bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Återplacering i fonden av pensionsmedelför den som placerat medel i en annan fond måstegöras möjlig.I motion Sf308 av m.fl. (v) yrkande3 begärs att regeringen lägger fram förslag till enlagändring för placeringsreglerna förpremiepensionen så att aktivt val av Sjunde AP-fondens premiesparfond möjliggörs. Motionärernaanför att man vill låta valfriheten omfatta ävenstatlig förvaltning av premiepensionsmedel.I motion Sf325 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om val till Premiesparfonden.Motionärerna anför att det inte kan finnas sakligaargument för att en fond skall vara undantagen frånett fritt val. Svenska folket bör under livets olikaskeden kunna välja den fond som de tror kan ge demdet bästa sparalternativet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare (bet. 1999/2000:SfU6 s. 8)framhållit att den som en gång gjort ett aktivt valav fond inte i ett senare skede genom att avstå frånval av fond kan komma att tillhöra icke-väljarkollektivet. Denne kan således varken få nyamedel placerade i Premiesparfonden eller medel somtidigare placerats i annan fond flyttade till dennafond. Utskottet har därför ansett attpensionsspararna aktivt bör kunna välja att placerai fond med samma låga risk och samma avkastningskravsom Premiesparfonden och att regeringen bordeåterkomma till när tillräckligaerfarenheter vunnits om val och byte av fond.Bakom detta utskottets uttalande låg uppfattningenatt placeringsinriktningen för förvaltningen avicke-väljarnas medel skulle skilja sig från andrafonder. Bland annat hade i det ursprungligautredningsbetänkandet (SOU 1997:131) anförts attinriktningen exempelvis skulle kunna vara iräntebärande placeringar, i svenska aktier och10 % i utländska aktier. Den exakta utformningen avPremiesparfonden låstes dock inte fast ilagstiftningen för att placeringarna skulle kunnaanpassas efter utvecklingen (prop. 1997/98:151).Härefter har AP-fonderna reformerats, och vissajusteringar har gjorts av målet för Sjunde AP-fondens förvaltning. Kravet på långsiktigt högavkastning har kommit i förgrunden förplaceringsverksamheten men med en fortsatt lågriskprofil för Premiesparfonden.Premiesparfonden startade ioch med att PPM placerade de första "icke-väljarnas"pensionsmedel i fonden. I årsberättelsen för 2000anges att förvaltningen av Premiesparfondenstillgångar styrs av en normportfölj. Den visar denlångsiktiga fördelningen av fondens olikatillgångsslag, uttryckt som andel av fondens totalamarknadsvärde: aktier (svenska , utländska65 %) och räntebärande placeringar 15 %.Fondförmögenheten var 15miljarder kronor. Marknadsvärdet för aktierelateradevärdepapper var () ochför ränterelaterade (). Övriga fordringar uppgick till närmare 2miljarder kronor ().Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet ibetänkande 2000/01:SfU13 att pensionsspararna tordeha relativt goda möjligheter att finna en annan fondmed sådan placeringsinriktning som Premiesparfondennumera hade.För närvarande består Premiesparfondens portföljav svenska aktier , utländska aktier ,hedgefonder , private equity-fonder , svenskarealränteobligationer och kassa 1 %.Utskottet anser att det i första hand får ankommapå regeringen i samråd med partierna bakompensionsöverenskommelsen att överväga frågan omaktivt val av Premiesparfonden.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf292 yrkande 1, Sf308 yrkande 3 och Sf325.Generationsfonder inom Sjunde AP-fondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion omgenerationsfonder inom Sjunde AP-fonden.Jämför reservation nr 85 (v).MotionI motion Sf308 av m.fl. (v) begärs iyrkande 4 att regeringen lägger fram ett förslag omatt Sjunde AP-fonden ges möjlighet att erbjudagenerationsfonder. Motionärerna anför att man villlåta valfriheten omfatta även statlig förvaltning avpremiepensionsmedel.Utskottets ställningstagandeMed generationsfonder avses fonder som vänder sig tillsärskilda