bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — punkt 9)respektive oppositionspartiernasförslag till fördelning av anslag påutgiftsområde 13.Tusental kronor-----------------------------------------------------------------------------| |Anslag |Regeringen| m| | | c || | | || | | || | | || fp | kd | |-----------------------------------------------------------------------------|22:1 ||4 621|-250 853 |-1 200 000 |-400 000 |-700 000|| |förvaltningskostnader| 614| | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:2 |Bidrag till | 36 363| -3 175 | -10 750 | -7 055 | -7915|| |arbetslöshetsersättning|000| 0001 | 0002 | 0003 |0004|| |och | || | | || |aktivitetsstöd || | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:3 |Köp av | 4 708 | -1 000|-1 300 000 |-900 000 | -3 500|||arbetsmarknadsutbildning|812|000 | | | 000|| |och övriga || | | ||| |kostnader || | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:4 |Särskilda | 7 185| - | +150 000 |+100 000|+100 000|| |insatser för | 857| | | ||| |arbetshandikappade|| | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:5 |Rådet för | 94 133| - | - | - |-|| |Europeiska || | | ||| |socialfonden i || | | ||| ||| | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:6 |Europeiska | 1 533| - | - | - |-60000|| |socialfonden m.m. | 000| | | ||| |för perioden || | | ||| |2000-2006 || | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:7 |20 903| +4 097 | - | - |-|| |arbetsmarknadspolitisk|| | | ||| |utvärdering || | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:8 |Bidrag till | 57 427|-57 427 | - | - |-|| |administration av || | | ||| |grundbeloppet || | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:9 |Bidrag till | 4 262| - | -100 000 |-100 000 |-|| || 419| | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:10 |Bidrag till | 7 750| -7 750 | - | - |-|| |Stiftelsen || | | ||| |Utbildning || | | ||| ||| | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:11 |Bidrag till | 1 447| - | - | - |-|| |lönegaranti- | 000| | | ||| |ersättning || | | ||-----------------------------------------------------------------------------|22:12 |Inspektionen för | 4 774| - | - | - |-|| |arbetslöshetsförsäkringen|| | | ||-----------------------------------------------------------------------------| |Ny | - |+25 000| - | - | -|| |arbetsmarknads- || | | ||| |myndighet5 || | | ||-----------------------------------------------------------------------------| |Jobbgaranti6 | -| - | +300 000 | - |-|----------------------------------------------------------------------------|Summa | 60 306 | -4 461 |-12 900 | -8 355 |-12 075|| | 689 | 933 | 000| 000 | 000|----------------------------------------------------------------------------1 Varav avserutgiftsminskning till följd av enutökad självfinansiering av enallmän arbetslöshetsförsäkring.2 Varav avserutgiftsminskning till följd av enutökad självfinansiering av enallmän arbetslöshetsförsäkring.3 Varav avserutgiftsminskning till följd av enutökad självfinansiering av enallmän arbetslöshetsförsäkring.4 Varav avserutgiftsminskning till följd av enutökad självfinansiering av enallmän arbetslöshetsförsäkring.5 Nytt anslag (m).6 Nytt anslag (fp).Av avsnitt 5 framgår att utskottetanslutit sig till regeringensförslag om fördelning på anslag avutgifterna på utgiftsområde 13. Detinnebär att propositionen tillstyrksi denna del (prop. punkt9), som utskottetavstyrker motionerna A320 yrkande 32i denna del (kd), A330 yrkande 4(c), A332 yrkande 19 (fp), A364yrkande 5 i denna del och yrkandena6-14 (m) samt Fi232 yrkande 16 idenna del (fp).ReservationerUtskottets förslag tillriksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Allmän inriktning av politikenm.m. (punkt 1) (m, fp, kd, c)av (), ErikUllenhag (fp), (),(), (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 1 borde ha följandelydelse:1. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation 1.