bet · GP01SFU11 · 2002-04-11 00:00:00 — revisorers förslag angåendeefterkontroll av förtidspensioner SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet Riksdagensrevisorers förslag angående efterkontroll avförtidspensioner (2001/02:RR13) jämte en motion somväckts med anledning av förslagen.Revisorerna föreslår att regeringen vidtaråtgärder för att förbättra efterkontrollen avförtidspensioner. Regeringen bör geRiksförsäkringsverket (RFV) i uppdrag att utarbetariktlinjer för efterkontroll och i regleringsbrevställa krav på RFV och försäkringskassorna attredovisa insatta resurser och resultat vad gällerefterkontroller. Regeringen bör vidare uppdra åt RFVatt föreslå förändringar av reglerna när det gällerförtidspensionärernas möjlighet att uppbära inkomstav arbete samt ta initiativ för att göra det möjligtför att lämna uppgifter omdeklarerade inkomster till RFV. I samband med attriktlinjer för efterkontroll tas fram bör RFV ävenrekommendera försäkringskassorna att centraliseraarbetet med efterkontroller till särskilt utseddahandläggare samt lämna rekommendationer om hurinformationen till den som beviljas förtidspensionskall förbättras.Frågan om utformning av riktlinjer förefterkontroll är föremål för beredning iRegeringskansliet, varför utskottet anser att syftetmed revisorernas förslag i denna del ärtillgodosett. Förslaget avstyrks därmed.Såvitt gäller revisorernas förslag om åtgärder motmisstänkt fusk förutsätter utskottet att regeringeni samband med nämnda beredning, och utan någotsärskilt tillkännagivande från , övervägerfrågan om att ge RSV och försäkringskassornamöjlighet att hämta och lämna information påelektronisk väg. Därmed avstyrks revisorernasförslag i denna del liksom motionsyrkanden omförsäkringskassornas administrativa merarbete och omåtgärder för vissa förtidspensionärer vid återgång iarbete. Ett motionsyrkande om centralisering avarbetet med efterkontroll får anses tillgodosett medvad utskottet anfört, varför även det avstyrks.Utskottet anser att det inte är tillfredsställandeatt det föreligger oklarheter om hur kravet för rätttill hel förtidspension (sjuk- ochaktivitetsersättning ) skall tolkas menförutsätter att regeringen noga följer utvecklingeni syfte att klargöra behovet av en ändring, t.ex.med en sådan inriktning som revisorerna föreslagit.Förslaget avstyrks därmed.Revisorernas förslag om dokumentation avefterkontroller får anses tillgodosett genomregeringens uppdrag till RFV i regleringsbrevet för2002. Därmed avstyrks revisorernas förslag i dennadel.I ärendet finns två reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riktlinjer för efterkontroll avförtidspensioner och åtgärder mot misstänktfuskRiksdagen avslår revisorers förslagpunk 1 och 4 och motion 2001/02:Sf20 yrkandena 1och 3.Reservation 1 (m, kd)2. Åtgärder för förtidspensionärer vidåtergång i arbeteRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf20 yrkande 2.Reservation 2 (m, kd)3. Förtidspensionärers möjlighet attha inkomst av förvärvsarbete ochdokumentation av efterkontrollerRiksdagen avslår revisorers förslagpunkt 2 och 3.Stockholm den 11 april 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBo KönbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BoKönberg (fp), (), (), (), (),(), (), RonnyOlander (s), (), (), (), (), (), (), () och ().2001/02SfU11Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlar utskottet Riksdagensrevisorers förslag Efterkontroll av förtidspensioner(2001/02:RR13). Revisorerna har på eget initiativgranskat hur försäkringskassornas arbete medefterkontroller av förtidspensioner fungerar ochlämnat förslag till bl.a. vad gällerriktlinjer för efterkontroll av förtidspensioner.Revisorernas förslag återfinns i bilaga.I betänkandet behandlas också en motion som väcktsmed anledning av revisorernas förslag.Motionsförslagen återfinns i bilagan.Utskottets övervägandenNuvarande regler om förtidspensionm.m.Rätt till förtidspension har försäkrad som fyllt 16år för tid före den månad då han