bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Det senare förslaget kangenomföras först efter det attkommissionen prövat om förslaget ärförenligt med för statsstöd.Frågan bereds avkommissionen.Bakom förslagen i budgetpropositionen stården socialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet. Efter det attbudgetpropositionen presenterats den8 har överläggningarna medMiljöpartiet de gröna fullföljts ochresulterat i en trepartiuppgörelse om ettfortsatt samarbete i budgetfrågor. I engemensam motion - Fi230 av . (s, v, mp) - har de tre partiernaredovisat vilka förändringar de vill görai regeringens budgetförslag för 2003.De tre partierna föreslår att den ipropositionen redovisade skatteväxlingenska utökas från 2,6 till 3,0 miljarderkronor. Det bör ske genom ytterligarehöjningar av koldioxidskatten på bränslenoch energiskatten på el samt genom enytterligare höjning av grundavdragetriktad till personer i de lägstainkomstskikten.Motionärerna välkomnar regeringensförslag att höja skatten på naturgrus menifrågasätter om åtgärden är tillräcklig.Regeringen bör därför senast våren 2003återkomma med ett mer långtgående förslag.I motionen föreslås också att regeringenska återkomma med ett förslag om etttidsbegränsat s.k. ROT-avdrag förmiljöförbättrande åtgärder ipermanentbostäder. Avdraget ska utformassom en skattereduktion och avseinstallationer som görs under perioden2003-2005. Dessutom ska stimulansen ges ensådan inriktning att kostnaderna kanklaras inom en finansiell ram på50 per år.De tre partierna är också överens om attåterta en i budgetpropositionen föreslagenbesparing på Dagmarmedlen samt att ökaanslagen till bl.a. samlingslokaler,åtgärder för biologisk mångfald samtsanering och återställning av förorenadeområden, ersättning för viltskador,,och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuellläggning (HomO).De i motionen föreslagnautgiftsökningarna uppgår till närmare 250miljoner kronor och finansieras fullt utgenom något större minskningar av andraanslag.Inklusive förslagen i motion Fi230 (s, v,mp) kan regeringens nu redovisadeinriktning av budgetpolitiken väntas fåföljande effekt på statsbudgeten under denärmaste tre åren.Tabell 12. Statens lånebehov 2002-2004Miljarder kronor200 200 2002 3 4Inkomster +72 +70 +735,0 0,9 0,4Utgifter exkl. - - -statsskuldsräntor 658 661 687,2 ,6 ,9Statsskuldsräntor - - -m.m. 66, 54, 53,6 5 6Netto +0, - -2 15, 11,2 1Riksgäldskontorets - - -nettoutlåning 0,5 12, 14,0 5Kassamässig +8, +13 +3,korrigering 7 ,4 9Statsbudgetens saldo +8, - -(beräknat lånebehov) 5 13, 21,8 7Av budgetpropositionen framgår attutgiftstaken liggerfast. Enligt regeringens mening böremellertid, såsom tidigare skett, enteknisk justering göras av nivån påutgiftstaken med hänsyn till de indirektaeffekter som vissa av regeringens förslaghar på dessa tak. Kommunkontosystemet skaexempelvis i fortsättningen redovisas påstatsbudgetens inkomstsida, och som enföljd härav bör nivån på utgiftstaketsänkas med . Å andrasidan är det enligt regeringens bedömningmotiverat att höja nivån på utgiftstakettill följd av att utgifterna för detstatliga utjämningsbidraget nu bedöms bli2,större än mantidigare räknade med. Eftersom dennautgiftsökning balanseras av en i principlika stor ökning av statsbudgetensinkomster kommer varken budgetsaldo ellerden konsoliderade offentliga sektornsutgifter att påverkas av denna förändring.Nivån på utgiftstaket bör enligtregeringens mening också höjas medanledning av en i propositionen föreslagenhöjning av grundavdraget, vilket minskarkommunsektorns skatteinkomster ochföranleder en lika stor höjning av detgenerella statsbidraget till kommuner ochlandsting. Kommunsektorns totala inkomsteroch den offentliga sektorns konsolideradeutgifter blir därmed oförändrade.I motion Fi230 (s, v, mp) föreslås enytterligare höjning av grundavdraget,vilket borde föranleda en motsvarandeuppräkning av det generellakommunbidraget. I