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A206, 2002/03:A225 yrkandena1-7,2002/03:A239 yrkandena 2, 5-13, 28-30 och 33, 2002/03:A294 yrkandena 1-6, 2002/03:A314 yrkandena 1-3, 5, 8-12 och 14-16, 2002/03:A320yrkandena 1-4, 6, 14, 17-19, 26, 28och 29, 2002/03:A321 yrkandena1, 3 och 4, 2002/03:A324 yrkandena1, 2 och 6, 2002/03:A330 yrkandena 1och 2, 2002/03:A332 yrkandena 1-9,11-14 och 17, 2002/03:A335yrkande 1, 2002/03:A364 yrkandena1-4 och 5 i denna del,2002/03:Sf226 yrkande 8,2002/03:Sf332 yrkande 6,2002/03:So296 yrkande 4,2002/03:Kr230 yrkandena 3-5,2002/03:Kr264 yrkande 13,2002/03:Kr372 yrkande 29,2002/03:Ub272 yrkande 2,2002/03:N227 yrkande8 samt 2002/03:N395 yrkande 11och avslår motionerna2002/03:A228, 2002/03:A244yrkandena 1 och 2, 2002/03:A257,2002/03:A259, 2002/03:A266,2002/03:A277, 2002/03:A291,2002/03:A292, 2002/03:A306yrkandena 1 och 2, 2002/03:A335yrkandena 2-5, 2002/03:A367yrkandena 1 och 4, 2002/03:Sf336yrkande 6 och 2002/03:Kr296yrkandena 1-3.StällningstagandeInledningVi anser att ett nytt övergripandemål för sysselsättningen börformuleras. Likaså behövs en förnyadarbetsmarknadspolitik med individeni centrum.Situationen för svensk ekonomi ochdet därmed sammanhängandearbetsmarknadsläget är enligt vårbedömning klart sämre än vadregeringen antagit ibudgetpropositionen. Det störstaproblemet är intekonjunkturavmattningen utanregeringens oförmåga att höjatillväxtkraften i ekonomin och attgenomföra de strukturella reformersom är nödvändiga.Nuvarande mål försysselsättningspolitiken ärmissvisande. Ett realistiskt,väldefinierat mål bör fastställasdär det tydligt framgår hurstor andel människor som är iarbete. Vi menar att denofficiella statistiken måstereformeras och utformas så att denutvisar utvecklingen av befolkning,studerande, förtidspensionärer,arbetskraft, sysselsatta,sjukfrånvarande och människor iarbete.Redovisningen bör innehållakomponenter i enlighet med förslagsom lagts fram i SOU 2002:5.Vi efterlyser åtgärder påområden som regering och riksdagkan påverka. Det gäller reformer förbättre hälsa och bättre fungerandearbetsmarknad samt strategiskaskattesänkningar på arbete ochföretagande. Nedan redovisar vinärmare vilka åtgärder vi villprioritera för att få en välfungerande arbetsmarknad.Fler i arbete och fler arbetadetimmarVi menar att den ekonomiskapolitiken måste utformas så att flermänniskor kommer i arbete och så attantalet arbetade timmar ökar:- Gör det mer lönsamt att arbeta-- Utforma regler och skatter såatt de främjar förvärvsarbete ochhälsa-- Gör regler bättre och enklare såatt de underlättar för invandrareatt snabbt komma in påarbetsmarknaden-- Stärk förutsättningarna föräldre att vilja arbeta längre-- Förbättra familjepolitiken såatt det blir lättare att kombinerafamiljeliv och förvärvsarbete-- Effektiviseraarbetsmarknadspolitiken så att flerkommer i arbetesnabbare-Utöver åtgärderna för att flerskall komma i arbete och att antaletarbetade timmar skall öka såbehövs bl.a.produktivitetsfrämjande insatserliksom sunda offentliga finanser.Vi vill i dettasammanhang särskilt betona viktenav att stärka det direkta sambandetmellan lönebildning och höjdareallöner. Arbetsmarknadens parterhar ansvar för löneförhandlingarna,men staten bör bl.a. tydliggörakopplingen mellan arbetslöshetenoch avgiften tillarbetslöshetsförsäkringen.Den totala arbetslösheten, som denofficiellt redovisas inklusivearbetsmarknadspolitiska åtgärder,ligger kvar på avarbetskraften, vilket framgår avtabellen nedan. Utöver detta ärett stortantal individer latentarbetssökande, dvs. de har velatoch kunnat arbeta men inte söktarbete. I denna grupp ingår också 61000 heltidsstuderande som söktarbete. Dessutom är många människorundersysselsatta, dvs. de arbetarav arbetsmarknadsskäl mindre än deskulle vilja.Tabell 1. Öppet arbetslösa, iarbetsmarknadsåtgärder, latentarbetssökande och undersysselsatta,antal respektive andel i %-----------------------------------------------------| |Antal |I %av|| ||arbetskraften || |individer | |-----------------------------------------------------|Öppet arbetslösa |160 000|3,7 |-----------------------------------------------------|I |123 000 |2,8 ||arbetsmarknadsåtgärder || |-----------------------------------------------------|Sammanlagd total |283 000|6,5 ||officiell arbetslöshet || |-----------------------------------------------------|Latent arbetssökande |140 000|3,2 |-----------------------------------------------------|Undersysselsatta |231 000|5,3 |-----------------------------------------------------|Antal människor i |654 000|15,0 ||arbetsför ålder som || ||inte har ett riktigt || ||arbete eller som vill || ||arbeta mer | | |-----------------------------------------------------Källa: SCB:s översikt överarbetsmarknadsläget i oktober 2002.Utvecklingen är dyster också närdet gäller det av regeringenfastslagna målet om att avbefolkningen i åldern 20-64 årskall vara sysselsatta på denreguljära arbetsmarknaden år2004. SCB:s senaste statistikvisar att andelen reguljärtsysselsatta minskade mellan oktober2001 och från 78,2 %till 77,6 %.Diagram. Andelen reguljärtsysselsatta mellan 20 och 64 år.Officiella sysselsättningstalrespektive faktisk andel människoriarbeteDen negativa utvecklingen påarbetsmarknaden kan ocksåillustreras med att av densysselsättningsuppgång som skettmellan1997 och 2001 utgörs aversättningsjobb för dem som ärsjukskrivna och förtidspensionerade.Om nuvarande tendenser håller i sigkommer snart antalet personer somär sjukskrivna attvara större än antalet personer somär öppet arbetslösa.Brister i dagensarbetsmarknadspolitikDen nuvarandearbetsmarknadspolitiken harmisslyckats. Vår kritik motnuvarande system kan sammanfattas iföljande punkter:· den förda politiken ger intetillräcklig hjälp till dem som ärmest utsatta på arbetsmarknaden·· dagens politik ger ingenvalfrihet för den enskilde·I. arbetsförmedlarna hardubbla och motsägelsefulla rollergentemot de arbetslösa genom attde både skall hjälpa ochkontrolleraII.III. förmedlingsverksamheten ärorganiserad på ett byråkratiskt ochineffektivt sätt - det leder tillatt alldeles för få jobbförmedlasIV.V. matchningen är ineffektiv -arbetslösheten är hög somdet är brist på arbetskraft i mångayrkenVI.VII. dagens arbetsmarknadsåtgärderleder till betydandeundanträngningseffekter - förvarje hundratal personer som deltariarbetsmarknadsåtgärder som innebärsubventionerad sysselsättningförsvinner mellan 60 och 70 riktigajobbVIII.IX. arbetsmarknadspolitiken harmisslyckats i fråga om samarbete medföretag och näringslivX.XI. arbetsmarknadspolitikenförefaller att motverka snarare änatt främja rörligheten påarbetsmarknadenXII.· arbetslöshetsförsäkringen hartappat sin funktion somomställningsförsäkring - i ställetför att erbjuda ett tillfälligtekonomiskt stöd mellan två arbetenanvänds den för att försörjamänniskor under långa perioder·· är det land som iförhållande till sin samladeekonomi satsar mest resurser påarbetsmarknadspolitiska åtgärder mende konkreta resultaten står inte irimlig proportion till de satsaderesurserna·Till detta kommer en rad andraproblem som måste åtgärdas ochsom har klara beröringspunktermed strukturproblemen påarbetsmarknaden. Här skallytterligare tre av dessa nämnas.För det första gäller detsvårigheterna för invandrare attfå tillträde till arbetsmarknaden,vilket innebär ett stortslöseri med resurser och orsakarstort lidande. För att brytautanförskapet krävs åtgärder somomspänner ett brett spektrum,där förändringar avarbetsmarknadslagar ochlönebildning sannolikt ärviktigast. AMS konstaterar isin rapportArbetsmarknadsutsikterna för år2003 (Ura 2002:8) att denförbättring i arbetsmarknadslägetbland utomnordiska medborgare somhar ägt rum har planatut . EnligtAMS finns det nu risk för attarbetsmarknadssituationenförsämras för denna grupp.För det andra gäller det problemetmed att monopoliseringen på