bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Idagsläget har CEDAW ratificerats av 166 stater. Ettflertal av de länder som ratificerat har dockreserverat sig mot delar av konventionen. Sverigedriver i internationella sammanhang en aktiv politikdär invändningar framförs mot dessa reservationeroch där de berörda länderna uppmanas att se översina reservationer med syfte att de skall dra demtillbaka.Den kommitté som ansvarar för konventionensefterlevnad har möjlighet att behandla enskildaklagomål och kan även inleda undersökningsförfarandepå eget initiativ. Detta styrs i tilläggsprotokolletsom antogs av den 6 oktober1999. Protokollet, som är öppet för undertecknandeav varje stat som är part till CEDAW, trädde i kraftden . och 9 andra EU-länderundertecknade protokollet . Ienlighet med folkrättsliga principer har Sverigegenom undertecknandet förbundit sig att intemotarbeta protokollets syfte och innehåll. Frågan omen ratifikation av protokollet föregås på sedvanligtsätt av en grundlig beredning inomRegeringskansliet, vilken pågår. 15stater har ratificerat tilläggsprotokollet.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2001/02:U242 (v), 2001/02:U345 (fp) yrkande 15,2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkandena 5 och 6samt 2001/02:U349 (kd) yrkande 22 kan besvaras.Sexuell exploatering och prostitutionKairodeklarationen slår fast att kvinnors kontrollöver sin sexualitet är en mänsklig rättighet. Dennakontroll handlar bl.a. om preventivmedel. Brist påpreventivmedel ökar antalet legala och illegalaaborter och utgör en fara för kvinnors hälsa ochliv. Motionärerna anser i motion 2001/02:U209 (c)yrkande 13 att kvinnors rätt till sin egen kropp ochtill sin sexuella och reproduktiva hälsa måstestärkas. I väpnade konflikter utsätts kvinnor oftaför systematiska våldtäkter, påtvingadegraviditeter, sexuellt utnyttjande och sexuellmisshandel. De påtvingade graviditeterna är ett sättatt skymfa den etniska grupp kvinnorna tillhör. Frånatt tidigare ha tystats ned har sexuellaövergrepp i krig erkänts som krigsförbrytelser.Motionärerna understryker i yrkande 14 att Sverigebör arbeta för att FN-soldaters agerande utreds ochatt de följer FN:s etiska regler. I yrkande 17 krävsatt i internationella sammanhang bör verkaför att stoppa handeln med kvinnor och barn, stödjaoffren och införa hårdare sanktioner mot dem somhandlar med kvinnor och barn.I motion 2001/02:U308 (kd) framhålls attsexindustrin har blivit en affärsverksamhet utangränser. Sexindustrin expanderar och söker nyaglobala marknader och allt yngre offer. Varje årdras ca 2 miljoner kvinnor och barn in isexindustrin, vilken omsätter . Internet är här en lönsam och expanderandemarknad. Kvinnor säljs, liksom vapen, via kataloger.Starka intressen driver ståndpunkten attprostitution är ett vanligt arbete och att statenbara bör reglera det på bästa sätt. har inteden uppfattningen utan har i stället kriminaliseratköp av sexuella tjänster. Denna syn på prostitutionbör driva i EU och olika internationellaforum. I yrkande 1 krävs att skall verka fören nolltolerans mot sexuell exploatering ochsexslavhandel och i yrkande 3 att inom FNskall arbeta för att motverka legalisering avprostitution i FN:s medlemsländer, samt i yrkande 4att uppmärksamma frågan om kvinnors utsatthet ochrisk för sexuell exploatering i biståndsarbetet.I motion 2001/02:U349 (kd) framhålls att ett problemsom inte uppmärksammas tillräckligt är s.k.trafficking. Denna moderna form av slavhandel harökat drastiskt . Ännu så längegörs inte så mycket av de länder som berörs, menfrågan har fått prioritet under Sverigesordförandeskap i EU, och mångas förhoppning är attåtgärder kommer att sättas in. Motionärerna menar iyrkande 4 att måste verka för att detdokument som FN antagit om trafficking snarastimplementeras i medlemsländernas lagstiftning.Prostitution orsakad av fattigdom är ett stortproblem i olika delar av världens regioner. Blandgatubarn är flickorna extra utsatta och riskerar attutsättas för sexuella övergrepp. Prostitution