eller hon fyller 65år, om arbetsförmågan på grund av sjukdom ellerannan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan är nedsatt med minst enfjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig. Kannedsättningen av arbetsförmågan inte anses varaktigmen kan den antas bli bestående avsevärd tid, försäkrade rätt till ett tidsbegränsatsjukbidrag. Försäkrad vars arbetsförmåga är helteller i det närmaste helt nedsatt erhåller helförtidspension eller sjukbidrag. Om arbetsförmåganinte är nedsatt i sådan grad men nedsatt med minsttre fjärdedelar utges tre fjärdedels förtidspensioneller sjukbidrag. Är arbetsförmågan nedsatt i mindregrad men med minst hälften utges halv förtidspensioneller sjukbidrag. I övriga fall utges en fjärdedelsförmån. Motsvarande regler finns i fråga omförtidspension från ATP.Försäkringskassan skall i samband med beslut omförtidspension bedöma om förnyad utredning avarbetsförmågan skall göras efter viss tid.Försäkringskassan kan även under tid som pensionutges vidta vissa åtgärder, t.ex. begära att denförsäkrade genomgår läkarundersökning eller annanutredning såsom arbetsprövning eller arbetsträning,göra förfrågan hos t.ex. arbetsgivare samt undersökaom den försäkrade efter rehabiliteringsåtgärd(medicinsk eller arbetslivsinriktad) helt ellerdelvis kan försörja sig själv genom arbete.Riksförsäkringsverket () rekommenderar i sinaallmänna råd (1998:16) om förtidspension attförsäkringskassan i underrättelse om beslut ombeviljande av pension upplyser den försäkrade ommöjligheterna att göra efterkontroller iförtidspensionsärenden. Om isamband med beslutet har bedömt att förnyadutredning av arbetsförmågan skall göras efter visstid bör även detta framgå av beslutsmeddelandet.Den som uppbär förtidspension är skyldig att utanoskäligt dröjsmål anmäla till försäkringskassanbl.a. om han eller hon börjar förvärvsarbeta ellerbörjar förvärvsarbete i större omfattning äntidigare. Anmälningsskyldigheten gäller också omarbetsförmågan väsentligt förbättrats utan att denförsäkrade börjar förvärvsarbeta eller börjarförvärvsarbeta i större utsträckning än tidigare.Underlåts anmälan utan giltigt skäl får pensionendras in eller tills vidare.Om arbetsförmågan väsentligt förbättras för enförsäkrad som uppbär förtidspension skall pensionendras in eller minskas med hänsyn till förbättringen.En försäkrad som regelbundet och under en längre tidhar uppvisat en arbetsförmåga som han eller honantogs sakna när beslutet om förtidspension fattadesskall därvid, om inte annat framkommer, antas ha enväsentligt förbättrad arbetsförmåga.Sedan den 1 januari 1999 gäller attförsäkringskassan ansvarar för att särskildainsatser görs för att den som får tre fjärdedelsförtidspension eller sjukbidrag skall kunna få enanställning motsvarande den återståendearbetsförmågan. Det skall i första hand vara frågaom anställning på den ordinarie arbetsmarknaden,eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om detta intekan ske skall den försäkrade kunnaberedas anställning vid . För den sombereds en anställning med lönebidrag eller hosSamhall AB betalas ersättning för kostnaderna föranställningen från den allmänna försäkringen.Den 1 januari 2000 infördes regler om vilandeförtidspension. Reglerna syftar till att stimuleratill återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivtliv och innebär bl.a. följande. En försäkrad somuppburit förtidspension under fårbehålla förtidspensionen under högst tre månaderunder en tolvmånadersperiod, som han ellerhon prövar att arbeta. Om den försäkrade därefterfortsätter att arbeta skall förtidspensionenförklaras vilande som återstår avdenna tolvmånadersperiod. av förvärvsarbete skall den försäkradekunna ha förtidspensionen vilande under ytterligare24 kalendermånader. Under den tiden upphör inte detursprungliga beslutet om rätt till pension. Om denförsäkrade anmäler att han eller honönskar få tillbaka pensionen kan pensionen efterprövning minskas eller dras in om utredning visaratt arbetsförmågan har