bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Utbildning av försäkringsläkare (punkt 26)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 37. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf291 yrkande 16 och bifallerdelvis motion 2002/03:Sf333 yrkande 2 samt avslårmotion 2002/03:Sf333 yrkandena 1, 3 och 6.StällningstagandeVi anser att försäkringsläkarnas roll måstetydliggöras. De bör t.ex. ha mer likvärdigaarbetsförhållanden inom de olikaförsäkringskassorna. Senast bör detfinnas klara riktlinjer om vilka krav på utbildningm.m. som bör ställas på en försäkringsläkare.38. Utbildning av försäkringsläkare (punkt 26)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 38. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf333 yrkandena 1-3 och 6 ochbifaller delvis motion 2002/03:Sf291 yrkande 16.StällningstagandeDet övergripande målet med försäkringsläkarensverksamhet är att den försäkringsmedicinskabedömningen skall grundas på vetenskap och beprövaderfarenhet samt tillgodose kraven på likformighetoch rättssäkerhet. För att uppnå detta mål är detviktigt att har enförsäkringsläkarverksamhet som lever upp tillkassans ansvar för socialförsäkringen gentemot såvälenskilda försäkrade som samhället.En stor del av kritiken mot försäkringsläkarna harriktat in sig på att deras yttranden ofta stridermot vetenskap och beprövad erfarenhet. För attmotverka detta är det viktigt att försäkringsläkarnatillförsäkras en kontinuerlig och uppdateradvidareutbildning. Endast på så sätt kan detgaranteras att deras bedömningar baseras på aktuellkunskap.Försäkringsläkare är inte underställdaSocialstyrelsen som tillsynsmyndighet. Som rådgivaretill försäkringskassor är försäkringsläkarna inteheller ansvariga för sina bedömningar inför JO.Detta är en brist i systemet som inte är acceptabel.Mot bakgrund härav bör det övervägas om inteförsäkringsläkarna bör ställas under motsvarandekontroll som övriga läkare.Regeringen bör göra en grundlig översyn av deproblem som finns inom det försäkringsmedicinskaområdet och lämna förslag på en reformering av detförsäkringsmedicinska systemet.39. Utbildning av läkare i försäkringsmedicin(punkt 27)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 39. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf290 yrkande 4 och avslårmotion 2002/03:Sf333 yrkande 4.StällningstagandeDet av regeringen aviserade förslaget om förbättradutbildning i försäkringsmedicin för läkare ärotillräckligt. En sådan utbildning bör omfatta allaläkare, även de som är i tjänst. börgenomgången utbildning i försäkringsmedicin vara ettvillkor för att över huvud taget få skrivaläkarintyg för sjukskrivning.40. Utbildning av läkare i försäkringsmedicin(punkt 27)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 40. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf333 yrkande 4 och avslårmotion 2002/03:Sf290 yrkande 4.StällningstagandeEnligt nuvarande regler skall försäkringsläkareninte undersöka den försäkrade, utanförsäkringsläkarens medicinska bedömning skallgrunda sig på den behandlande läkarens uppgifter iintyg och utlåtanden. Så länge denna ordning gällermåste det ställas höga krav på de behandlandeläkarnas intyg och utlåtanden. Av det skälet måsteutbildning i försäkringsmedicin bli obligatorisk förläkare på alla nivåer och ges ett betydande inslag iläkarnas grundutbildning.41. Övriga frågor om läkare m.m. (punkt 28)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 41. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf291 yrkande 17 och avslårmotion 2002/03:Sf290 yrkandena 5 och 9.StällningstagandeNuvarande hantering för utfärdande av läkarintyg försjukskrivning kan ifrågasättas. Det borde varasjälvklart att förlängning av sjukskrivning pertelefon normalt inte skall få förekomma. Vidaremåste utgångspunkten vara att vid sjukfall somöverstiger skall som regel en annan läkareän den som först sjukskrev patienten ta ställningtill frågan om fortsatt sjukskrivning, lämpligbehandling och rehabilitering. Därmed kan risken förmedicinska felbedömningar minska och en mer enhetligpraxis utbildas.42. Övriga frågor om läkare m.m. (punkt 28)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 42. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf290 yrkandena 5 och 9 ochavslår motion 2002/03:Sf291 yrkande 17.StällningstagandeDet är inte rimligt att vilken läkare som helst,oavsett specialitet, i princip skall kunna utfärdaläkarintyg för långtidssjukskrivning där diagnosernaär sådana att en helt annan medicinsk specialitetstår för expertkunskapen. Vi anser därför attreglerna bör ses över.Vi anser vidare att bör kunnaföreskriva att arbetsplatser med många långasjukfall skall köpa in medicinsk expertis(företagshälsovård) och att ivissa fall också bör kunna ge ekonomiskt stöd tilldenna verksamhet.43. Dröjsmålsränta m.m. (punkt 29)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 43. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf221, 2002/03:Sf242yrkande 1 och 2002/03:Sf377 yrkande 7 och avslårmotion 2002/03:Sf242 yrkande 2.StällningstagandeFörsäkringskassan har rätt att ta utdröjsmålsränta på de belopp som en person är skyldigatt återbetala till kassan. Det framstår då somrimligt att personer som drabbas av försenad ellerfelaktig hantering från sidaskall kunna erhålla dröjsmålsränta. En sådan ordningskulle även ha fördelen att tydliggöra kostnader vidlångsam handläggning och bidra till att förkortahandläggningstider. Regeringen bör återkomma medförslag om när skall vara skyldigatt betala dröjsmålsränta.44. Dröjsmålsränta m.m. (punkt 29)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 44. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf221 och bifaller delvismotionerna 2002/03:Sf242 yrkande 1 och 2002/03:Sf377yrkande 7 samt avslår motion 2002/03:Sf242 yrkande2.StällningstagandeFörsäkringskassorna har många uppgifter och är hårtbelastade av det stora antalet sjukskrivningar ochförtidspensioner. Därmed finns risk för att denersättningsberättigade får felaktig ersättning. Närdetta uppdagas bör och andrastatliga myndigheter på liknande sätt som privataförsäkringsbolag utbetala dröjsmålsränta tillmottagaren. Regeringen bör se över nuvarandelagstiftning som omöjliggör utbetalning avdröjsmålsränta vid t.ex. felaktigt utbetaldförtidspension.45. Frågor rörandesocialförsäkringsadministrationen i övrigt(punkt 30)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse: tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 45. bifaller därmed motionerna2002/03:Sf291 yrkandena 6 och 13 och 2002/03:A314yrkande 4 samt avslår motionerna 2002/03:Sf208yrkande 2, 2002/03:Sf250, 2002/03:Sf267,2002/03:Sf268, 2002/03:Sf279, 2002/03:Sf281 och2002/03:Sf335 yrkandena 15 och 16.StällningstagandeEn effektivisering av försäkringskassornasadministration skulle skapa en avsevärt förbättradmöjlighet att handlägga det stora antalet sjukfall.Försäkringskassornas effektivitet kan förbättras om- såsom föreslagit i andra motioner -ekonomisk ersättning för sjukfrånvaro som beror påarbets- och trafikolyckor övertas av arbetsgivareoch försäkringsbolag. Det är rimligt attarbetsgivarna står för inkomstförsäkringsskydd närde är ansvariga för arbetsmiljön och eventuellaskaderisker på grund av denna.Andra angelägna åtgärder som bör vidtas ärinförandet av en nationell handlingsplan motohälsan. En sådan bör omfatta bl.a. entidigareläggning av rehabiliteringen och attförsäkringskassorna får 2004för inköp av sjukvård utöver det ökade anslaget på520 miljoner kronor.46. Frågor rörandesocialförsäkringsadministrationen i övrigt(punkt 30)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 30borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 46. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf335 yrkandena 15 och 16 ochavslår motionerna 2002/03:Sf208 yrkande 2,2002/03:Sf250, 2002/03:Sf267, 2002/03:Sf268,2002/03:Sf279, 2002/03:Sf281, 2002/03:Sf291yrkandena 6 och 13 och 2002/03:A314 yrkande 4.StällningstagandeI takt med att antalet sjukskrivningar ökat harförsäkringskassorna tvingats prioriterautbetalningar av sjukpenning. Personella resurserhar flyttats över från rehabiliteringssidan tillutbetalningssidan. Så här i efterhand kan mankonstatera att denna kortsiktiga prioritering blivitmycket kostsam. Detta är dock inte det endaproblemet. (), som harpåpekat allvarliga brister i socialförsäkringensadministration, riktade så sent som starkkritik mot regeringen för brister avseenderättssäkerhet, trygghet och effektivitet. Utan enfungerande administration kommer problemen medohälsan aldrig att kunna lösas.För att förhindra att rehabiliteringsverksamhetenskall behöva stå tillbaka för utbetalning avsjukpenning bör det inrättas särskildaresultatenheter inom försäkringskassorna som arbetarmed rehabilitering. Pengar och personal kan därmedinte utan vidare föras över från en resultatenhettill en annan.47. Återställande av pensioner (punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 47. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf314.StällningstagandePensionärerna har fått bära entung börda av osäkerhet till följd avnedskärningarna i den generella välfärden. De harfått känna på försämringar inom vård och omsorg.Pensionernas värde har därtill minskat med 10 %under 1990-talet beroende på att prisbasbeloppetinte har följt prisutvecklingen. De förbättringarsom regeringen genomfört för pensionärer och framåt har välkomnats av Vänsterpartiet.Vi anser emellertid inte att man skall betraktaförbättringar på skattesidan, av bostadstilläggetoch pensionstillskottet som återställande avpension. I stället är dessa välbehövligastandardhöjningar för låginkomstpensionärer ellerskattesänkningar som kommit alla skattebetalare isamhället till del. Eftersom situationen förlåginkomstpensionärer är oacceptabel ärdet viktigt att denna grupp även fortsättningsviskommer i första rummet när återställandetdiskuteras.48. Flexibel pensionsålder (punkt 34)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 48. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf219 och 2002/03:Sf324samt avslår motion 2002/03:Sf261.StällningstagandeVi anser att pensionsåldern bör vara mer flexibeloch därmed ge större valfrihet för individen attfortsätta yrkeslivet eller avbryta detsamma. Enbestämd pensionsålder borde inte finnas. Det börvara upp till var och en att förhandla fram dag ochår för pension. Däremot skall det finnas fastställdtid och ålder för när pensionsbeloppet skall kunnautbetalas. Deltidstjänster eller byte av arbetsplatsmed lägre lön bör inte försämra pensionsförmånerna.I stället skulle arbetstagaren kunna erhålla enlägre lön mot att arbetsgivaren således fortsätteratt betala sociala avgifter motsvarande den nivå denanställde haft . Social- ochavtalsförsäkringarna bör även inkluderas i dessaförslag. Det är inte rimligt att försäkringsskyddetförsämras och näst intill upphör när man fyller 65eller 67 år.49. Samordning av engångsbelopp inomyrkesskadeförsäkringen m.m. (punkt 35)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 49. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf310.StällningstagandeAktuella samordningsregler kan få den effekten attden yrkesskadade får göra ett större sammanlagtpensionsavdrag än vad denne har erhållit i livränta.Detta är djupt orättvist och torde inte stå iöverensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandeteller med Europarätten. Dessa regler måste därförändras. Det bör även övervägas om inte möjlighetentill utbyte av livränta bör avskaffas.50. Pensionsrätt för konstnärer (punkt 36)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 50. bifallerdärmed motion 2002/03:Kr264 yrkande 10.StällningstagandeFör konstnärer är stipendier pensionsgrundande. Eftersom ett stort antalkonstnärer erhåller stipendier bör även dessa stipendier varapensionsgrundande.51. Bostadstillägg vid särskilt boende(punkt 37)av (), (), AnitaSidén (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 51. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf229.StällningstagandeDet är enligt vår mening viktigt att de pensionärersom önskar det får möjlighet till eget rum även omde bor i en särskild boendeform för äldre. Dessvärreförekommer det forfarande att äldre människor isärskilda boendeformer bor tillsammans med annanperson trots att de hellre skulle vilja ha ett egetrum. Det förhållandet att det 1994 var brist påenkelrum, och att det vid införandet av det statligabostadstillägget för pensionärer () fr.o.m. 1995ansågs som orimligt att neka BTP när någotalternativ till tvåbäddsrum inte fanns, kan inte tastill intäkt för att ha kvar enprincipiellt mindre lämplig regel. I praktikeninnebär ett bibehållande av regeln att statsmakternager berörda kommuner en signal om att fortsattofrivilligt tvåbäddsboende dels kan delfinansierasav staten med bidrag, dels är en godtagbarboendeform. Detta är enligt vår uppfattningoacceptabelt och kan leda till att BTP blir ettkommunalt bidrag och inte ett grundskydd förpensionärer. Det kan vidare leda till att mindrelämpliga vårdmiljöer permanentas. Av nu anförda skälbör det sättas en tydlig gräns för hur länge BTPskall kunna lämnas för icke frivilligt boende itvåbäddsrum. Det skulle ge en tydlig signal till dekommuner som ännu har frågan om eget rum olöst. Enlämplig tidsgräns bör bestämmas till den 1 juli2005. Det innebär att det påtvingade"dubbelrumsboendet" i äldrevården försvinner senastden . Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till erforderlig ändring avBTP-reglerna.52. Familjepolitikens inriktning (punkt 39)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 52. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf376 yrkande 1,2002/03:A241 yrkande 1 och 2002/03:L319 yrkande 16samt avslår motionerna 2002/03:Sf238 yrkandena 1, 2och 4, 2002/03:Sf311 yrkandena 1 och 2,2002/03:Sf341, 2002/03:Sf379 yrkande 3 i denna deloch 6, 2002/03:Sf380 yrkandena 1, 5, 6, 8, 11, 17,19, 27 och 37 i denna del, 2002/03:So250 yrkandena 7och 13 i denna del, 2002/03:So514 yrkande 1 och2002/03:A242 yrkande 28.StällningstagandeMånga föräldrar skulle vilja ge barnen mer tid. Vianser därför att det måste bli lättare att gå ned iarbetstid och vill därför införa ett barnkonto på40 per barn under förskoleåldern, från ochmed 2004. Barnkontot kan användas under barnets helaförskoleålder, och varje familj får använda dem tillvad de själva tycker är bäst. Det är inte staten somskall styra familjernas beslut, lika lite som statenstyr hur barnbidraget skall användas.Enligt vår mening är det viktigt att föräldrartill barn i förskoleåldern skall kunna växla mellanatt vara hemma, arbeta heltid och arbeta deltid. Vivill öka möjligheterna att på olika sätt kombineraansvaret för barnen med arbete och studier på detsätt föräldrarna finner mest lämpligt. Därför skallsamhällets stöd till barnfamiljerna inte varastyrande. Vi anser att fördelen med barnkontot äratt det inte är villkorat till viss konsumtion ellervisst beteende. Det ger således inga marginal- ellertröskeleffekter.Vi vill genomföra en familjepolitisk reform somger mera makt och marginaler i barnfamiljernasvardag och därmed öka deras möjligheter att väljavad och hur de vill konsumera.53. Familjepolitikens inriktning (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 53. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf238 yrkandena 2 och 4,2002/03:Sf379 yrkandena 3 i denna del och 6,2002/03:Sf380 yrkandena 1, 5, 6, 8, 11, 17, 19, 27och 37 i denna del och 2002/03:A242 yrkande 28 samtavslår motionerna 2002/03:Sf238 yrkande 1,2002/03:Sf311 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Sf341,2002/03:Sf376 yrkande 1, 2002/03:So250 yrkandena 7och 13 i denna del, 2002/03:So514 yrkande 1,2002/03:A241 yrkande 1 och 2002/03:L319 yrkande 16.StällningstagandeEnligt vår mening är familjen, även om den inte ärfelfri, den viktigaste byggstenen i samhället ochden livsform som har störst möjlighet att vara denlilla nära gemenskap som behövs för att den enskildamänniskan skall kunna växa. Sociala och ekonomiskastödformer måste utformas utifrån den enskildafamiljens behov samt med utgångspunkt från attstabila familjerelationer är något bra ocheftersträvansvärt.Att vara förälder kan enligt vår mening betraktassom den finaste uppgift man kan ha. Därför skall mansom förälder kunna kräva att få goda förutsättningarför att klara den. För att stödja föräldraskapetanser vi att det i , liksom i t.ex. ,borde finnas ett informativt och inspirerandematerial om föräldraskap och barns utveckling. Vivill uppvärdera föräldraskapets betydelse genompolitiska beslut och genom attitydbildning. Ingenkan bättre än föräldrarna avgöra vad som är bäst fördet egna barnet, och denna grundsyn måste komma tillklart uttryck i samhället. anseratt det är av största vikt att barn och föräldrarfår en väl fungerande vardagskontakt med varandra.För de flesta barnfamiljer är tid en bristvara ochdärför måste föräldrarna få bättre möjligheter attge barnen det de helst vill ha - mer tidtillsammans. Eftersom många föräldrar ävenförvärvsarbetar är det viktigt att skapa ettbarnvänligt arbetsliv, alltså en arbetsmiljö där detses som en kompetenshöjande och viktigsamhällsuppgift att vårda och fostra barn. Dettagäller både män och kvinnor.Det arbete som utförs utanför den etableradearbetsmarknaden ger endast