åldersgrupper. Syftet med sådana fonder äratt bättre kunna beakta att pensionssparare av olikaåldrar generellt har olika lång placeringshorisont.I proposition 1999/2000:12 Statlig förvaltning avpremiepensionsmedel, m.m. s. 18 konstateraderegeringen att det i och för sig fanns goda skäl attgöra det möjligt för Sjunde AP-fondsstyrelsen atterbjuda såväl de pensionssparare som inte gjordenågot val av fond som dem som aktivt valt statligförvaltning av premiepensionsmedlen placering i s.k.generationsfonder. Det redovisades dock inte någotlagförslag om detta. Till stöd härför anfördes detangelägna i att de första fondvalen för de enskildakunde ske före utgången av . Inrättandet avgenerationsfonder skulle kräva ytterligarebearbetning av de datasystem hos PPM som skullehantera bl.a. dessa fondval och som var underleverans till myndigheten. Ett sådant merarbetebedömdes som en olämplig belastning för PPM underdet dåvarande intensiva uppbyggnadsarbetet. Ipropositionen slogs dock fast att frågan omgenerationsfonder borde övervägas ytterligare ochatt regeringen hade för avsikt att, efter samråd medGenomförandegruppen, återkomma till i dendelen.Utskottet har erfarit att frågan om förvaltning avpensionsmedel i generationsfonder inom Sjunde AP-fonden bereds inom Regeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf308yrkande 4.Förvaltning av PremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om förvaltning avPremiesparfonden.Jämför reservation nr 86 (mp).MotionI motion Sf292 av m.fl. (mp)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om risktagandei Premiesparfonden. Motionärerna anför attPremiesparfondens förvaltare har ökat risktagandetgenom att satsa på s.k. private equite () ochhedgefonder ().Utskottets ställningstagandeI samband med att AP-fonderna reformerades år 2000gjordes vissa justeringar av målet för Sjunde AP-fondens förvaltning. Kravet på långsiktigt högavkastning kom i förgrunden förplaceringsverksamheten men med en fortsatt lågriskprofil för Premiesparfonden. Enligt bestämmelserom mål för placeringsverksamheten skall således dentotala risknivån i Premiesparfondens placeringarvara låg och fondmedlen, vid vald risknivå, placerasså att långsiktigt hög avkastning uppnås.För närvarande består, som tidigare nämnts,Premiesparfondens portfölj av svenska aktier ,utländska aktier , hedgefonder , privateequity fonder , svenska realränteobligationer 9 %och kassa 1 %.I regeringens skrivelse 2001/02:180 Redovisning avAP-fondernas verksamhet anges på s. 41-43att Sjunde beslutatatt diversifiera båda fonderna ytterligare genom attinkludera s.k. alternativa investeringar i form avonoterade aktier och hedgefonder. Detta ytterligareinslag av diversifiering torde bidra till att dämpaPremiesparfondens volatilitet något. Regeringenbedömde att Sjunde AP-fondens strategiskaplaceringsinriktning föreföll vara väl övervägd.Dock torde man från principiella utgångspunkterkunna ifrågasätta lämpligheten av att utnyttja dengenomsnittligt valda fonden som utgångspunkt för attbygga en långsiktig portfölj.Utskottet avstyrker motion Sf292 yrkande 2.SocialavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om- sänkta socialavgifter,- regional nedsättning av socialavgifter,- socialavgifter för företag medsäsongsanställd personal och- avgiftsskyldighet för andra föreningar änidrottsföreningar.Jämför reservationerna nr 87 (fp), 88 (kd),89 (m), 90 (kd), 91 (kd) och 92 (c).Gällande bestämmelser m.m.Socialförsäkringarna finansieras av allmänpensionsavgift, socialavgifter, statligålderspensionsavgift och allmänna skattemedel.Den nya socialavgiftslagen (2000:980) (), somträdde i kraft , innebär främst enlagteknisk och språklig bearbetning av de tidigarebestämmelserna om socialavgifter samt en anpassningtill den nya socialförsäkringslagen (1999:799).Socialavgifter utgörs av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter och tas ut för att finansiera systemenför social trygghet.Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare ochandra personer som ger ut ersättning som äravgiftspliktig enligt 2 kap. . Avgiftspliktigersättning är främst löner, arvoden och andraskattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget förberäkning av arbetsgivaravgifter består av summan avde avgiftspliktiga ersättningar som har utgettsunder en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgårtill av avgiftsunderlaget.Egenavgifter betalas av fysiska personer som haravgiftspliktig inkomst enligt 3 kap. . I förstahand betalas egenavgifter för överskott avnäringsverksamhet i vilken den som har inkomsten hararbetat i inte oväsentlig utsträckning.Egenavgifterna uppgår till avavgiftsunderlaget.I budgetpropositionen framhålls att ett syfte medden förändrade avgiftsstruktur som riksdagenbeslutat med anledning av budgetpropositionen för år1998 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr.1997/98:36) är att inom ramen för ett i principoförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighetmellan inkomster och utgifter i bl.a.sjukförsäkringssystemet. Regeringen har ipropositionen föreslagit ändringar av enskildaavgiftssatser medan det totala avgiftsuttaget skallvara oförändrat. Arbetsgivaravgifterna harföreslagits uppgå till av avgiftsunderlagetoch egenavgifterna till . För att erhålla ettoförändrat avgiftsuttag har regeringen ävenföreslagit att den allmänna löneavgiften höjs från2,till av underlaget. Förslagen hartillstyrkts av utskottet i yttrande 2002/03:SfU1y.Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller atten arbetsgivare får göra avdrag med 5 %av avgiftsunderlaget, dock högst med ,vilket motsvarar en årlig lönesumma på 852 000 kr.När det gäller beräkning av egenavgifter får avdraggöras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlagpå 180 000 kr.Sverige hade tidigare även en regional nedsättningav socialavgifterna men tvingades upphöra mednedsättningen med anledning av att idecember 2000 inte fann stödet förenligt med EG:sstatsstödsregler. Dessa regler tillät driftsstöd iSverige endast i form av bidrag till transport avvaror. utnyttjade denna möjlighet genomstödformen regionalt transportbidrag. I övrigt kandriftsstöd endast lämnas inom ramen för s.k.försumbart stöd. Det innebär att offentligt stödtill ett enskilt företag inte får uppgå till mer änsammanlagt . Ensådan period kan sedan följas av en ny treårsperiod.Genom lagen (2001:1170) om utvidgning av desärskilda avdragen enligt socialavgiftslagen(2000:980), som trädde i kraft ,infördes en regional stimulans för företagandet istödområde A. Lagen är utformad så att den ryms inomramen för det s.k. försumbara stödet. Företag inomsektorerna kol och stål, jordbruk, vattenbruk ochfiske samt transport omfattas därmed inte av lagen.Stimulansen lämnas genom utvidgade avdrag på ,utöver avdragen på , vid beräkningen avarbetsgivaravgifter och egenavgifter. Avdragen ärmaximerade på samma sätt som avdragen på . Detutvidgade avdraget avseende arbetsgivaravgifter ärdärför maximerat till ochavseende egenavgifter till . Den 23juli 2002 upphörde Fördraget om upprättande avEuropeiska kol- och stålgemenskapen att gälla. Detinnebär att det inte längre finns något EG-rättsligthinder att låta verksamhet inom kol- ochstålindustrin omfattas av det särskilda avdraget.Regeringen har i proposition 2002/03:5 Vissamervärdesskattefrågor, m.m. lagt fram ett förslag omupphävande av bestämmelsen att lagen inte skalltillämpas på verksamhet inom kol- och stålindustri.Enligt 2 kap. 14 § är en ersättning till enperson fri från arbetsgivaravgifter om ersättningentill den personen har understigit 1 000kronor. Enligt 2 kap. 19 § är en ersättning idrottsutövare från en sådan ideell förening somavses i 7 kap. 7-13 §§ inkomstskattelagen(1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte attfrämja idrottslig verksamhet fri frånarbetsgivaravgifter om ersättningen från föreningenunder året inte har uppgått till ett halvtprisbasbelopp.MotionerI