förbättrats väsentligt. Närbeslutet om vilande förtidspension löper ut skallden fortsatta rätten till förtidspension prövas påsamma sätt (prop. 1999/2000:4, bet. 1999/2000:SfU5,rskr. 1999/2000:97).Ett nytt sjukersättningssystem träder i kraft den1 och innebär att förtidspension ochsjukbidrag ersätts av aktivitetsersättning ochsjukersättning. De nya förmånerna skall kunna utgestill personer som drabbats av långvarig ellervaraktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade somär skall få aktivitetsersättning, docktidigast fr.o.m. det år de fyller 19.Ersättningen skall kunna beviljas för som längst treår i taget. skall vara skyldig atterbjuda den som beviljats aktivitetsersättningmöjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättningeller tidsbegränsad sjukersättning skall kunna utgestill personer i åldern . Både sjukersättningoch aktivitetsersättning skall kunna utges i form aven inkomstrelaterad ersättning och ett grundskydd iform av garantiersättning. Förmånerna skall kunnautges som hel, tre fjärdedels, halv eller enfjärdedels förmån (prop. 2000/01:96, bet.2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257).Ovan redovisade regler om särskilda insatser förvissa förtidspensionärer, efterkontroll,anmälningsskyldighet, omprövning och vilandeförtidspension skall gälla även för sjuk- ochaktivitetsersättning. En person medaktivitetsersättning skall dock kunna fåersättningen vilandeförklarad under resten av denperiod som den beviljats för utan att den uppvisadearbetsförmågan får läggas till grund för indragningeller minskning av ersättningen.En försäkrad som uppbär bl.a. hel förtidspensionhar inte rätt till sjukpenning. När förtidspensionbeviljas eller när sådan pension ändras med hänsyntill ändring i den försäkrades arbetsförmåga skallsjukpenningförsäkringen omprövas. Vid utgången av enperiod då en försäkrad helt eller delvis har haftförtidspension skall en sjukpenninggrundande inkomstfastställas som motsvarar den sjukpenninggrundandeinkomst som den försäkrade skulle ha varitberättigad till före en eller flerasådana perioder eller vad som löneutvecklingen inomyrkesområdet därefter föranleder. Vad som sagtsgäller endast för tid och till dendel den försäkrade är arbetslös och beredd att antaerbjudet arbete i en omfattning som svarar motnärmast föregående förvärvsarbete. Motsvarandekommer att gälla för sjuk- och aktivitetsersättning.Riksdagens revisorers förslagRevisorernas granskningRiksdagens revisorer har på eget initiativ granskathur försäkringskassornas arbete med efterkontrollerav förtidspensioner fungerar. Granskningens syftehar varit att utröna om efterkontroller i sinnuvarande form är en effektiv åtgärd för att fåförtidspensionerade tillbaka i arbete och för attuppdaga eventuellt fusk inom förmånen.Resultatet av granskningen har redovisats irapporten (2001/02:1) Försäkringskassornasefterkontroll av förtidspensioner. Rapporten harvarit föremål för remissbehandling och har avrevisorerna anmälts till i förslag2001/02:RR13.Revisorerna anför inledningsvis att granskningenvisar att den typ av efterkontroller som görs i dagoftast inte är effektiva. avefterkontrollerna leder till att försäkringskassankan dra in eller sätta ned en förtidspension.Variationen i resultat är dock stor mellan olikaförsäkringskassor. Vid vissa kassor leder mindre änen procent av efterkontrollerna till åtgärder, medandet vid andra kontor är mer än hälften avefterkontrollerna som leder till åtgärd. Skillnaderi arbetssätt är en av förklaringarna till attantalet indragningar och nedsättningar varierarmellan kontoren. Det rör sig bl.a. om hursystematisk kassan är i sina efterkontroller, hurpass prioriterad efterkontrollen är vid den enskildakassan och vilket samarbete kassan har med andramyndigheter. Efterkontroller görs vanligen av demsom handlägger förtidspensioner vid kassan. Dettamedför bl.a. att efterkontrollerna nedprioriterastill förmån för andra ärenden. Handläggare uppleverofta att efterkontroller är svåra, tidskrävande