bet · GQ01BOU3 · 2002-11-26 00:00:00 — Man kanifrågasätta det rimliga i attomprövningsmöjligheterna till skydd för fisket pådetta sätt skulle vara beroende av om anordningarhar vidtagits eller villkor har meddelats.Samtidigt medför tillämpningen av respektivebestämmelse i vissa avseenden skillnader när detgäller ansvaret för motparters rättegångskostnader(se 25 kap. 3 § MB).Utskottet kan i och för sig inte med den utredningsom nu finns ta ställning till vilken betydelse detsagda skulle ha för fisket men anser att det underalla förhållanden framstår som otillfredsställandeatt bestämmelsen kan uppfattas som otydlig.Mot den nu redovisade bakgrunden finns det enligtutskottets mening anledning att se över frågan omhur behovet av förbiflöden i befintligavattenkraftverk kan tillgodoses och som en del idetta hur ändamålsenliga reglerna för omprövning avvattendomar är i sammanhanget. En sådan översynskulle t.ex. kunna göras i samband med beredningenav de frågor som tar upp iavsnitt 7.4.1 i betänkandet SOU 2002:50. Utskottetförutsätter mot den bakgrunden att regeringen utansärskilt tillkännagivande i frågan tar de initiativsom kan krävas. Utskottet kommer att följa frågornashantering och utesluter inte möjligheten att i annatsammanhang aktualisera dem på nytt.Med det anförda får förslagen i motionerna2002/03:Bo287 (s) 2002/03: Bo302 (s), 2002/03:Bo303(s) och 2002/03:MJ426 (kd) yrkande 7 anses vara isak tillgodosedda.Användning av fiskeavgifterMotion 2002/03:Bo316 (s) tar upp frågan ominflytandet över användningen avvattenregleringsmedlen för fiskevård och förespråkaratt frågorna bör hanteras lokalt.Ett motsvarande yrkande avstyrktes av utskottet ibetänkande 2001/02:BoU11. eller, efterverkets bemyndigande, bestämmer hurfiskeavgifter som har fastställts enligt 6 kap. 5 §lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser omvattenverksamhet skall användas, om inte annat harbestämts i domen eller beslutet (10 § förordningen[1998:928] om bygde- och fiskeavgifter).Enligt inhämtade uppgifter och handlingar frånFiskeriverket har verket i viss omfattning delegeratbeslutanderätten till länsstyrelser. Dessutom pågårdet inom verket ett arbete som syftar till att bl.a.på nytt ta ställning till principerna för delegeringav beslutanderätten i de angivna fallen. Arbetetberäknas vara avslutat under år 2003.Bostadsutskottet finner mot den ovan redovisadebakgrunden inte tillräckliga skäl för att nu gåmotionären till mötes och avstyrker motionen.Kommunalt vetoUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslaget om kommunaltveto, jämför reservation 11 (c, mp).I partimotion 2002/03:K241 (c) yrkande 12efterlyses en förstärkning av den kommunalavetorätten beträffande lokalisering avkärnkraftsavfall. Även motion 2002/03:Bo202(c)behandlar denna fråga, och motionärerna efterlyserbl.a. ett klarläggande av kommunalafolkomröstningars betydelse i dessa frågor ochifrågasätter om kärnkraftsavfallet är en fråga förstaten eller om det kommunala vetot skall gälla.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat frågor om det kommunala vetots utformningm.m. (senast i bet. 2001/02:BoU11) och avstyrktförslag med samma inriktning som de nu aktuellamotionerna.Det kommunala vetot fick sin nuvarande utformningår (bet. 1989/90:BoU20). Då anförde utskottetatt det kommunala vetot i dåvarande naturresurslagenvar ett uttryck för grundtanken att kommunerna skallutöva ett starkt inflytande på den lokala miljön.Det kommunala vetot angavs också vara ett uttryckför den kommunala självbestämmanderätten i demarkpolitiska frågorna liksom i frågan om huruvidaen industri på grund av sin