likhet med vad somföreslås i propositionen borde dennatillkommande höjning av det generellastatsbidraget också föranleda en tekniskjustering av utgiftstaken.Sammantaget leder detta till attutgiftstaket bör justeras med följandebelopp.Tabell 13. Tekniska justeringar avutgiftstaket för statenMiljarder kronor20 20 2002 03 04Nuvarande 80 84 87utgiftstak 9 4 8Tekniska +2 - -justeringar enl. ,9 26 26BP ,0 ,0Dito m.a.a. +0 +0motion Fi230 (s, ,5 ,5v, mp), mp)Förslag till nytt 81 81 85utgiftstak 2 9 3Om det generella statsbidraget tillkommuner räknas upp på detta sätt fårutgiftstaken under de båda närmastefterföljande åren följandesammansättning.Tabell 14. Utgiftstak för staten2002-2004Miljarder kronor200 200 202 3 04Summa utgiftsområden exkl. 658 662 68statsskuldsräntor ,2 ,1 8,3Ålderspensionssystemet vid 153 156 16sidan av statsbudgeten ,5 ,0 3,5Summa takbegränsade 811 818 85utgifter ,7 ,1 1,9Budgeteringsmarginal 0,3 0,9 1,1Utgiftstak 812 819 85,0 ,0 3,0MotionernaModerata samlingspartiet redovisar imotion Fi231 en budgetpolitik avsedd attskapa förutsättningar för en uthålligtillväxt på utan attprisstabiliteten hotas. För att varaktigtnå dit krävs att arbetskraftsutbudet ökar,att konkurrensen i hela ekonomin förstärksoch att produktiviteten höjs. Motionärernavill på olika sätt begränsa utgifts- ochskattetrycket i Sverige.För att bryta utgiftsökningarna vill deöka självrisken i olikatransfereringssystem. På så sätt tydliggörman att det i varje läge lönar sig attarbeta, vilket ökar arbetskraftsutbudet.Bryts utgiftsökningarna kan man enligtmotionärerna dessutom hålla utgiftstakenutan manipulativa operationer. Denmoderata budgetpolitiken förstärker enligtderas mening statens och det offentligasförmåga att klara sina kärnuppgifter,vilket främjar tillväxten. Det gör ocksåsänkta skatter. Motionärerna framhålleratt den moderata skattesänkningsstrategini första hand är inriktad på att sänkainkomstskatten för dem som tjänar minst.Enligt deras mening är det de unikt högaskatterna på låga inkomster som skaparbidragsberoendet och som dämpar viljan attarbeta. När utgiftskvoten etableras på enlägre nivå och tillväxthindrande skattersänks skapar man förutsättningar för envaraktig höjning av tillväxten. Det i sintur lägger grund för en merfrihetsinriktad svensk skattepolitik somgör att alla får mer att leva på efterskatt, som uppmuntrar till att starta ochäga företag och som gör det möjligt förfler att spara.Moderata samlingspartiet har tvålångsiktiga mål för sin finanspolitik: Deoffentliga finanserna ska vara i balansöver en konjunkturcykel och den offentligabruttoskulden ska begränsas så att denunderstiger av BNP. För att påskyndaminskningen av skuldkvoten görmotionärerna tills vidare avkall påbalanskravet och budgeterar för ettöverskott i den offentliga sektorn som ärungefär lika stort som regeringens.Syftet med motionärernas skattepolitik äratt öka tillväxten och främjaentreprenörskap, vilket ger alla en bättrevälståndsutveckling. Syftet är också attge människor ett ökat inflytande över sinaliv.Moderata samlingspartiets förslag tillskattesänkningar uppgår under de bådanärmaste åren till 30 respektive 48miljarder kronor utöver regeringens ochinriktas främst på inkomstbeskattningen.Sverige behöver en genomgripandeinkomstskattereform, framhållermotionärerna. Sänkta skatter ökarmänniskors trygghet och möjlighet attspara ihop till en ekonomisk buffert.Att alla ska kunna leva på sin lön sermotionärerna som ett av partietsviktigaste skattepolitiska mål. Sverigebehöver en genomgripandeinkomstskattereform som har sin tyngdpunkthos låg- och medelinkomsttagare.Motionärerna vill därför stegvis höjagrundavdraget för alla. vill deundanta de första fråninkomstskatt.För att fler ska motiveras att arbetavill de också införa ett förvärvsavdrag på13 % av den pensionsgrundande inkomstenvid den kommunala inkomstbeskattningen,ett avdrag som ska ersätta den nuvarandeskattereduktionen