka ochr>förbättrar>spaningsverksamheten. Utredningsverksamheten förr>der>prioriterade brottstyperna bedöms somr>tillfredsställande.r>Utvecklingen har inneburit enr>tydligr>förskjutning av den anmälda brottslighetenr>frånr>förmögenhetsbrott utan interaktion mellan gärningsmanr>ochr>offer till våldsbrott och andra interaktionsbrott.r>Detr>innebär att polisen får in alltfler ärenden medr>tydligarer>utredningsuppslag, vilket rimligen inneburit attr>ökader>resurser gått till utredningsverksamheten.r>Antalr>redovisade utredningstimmar visar på en alltr>störrer>tidsåtgång för utredning av våldsbrott och en minskadr>tidr>för tillgrepps- och skadegörelsebrott. Regeringenr>anförr>att ca 314 900 brott klarades upp år 2001r>enligtr>Brottsförebyggande rådets statistik. Det är ca 26 %r>avr>alla polisanmälda brott. Jämfört med år 2000r>ärr>uppklaringsprocenten oförändrad, på samma nivår>sedanr>mitten av . Brottsuppklaringen har dockr>minskatr>sett över en längre tidsperiod.r>r>Vad gäller ungdomsbrottsligheten anför regeringenr>attr>antalet brottsmisstänkta ungdomar i åldrarna 15-17 årr>harr>minskat . Minskningenr>kanr>förklaras av färre förmögenhetsbrott och i viss mån avr>ettr>minskat antal skadegörelsebrott. En annan förklaringr>tillr>det minskade antalet anmälda ungdomsbrott kanr>enligtr>Rikspolisstyrelsen vara att en ökad prioritering avr>tungtr>kriminellt belastade ungdomar och ungdomsgäng harr>lettr>till minskade insatser mot den större gruppen ungdomarr>ir>riskzonen. Antalet inkomna ungdomsbrottsärendenr>fortsatter>också att minska. var antalet 22 779.r>Antaletr>ärenden redovisade till åklagare och socialförvaltningr>harr>varit relativt och var 24 097r>underr>år 2001. Genomströmningstiden var under år 2001r>densammar>som , 53 dagar.r>r>Utvecklingen i fråga om våldsbrott beskrivs ir>följander>tabell. Nya histo-riska värden för åren 1997 och 1998r>harr>inte kunna erhållas. Vad gäller åren 1999 och 2000r>harr>justerade värden inte kunnat erhållasr>avseender>genomströmningstider och uppgifter om balans.r>r>r>----------------------------------------------------r>|År |Inkomna |Till |Genomström-|Balans |varav >1|r>| | |åklagare|ningstider|31.12 | år |r>| |ärenden | | | | |r>----------------------------------------------------r>|1999 |87 794 |24 | - | - | - |r>| | |799 | | | |r>----------------------------------------------------r>|2000 |89 785 |24 | - | - | - |r>| | |932 | | | |r>----------------------------------------------------r>|2001 |93 121 |24 ||33 049 | 4 109|r>| | |145 | | |() |r>----------------------------------------------------r>Som framgår av tabellen har antalet anmäldar>våldsbrottr>ökat. Ökningstrenden för anmäldar>misshandelsbrottr>fortsätter, liksom den kraftiga ökningen avr>anmälningarr>avseende brottet olaga hot. Antalet ochr>andelenr>våldsbrottsärenden redovisade till åklagare harr>minskat.r>r>r>Utredningskostnaden per ärende redovisat tillr>åklagarer>har minskat, liksom genomströmningstiden.r>r>Vad gäller våld mot kvinnor och övergrepp mot barnr>anförr>regeringen bl.a. följande. Antaletr>anmäldar>misshandelsbrott mot kvinnor har legat pår>enr>ganska nivå. När det gäller antaletr>anmäldar>våldtäkter och sexuella ofredanden har dessa ökat underr>årr>2001 jämfört med . Antalet anmälda brott omr>olagar>hot och ofredande mot kvinnor har ökatr>tydligt.r>Överträdelserna av besöksförbud har ökat från ca 2r>800r>till ca 3 400. De flesta polismyndigheterna harr>redovisatr>åtgärder som vidtagits för att förbättra verksamhetenr>pår>detta område.r>r>Under 1990-talet har antalet anmäldar>misshandelsbrottr>mot barn ökat kraftigt. Ökningstakten förr>anmäldr>misshandel mot barn mellan noll och harr>dockr>avstannat . Der>anmäldar>sexualbrotten mot barn har ökat.r>Polismyndigheternasr>rapportering av vad som har gjorts för attr>införar>barnkonventionen i arbetet visar emellertidr>attr>tillämpningen av konventionen än så länge varken harr>fåttr>genomslag i myndigheternas handlingsplaner,r>operativar>verksamhet eller i personalutbildningen.r>r>Barnpornografibrotten ökar och har fått en alltr>störrer>global spridning, bl.a. genomr>Internet.r>Rikskriminalpolisen samlar in ochr>systematiserarr>anträffade barnpornografiska bilder i ettr>digitaltr>referensbibliotek. Svensk polis är ensam om att har>enr>databas av detta slag och lämnar informationr>omr>barnpornografiska bilder till utländskar>polismyndigheter.r>Interpol har påbörjat uppbyggnaden av ett liknander>system.r>r>Rörande handel med människor för sexuellar>ändamålr>redovisas att det har inlettsr>19r>förundersökningar. De har avsett koppleri ellerr>grovtr>koppleri som kan härledas till människohandel.