ärvanligtvis mannens utnyttjande av kvinnans kropp.Han betalar och köper sig därmed rätten att utnyttjaen annan människas kropp. Ingen kvinna väljerfrivilligt att prostituera sig. Bakgrunden tillprostitution är ofta en historia fylld av fysiskaoch/eller psykiska övergrepp, drogmissbruk, brist påkärlek och fattigdom. I yrkande 7 krävs att Sverigei EU och i andra internationella sammanhang skallverka för att prostitution förbjuds.Utskottets övervägandenMänniskohandel, s.k. trafficking, har utvecklats till att blivärldens snabbast växande kriminella verksamhet.Enligt uppskattningar förs hundratusentalsmänniskor in i EU för att mot sin vilja utnyttjasinom bl.a. sexindustrin och som gratis arbetskraft.Bakom denna handel ligger ofta välorganiseradekriminella ligor. har det noterats fåframgångar i försöken att stävja ligornas handel medkvinnor, barn och flyktingar. Flera EU-länder harpåbörjat bilateralt samarbete för att med gemensammainsatser försöka hindra människosmugglarnasaktiviteter.Utskottet kan också konstatera att under 2000togs, med aktiv svensk medverkan, flera viktigabeslut för att förhindra handel med människor. I FNantogs ett tillägg till konventionen om organiseradbrottslighet, ett protokoll för att förhindra,förbjuda och straffa handel med människor, isynnerhet vad gäller kvinnor och barn. Det är idetta sammanhang nödvändigt med en gemensamdefinition av vad som skall betraktas sommänniskohandel.Sverige har, liksom övriga EU-länder, undertecknatFN:s konvention mot gränsöverskridande organiseradbrottslighet och dess tilläggsprotokoll som gällerförebyggande, bekämpande och bestraffande avmänniskohandel, särskilt avseende kvinnor och barn.Att bekämpa människohandel är en prioriterad frågaför , och regeringen driver den i en radinternationella forum. har avsatt medel föratt intensifiera samarbetet mellan och föråtgärder mot människohandel, och en strategi förbekämpning av människohandel inom ramen förutvecklingssamarbetet håller på att utarbetas.Sverige saknar direkt lagstiftning somreglerar människohandel. 1998 årsSexualbrottskommitté (Ju 1998:03) fick dock iuppgift att överväga införandet av ett särskiltbrott som tar sikte på handel med människor försexuella ändamål. Utskottet har inhämtat attSexualbrottskommittén i sitt betänkande kommer attföreslå att det införs särskilda bestämmelser omstraffansvar i detta hänseende.Vid ett informellt möte i i februari2001 mellan EU:s justitie- och inrikesministrarenades man om att snabbt driva fram en samladstrategi mot människohandel. Ministrarnas diskussionbaserades delvis på ett förslag till gemensammaregler mot människohandel, som presenterades av . Ministrarna slog fastatt en strategi bör innehålla såvällagstiftningsåtgärder och polissamarbete somfinansiering av projekt mot kvinnohandel. I egenskapav EU-ordförande verkade för gemensammastraffsatser. Inom EU pågår även ett arbete för attstärka brottsoffrens ställning.Utskottet kan konstatera att de svenska soldateroch befäl som tjänstgör i en FN-styrka genomgår engrundlig utbildning som omfattar såväl etiska sommoraliska regler. Svensk lag gäller utomlands,vilket innebär att det som är förbjudet i Sverigeockså är förbjudet utomlands. Uppförandekoden gällerför alla, oavsett befattning, och den svenskaförsvarsmakten lägger stor vikt vid att denefterlevs. Varje land som sänder ut FN-personaldefinierar sin egen uppförandekod, baserad på denationella kulturella och religiösa värderingarna.Detta begränsar möjlighet att kunna agera ifall där överträdelser begås av andra nationerspersonal. FN:s generalsekreterare har agerat mycketkraftfullt för att komma till rätta medöverträdelser. följer detta arbete noga ochstödjer generalsekreteraren i detta arbete.