för egenavgifter förallmän pension.Moderata samlingspartiet vill dessutomavveckla den infördaskattereduktionen för avgifter tillfackförbund.Värnskatten bör enligt Moderatasamlingspartiet tas bort 2003, och åretdärpå bör brytpunkten justeras upp tillden nivå där pensionsavgift inte längretas ut. Partiets uppfattning är att denstatliga inkomstskatten ska avskaffas påsikt. Den extra beskattningen avutbildning, kompetens och extraförvärvsinkomster upphör då.Skattesystemet måste också ta hänsyn tillförsörjningsbördan, anser motionärerna,som vill komplettera det nuvarandebarnbidraget med ett extra kommunaltgrundavdrag som 2003 ska uppgå till 12 000kr per barn och år för att senare höjastill 15 000 kr.Avdraget för resor till och från arbetetska höjas till per mil och ävenomfatta hämtning och lämning av barn.Vidare ska avdrag för pensionssparandelängre fram åter få göras med ettbasbelopp.Liksom övriga borgerliga partier villmotionärerna införa en skattereduktionmotsvarande av arbetskostnaden förhushållstjänster.Därutöver vill de avvecklaförmögenhetsskatten. I ett första steg skasambeskattningen slopas. De vill ocksåavveckla dubbelbeskattningen samt stoppaskattediskrimineringen av fåmansföretag.Arvs- och gåvobeskattningen sermotionärerna som en viktig orsak tillkapitalflykten från , och de villdärför avskaffa denna skatt 2005.Moderata samlingspartiet vill ävenavskaffa fastighetsskatten och föreslåratt uttaget av fastighetsskatt sänkssuccessivt. För att minska de regionalaskillnaderna ska endast halva markvärdetligga till grund för beskattningen. Nästaår bör uttaget sättas till försmåhus och för flerbostadshus.Dessutom ska schablonintäkten vidbeskattningen av flerbostadshus omedelbartavskaffas.Energiskatten på bensin och diesel ska2003 sänkas med per liter inklusivemomseffekten. Skatten på diesel till jord-och skogsbruket och entreprenadmaskinersänks till per litermedan skatten på handelsgödsel tas bort.Då sänks även den särskilda skatten påkärnkraftsel.Vidare ska reklamskatten avskaffas frånden nästa år.Ansvaret för den kommunalaskatteutjämningen bör framöver i sinhelhet överföras på staten.De föreslagna skattesänkningarnamöjliggörs enligt motionärerna av deutgiftsbegränsningar som partiet samtidigtföreslår; utgiftsbegränsningar som ocksåger utrymme för att öka satsningen påoffentliga kärnuppgifter.Dessa ökade satsningar vill partiet läggapå rättsväsendet, främst på polisen samtpå försvaret. Högre utbildning ochforskning ges också större anslag, ochvarje universitet och högskola får ökadsjälvständighet. En som motionärerna serdet nödvändig satsning på bättre vägarförstärks.Funktionshindrade får med Moderaternasförslag ökat stöd. I motionen gesförsäkringskassorna ökade resurser för attkunna främja rehabilitering och motverkasjukfrånvaro. En nationell vårdgarantiinförs i hela landet.Genom att sänka skatter och vidtaåtgärder som begränsar sjukfrånvaronräknar motionärerna med att kunna minskatrycket på de offentligatransfereringssystemen. Det görs ocksågenom att ytterligare en karensdag införsi sjukförsäkringen den åttondefrånvarodagen och genom attberäkningsgrunden för densjukpenninggrundande inkomsten (SGI)ändras till att avse genomsnittet av detvå föregående årens inkomst. I sammasyfte föreslår motionärerna också attstatens bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen till en del skaersättas av höjda egenavgifter. Dessutomska kostnaderna för trafikolycksfall förasöver på den obligatoriskatrafikförsäkringen.Motionärernas förslag om höjd egenavgifttill a-kassan är kopplat till ett förslagom en mer genomgripande förändring avarbetslöshetsförsäkringen. Moderatasamlingspartiet vill införa en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring somska administreras av staten. Den skafungera som en omställningsförsäkring ochtill viss del finansieras med en premiemotsvarande av den del av inkomstensom är ersättningsberättigad. Premien skavara