bet · GP01KU17 · 2002-02-07 00:00:00 — I annat fall kanbiblioteksregeln inte längre fungera som entillräcklig garanti för att upptagningar ireferensdatabaser, som produceras av någon annan änen svensk myndighet, inte utgör allmänna handlingarhos den anslutna myndigheten.Samtidigt föreslås att bestämmelsen moderniserasspråkligt så att begreppet upptagning i en databasanvänds i stället för begreppet upptagning förautomatisk databehandling i sådant register.MotionenI motion K45 av Per m.fl. (mp) begärs fördet fall förstahandsyrkandet om en ny utredning omtryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen inte bifalls attregeringen tillsätter en utredning som ser över dens.k. biblioteksregeln (yrkande 2). Motionärernadelar inte regeringens bedömning att det inte nu börinföras någon särskild bestämmelse som reglerar hurde informationsmängder som en myndighet har tillgångtill via Internet skall behandlas frånoffentlighetssynpunkt. Däremot delar de bedömningenatt konsekvenserna av en nyordning bör utredasnärmare. Den nuvarande biblioteksregeln saknarbegreppslig och språklig klarhet. Lämpligheten avatt alla handlingar åtkomliga via Internet skallanses som till myndighet inkomna och förvaradehandlingar kan ifrågasättas. Det är tveksamt om tillgänglig information har karaktär avreferensmaterial. Motionärerna anser attförvaringsrekvisitet och kriterierna för vad som isammanhanget är att definiera som offentlig handlingbör analyseras i en översyn av den s.k.biblioteksregeln.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör inte någon annanbedömning än regeringen när detgäller den s.k. biblioteksregeln. Ilikhet med regeringen ochOffentlighets- ochsekretesskommittén bedömer utskottetatt regeln får anses utgöra entillräcklig garanti för atthandlingsoffentligheten får rimligaproportioner när det gäller insyneni informationsmängderna på Internet.Som regeringen framhållit får dennärmare avgränsningen avbiblioteksregelns tillämpning påInternet även i fortsättningenankomma på rättstillämpningen. Dettautesluter enligt utskottets meninginte att utvecklingen kanleda till ett behov av reglering somi en eller annan utsträckningutesluter att alla handlingar somkan åtkommas via Internet skallkunna anses förvarade hosmyndigheten. Utskottet är emellertidinte nu berett att förorda enfortsatt utredning av frågan. MotionK45 yrkande 2 (mp) avstyrks därför.Utlämnande av handlingar ielektronisk formUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill ändring av 2 kap. 13 §tryckfrihetsförordningen och avstyrker ettmotionsyrkande (fp) om att det itryckfrihetsförordningen skall införas enskyldighet för myndighet att lämna utelektroniskt lagrade upptagningar ielektronisk form, såvida det inte förmyndigheten i lag eller förordning finns enbestämmelse som förbjuder det. Utskottetdelar regeringens bedömning att det inte börinföras en sådan skyldighet itryckfrihetsförordningen men atttryckfrihetsordningen nu bör ändras så attden möjliggör ett senare införande av ensådan skyldighet i vanlig lag. Utskottetavstyrker också med hänvisning till att enöversyn av paragrafen aviseras ipropositionen ett motionsyrkande om att 7kap. 16 § sekretesslagen skall upphävas.Jämför reservationerna 5 och 6.PropositionenRegeringen föreslår att det skall bli möjligt att ilag införa en skyldighet för myndigheter att lämnaut upptagningar för automatiserad databehandling iannan form än utskrift (2 kap. 13 §tryckfrihetsförordningen). hade i stället föreslagit att deti tryckfrihetsförordningen skulle införas enskyldighet att lämna ut elektroniskt lagradeupptagningar i elektronisk form såvida det inte förmyndigheten i lag eller förordning finns enbestämmelse som förbjuder det.Regeringen instämmer i allt väsentligt i dentveksamhet inför kommitténs förslag som flertaletremissinstanser gett uttryck för. Det är enligtregeringen svårt att överblicka vilka konsekvenseren skyldighet att lämna ut handlingar i elektroniskform kan få för skyddet av den personligaintegriteten. Synpunkten gör sig särskilt starktgällande vid s.k. massuttag av personuppgifter urstora databaser hos myndigheter. Att få ta del avallmänna handlingar direkt i elektronisk forminnebär enligt regeringen utan tvekan avsevärdapraktiska fördelar för den som vill samla in storamängder uppgifter, särskilt om avsikten inte endastär att lagra dem utan också att bearbeta demautomatiserat och sprida dem vidare. Möjligheten atti elektronisk form få del av exempelvissammanställningar av personuppgifter från olikamyndigheter underlättar enligt regeringennaturligtvis sammanställning och bearbetning avuppgifterna i syfte att kartlägga enskildaindivider. Riskerna för sådan