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2001/02:U209 (c) yrkandena 13, 14 och 17,2001/02:U308 (kd) yrkandena 1, 3 och 4 samt2001/02:U349 (kd) yrkandena 4 och 7 kan besvaras.HedersmordI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att efter FN:s deklarationom de mänskliga rättigheterna har en rad olikainternationella deklarationer om kvinnorsrättigheter skrivits. Trots detta har intedeklarationen implementerats i alla berörda länder.Så kallade hedersmord är ett exempel på hur kvinnorsrättigheter kränks. En rad frivilligorganisationerrapporterar om att hedersmord och andratraditionella bestraffningar av kvinnor blir alltvanligare i länder i och . Iyrkande 16 krävs att i internationellasammanhang skall fördöma och utöva påtryckningar föratt stoppa hedersmord.I motion 2001/02:U349 (kd) framhålls atthedersmord är ett vedervärdigt exempel på hur manbygger en människas värde på hennes kön och hur manvärderar människor olika. Kvinnor är lika mycketvärda som män och kan aldrig vara någons egendom.Motionärerna kräver i yrkande 1 att hedersmordenförs högt upp på FN:s dagordning. Under trycket avkraven som ställs på ett kandidatland i EU hållerTurkiet på att förändra sin lagstiftning. Menfortfarande bedömer landets domstolar hedersmordmildare än andra mord. Om den mördade dessutom ärminderårig kan straffet för mordet bli mindre än tvåår i fängelse. I yrkande 2 krävs att skallverka för att frågan om hedersmord tas upp isamband med EU:s förhandlingar om Turkietsmedlemskap i den europeiska unionen.Utskottets övervägandenIngen skall, med hänvisning till kultur eller religion,tradition eller faderskap, kunna förtrycka, förnedraeller mörda. Att åberopa hedersbegreppet somförklaring till dåd mot kvinnor kan aldrigaccepteras som en förmildrande omständighet. Densvenska synen är att den som avsiktligt dödar enkvinna begår ett mord och bör bestraffas därefter.De rättsvårdande myndigheterna i landet bär ansvarför att behandla dessa brott med största allvar ochtillse att förövarna lagförs.Utskottet noterar att inom FN har varitdrivande för att tillse att förekomsten avhedersmord uppmärksammas. FN:s särskilda rapportörför utomrättsliga avrättningar behandlade problemeti sin senaste rapport till FN:s kommission förmänskliga rättigheter. Rapportören menade atträttsvårdande myndigheter i många fall underlåteratt agera med nödvändig kraft vid hedersmord.Åklagare underlåter att väcka åtal, domstolar väljeratt frikänna eller utdömer alltför lindriga straff iförhållande till gärningen. stod somförslagsställare till den resolution som behandladerapporten och lade fram ett förslag för kommissioneni vilken regeringar anmodas att skyndsamt undersökafall av hedersmord, ställa de ansvariga inför rättasamt försäkra sig om att sådana dåd varken översesmed eller sanktioneras av myndighetspersoner.Förslaget antogs enhälligt av kommissionen. Fråganuppmärksammades på nytt närNederländerna, med stöd från och övriga EU-länder, lade fram en särskild resolution omhedersmord i FN:s generalförsamling.Utskottet konstaterar att även svenskaparlamentariker är aktiva i arbetet attuppmärksamma, fördöma och förhindra förekomsten avhedersmord. Detta sker bl.a. i direkta samtal ochinom ramen för Interparlamentariska unionen (IPU).Sverige gör, i det bilaterala samarbetet medenskilda länder, särskilda satsningar på attmotverka våld mot kvinnor. Sådana satsningar görs ibl.a. , , och i fleraafrikanska länder.Utskottet ger stöd åt ansträngningarna att både ibistånds- och utrikespolitiken uppmärksammakränkningarna av de mänskliga rättigheterna och detvåld mot kvinnor som förekommer. EU observerar i sinöversynsrapport för attstrafflindring vid s.k. hedersmord fortsatt är ettbekymmer. Orsaken till strafflindringen är attbrottet kan anses ha sin grund i otrohet. Sverigeintar en kompromisslös inställning till s.k.hedersmord. Vid generalförsamlingens session 2000stod som medförslagsställare och deltogaktivt i arbetet för en resolution (55/66) somfördömer hedersmord. Den kommeratt fortsätta verka bilateralt och inom EU för attdödsstraffet och strafflindring vid s.k. hedersmordavskaffas i praktiken i Turkiet.