avdragsgill vid beskattningen, ochersättningsnivån ska motsvara avinkomsten upp till taket.Moderata samlingspartiet godtar inte deförslag till ökade offentliga utgifter somregeringen föreslår. Partiets utgifterblir därför avsevärt lägre. Betydandebelopp som i motionen redovisas sombesparingar är i själva verket uteblivnautgiftshöjningar.Såväl utgiftskvot som skuldkvot skaminskas, och för att påskynda den senareutvecklingen vill motionärerna ökaförsäljningen av statliga företag med 70miljarder kronor under de båda närmasteåren.Motionärerna vill emellertid också minskaföretagsstödet, sänka partistödet, slopapresstödet samt åstadkomma besparingargenom att bedriva en effektivarearbetsmarknadspolitik. Byråkratin inomstatlig förvaltning bör enligt derasmening effektiviseras ochutvecklingsbiståndet fokuseras på de mestbehövande länderna.De ändrade bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen avvisas imotionen. I stället vill motionärernainföra ett arbetsskadeobligatorium förarbetsgivare.Flera av de traditionellaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna -inklusive aktivitetsgarantin - bör enligtmotionärerna slopas till förmån för merindividuellt inriktade insatser. De villockså inrätta en ny myndighet som skaersätta AMS och vara regeringensexpertmyndighet i arbetsmarknadsfrågor.Den nya myndigheten ska ha ansvar för attförmedlingstjänster finns att tillgå överhela landet och även ansvara förfördelningen av de medel som anslås överstatsbudgeten för övrigaarbetsmarknadspolitiska insatser.Arbetsförmedling ska inte vara förbehållenstaten, utan andra aktörer som kanförmedla arbeten lika bra eller bättre skages möjlighet att i fri konkurrens göradetta. I det föreslagna systemet skalokala arbetsförmedlingar kunna avknoppasfrån dagens AMS. Arbetsförmedling ska varakostnadsfri för den som är arbetslös.Motionärerna vill införa enbarnomsorgspeng för de familjer som inteutnyttjar kommunalt finansieradbarnomsorg. Barnomsorgspengen ska utgå med3 skattefritt för barnmellan ett och . Eftersom dettaförslag börjar gälla från ettårsåldernanser motionärerna att den införda13:e månaden i föräldraförsäkringen kanavskaffas.För att få bort vårdköerna villModeraterna införa en nationellvårdgaranti och senare även enobligatorisk hälsoförsäkring som följerpatienten. Denna försäkring är iförlängningen tänkt att ersätta dennuvarande landstingsskattens finansieringav sjukvården. Som ett av flera inslag ien större aktionsplan mot den växandesjukfrånvaron föreslår motionärerna ökadeanslag för rehabilitering. Nuvarandeapoteksmonopol bör avvecklas. Ett generösthögkostnadsskydd i tandvården skaomedelbart införas för samtligaåldersgrupper.Motionärerna anser att staten ska ta överkommunernas kostnader för skolväsendetfr.o.m. Det sker med hjälp av ennationell skolpeng som går direkt tillskolan. Eftersom kommunerna avlastas dennakostnad minskar motionärerna i enlighetmed finansieringsprincipen det generellakommunbidraget med ett belopp sommotsvarar den nuvarande kostnaden förskolan. Det generella statsbidragetminskas under de kommande två årendessutom med 2,5 respektive 8 miljarderkronor, eftersom motionärerna räknar medatt de moderata förslagen kommer att ledatill betydande kostnadsminskningar förkommunerna.Moderata samlingspartiet vill dessutomtillföra skolan ytterligare resurser.Partiet föreslår också att två nyastiftelseuniversitet ska bildas fr.o.m.2005 och att man ska satsa mer pågrundforskning och forskarutbildning.Under de båda närmaste åren villmotionärerna privatisera statliga företagför sammanlagt . Derasavsikt är att säljastatliga företag för 30 respektive 40miljarder kronor utöver de av regeringenplanerade försäljningarna på 15 miljarderkronor . De inkomster detta ger skaanvändas till en snabbare amortering avstatsskulden.Av motionen framgår att motionärernaräknar med att den moderata politiken skaleda till att den konsolideradebruttoskulden kommer