verksamhet bordetillåtas etableras i kommunen. Utskottet ansågemellertid att det även mot en kommuns vilja ispeciella undantagssituationer måste finnasmöjlighet att fatta beslut om lokalisering av vissaanläggningar av stor nationell betydelse. Utskottetbetonade vikten av att stor restriktivitet iakttasvid regeringens prövning av om en viss anläggningskall undantas från vetorätten och attsamförståndslösningar i första hand böreftersträvas.Utskottet gör samma bedömning och avstyrkerdärför motionsförslagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Älvskydd m.m. (punkt 1) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:N264 yrkande 2 ochavstyrker motion 2002/03:Bo284.StällningstagandeDen planerade avvecklingen av kärnkraftsreaktorerkan förväntas leda till att kraven på ytterligareutbyggnad av vattendragen ökar. Till detta kommeratt det legala älvskyddet är alltför svagt. Enligtvår mening bör det inte förekomma någon utbyggnad avorörda älvar. Det legala älvskyddet bör i ställetstärkas.Vi föreslår att med anslutning tillmotion 2002/03:N264 (fp) yrkande 2 tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vi ställeross däremot inte bakom förslaget om moratorium förall vattenkraftsutbyggnad som förs fram i motion2002/03:Bo284 (v).2. Älvskydd m.m. (punkt 1) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo284 och avstyrker motion2002/03:N264 yrkande 2.StällningstagandeSverige präglas av en rikedom på sjöar, hav ochvattendrag. tillhör dessa biotoper någraav de mest hotade i vår svenska natur. Det berorsäkerligen till stor del på att deras biologiskavärden är mindre synliga än t.ex. skogens ellerodlingslandskapets.Det är därför glädjande att regeringen isamarbetet med och harföreslagit långtgående mål för skydd ochrestaurering av våra vattenmiljöer.Åtgärdsstrategier har börjat utvecklas för attåstadkomma ett nödvändigt skydd och återställande avsjöar och vattendrag. Medan dessa åtgärdsstrategierutformas finns ändå ett överhängande hot omexploatering av våra vattendrag för exempelvisvattenkraftsutbyggnad.Samtidigt pågår ett antal utredningsuppdragsom berör våra vattenmiljöer. Utgångspunkten församtliga dessa utredningsuppdrag är attvattenmiljöerna behöver ett stärkt skydd motexploatering. Särskilt viktigt i detta sammanhang ärdet fortsatta miljömålsarbetet liksom anpassningentill de krav som följer av EU:s ramdirektiv förvatten.Det är svårt att vidta de rätta åtgärderna för attvärna våra vattendrag i avvaktan på att dessautredningar slutförs. Det är ändå nödvändigt attavvärja hotet om ytterligare exploatering avvattendrag för vattenkraftsutbyggnad i avvaktan påett stärkt skydd. Därför bör ett moratorium införasför all vattenkraftsutbyggnad i avvaktan på att ettsamlat grepp kan tas för att förstärka skyddet avvåra vattenmiljöer.Förslaget i fp-motionen avstyrks.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2002/03:Bo284 (v) och ochavslår motion 2002/03:N264 (fp) yrkande 2.3. Lokaliseringsfrågor avseendevindkraftsutbyggnad (punkt 2) (fp, kd, c)av (), (), LarsTysklind (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Bo265 yrkande 8,2002/03:Bo288 yrkande 4 och 2002/03:Bo292 yrkandena1 och 2 samt avslår motion 2002/03:Bo288 yrkande 1.StällningstagandeSamhället måste ställas om till en mer uthålligutveckling. Vindkraften kommer här att spela en alltstörre roll som en förnyelsebar energikälla som vihar gott om i vårt land. Den är en påfallande renenergikälla och den tillför energi som är gratis ochoutsinlig. Påverkan på luft och klimat ärsynnerligen begränsad. När ett vindkraftverk hartjänat ut kan det monteras ned. Dessvärre finnsstora