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U345 (fp) yrkande 16 samt2001/02:U349 (kd) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.7 Rasism och slavhandelI motion 2001/02:U209 (c) framhålls att rasism,diskriminering och marginalisering är ett av destora hindren för fred samt mänsklig och ekonomiskutveckling i världen. I yrkande 20 krävs att Sverigei allt internationellt arbete måste göra sittyttersta för att öka förståelse och tolerans samtminska rasism och diskriminering.I motion 2001/02:U220 (v) yrkande 1 framhålls att ijakten på, och handeln med, slavar deltog de flestastater. Det fanns även svenska slavhandlare vid densvenska kolonin . organiserade svensk slavhandel iVästindien. Den svenska kungen byggde i samarbetemed en grupp affärsmän och statliga byråkrater uppett aktiebolag för slavhandel i . Hanorganiserade slavexpeditioner till ochinförde en svensk slavlagstiftning. Det var alltsåinte bara den tidens stormakter som bedrevslavhandel. Motionärerna menar att börutreda i vilken utsträckning bedrev ellerdeltog i slavhandeln över . I yrkande 2konstateras att vid i iseptember 2001 diskuterades frågan om slavhandeln.Afrikanska länder krävde kompensation för denåderlåtning de utsattes för av kolonialmakterna. diskuterades också om de stater sombedrivit slavhandel kollektivt skulle be de statersom plundrats på människor om ursäkt. Från svensksida bör det utredas i vilken utsträckning Sverigebedrev eller deltog i slavhandeln över ochpå grundval av resultatet av en sådan undersökningförbereda en ursäkt för de handlingar som begåtts.I motion 2001/02:U345 (fp) yrkande 13 framhålls att alla slag avtrakasserier eller våldsbrott med rasistiska ellerantisemitiska förtecken i grunden har sin udd riktadmot det demokratiska styrelseskicket och dengrundläggande uppfattningen om alla människors likavärde.I motion 2001/02:U347 (fp) framhålls att 1965 antogsen internationell konvention om avskaffande av allaformer av rasdiskriminering. I yrkande 1 framhållsatt konventionen mot rasdiskriminering behöveromarbetas så att den inbegriper alla former avhatpolitik, alla politiska aktiviteter som bygger påvåldsamma angrepp mot vissa grupper eller politiskaarbetsmodeller. Mycket tunga argument hämtade ur detsenaste århundradets historia och ur nutiden talarför en sådan revidering av konventionen. I yrkande 3krävs att initiativ tas för en internationellbekämpning av all politik som bygger på hat ochvåldsromantik och i yrkande 5 att EU genomförgemensamma aktioner för bekämpning av segregation,utslagning och passivitet och förstärkning av deutsatta gruppernas möjlighet att agera för att hävdasina intressen och i yrkande 6 krävs större insatserför de fattigaste länderna för att bekämpafattigdomen.Utskottets övervägandenUtskottet anser att slaveriet och slavhandeln är en skamfläck imänsklighetens historia. I stora delar av världenoch har människor utsatts för oerhördalidanden och övergrepp. Det finns inte några säkrasiffror på hur många människor som föll offer förden transatlantiska slavhandeln som ägde rum underett par århundraden. Vissa bedömare menar att detkan röra sig om 25 miljoner människor. Det förekomockså en omfattande handel med slavar inom denafrikanska kontinenten liksom över Indiska oceanen.Följderna av dessa mänskliga tragedier har påverkatoch fortsätter att påverkautvecklingsansträngningar, inte minst i Afrika.Slaveriet och slavhandeln har satt djupa spår bådeekonomiskt och socialt.Frågorna behandlades utförligtunder om rasism, rasdiskriminering,främlingsfientlighet och relaterad intolerans, dens.k. Det var sannolikt förstagången som FN:s medlemsstater diskuterat dessafrågor ur ett politiskt och moraliskt perspektiv. Enav de viktigaste frågorna i sammanhanget var deframtida relationerna mellan framför allt ochvästvärlden, och i slutdokumentet gick konferensende afrikanska kraven, som framför allt riktades motde forna kolonialmakterna, till mötes på etttillfredsställande sätt.I dokumentet framhålls också att det framtidasamarbetet skall byggas på solidaritet ochpartnerskap och i detta sammanhang nämns bl.a.skuldavskrivning, fattigdomsbekämpning, utländskainvesteringar, ökat marknadstillträde