ochibland obehagliga att utföra. Det kan vara en avförklaringarna till att efterkontrollerna genomförsslentrianmässigt. I många fall bestårefterkontrollen enbart av ett telefonsamtal med denförsäkrade.Det finns enligt revisorerna en stor osäkerhet hosförsäkringskassans personal om hur och närefterkontroller skall genomföras. Regelverket kringförtidspensioner är också i vissa avseenden etthinder för en framgångsrik efterkontroll. Kunskapenom efterkontroller och deras resultat är vidarepåfallande liten hos RFV och försäkringskassorna medtanke på att verksamheten med efterkontroller ärrelativt omfattande. Uppskattningsvis genomförförsäkringskassorna omkring 9 000efterkontroller av förtidspensioner.Riktlinjer för efterkontroll m.m.Utskottets förslag i korthetFrågan om utformning av riktlinjer förefterkontroll är föremål för beredning iRegeringskansliet, varför syftet medrevisorernas förslag är tillgodosett.Riksdagen bör därför avslå förslaget om attutarbeta riktlinjer för efterkontroll avförtidspensioner.Riksdagen bör vidare avslå revisorernasförslag om åtgärder mot misstänkt fuskeftersom det får förutsättas att regeringen isamband med nämnda beredning ävenöverväger frågan om att ge RSV ochförsäkringskassorna möjlighet att hämta ochlämna information på elektronisk väg.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omförsäkringskassornas administrativa merarbeteoch om åtgärder för vissa förtidspensionärervid återgång i arbete. Ett motionsyrkande omcentralisering av arbetet med efterkontrollfår anses tillgodosett med vad utskottetanfört, varför bör avslå även detmotionsyrkandet.Jämför reservationerna nr 1 och 2 ( båda moch kd).RevisorernaRevisorerna föreslår att RFV får i uppdrag attutarbeta riktlinjer för efterkontroller med följandeinnehåll.- I fall där en efterkontroll beslutats i syfteatt undersöka möjligheten för rehabilitering bör denförsäkrade kallas till och därsammanträffa med rehabiliteringshandläggare. Enläkarkontroll bör ske i nära anslutning tillefterkontrollen och utlåtande från denna skall varagrund för vidare bedömningar.- Deklarerade inkomster bör kontrollerasför samtliga förtidspensionärer. Den årligakontrollen bör ske i enlighet med det förslag somRiksskatteverket (RSV) presenterat i sittremissyttrande över granskningsrapporten. Förslagetinnebär att RSV medelst ADB-medium lämnaruppgift till RFV om deklarerade inkomster av tjänstoch aktiv näringsverksamhet för de personer som RFVuppger har förtidspension.- Rekommendationer bör lämnas om hur arbetet medoch resultaten av efterkontroller skalldokumenteras.- Nuvarande regel om att behovet av efterkontrollalltid skall prövas i samband med att förtidspensionbeviljas bör följas av försäkringskassorna i störreutsträckning än för närvarande.Enligt revisorerna bör riktlinjerna även omfattafrågor om efterkontrollens organisation och ominformation till den försäkrade om villkoren förförtidspension.När det gäller förstnämnda fråga anser revisorernaatt det finns uppenbara fördelar med attcentralisera arbetet med efterkontroller.Möjligheter till kompetensuppbyggnad, oberoende ochnätverk med andra myndigheter är viktiga för enverkningsfull efterkontroll. Revisorernas rapportvisar att det är svårt för handläggare i linjen attprioritera och genomföra efterkontroller.Revisorerna har dock förståelse för att lokalavillkor kan medföra att kontrollerna bäst utförs vidde enskilda försäkringskassorna. I synnerhet gällerdetta sådana kontroller som genomförs i syfte attrehabilitera förtidspensionärer. Revisorernaföreslår dock att RFV i sina riktlinjer omefterkontroll rekommenderar en centralisering avarbetet med efterkontroller.Enligt revisorerna har en vanlig förklaring isamband med misstänkt fusk varit att den försäkradeinte förstått innebörden i informationen.Revisorerna föreslår därför att RFV i sinariktlinjer om efterkontroll även föreskriver nyarutiner för information. Den handläggare sominformerat om villkoren kring förtidspension och denförsäkrade bör