målkonflikter kring denna energikälla.Vindkraften medför stora ingrepp i landskapsbildenoch har nackdelar i form av buller ochskuggbildningar. Påverkan kan förekomma på bl.a.telekommunikation och radaranläggningar liksom pådjur- och växtliv. finns de bästaförutsättningarna för vindkraftverk där turism,friluftsliv och rekreation har sina mestattraktiva områden.Områden av riksintresse för vindkraft behöverpekas ut, vilket föreslås i ett antal motioner.Detta arbete måste ta sin utgångspunkt i en dialogmellan , länsstyrelserna, berördacentrala verk och kommunerna. Därefter kanavvägningar mellan olika riksintressen göras. Detsom på lämpligaste sätt främjar en långsiktigutveckling bör ges företräde.Större vindkraftsutbyggnader bör lokaliseras tillområden som förutom att vara lämpliga i andraavseenden även har en utbyggd infrastruktur vadgäller elnätets distribution.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:Bo265(kd) yrkande 8, 2002/03:Bo288 (c) yrkande 4 och2002/03:Bo292 (kd) yrkandena 1 och 2 samt avslårmotion 2002/03:Bo288 (c) yrkande 1.4. Krav avseende vindkraftsutbyggnad (punkt 3)(m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo223 yrkande 15,2002/03:N262 yrkande 5 och 2002/03:MJ269 yrkande 7,bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo223 yrkandena14, 16 och 17, 2002/03:Bo292 yrkande 3 och2002/03:MJ247 yrkande 1 samt avslår motion2002/03:Bo265 yrkande 9.StällningstagandeAll lagstiftning måste enligt vår mening genomsyrasav stor respekt för den enskilda äganderätten. Denbör präglas av en stor respekt förmänniskors liv och hälsa samt för skyddsintressen inatur och miljö. Även andra ytterst angelägnauppgifter för stat och kommun liksom konfliktermellan olika äganderätter bör beaktas vid dennärmare regleringen inom olika områden.Vindkraftens etableringsfrågor är komplicerade.Vindkraften har uppenbara fördelar som energikälla.Samtidigt syns ett vindkraftverk på stora avståndoch kan ge upphov till buller och andra olägenheter.Detta gör att värdefulla kultur- och naturvärden,liksom eventuella grannars intressen av en fortsattgod boendemiljö, måste beaktas. Enligt vår meningmåste en markägare ges möjlighet att själv bestämmavad marken skall användas till och om han så önskarupplåta marken för vindkraft. Men detta kräver attäven övriga intressen tas till vara på ett bra sätt.Det bör därför skapas ett fungerande regelverk somsätter snäva och tydliga gränser för byggande avvindkraftverk.Den kommunala planprocessen bör givetvis taställning till frågor om vindkraftsetableringar. Påså sätt kan skyddsvärda natur- och kulturmiljöerundantas och förutsebarhet garanteras ägare tillkringliggande markområden.Enligt vår mening är det inte tillräckligt att dei motion 2002/03:Bo223 aktualiserade mycketangelägna frågorna om krav på detaljplaneprövningvid vindkraftsetablering (yrkande 14), införande avrespektavstånd mellan bostäder och vindkraftverk(yrkande 15) samt krav på samråd med närliggandekommuner vid vindkraftsetablering (yrkande 16) blirbehandlade i den handbok som förväntas bli resutatetav översynen av Allmänna råd 1995:1Etablering av vindkraft på land. Vi anser attfrågorna förtjänar att behandlas i ett störresammanhang. Till exempel bör kravet pådetaljplaneprövning framgå av lagen. Vidare bör det,vilket föreslås i samma motion yrkande 17, ställaskrav på miljökonsekvensbeskrivning för vindkraftverkmed uteffekt över 125 kW.Vi ställer oss även bakom det förslag omfiskeribiologiska undersökningar vidvindkraftsetableringar till havs som förs fram imotion 2002/03:MJ269 (m) yrkande 7.Slutligen bör, såsom föreslås i motion2002/03:Bo292 (kd) yrkande 3, områden fria frånvindkraft anges i översiktsplan och utbyggnadersamordnas mellan berörda kommuner.Beträffande övriga motionsförslag vill vi avvaktade utredningar m.m. som pågår, varför vi inte kanställa oss bakom dem nu.