detta avsnitt redovisas motioner om socialavgiftersom inte påverkar inkomsterna under 2003.Sänkta socialavgifterI motion Sf249 av Per och ()begärs ett tillkännagivande om en halvering avegenavgifterna för egenföretagare.I motion N393 av m.fl. (kd) yrkande 6begärs ett tillkännagivande om generellt nedsattaarbetsgivaravgifter på lönesummor upp till900 och för egenavgifterna upp till 250 000kr.I motion N266 av () yrkande 6begärs ett tillkännagivande om sänktaarbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn. Motionärenframhåller att detta skulle även underlätta förturistbranschen på Gotland.Regional nedsättning av socialavgifterI motion Sf257 av och () begärs ett tillkännagivande om en utredning omgeografisk differentiering av arbetsgivaravgifterna.Generellt nedsatta socialavgifter bör införas somett regionalpolitiskt styrmedel i norra delen avlandet.I motion Sf278 av ochGunilla Wahlén (v) begärs ett tillkännagivande omatt regeringen söker lösningar för att ävenjordbruksföretagen skall omfattas av den regionalanedsättningen av socialavgifter i stödområde A.I motion N304 av m.fl. (m) yrkande6 begärs ett beslut om utökad nedsättning avsocialavgifterna i stödområde A. Fler företag bör fåmöjlighet till nedsättning inom ramen för det s.k.försumbara stödet.I motion N345 av m.fl. (c) yrkande17 begärs ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt i prövar möjligheten attutöka den regionala nedsättningen av socialaavgifter även till de branscher som undantas idagens regelverk.I motion Sf253 av () begärs etttillkännagivande om att arbetsgivaravgiften skallavskaffas för nyanställningar av ungdomar mellan 18och och att därvid görs tillett försöksområde. Motionären framhåller att i länetär arbetslösheten hög och att många som flyttar ärungdomar.Socialavgifter för företag med säsongsanställdpersonalI motion Sk347 av m.fl. (kd) yrkande 2begärs ett tillkännagivande om minskadesocialavgifter för företag med säsongsanställdpersonal och att sådana företag även bör gesmöjlighet att fullt ut utnyttja den generellanedsättningen av socialavgifterna på avavgiftsunderlaget.Avgiftsskyldighet för andra föreningar änidrottsföreningarI motion Sf251 av () begärs etttillkännagivande om att alla ideella kultur- ochungdomsorganisationer skall jämställas medidrottsrörelsen vad avser avgiftsbefrielse påersättningar understigande ett halvt basbelopp.I motion Sf288 av () begärs etttillkännagivande om att det bör prövas om inteundantagsregeln gällande arbetsgivaravgifter påersättningar till idrottsutövare även bör gälla förde allmännyttiga ideella handikappföreningar som harmotionsverksamhet. Motionären framhåller attidrottsledare inom handikappföreningar på ett aktivtsätt bidrar till en bättre folkhälsa och därmed tilllägre kostnader för hälsa och sjukvård.I motion Sf344 av () begärs etttillkännagivande om att beskattningen inom denallmännyttiga ideella sektorn skall utformas på ettsätt som underlättar och stimulerar det ideellaengagemanget och så att det ideella ledarskapet kanbevaras och utvecklas. Motionären framhåller bl.a.att den s.k. "halva basbeloppsregeln" som gäller föridrottsföreningar även bör gälla för allmännyttigaföreningar i stort, åtminstone för kulturföreningar.I motion Sk348 av och () yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om attlåta skatteförmåner som gäller idrottsligverksamhet omfatta hela den ideella sektorn.Motionärerna framhåller att amatörkulturen och detfrivilliga arrangörsarbetet inom kulturlivet liksomövrig ideell verksamhet är i stort behov avkvalificerade ledare och eldsjälar.Ledarrekryteringen är besvärlig, och mångaföreningar har lidit stora ekonomiska avbräck pågrund av nedskärningar av kommunernas ochlandstingens anslag.I motion Kr336 av m.fl. (c)yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om attideella kultur- och ungdomsorganisationer bör, ilikhet med vad som gäller för idrottsföreningar,undantas från arbetsgivaravgifter på ersättningarunderstigande