för produkter och ökade biståndsresurser.Inom FN pågår ett forskningsarbete inom ,det s.k. , som innebär en totalkartläggning av slaveriet och slavhandeln. Inomramen för projektet bedrivs medieprojekt och andraprojekt för att sprida kunskap och för att ge enröst åt offren. Ett av projektets mål är att nå uttill ungdomar och skolklasser med information omslaveriets orsaker och effekter.Vid enades världssamfundet omatt bekämpa rasism och främlingsfientlighet som kanleda till hat och våld. Ävenrasdiskrimineringskonventionen fastslår statersförpliktelser att fördöma och bekämpa rasism.Utskottet menar att det är viktigt att inte glömmabort eller förringa vad som hänt. Kunskap omhistorien är viktig inte minst för att förstå vadsom händer och för att förhindra att liknandetragedier kan inträffa igen. Skolan har härvid enviktig roll att spela.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U209 (c) yrkande 20, 2001/02:U220(v) yrkandena 1 och 2, 2001/02:U345 (fp) yrkande 13samt 2001/02:U347 (fp) yrkandena 1, 3, 5 och 8kanbesvaras.8 TerrorismI motion 2001/02:U347 (fp) yrkande 6 krävs att deninternationella lagstiftningen bör ses över så attde som stöder, ger skydd och samarbetar medterrorister och extremister bör behandlas somkrigsförbrytare. En sådan översyn av deninternationella lagstiftningen är en brådskandearbetsuppgift för både FN:s och . Det finns ingen anledning att betrakta ellerbehandla terrorismens hjälpgrupper på annat sätt änman gör med anstiftare av massmord.Utskottets övervägandenSverige har anslutit sig till samtliga 12 globala konventioneroch protokoll mot terrorism. Dessa innehåller bl.a.bestämmelser om kapning av flygplan, sabotage påflygplatser och bombdåd av terrorister.Den senaste konventionen är den om bekämpning avfinansiering av terrorism. Konventionen ställer kravpå långtgående kriminalisering bl.a. av att lämnabidrag till personer och organisationer som kantänkas komma att begå brott som de definieras ikonventionerna och protokollen. De svenska reglernaom förberedelse och medverkan till brott täckermycket av det som enligt konventionen skall varakriminaliserat, men det kommer att krävas att densvenska lagstiftningen utvidgas. FN:s resolution1373 ställer bl.a. krav på åtgärder för attförebygga och förbjuda finansiering avterroristhandlingar. Staterna skall se till attspärra ekonomiska tillgångar som tillhör någon sombegår, försöker begå eller medverkar tillterroristhandlingar. Resolutionen innehåller ocksåett förbud mot att tillhandahålla sådana personerekonomiska tillgångar eller finansiella tjänster.Därutöver finns krav på kriminalisering av vissahandlingar bl.a. insamling av medel avsedda förterroristhandlingar. Denna resolution riktar siginte mot enskilda stater, utan mot terroristergenerellt, oavsett geografisk tillhörighet. har inrättats som har till uppgift attövervaka genomförandet av resolutionen.Utskottet menar att en del terroristbrott skullekunna utgöra krigsförbrytelser eller brott motmänskligheten. Det är dock knappast möjligt attklassificera alla terroristbrott somkrigsförbrytelser, eftersom krigsförbrytelser endastkan begås under väpnad konflikt (krig).Att ge stöd eller skydd åt eller att samarbeta medterrorister är redan kriminaliserat i folkrättengenom en rad internationella terroristkonventioneroch protokoll. I resolution som antogs hösten2001, och som kan sägas innebära en översyn avfolkrätten på området, beslöt attalla stater skall kriminalisera tillhandahållandeeller insamling av kapital avsett förterroristhandlingar samt delaktighet i finansiering,planering, förberedelse eller genomförande avterroristhandlingar. verkställer dennaresolution dels och huvudsakligen genom befintlignationell lagstiftning, dels genom en EG-förordningoch två gemensamma ståndpunkter, vilka i sin tur kankomma att följas av viss svensk lagstiftning.