otillbörlig behandlingbör enligt regeringen inte underskattas. Med hänsyntill IT-utvecklingen torde det kunna hävdas att detnu finns ett ännu större behov än tidigare avbestämmelser som minskar risken för otillbörligaintegritetsintrång till följd av automatiseradbehandling av personuppgifter.Enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen gäller sekretessför personuppgift, om det kan antas att ettutlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas istrid med personuppgiftslagen. Paragrafen fick sinnuvarande lydelse då personuppgiftslagen (1998:204)ersatte datalagen. Bestämmelsen i 7 kap. 16 §sekretesslagen innebär att myndigheterna vidutlämnande av allmänna handlingar, vari ingårpersonuppgifter, måste pröva om det kan antas attmottagaren kommer att behandla personuppgifterna istrid med personuppgiftslagen. Om så är fallet skallutlämnande vägras.Ännu har inte någon fast rättspraxis utvecklats ianslutning till bestämmelsen. Tillämpningen vållarenligt regeringen stora bedömningssvårigheter förmyndigheterna, och hittillsvarande erfarenhet kaninte sägas ge vid handen att 7 kap. 16 § utgör etteffektivt skydd mot otillbörliga integritetsintrång.Personuppgiftslagen ger visserligen ett högre skyddän datalagen för den personliga integriteten vidautomatiserad behandling av personuppgifter.Personuppgiftslagen är emellertid inte tillämplig påbehandling av personuppgifter som utförs som ett ledi en verksamhet av rent privat natur eller påbehandling av personuppgifter som faller undertryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden ellersom i övrigt sker uteslutande för journalistiska,konstnärliga eller litterära ändamål. Regeringen harenligt propositionen för avsikt att snarasttillsätta en utredning med uppdrag att bl.a. göra enöversyn av 7 kap. 16 § sekretesslagen. Först när ensådan översyn är klar är det möjligt att närmareöverväga hur en skyldighet att lämna ut handlingar ielektronisk form bör utformas.Införandet i tryckfrihetsförordningen av somOffentlighets- och sekretesskommittén föreslagit en skyldighet att lämna ut allmänna handlingar ielektronisk form måste enligt regeringen föregås aven prövning av i vilken utsträckning en sådanskyldighet bör inskränkas till följd av behovet avskydd för den personliga integriteten på de områdendär personuppgiftslagen och sekretesslagen inte gerett fullgott skydd. Till detta kommer att en översynmåste göras av i vilken ytterligare omfattningundantag bör göras i registerförfattningar för vissatyper av uppgifter hos myndigheterna. En regel somstävjar massuttag av personuppgifter i elektroniskform är bl.a. beroende av vilket skydd 7 kap. 16 §sekretesslagen ger. Regeringen hänvisar vidare tillatt remisskritik från principiella utgångspunkterriktats mot att låta en för enskildagrundlagsskyddad rättighet kunna inskränkas genom enreglering på förordningsnivå. Regeringen instämmer ioch för sig i att sådana inskränkningar börunderställas prövning men framhåller attordningen med att i förordning göra undantag frånskyldigheten att lämna ut allmänna handlingar ielektronisk form också i fortsättningen torde varanödvändig för att förhindra att belastasmed mängder av registerförfattningar.Regeringen konstaterar också att rätten att få uthandlingar i elektronisk form med nödvändighetskulle behöva förses med många undantag. oavsett omdessa undantag föreskrivs i lag eller förordning.Bland andra har Justitiekanslern påpekat att enbestämmelse om elektroniskt undantag närmast kanuppfattas ha symbolisk karaktär utan någon reellinnebörd.Den av kommittén förordade lagtekniska lösningenskulle enligt regeringen innebära att den utvidgadekopierätten ges en svagare ställning änoffentlighetsprincipen, som ju endast kan inskränkasenligt 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen om det ärpåkallat med hänsyn till de grunder som där ärsärskilt angivna. Med en sådan modell bliroffentlighetsprincipen skiktad på så sätt attförutsättningarna för inskränkningar blir olika förexempelvis papperskopior å ena sidan ochelektroniska kopior å andra. Det ligger enligtregeringen närmare till hands att se en utvidgadkopierätt som en sådan komplettering av denegentliga offentlighetsprincipen som bör regleras i15 kap. sekretesslagen, där det finnsspecialbestämmelser om hur myndigheternaselektroniska material skall hanteras.MotionernaI motion K46 av m.fl. (fp) begärsett förslag från regeringen om att det i 2 kap.tryckfrihetsförordningen skall införas en skyldighetför en myndighet att lämna ut elektroniskt lagradeupptagningar i elektronisk form såvida det inte förmyndigheten i lag eller förordning finns enbestämmelse som förbjuder det. Självfallet