ett halvt basbelopp.I motion Kr366 av m.fl. (kd) yrkande 4begärs ett tillkännagivande om attamatörkulturföreningar bör undantas frånarbetsgivaravgifter på ersättningar understigandeett halvt basbelopp.Utskottets ställningstagandeNär det gäller krav på sänkta egenavgifter generelltför egenföretagare är detta något som regelmässigtprövas i samband med det sedvanliga budgetarbetet,likaså krav på högre generell nedsättning avsocialavgifter än 5 %.Utskottet noterar i övrigt att Riksdagensrevisorer - på förslag av utskottet - har gjort engranskning av den nedsättning av socialavgifterna om5 % som infördes . Revisorernakonstaterade i förslag till (2001/02:RR2)att syftet med stödet är att stimuleranyanställningar och uppmuntra egenföretagande.Konstruktionen av stödet innebar dock attsysselsättningseffekterna blev begränsade, medan destatsfinansiella konsekvenserna blev stora. Orsakenhärtill var framför allt att nedsättningen endast ibegränsad omfattning påverkade företagensanställningsbeslut. Revisorerna ansåg att regeringenborde ges i uppdrag att redovisaeffekterna av nedsättningen av socialavgifterna ochatt utvärderingen i första hand borde avsesysselsättningseffekter. Revisorerna föreslog attriksdagen som sin mening skall ge regeringen dettatill känna.Frågan behandlades i betänkande /02:FiU01.Finansutskottet anförde att regeringen i proposition2001/02:45 hade föreslagit en utökad nedsättning avsocialavgifterna i stödområde A. Mot bakgrund av attden generella nedsättningen av socialavgifternavarit i kraft en relativt begränsad tidsperiod samtatt regeringen avsåg att föreslå förändringar inedsättningen gjorde utskottet bedömningen att ensådan utvärdering som revisorerna efterlyste förnärvarande inte var påkallad. En utvärdering bordeske när det utvidgade systemet varit i kraft ett parår. Därmed avstyrkte utskottet revisorernas yrkande.Utskottet anser att det inte finns skäl förriksdagen att nu göra något uttalande i aktuellafrågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf249,N266 yrkande 6 och N393 yrkande 6.Vad gäller motionsyrkandena om regionalnedsättning av socialavgifterna konstateradeutskottet i sitt yttrande 2002/03:SfU1y tillfinansutskottet att lagen om utvidgning av desärskilda avdragen enligt socialavgiftslagen fallerinom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EU-regler. I lagen undantas därför företag inom bl.a.sektorerna kol- och stålindustri, jordbruk,vattenbruk och fiske. Enligt utskottets mening vardet viktigt att stödet gavs en utformning som varförenlig med de regler som gäller inom EU förstatsstöd. Utskottet noterade även att regeringenlämnat förslag om upphävande av bestämmelsen attlagen inte skall tillämpas på verksamhet inom kol-och stålindustri. Vidare anförde utskottet följande.Det regionala avdraget vid beräkning avarbetsgivaravgifterna skall i första hand avsesjukförsäkringsavgiften och därefterföräldraförsäkringsavgiften. Detsamma gälleravdraget från egenavgifterna som dessutom skall avsearbetsskadeavgiften ochefterlevandepensionsavgiften. Utskottetsprincipiella inställning är att det bör finnas etttydligt samband mellan de socialavgifter som erläggsoch de olika förmåner som dessa avgifter skallfinansiera. Ett sådant samband är lagfäst i den nyalagen om fördelning av socialavgifter. En regionalnedsättning av socialavgifter avsedd att bl.a.stimulera småföretagandet i det aktuella stödområdetmåste betraktas som en del av regionalpolitiken. Motbakgrund av detta och att det dessutom finnsavgifter/löneskatter som inte har till syfte attfinansiera förmåner inom socialförsäkringen kan detifrågasättas, och särskilt vid en eventuellutvidgning av avdraget, om det är lämpligt att fören regional åtgärd ta i anspråk avgifter som äravsedda att finansiera vissa preciserade socialaförmåner som sjukpenning och föräldrapenning.