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför.Därmed bifaller motionerna2002/03:Bo223 yrkande 15, 2002/03:N262yrkande 5 och 2002/03:MJ269 yrkande 7,bifaller delvis motionerna 2002/03:Bo223yrkandena 14, 16 och 17, Bo292 yrkande 3 och2002/03:MJ247 yrkande 1 samt avslår motion2002/03:Bo265 yrkande 9.5. Krav avseende vindkraftsutbyggnad (punkt 3)(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:MJ247 yrkande 1 samtavslår motionerna 2002/03:Bo223 yrkandena 14-17,2002/03:Bo265 yrkande 9, 2002/03:Bo292 yrkande 3,2002/03:MJ269 yrkande 7 och 2002/03:N262 yrkande 5.StällningstagandeDet finns cirka 600 vindkraftverk i Sverigesom tillsammans producerar . Detta kanjämföras med den totala elproduktionen i somligger på . Man kan också jämföra medBarsebäcks andra reaktor som det finns planer på attstänga. Den producerar ca 4,4 TWh.Det finns planer på att uppföra ytterligare 8000-9 000 vindkraftverk i vårt land. Om en sådanetablering blir verklighet skulle många tidigareorörda naturområden behöva exploateras. Devindkraftverk som det planeras för är oftacirka , och redan genom sin storlekskulle de avsevärt förändra landskapsbilden. Detskulle bli förödande om en sådan etablering tillätsi våra natursköna kustområden. Hade det handlat omen annan typ av industrietablering hade man varitmycket mer aktsam. Vi anser att stor återhållsamhetbör iakttas vid placering av nya vindkraftverk.Beträffande övriga motionsförslag vill vi avvaktade utredningar m.m. som pågår varför vi inte kanställa oss bakom dem nu.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:MJ247(fp) yrkande 1 och 2002/03:MJ269 (m) yrkande 7 samtavslår motionerna 2002/03:Bo223 (m) yrkandena 14-17,2002/03:Bo265 (kd) yrkande 9, 2002/03:Bo292 (kd)yrkande 3 och 2002/03:N262 (m) yrkande 5.6. Krav avseende vindkraftsutbyggnad (punkt 3)(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Bo265 yrkande 9och 2002/03:Bo292 yrkande 3 samt avslår motionerna2002/03:Bo223 yrkandena 14-17, 2002/03:MJ247 yrkande1, 2002/03:MJ269 yrkande 7 och 2002/03:N262 yrkande5.StällningstagandeJag har noterat att det bedrivs ett omfattandeutredningsarbete beträffande vilka krav som börställas i samband med vindkraftsetableringar. Jagvill i avvaktan på att detta arbete förs framåtendast ta ställning i några av de frågor som tas uppi de aktuella motionerna.Redan nu bör det ställas krav när det gälleröversiktsplaneringens hantering avvindkraftsetableringar. Översiktsplaneringen är detmedel som står till buds för att skapa överblick ochdärmed förutsättningar för en genomtänkt utbyggnad.Själva planeringen innebär att område för områdegöra en avvägning mellan motstående intressen ochbedöma vad landskapen tål. Boende i områden som äraktuella för en exploatering måste vara med iplaneringen från början. villbetona vikten av att kommunerna iöversiktsplaneringen behandlar områden lämpliga förvindkraftverk.Framtida utbyggnadsområden för vindkraft och ävenområden fria från vindkraftverk skall markeras påkartorna i översiktsplaneringen.Vidare finns det skäl att redan nu ställa krav påatt vindkraftsutbyggnaden samordnas mellan berördakommuner och att länsstyrelserna är aktiva i sinroll som bevakare av mellankommunala intressen.