gemensamt skriva under den skriftligainformationen.I syfte att motverka misstänkt fusk föreslårrevisorerna att regeringen tar de initiativ sombehövs för att, i likhet med regeringens förslag iproposition 2000/01:129 om ökat informationsutbytemellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringenoch studiestödet, även göra det möjligt förförsäkringskassorna och skattemyndigheterna attutbyta information.MotionenDésirée m.fl. (kd) begär i motionSf20 yrkande 1 ett tillkännagivande om att analyseraoch beräkna försäkringskassornas administrativamerarbete. Motionärerna påpekar att en eventuellvinst till följd av efterkontroller uppkommer isjukförsäkringssystemet och inte iförsäkringskassornas administration. Revisorernasförslag bör därför åtföljas av resurser tillkassorna för det administrativa merarbete somuppkommer.I yrkande 2 begär motionärerna etttillkännagivande om en konkretisering av åtgärdernär det gäller de svårigheter som kan uppstå förförtidspensionärer vid återgång till arbete.Motionärerna framhåller att systemet med vilandeförtidspension löser problemet för dem som kanpåbörja en anställning. De kvalificerar sig förarbetslöshetsersättning. För dem som inte omedelbartkan komma in på arbetsmarknaden måste andralösningar tas fram.I samma motion yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att man måste skilja påefterkontroll för att upptäcka fusk och kontroll somsyftar till att utreda den försäkrades möjligheteratt återgå i arbete. Förstnämnda kontroll börcentraliseras. Efterkontroll för att utredamöjligheterna att återgå i arbete bör enligtmotionärerna ske på lokal nivå av den handläggaresom utrett det aktuella förtidspensionsärendet.Utskottets ställningstagandeDe senaste årens utveckling inom ohälsoområdet meden kraftig ökning av antalet långtidssjukskrivna kansägas vara en av de svåraste utmaningarna som deinom området verksamma myndigheterna ställts inför.Någon enskild faktor som kan förklara den storaökningen av sjukfrånvaron finns inte och därmedfinns inte heller någon enkel åtgärd att ta till föratt komma till rätta med problemet. Vad som istället krävs är en bred satsning på ökad hälsa iarbetslivet. En sådan har regeringen presenterat idet s.k. elvapunktsprogrammet. åtgärder för att förbättra arbetsmiljön ochtydliggöra arbetsgivarnas ansvar, en förnyelse avrehabilitering och en översyn avsjukskrivningsprocessen. Eftersom en kraftig ökningav antalet långtidssjukskrivna, om ingenting görs,ofrånkomligen leder till en ökning av antaletnybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag måsteåtgärder i första hand vidtas för att minska antaletlångtidssjukskrivna. Bland annat måste enligtutskottets mening läkarnas roll isjukskrivningsprocessen klargöras. Vidare krävs attden arbetslivsinriktade rehabiliteringen både ärindividanpassad och kan sättas in . Detta ärav avgörande betydelse för att få ned antaletlångtidssjukskrivna men också för att kunnaupprätthålla den s.k. arbetslinjen inomsocialförsäkringen. Dessvärre harrehabiliteringsarbetet hos försäkringskassorna intefungerat på avsett sätt, främst beroende påkassornas ansträngda arbetssituation bl.a. tillföljd av den ökade sjukfrånvaron. De har därför istor utsträckning varit tvungna att prioriterautbetalningar framför andra arbetsuppgifter, t.ex.efterkontroll av förtidspensioner.Om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ärväsentlig för att minska antalet nybeviljadeförtidspensioner är möjligheten till vilandeförtidspension viktig när det gäller att ta tillvara restarbetsförmågan hos dem som redan ärförtidspensionärer. Emellertid är det färreförtidspensionärer än förväntat som har utnyttjatmöjligheten att pröva på att förvärvsarbeta utan attförlora pensionen. Mycket talar för attinformationen om denna möjlighet inte varittillräcklig. Eftersom det är angeläget att personermed förtidspension uppmärksammas på möjligheternatill vilande förtidspension har RFV fått i uppdragatt genomföra särskilda insatser med syfte attinformera