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf253, Sf257, Sf278, N304 yrkande 6, N345 yrkande17.Beträffande företag med säsongsanställd personal,t.ex. trädgårdsnäringen, vill utskottet hänvisa tillsin ovan redovisade principiella inställning att detbör finnas ett tydligt samband mellan desocialavgifter som erläggs och de olika förmåner somdessa avgifter skall finansiera och att det kanifrågasättas om det är lämpligt att för en regionalåtgärd ta i anspråk avgifter som är avsedda attfinansiera vissa preciserade sociala förmåner somsjukpenning och föräldrapenning. Liksom i betänkande2001/02:SfU1 är utskottet, i linje med vad nysssagts, inte berett att ställa sig bakom ennedsättning av socialavgifterna i syfte att kommatill rätta med t.ex. konkurrensproblem inom ensärskild bransch eller för särskildapersonalkategorier. Utskottet konstaterar dock attde särskilda reglerna om nedsättning avsocialavgifterna innebär en viss lättnadäven för företag med säsongsanställd personal.Fråga är även om reduktionen avarbetsgivaravgifterna skall beräknas på den årligaeller månatliga lönesumman. Utskottet behandlade ibetänkande 2000/01:SfU5 regeringens proposition2000/01:8 Ny socialavgiftslag, vari anfördes attbetalningsperioden för arbetsgivaravgifter enligtsocialavgiftslagen av både systematiska ochpedagogiska skäl borde vara densamma som iskattebetalningslagen. Utskottet ansåg attbestämmelserna om beräkning och betalningav arbetsgivaravgifterna av administrativa skäl dåinte kunde ändras. Utskottet intog samma ståndpunktsenast i yttrande 2002/03:SfU1y.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sk347yrkande 2.Utskottet har haft att taställning till frågan om att i avgiftshänseendelikställa ersättningar från idrottsföreningar medersättningar från andra ideella föreningar, senast iyttrande 2002/03:SfU7y till kulturutskottet. Iyttrandet lämnade utskottet en utförlig redogörelseför bakgrunden till den nuvarande bestämmelsen ochtidigare ställningstagande av utskottet i frågan,bl.a. i samband med behandlingen av regeringensproposition /98:151 med förslag om ettreformerat ålderspensionssystem. I propositionenangavs (s. 203) att regeln om att ersättningar upptill ett halvt basbelopp inte var pensionsgrundandekunde införas i ATP-systemet utan att det uppstodnågon mer påtaglig risk för att idrottsutövarnasframtida ålderspension skulle påverkas. ATPgrundades i princip på inkomster överstigande ettbasbelopp , som det inormalfallet var långt ifrån alla år som blevavgörande för ålderspensionens storlek. I detreformerade pensionssystemet, där i princip varjekronas inkomst under hela livet skulle få betydelseför det framtida pensionsutfallet, kunde däremotregeln ifrågasättas. Regeringen ansåg emellertid attett slopande av särregeln skulle kräva särskildaöverväganden bl.a. när det gällde idrottsföreningarsekonomiska situation och därutöverställningstaganden till rimligheten av eventuellakompenserande stödformer. Frågan borde därför, i denmån så bedömdes som lämpligt, tas upp i ett annatsammanhang. Regeringen föreslog därmed att särregelnrörande ersättning till idrottsutövare skulleöverföras till det reformerade pensionssystemet.Utskottet hade inte någon annan uppfattning i dennafråga (bet. 1997/98:SfU13). I betänkande2000/01:SfU5 om ny socialavgiftslag anfördeutskottet att undantag från avgiftsskyldighetenriskerade att urholka pensionsskyddet och att detvar viktigt att upprätthålla principen om attinkomster som grundade rätt tillsocialförsäkringsförmåner borde föranleda attsocialavgifter erlades. Utskottet, som även erinradeom att undantaget från skyldigheten att betalaarbetsgivaravgifter hade uppkommit i första hand föratt förenkla möjligheten till avdrag iavgiftssammanhang för idrottsutövareskostnadsersättningar, kunde inte ställa sig bakomett förslag till utvidgning av undantaget. Iyttrande 2001/02:SfU7y noterade utskottet att RFVoch , som inkommit med yttrandentill kulturutskottet, hade uppfattningen attundantag av aktuell typ inte borde göras utan atteventuellt stöd till idrottsföreningar bordeutformas på annat sätt.