detraditionella offentligaarbetsmarknaderna medför att mångakvinnor går miste om karriärvägar,bra löneutveckling och arbetstidersom tillgodoser deras önskemål.För det tredje har det parallelltmed att arbetslösheten minskatunder 1990-talets senare del sketten ungefär motsvarandeuppgång av sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Det finnsalltfler tecken som tyder på attsjukskrivningar ochförtidspensioneringar används föratt avlasta arbetsmarknadspolitiken,vilket bl.a. framgår av följandetabell.Tabell 2. Befolkning, arbetskraft,officiell sysselsättning samtmänniskor i reguljärt arbete1997 och 2001, åldersgruppen20-64 år------------------------------------------------------------------| 1997 Andel12001Andel1 Förändr.Förändr. || || Antal Antal1997-procent- || 2001 || enheter1|| Antal |------------------------------------------------------------------|Befolkningen 20-64 5 1455 225 79 300 ||år 700 000 |------------------------------------------------------------------|Ej i arbetskraften 981 100 19,957 250 18,3 -23 850 -0,7|| % |------------------------------------------------------------------|varav 363 000 400 37 000 +0,6||förtidspensionerade ||(heltid) |------------------------------------------------------------------|varav studerande 273 000 5,278 500 5 500 0,0|------------------------------------------------------------------|övriga 345 100 278 -66 350 -1,4|------------------------------------------------------------------|Arbetskraften 4 164 80,4 276 81,9 112 150 +0,9|| 600 |------------------------------------------------------------------|varav arbetslösa 328 000 6,162 750 -165 250 -3,3|------------------------------------------------------------------|Sysselsatta 3 836 74,4 114 78,7 277 400 +4,2|| 600 |------------------------------------------------------------------|varav sysselsatta i 32 000 0,26 000 -6 000 -0,1||arbetsmarknadsåtgärder||2 |------------------------------------------------------------------|Reguljärt 3 804 4 08878,2 283 400 +4,3||sysselsatta 600 |------------------------------------------------------------------|varav 200 000 400 200 000 +3,8||sjukfrånvarande |------------------------------------------------------------------|Människor i arbete 3 604 70,3 688 70,6 83 400 +0,5|| 600 |------------------------------------------------------------------Källor: Regeringens utredning S2000:7, SOU 2002:5 samt SCB, AKU1) Andel av befolkningen iåldrarna samtförändring (sista kolumnen) avdessa andelar iprocentenheter.2) Endast de personer som deltar iarbetsmarknadsåtgärder och som i AKU-statistiken räknas som sysselsatta(i arbetskraften). Detta ärsamma personer som regeringenräknar bort när de definierarsittsysselsättningsmål (80 procentreguljärt sysselsatta i åldrarna ). Raden "Reguljärtsysselsatta"anger alltså de personer somräknas in i regeringenssysselsättningsmål, dock inte desom faktisktarbetar. Antalet människor i arbetekan utläsas på sista raden.3) I stort sett hela ökningen berorpå att de längre sjukfallen harökat.En ny politik mot strukturproblempå arbetsmarknadenEn helt annan politik måstetill för att komma till rätta med destrukturella problemen påarbetsmarknaden. Den ekonomiskapolitiken måste mer långsiktigtstärka incitamenten tillföretagande, arbete ochutbildning. Skattesänkningarbehövs på arbete, företagandeochhushållstjänster. Företagandetsvillkor måste förbättras, enallmän avreglering genomföras,offentliga monopol slopas ochsocialförsäkringarna reformeras.Som framgått anser vi att detdirekta sambandet mellanlönebildning och höjda reallönerbehöver stärkas. Arbetsmarknadensparter har ansvar förlöneförhandlingarna, men staten börbl.a. tydliggöra kopplingen mellanarbetslösheten och avgiften tillarbetslöshetsförsäkringen.De arbetsrättsliga regleringar somskapar problem för såvälnytillträdande på arbetsmarknadensom för bl.a. småföretagen måsteundanröjas.Vi menar att det finns en stortillväxtpotential i möjligheten