om möjligheten till vilandeförtidspension. I en rapport till regeringen den 26februari 2002 har RFV lämnat en första översiktligredogörelse för genomförda och planeradeinformationsinsatser. Av rapporten framgår också attsammanlagt 1 952 personer fick sina pensionervilandeförklarade mellan och den31 , varav 602 personer återfått sinförtidspension.Utskottet vill i sammanhanget även peka på attpersoner med tre fjärdedels förtidspension ellersjukbidrag enligt lag skall beredas möjlighet att fåen anställning motsvarande en fjärdedelsarbetsförmåga. Enligt utskottet är det viktigt attockså personer med en relativt ringarestarbetsförmåga får möjlighet att utnyttja dennaför förvärvsarbete.Utskottet anser liksom revisorerna attefterkontroller av förtidspensioner är nödvändiga.Det är enligt utskottet främst av det skälet attbedömningen av varaktigt nedsatt arbetsförmåga imånga fall är osäker men även för att möjliggöraåtergång i arbete, helt eller delvis, i de fall denförsäkrades hälsotillstånd förbättras efter en tidmed förtidspension. Systemet med efterkontroll ärviktigt också för att förhindra eventuellt fusk.Utskottet vill dock med skärpa framhålla att detinte finns något som tyder på att förtidspensionärersom grupp skulle vara mer fuskbenägna än andragrupper, vilket också har påtalats i RFV:sremissyttrande.Revisorernas granskning visar att deefterkontroller som görs inte är effektiva ochatt det behövs en förstärkt satsning påefterkontroller bl.a. genom utarbetandet avriktlinjer härför. Det gäller efterkontroller föratt få förtidspensionärer att återgå i arbete menockså för att upptäcka fusk. Enligt revisorerna (s.70) ger lagstiftningen i sig försäkringskassornagoda möjligheter att kontrollera om denförtidspensionerade har fortsatt rätt tillförtidspension, men efterkontrollernas potentialutnyttjas inte i någon större utsträckning avkassorna.Frågan om riktlinjer för efterkontroll avförtidspensioner har även övervägts av Utredningenom en översyn av processuella regler inomsocialförsäkringen, m.m. I betänkandet Enhandläggningslag - förfarandet hosförsäkringskassorna (SOU 2001:47) har utredningengjort bedömningen att riktlinjer bör utformas förnär efterkontroll bör ske, hur arbetet skall utförasoch vem som skall delta i detta. Resultatet avutredningens undersökningar visar att målet medlagstiftningen om efterkontroll inte uppnåtts.Enligt utredningens aktgranskning hade i samtligagranskade akter (800 akter) en bedömning av behovetom efterkontroll gjorts i . I samtligaförsäkringskassor som utredningen besökte uppgavsvid besök att arbetet med självaefterkontrollen har en låg prioritet och vidsamtliga besökta lokalkontor uppgavs attefterkontrollen nästan aldrig leder till attbeslutet omprövas. Sammanfattningsvis konstaterarutredningen att efterkontrollen inte fungerar påavsett sätt. Till stor del torde detta ha sinförklaring i bristande resurser. Men det beror ocksåpå att det inte finns några direkta riktlinjer omnär och hur efterkontroll skall ske samt vem som börvara delaktig i kontrollen. Utredningsbetänkandethar remissbehandlats och bereds inomRegeringskansliet.Såväl revisorerna som nämnda utredning harkonstaterat att arbetet med efterkontroll avförtidspensioner är ett lågprioriterat område.Utskottet har förståelse för attförsäkringskassornas ansträngda arbetssituationbl.a. till följd av de senaste årens kraftiga ökningav sjukfrånvaron har lett till att de varit tvungnaatt prioritera annat än arbetet med efterkontroller.Det är emellertid inte acceptabelt med en sådanordning om den innebär att försäkringskassornaunderlåter att beakta lagens krav att i samband medbeslut om förtidspension göra en bedömning av omförnyad utredning av arbetsförmågan skall görasefter . Inte heller är dettillfredsställande om försäkringskassorna avstårfrån att utnyttja alla de möjligheter till åtgärdersom lagen ger, t.ex. att infordra läkarutlåtandeeller att begära att den försäkrade genomgårutredning i form av arbetsprövning ellerarbetsträning.