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:Bo265(kd) yrkande 9 och 2002/03:Bo292 (kd) yrkande 3 samtavslår motionerna 2002/03:Bo223 (m) yrkandena 14-17,2002/03:MJ247 (m) yrkande 1, 2002/03:MJ269 (m)yrkande 7 och 2002/03:N262 (m) yrkande 5.7. Tillståndsprövning avseendevindkraftsutbyggnad (punkt 4) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2002/03:Bo260 yrkandena 1-4och avslår motionerna 2002/03:N348 yrkande 4 och2002/03:Sk349 yrkande 2.StällningstagandeDet svenska samhället är beroende av en säkerelförsörjning. Att garantera detta är ett avenergipolitikens viktigaste mål.Ett allvarligt hinder för att nå de uppsatta målennär det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktionär dagens komplicerade och delvis föråldradetillståndsprocess, i synnerhet den som gäller förvindkraften. Krånglig och tidsödande byråkrati ochmotstridiga krav från olika myndigheter fördröjer,förhindrar och fördyrar vindkraftens utbyggnad.I några fall har utdragna tillståndsprocesser letttill att den planerade tekniken, när tillståndet välär klart, redan är föråldrad. För attvindkraftsprojektören skall kunna utnyttja densenaste tekniken måste tillståndsprocessen då dras igång på nytt.Ett problem i sammanhanget är att vindkraftverkhamnar under flera olika regelverk och atttillståndsansökningar därför måste beredas av fleraolika myndigheter parallellt. Önskvärt vore att,liksom i exempelvis , samlatillståndshanteringen under ett enda tak.Man kan även ifrågasätta logiken i att vindkraft klassas som miljöfarlig verksamhet somden erhåller miljöbonus för att den är miljövänlig.Att projekt granskas noga och att strikta miljökravställs är självklart, men detta kan lika väl skeinom ramen för plan- och bygglagen.Ytterligare ett problem är att de effektgränsersom satts för när tillstånd behöver sökas från olikainstanser inte har följt med den tekniskautvecklingen. När gränsen för att behöva sökaregeringstillstånd sattes till 10 MW framstod dennanivå som gigantisk. räcker det med en grupp på3-4 kraftverk för att komma över denna gräns, vilketi sig i detta flesta fall innebär fördröjning avprojektet eftersom ytterligare en instans,regeringen, måste kopplas in. Gränsvärdena måste sesöver och och anpassas till den teknikutveckling somskett.I den mån motion 2002/03:N348 (mp) yrkande 4 inteär tillgodosedd genom det sagda avstyrks den.Beträffande förslaget i motion 2002/03:Sk349 (c)yrkande 2 vill jag inte föregripa Försvarsmaktensutredning, varför jag nu avstyrker den.Vad jag nu har anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Bo260 (c) yrkandena 1-4 och avslårövriga motioner.8. Nationalstadsparker (punkt 5) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo224.StällningstagandeNya överväganden om att förklara områden förnationalstadspark bör göras i samband med denfortsatta fysiska riksplaneringen. ochBotaniska trädgården i med omkringliggandeområden uppfyller väl de kriterier som gäller för ennationalstadspark.Det främsta argumentet för att inrätta ennationalstadspark är att skydda tillgången till enrik och varierad natur- och kulturmiljö, något somblir allt viktigare för människors välbefinnande.För boende i tätorter är tillgången till parker ochgrönområden av stor betydelse för vardagsmiljön ochför rekreation och friluftsliv. Dessa områden harockså betydelse för människors hälsa och för denbiologiska mångfalden i tätorterna.Nationalstadsparksstatus innebär ett samlat ochlångsiktigt skydd mot exploateringsföretag m.m. Nybebyggelse och nya anläggningar får komma till ståndoch andra ingrepp utföras endast om det kan ske utanintrång i parklandskap eller naturmark och utan atti övrigt skada natur- och kulturvärden i området. Deekonomiska konsekvenserna av ett utpekande bör varabegränsade.Slottsskogen och är intedetaljplanlagda och