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U347 (fp) yrkande 6 kan besvaras.9 ReligionsfrihetI motion 2001/02:U297 (kd) konstateras att det iÖsterrike, och finns lagar somskiljer mellan statligt erkända religioner ochövriga religioner, vilka särbehandlas. De nyalagarna sprids till EU-grannarna i Central- ochÖsteuropa, där t.ex. bedriver en allthårdare hets mot evangeliska kristna, med hänvisningtill EU-ländernas nya antisektlagar. hardeklarerat att man kommer att fortsätta att bevakaoch följa utvecklingen angående religionsfriheten iEuropa och dess närhet. Motionären anser att det ärviktigt att även fortsatt stöder arbetet förmänskliga rättigheter och religionsfrihet i Europaoch dess närhet.I motion 2001/02:U345 (fp) framhålls attreligionsfriheten uttryckligen anges som enrättighet i den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna. Många länder begränsaremellertid religionsfriheten på grund av att vissareligiösa uttrycksformer betraktas som ett hot motstatens överhöghet. Statliga bestämmelser motreligion på grundval av politiska ideologier ärmindre vanliga nu efter det slut, mende förekommer fortfarande i vissa länder. Det finnsflera rapporter om att religiösa ledare har gripits,torterats och fängslats. Olika kristna samfunddiskrimineras ofta i kommunistiska ellerpostkommunistiska länder, och även i vissa muslimskaländer. Motionärerna kräver i yrkande 14 att Sverigei internationella sammanhang kraftfullt bör verkaför krav på att religionsfriheten i alla sammanhangaccepteras.Utskottets övervägandenReligionsfriheten anges uttryckligen i den allmänna förklaringenom de mänskliga rättigheterna. Många länderbegränsar emellertid religionsfriheten på grund avatt vissa religiösa uttrycksformer betraktas som etthot mot statens överhöghet. Statliga bestämmelsermot religion på grundval av politiska ideologier ärmindre vanliga nu efter det slut, mende förekommer fortfarande i vissa länder.Begränsningarna kan vara allt från förbud mot attutöva en religion till trakasserier och förföljelseav de troende. Det finns flera rapporter om attreligiösa ledare har gripits, torterats ochfängslats. Olika kristna samfund diskrimineras oftai kommunistiska eller postkommunistiska länder, ochäven i vissa muslimska länder.Utskottet framhåller att försvaret av mänskligarättigheter, däribland religionsfriheten, är enprioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Lagar iTyskland och som skiljer mellan statligterkända religioner och övriga samt den nyligenantagna franska lagen mot sektliknande rörelser,inger viss oro. Det är en skyldighet för dessastater att respektera de mänskliga rättigheternainklusive religionsfriheten. I sammanhanget är detav vikt att uppmärksamma arbetet i , därman bl.a. övervakar respekten för de mänskligarättigheterna, inklusive religionsfriheten, isamtliga medlemsstater.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U297 (kd) samt 2001/02:U345 (fp)yrkande 14 kan besvaras.10 Funktionshindrades situationI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att , , spelar en viktig roll föratt utifrån ett funktionshinderperspektiv aktivtbidra till i utvecklingssamarbetet. Inom ramen förSHIA bedrivs ett utvecklingssamarbete i partnerskapmellan människor med funktionshinder från olikadelar av världen. Motionärerna anser att utvecklingav funktionshindrade människors levnadsvillkor harförbättrats i en del länder, bl.a. har lagstiftningkommit till som stärker de funktionshindradesmöjligheter att åtnjuta sina mänskliga rättigheter.I vissa fall har partnerskapet inom ramen för SHIAoch dess medlemsorganisationer bidragit till dennautveckling och motionärerna anser att det är mycketviktigt att stödja SHIA i dess arbete med attutveckla och fördjupa samarbete medsysterorganisationer runt om i världen. I yrkande 19krävs att bör agera mer och tydligare tillstöd för funktionshindrade i fattiga länder.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att har haft enaktiv roll i det internationella samarbetet påhandikappområdet. initierade den svenskaregeringen ett arbete inom FN med syfte att få tillstånd internationella regler om funktionshindradepersoners rätt till delaktighet och jämlikhet.