en låggrundtrygghet. Vård och underhåll av människor inomhemmet återfinns inte heller i den ekonomiskastatistiken. Detta trots att hemarbete måsteutföras, inte minst ur livskvalitetssynpunkt.Konsekvensen av systemet blir att kvinnor, somarbetar mindre på den öppna arbetsmarknaden,drabbas i första hand. anser atthemarbetet måste uppvärderas bl.a. genom att detbeaktas i olika reformer.Enligt vår mening skall så många beslut sommöjligt som berör familjen fattas av familjen själv.Det gäller t.ex. valet av barnomsorgsform. Denfamiljepolitik som byggts upp har såvälfördelningspolitiska brister som brister urvalfrihetssynpunkt. Fördelningspolitiskt därför attbarnomsorgssubventionerna i stor utsträckningtillfaller redan resursstarka hushåll, och urvalfrihetssynpunkt eftersom det familjepolitiskastödet inte medger flera alternativabarnomsorgsformer. Med barnens och familjernas behovsom utgångspunkt för familjepolitiken är detangeläget att alla har möjlighet att välja denbarnomsorgsform som passar de egna förhållandenabäst. Vid sidan av maxtaxan, som stärker ekonominför dem som väljer dagens offentligt finansieradebarnomsorg, vill vi även införa ett barnomsorgskontosom skall omfatta alla barn som fyllt meninte tre vid ikraftträdandet. Kontobeloppet skalluppgå till per barn och skall reduceras ombarnet helt eller delvis har plats inom kommunaltfinansierad barnomsorg. Maximalt skall perbarn och år få tas ut.Med vår familjepolitik kommer barnens behov ochföräldrarnas önskemål att spela huvudrollen. Det gervalfrihet, flexibilitet och rättvisa.54. Familjepolitikens inriktning (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 54. bifallerdärmed motion 2002/03:So250 yrkandena 7 och 13 idenna del samt avslår motionerna 2002/03:Sf238yrkandena 1, 2 och 4, 2002/03:Sf311 yrkandena 1 och2, 2002/03:Sf341, 2002/03:Sf376 yrkande 1,2002/03:Sf379 yrkande 3 i denna del och 6,2002/03:Sf380 yrkandena 1, 5, 6, 8, 11, 17, 19, 27och 37 i denna del, 2002/03:So514 yrkande 1,2002/03:A241 yrkande 1, 2002/03:A242 yrkande 28 och2002/03:L319 yrkande 16.StällningstagandeEnligt vår mening måste uppgiften förfamiljepolitiken vara att underlättaföräldraansvaret i ekonomiskt och socialt hänseendesamt att ge föräldrarna stora möjligheter attpåverka barnens uppväxtförhållanden. Ledstjärnornaför familjepolitik är ökatsjälvbestämmande, bättre möjlighet att kombinerafamiljeliv och arbetsliv samt mer tid för barnen.Det förutsätter, enligt vår mening, attfamiljernas ekonomiska utrymme stärks och attföräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnensuppväxt vad gäller både barnomsorg och skola. Föratt öka självbestämmandet är det viktigt att detfinns olika former av barnomsorg att välja mellan.Makten över barnomsorgen skall flyttas från statenoch kommunerna till föräldrarna.Enligt vår mening måste stödet till barnfamiljernaanpassas bättre efter olika familjers livsvillkor,förhållanden och önskemål. Vi vill överlämnaansvaret till föräldrarna att själva bestämma översin tid med och omsorg om sina barn. Enförutsättning för självbestämmande är, som nämnts,ökat ekonomiskt utrymme. Utöver vår skattepolitik,som kraftigt sänker skatten för de grupper sombehöver det, vill vi ytterligare stärkasjälvbestämmandet och möjligheten till mer tid medbarnen under småbarnsåren genom att fördubblabarnbidraget för barn i åldern successivtfram till 2006. Fullt utbyggt skulle en sådanbarnbidragshöjning öka familjens ekonomiska utrymmemed per barn och år, vilket enligt vårmening skulle ge föräldrarna en möjlighet attförkorta arbetstiden och tillbringa medbarnen.55. Allmänna barnbidrag (punkt 40)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 40borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 55. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf380 yrkande 34 och avslårmotionerna 2002/03:Sf235, 2002/03:Sf237,2002/03:Sf311 yrkande 8, 2002/03:Sf340 och2002/03:Sf343.StällningstagandeEnligt vår mening ökar kostnaderna för barnen itonåren. Mot bakgrund av detta ser vi det naturligtatt barnbidraget höjs med för barnsom fyllt men inte från och med den 1januari 2004. Flerbarnstillägget bör höjas imotsvarande mån.56. Beräkningsunderlag och 2,5-årsregeln m.m.(punkt 42)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 42borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 56.