har inget förordnande enligt 7kap. Däremot är området i Göteborgsöversiktsplan markerat som område av riksintresseför sina kulturvärden och område för långsiktigtbevarad markanvändning. Kommunen äger i stort settall mark i området. Enskilda objekt som kanframhållas är bl.a. , Naturhistoriskamuseet, , ochKlippträdgården. Några aktuellaexploateringsintressen är inte kända, och området ärstarkt förankrat i kommunen som en betydelsefullstadspark.De fördelar som skulle uppnås med att Slottsskogenoch angränsande områden förklarades somnationalstadspark är att skyddet skulle bli starkareoch därmed långsiktigt trygga områdets fortbeståndutan exploateringsintrång. Den uppmärksamhet som gesav en sådan förklaring skulle dessutom ge dessaområden en tydligare bevarandestatus.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2002/03:Bo224 (fp).9. Omprövning av vattendomar (punkt 6) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo229 och avslår motion2002/03:Bo299.StällningstagandeVattenmiljöerna i har i olika grad påverkatsav dikningsföretag. Många biotoper, som kärr,fuktängar och strandängar, har försvunnit. Vissavattendrag har lagts i kulvert medan andra harrätats ut, vilket har lett till att en mängd avvattenmiljöernas ekologiska funktioner försämratseller försvunnit. De hydrologiska förhållandena ilandskapet har förändrats. Snabba kraftiga flödenomväxlande med där flödena är lågahar lett till minskad reningsförmåga, brist på blötaområden och i vissa fall uttorkning. Närvattendragen rätades ut, den omgivande vegetationentogs bort och vattendragen kulverterades försvannspridningskorridorer som var viktiga för många växt-och djurarter.Det finns cirka 5 900 legaliserademarkavvattningsföretag i . I dessa legaliserademarkavvattningsföretag finns fastställda nivåer sommarkägarna har både rätten och skyldigheten attupprätthålla.I riksdagsbeslutet om etappmål och strategier föratt nå miljömålen finns bl.a. mål avseendenyanläggning av våtmarker. Återläggning av tidigarevåtmarker samt nyanläggning motiveras med att detåterskapar de biotoper som behövs för att bevara denbiologiska mångfalden.Som ett av delmålen för att nå det övergripandemålet gäller att det iodlingslandskapet skall anläggas eller återställasminst våtmarker och småvatten framtill . För del har målet satts tillatt återskapa våtmarkeri odlingslandskapet. Även har anläggning avvåtmarker påbörjats som ett led i detnaturvårdsarbete som många kommuner bedriver.Arbetet tog fart när medfinansiering via de lokalainvesteringsprogrammen gjordes möjlig. För att nådet långsiktiga målet och etappmålet måsteemellertid anläggandet av våtmarker öka markant ivolym.I en utvärdering av det s.k. ,slutrapporten från och densammanställning som Världsnaturfonden (WWF) hargjort klargörs att dikningsföretagen anses vara ettstort hinder för att anlägga större våtmarker ochåterskapa slingrande rinnande vatten och därmed fårses som ett hinder för att nå miljömålet. Det är degamla vattendomarna som begränsar det allmännasrådighet över vattnet.I utvärderingen sägs vidare bl.a. att man hittillshar undvikit projekt som kräver domstolsprövningeller omprövning av dikningsföretag - detta medhänsyn till risken att projektet drar ut på tideneller går i stöpet. Det vore rimligt att hydrologini ett vattenföretag skall kunna förändras till gagnför vatten- och naturvård. Om så är fallet borde detfinnas en väg för t.ex. kommunen att ansöka omomprövning av dikningsföretaget.Vänsterpartiet anser, mot bakgrund av vad somanförts i motion 2002/03:Bo229 (v), att gamlavattendomar bör omprövas i syfte att underlätta förnyanläggning av våtmarker.