attmobilisera de utomnordiskainvandrare i arbetsför ålder somstår utanför arbetsmarknaden. Demåste bli möjligt för dem attfå arbete motsvarande deraskompetens, bl.a. genom bättrevalideringssystem, möjligheter attstarta företag och språkkunskaper.Arbetsmarknadspolitiken skallunderlätta och främja arbeteSverige måste få en arbetsmarknadsom är rörlig och öppen - enarbetsmarknad som är tillgängligför alla. Den geografiska ochsociala rörligheten behöver öka. Somframgått anser vi att denstora arbetskraftsreserv som finnsockså måste tas till vara, både fördem som ingår i den ochför samhällets skull. Avgörande förmöjligheten att få en radikal ökningav sysselsättningen ärett dynamiskt företagsklimat därgamla och nya företag harmöjlighet att anställa flermedarbetare.Den arbetslöse skall inte längrefå vara en klient hos enarbetsmarknadsmyndighet utan enmedborgare med rätt att fåkvalificerad service.Vi vill därför slå fast att densom blivit arbetslös har ett antalrättigheter som statenmåste uppfylla. har densom blivit arbetslös ett antalskyldigheter som hon eller hani sin tur måste uppfylla gentemotdet övriga samhället. Det handlarom att etablera klara ochtydliga spelregler:Alla arbetslösa skall ha rätttill kostnadsfri arbetsförmedlingoavsett vem som utförförmedlingstjänsten. Samtidigtskall det finnas en skyldighetatt anmäla sig till ettservicekontor i samband med att manförlorat sitt jobb.Alla skall ha rätt att väljaarbetsförmedling och där blibehandlade med respekt ochhänsynsfullhet.Alla arbetslösa skall ha rättatt få stöd efter sina behov,förutsättningar och intressen.Åtgärderna skall vara individuelltutformade med det enda övergripandesyftet att så snart sommöjligt ge de arbetslösa möjlighetatt finna ett nytt arbete.Samtidigt skall alla arbetslösasom uppbär arbetslöshetsersättningeller annat ekonomiskt stöd frånsamhället ha skyldighet attaktivt söka jobb och delta i deåtgärder som är relevanta. Allaarbetslösa skall ha rätt att haett avgörande inflytande övervilken åtgärd som skall vidtas.En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring skallinföras. måste allaarbetstagare uppfylla ett antalgrundläggande villkor för att bliberättigade till ersättning.Den som blivit arbetslös skall intekunna tacka nej till anvisadearbeten utan att ersättningenfrån arbetslöshetsförsäkringenpåverkas.En effektivarearbetsmarknadspolitikSverige måste ha en aktiv ocheffektiv arbetsmarknadspolitik somsyftar till att snabbt ochsmidigt bidra till att matcha denarbetssökande med de arbeten somfinns tillgängliga och rustaden arbetslöse för att kunna tade arbeten som finns tillförfogande. Arbetslinjen skallhävdas, det vill säga attarbetssökande i första handskall erbjudas arbete ellerarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Först när sådana åtgärder intefinns tillgängliga skallarbetslöshetsunderstöd lämnas.Aktivitet skall alltidprioriteras framför passivtbidragsberoende.ServicekontorPå grund av arbetsförmedlingensdåliga resultat är det många som försöker få jobb påannat sätt. Arbetsförmedlingen hardärmed förlorat en viktig funktionpå arbetsmarknaden. Medvårt förslag vänder sig denarbetslöse i stället till ettservicekontor. Detta är inte entraditionell arbetsförmedling.Servicekontor skall finnas i varjekommun och skall framför alltfungera som guide för arbetslösaoch för företag som sökerarbetskraft.För att få ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen anmälerman sig till servicekontoret.Till att börja med skall denarbetslöse, liksom , frittkunna begränsa sitt sökandegeografiskt och yrkesmässigt. Efterdenna första period finns det dockmänniskor som av olikaanledningar inte lyckats få ettarbete. Då bokas påservicekontorets initiativ ettmöte förplanering av framtiden.Flera olika aktörerVi vill se många konkurrerandeaktörer inomarbetsmarknadspolitikens område.Konkurrens ochmångfald ökar kvaliteten ochvalfriheten för den arbetslöse.Vi räknar med