att motsvara 49,8 %av BNP 2003 och av BNP 2004. Det är1,änvad regeringen räknar med ibudgetpositionen.De finansiella effekter som motionärernasförslag har på den konsolideradeoffentliga sektorn kan utifrån de imotionen redovisade uppgifternasammanfattas på följande sätt för dekommande två åren.Tabell 15. Moderata samlingspartietsfinansiella sparande i offentlig sektor2003 och 2004Miljarder kronor*grafiskt element borttaget*Moderata samlingspartiets budgetförslagutgår liksom tidigare från att någonbudgeteringsmarginal inte ska användas. Omman till de moderata förslagen tillutgiftsförändringar lägger effekten avdetta ställningstagande får man fram detav motionärerna förordade utgiftstaket förstaten som efter avrundning till närmasthögre miljardbelopp ligger på följandenivå.Tabell 16. Moderata samlingspartietsutgiftstak för staten 2003 och 2004Miljarder kronor*grafiskt element borttaget*Moderata samlingspartiet vill att statenska ta över kommunernas kostnader förskolan. Förslaget innebär att kommunernafr.o.m. 2004 kommer att avlastas en mycketbetydande utgift. Den är i motionenberäknad till 65,5 miljarder kronor.Samtidigt kommer belastningen påutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning att öka med ettungefär lika stort belopp. Omfördelningenseffekt på statsbudgeten neutraliserasgenom att de generella statsbidragen tillkommunerna minskas med ett motsvarandebelopp i enlighet medfinansieringsprincipen. Moderatasamlingspartiet föreslår därutöver fleraåtgärder som får effekt på kommunernasekonomi, inte minst en radskattesänkningar. Även dessa åtgärderregleras i enlighet medfinansieringsprincipen över statsbidragentill kommunerna. De föreslagnaskattesänkningar som får effekter förkommunernas skatteintäkter höjer alltsånivån på Moderata samlingspartiets förslagtill utgiftstak för staten men har ingeneffekt på utgiftstaket för hela denoffentliga sektorn.Tabell 17. Moderata samlingspartietsutgiftstak för offentlig sektor *grafiskt element borttaget*liberalerna kritiserar imotion Fi232 regeringen för att dessbudgetförslag inte innehåller någrarimliga marginaler som kan möta en sämreekonomisk utveckling. För egen delföreslår motionärerna en störrebudgeteringsmarginal än regeringen, ochför att minska budgetbelastningen skjuterde på några av partiets vallöften, någotsom förutskickades redan undervalrörelsen. Motionärerna är dessutomberedda att genomföra ytterligarebudgetförstärkningar om det skulle visasig att regeringens ekonomiska bedömninginte håller.I motionen dras riktlinjer upp för enstörre inkomstskattereform som sänkermarginalskatten genom att värnskattenslopas, genom att den nedre gränsen föruttag av statlig skatt - brytpunkten -höjs, och genom att ett förvärvsavdraginförs vid den kommunala beskattningen.För att ytterligare sänka inkomstskattenvill motionärerna därutöver införa enskattereduktion, lika för alla, som ocksåska tillfalla pensionärer.För de närmaste åren är Folkpartietsskatteförslag inriktade på att höjabrytpunkten till den nivå där egenavgifterinte längre tas ut. I ett första steg höjsbrytpunkten så att en inkomst motsvarandeen månadslön på slipperstatlig skatt. Partiet vill också avskaffavärnskatten, vilket sänker marginalskattenmed i inkomstlägen över450 samt införa ett förvärvsavdragpå av inkomsten vid den kommunalabeskattningen. Vidare vill man införa enskattereduktion som 2003 uppgår till 300kr och 2004 till per person påårsbasis. skaprocessen att avskaffa den s.k. LO-puckelnpåbörjas.Barnfamiljerna föreslås få ett utökatstöd genom en skattereduktion som nästa årska uppgå till per barn ochmånad. Höjningen ersätter till en delbarnfamiljernas inkomstprövadebostadsbidrag som begränsas föratt man ska minska den marginaleffekt somuppstår när bostadsbidraget trappas av medstigande inkomster. Bilavdraget för resortill och från arbetet ska också fåinkludera lämning och hämtning av barn pådagis.Motionärerna vill skapa