att en rad nyaaktörer såsom privataarbetsförmedlingar,branschförmedlingar - exempelvis ifackföreningsregi,privata utbildningsföretag,ideella föreningar ochbemanningsföretag växer fram.Aktörernakommer att kunna erbjuda en mängdolika alternativ med olikaspecialinriktningar till denarbetslöse.I glest befolkade områden finnsdet inte alltid underlag för privatabemanningsföretag. Omdet inte finns privata aktörerskall myndigheten upphandla sådanatjänster eller i sista handdriva egna.OmställningspengDen som inte inom harhittat ett nytt jobb på egen handeller via den service somerbjuds på servicekontoren behöveråtgärder som kan kräva enekonomisk insats som vi kallaromställningspeng.Omställningspengens storlek styrsutifrån en behovsbedömning somgörs på servicekontoren.Pengens storlek bestäms efter olikakriterier såsom ålder, utbildningoch arbetslivserfarenhet.Till pengen kan kopplas olikaformer av arbetsmarknadspolitisktstöd som kräver ett särskiltregelverk, exempelvisanställningsstöd, lönebidrag ellerstarta-eget-bidrag.Individen tar med sigomställningspengen till den aktörsom väljs för att komma urarbetslösheten. I en del fallkommer den arbetslöse att få jobbinnan beräknad insats ärförbrukad. Då bör aktören fåbehålla hela pengen som bonus. Ompersonen åter blir arbetslösfryser bonusen inne. Förbrukasomställningspengen utan att denarbetslöse får arbete måste enny prövning ske.Ny myndighet ersätter AMV/har stormedelstilldelning. Trots dettavisar nu senast Riksdagensrevisorer att nyttan avverksamheten är minst sagt tveksam.Nuvarande myndighetsstrukturerpå arbetsmarknadsområdetersätts med en nyarbetsmarknadsmyndighet medovanstående uppgifter.Därtill har den också tilluppgift att garantera att det finnsjobbkontor/bemanningsföretaginom rimligt avstånd från allajobbsökande i hela landet. Om detinte finns privata aktörer börmyndigheten upphandla sådanatjänster eller i sista hand drivaverksamheten i egen regi.SlutsatsSom framgått förordar vi en heltannan politik än regeringen föratt komma till rätta medstrukturproblemen påarbetsmarknaden och för att få enväl fungerande arbetsmarknad.2. EMU och arbetsmarknaden (punkt2) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 2 borde ha följandelydelse:2. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation 2.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A258 yrkandena 1-4.StällningstagandeInledningOm ansluter sig till EMUkommer det att innebära storaförändringar, sannolikt störreän de som EU-medlemskapet fört medsig. är motståndaretill att blirEMU-medlem och anser att en radaspekter på EMU:s inverkan påarbetsmarknaden bör belysasnärmare.EMU ett högriskprojektEkonomer brukar beskriva EMU somett högriskprojekt eftersom det äromöjligt att förutse allakonsekvenser av att avhända sigden egna penningpolitiken. Denslutsatsen drar också (SOU 2002:16) därdet förutses att det blirsvårare att stabilisera ekonomininom EMU än utanför.I dag använder vi penningpolitikenför att stabilisera sysselsättningoch produktion. Det ärinte möjligt i EMU. Blir Sverigemedlem i valutaunionen blir detsvårare att motverka negativaeffekter av ekonomiskastörningar som specifikt träffarvår ekonomi. Det är därför kommer fram till attett medlemskap skulle innebära ökadinstabilitet med störresvängningar i produktion ochsysselsättning. Efterfrågestörningarkommer, till skillnad från , att "slå igenom med fullkraft".I EMU ökar riskerna både föröverhettning i ekonomin och fördjupare konjunkturnedgångar.Utredningen konstaterar attdetta är förenat med"välfärdsförluster förmedborgarna".Erfarenheter visar att högarbetslöshet vid en djupkonjunkturnedgång "tenderar attblibestående, eller åtminstone mycketlångvarig". Förutom risk för ökadarbetslöshet till följd avinstabilitet inger också EMU:shårda inflationsmål farhågor.Per och Hans Sacklénvid Fackföreningsrörelsens Institutför Ekonomisk Forskning(FIEF) har studerat effekterna avett EMU-medlemskap.