särskildakompetenskonton som gör det möjligt attfinansiera studier med förtida uttag avpensionssparande. I motionen föreslåsdärför att avdragsrätten förpensionssparande höjs från 0,5 till 1prisbasbelopp.Vidare föreslår de att gåvor tillinternationell hjälpverksamhet skaberättiga till viss skattereduktion.Avgifterna till arbetslöshetskassa höjs iFolkpartiets budgetalternativ redan nästaår och blir då avdragsgilla. Å andra sidanavvecklas den infördaskattereduktionen förfackföreningsavgifter. Skattesänkningenmotsvarar avgiftshöjningen.Gemensamt med övriga borgerliga partierföreslår att man ska införa enskattereduktion motsvarande halvaarbetskostnaden för hushållstjänster.I motionen föreslås också atttaxeringsvärdena vidfastighetsbeskattningen ska frysas på dennivå som gällde 1997 och att uttaget avfastighetsskatt ska vara för småhusoch för flerfamiljshus. börman enligt mening stegvissänka fastighetsskatten och upprättalikformighet mellan olika boendeformer.Som ett första steg i riktning mot enhelt avvecklad förmögenhetsbeskattningföreslår motionärerna att man nästa åravskaffar sambeskattningen och 2004 höjerfribeloppet till 2,1 miljoner kronor.Sänkningen av fastighets- ochförmögenhetsskatten kombineras iFolkpartiets budgetalternativ med enhöjning av realisationsvinstbeskattningenför bostäder till 30 %.Dubbelbeskattningen av privatpersonersaktieutdelningar bör under de bådanärmaste åren halveras, och då bör ocksåfåmansbolagsreglerna ändras i riktning motatt endast ett belopp motsvarande ennormalinkomst beskattas som arbetsinkomst,medan resterande del tas upp som inkomstav kapital.Arbetsgivaravgifterna bör enligtmotionärerna sänkas. Partiets långsiktigamål är att helt avskaffa skattedelen iarbetsgivaravgifterna. äruttaget av arbetsgivaravgifter 5procentenheter lägre på lönesummor upptill . I motionen föreslås som en första åtgärd ska höja dennagräns till samt atten motsvarande höjning ska göras föregenföretagare.Folkpartiet är för en grön skatteväxlingmen anser att denna tanke har förfuskats.Motionärerna stöder emellertid regeringensförslag att en höjd el- och koldioxidskattska växlas mot sänkt inkomstskatt menanser att inkomstskattesänkningen skaläggas ut mer generellt. Den viktigastemiljöförbättrande förändringen är enligtpartiet att arbeta för en gemensam CO2-skatt i EU.Skattesänkningarna beräknas i motionenuppgå till sammanlagt 44 miljarder kronor2004, varav avser deförslag som berör inkomstbeskattningen.Tar man hänsyn till de skattehöjningar somFolkpartiet också förordar försvagasenligt motionen statsbudgetens inkomstermed netto 2004 medpartiets förslag.På statsbudgetens utgiftssida föreslåsett antal reformer.Motionärerna vill under mandatperiodenåterställa enprocentsmålet för detinternationella utvecklingssamarbetet ochavsätter för detta ändamål ytterligaresammanlagt under debåda efterföljande åren. Dessutom satsarde ytterligare per årpå forskning och inför på skolans områdeen nationell skolpeng för att få enlikvärdig utbildning över hela landet.Folkpartiet föreslår att enjämställdhetsbonus införs iföräldraförsäkringen. Den innebär iprincip att ersättningsnivån höjs till90 % när båda föräldrarna utnyttjarföräldraförsäkringen. Till försäkringenska också knytas ettbarnkonto som kan utnyttjas friare änföräldraförsäkringen. En besparing kanenligt motionärerna då göras genom attgarantidagarna avskaffas.Tillsammans med övriga borgerliga partiervill införa en nationellvårdgaranti som garanterar behandling efter det att behovet harfastställts. För detta ändamål avsätterpartiet under de bådaefterföljande åren.I motionen drar partiet även uppriktlinjer för en framtida, störresocialförsäkringsreform som ska innefattanuvarande pensionsförsäkring samt enreformerad sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring. De treförsäkringarna ska vara obligatoriska ochfristående från statsbudgeten, och det skavara "raka rör" mellan avgifter ochförmåner.