måste debegränsningar och skyddsbestämmelser som gäller förden personliga integriteten enligt sekretesslagenoch personuppgiftslagen beaktas, men så skall enligtmotionärerna ske oavsett i vilken teknisk formutlämnandet sker.Agne m.fl. (c) begär i motion K371 att 7kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) upphävs (yrkande25). Enligt denna bestämmelse gäller sekretess förpersonuppgift, om det kan antas att ett utlämnandeskulle medföra att uppgiften behandlas i strid medpersonuppgiftslagen. Motionärerna har svårt att seatt bestämmelsen kan tillämpas utan att syftet medatt efterfråga handlingen undersöks, liksomidentiteten hos den som efterfrågar handlingen.Motionärerna ser mycket allvarligt på tendensernatill att begränsa yttrandefrihets- ochoffentlighetsprinciperna, vanligen med hänvisningtill EU-regler. Trots att riksdag och regering vidupprepade tillfällen meddelat attoffentlighetsprincipen skall tillämpas fullt utoaktat medlemskapet i EU förekommer samtidigtinskränkningar t.ex. genom personuppgiftslagen.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade ett motionsyrkande(c) om att 7 kap. 16 § sekretesslagen skallupphävas. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena medhänvisning till det pågående arbetet iOffentlighets- och sekretesskommittén (bet.2000/01:KU17).Utskottets ställningstagandeOffentlighets- och sekretesskommittén föreslog ensådan ordning som betgärs i motion K46. Ettflertal remissinstanser ställde sig emellertidtveksamma till förslaget och menade attOffentlighets- och sekretesskommitténs fortsattaarbete, liksom en översyn av registerförfattningarnaoch praxisutvecklingen i anslutning till 7 kap. 16 §sekretesslagen, borde avvaktas. I likhet medregeringen vill utskottet understryka att intressetav att underlätta insyn i myndighetens verksamhetmåste vägas mot behovet av att skydda enskilda mototillbörliga integritetsingrepp. De starkt ökademöjligheter att sammanställa, bearbeta och spridauppgifterna som IT-utvecklingen inneburit innebäratt riskerna för en otillbörlig behandling avpersonuppgifter och kartläggning av enskildaindivider inte bör underskattas.Hänsynen till den enskildes personliga integritetinnebär vidare att en generell skyldighet att lämnaut allmänna handlingar i elektronisk form skullebehöva förenas med många undantag och därför kunnafå en begränsad räckvidd. Det kan inte hellerbortses från att den utvidgade kopierätten skullekunna anses få en svagare ställning änoffentlighetsprincipen. Utskottet delar regeringensbedömning att en lämpligare ordning kan vara att ilag peka ut de särskilda kategorier av allmännahandlingar som skall lämnas ut i elektronisk form omden enskilde begär det, bl.a. mot bakgrund av attpersonuppgiftslagen och 7 kap. 16 § sekretesslageninte erbjuder ett fullgott integritetsskydd.Regeringen har för avsikt att tillsätta enutredning med uppdrag bl.a. att göra en översyn av 7kap. 16 § sekretesslagen. Utskottet delarregeringens bedömning att först när en sådan översynär klar är det möjligt att närmare överväga hur enskyldighet att lämna ut allmänna handlingar ielektronisk form bör utformas. Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag till ändring avtryckfrihetsförordningen, såvitt avser 2 kap. 13 §och avstyrker motion K46.Också när det gäller den fråga om upphävande av 7kap. 16 § sekretesslagen som tas upp i motion K371yrkande 25 (c) vill utskottet hänvisa till den ipropositionen aviserade översynen av 7 kap. 16 §sekretesslagen. Motionsyrkandet avstyrks.Lagförslaget i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens lagförslagockså i övrigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i tryckfrihetsförordningen i den mån detinte omfattas av vad utskottet anfört ovan.Diarier på InternetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete i bl.a. ett motionsyrkande om att diarier hosriksdagen och regeringen skall läggas ut påInternet.Jämför reservation 7.PropositionenRegeringen anger som en allmän utgångspunkt förförslaget att offentlighetsprincipen skall skyddasoch anpassas till nya förhållanden om den skallfylla sina syften, vilket är särskilt relevant närdet gäller dess tillämpning i informationssamhället.En myndighets egen informationsverksamhet exempelvisvia Internet bör ses som ett komplement för den i 2kap. tryckfrihetsförordningen grundlagsfästa rättentill insyn. Regeringen hänvisar till , vars målsättning bl.a. är att arbetet iförvaltningen organiseras så att åtkomsten tillinformation underlättas.MotionenAgne m.fl. (c) begär i motion K371 etttillkännagivande om att regering och riksdag börlägga ut sina diarier på Internet i syfte att stärkayttrandefriheten (yrkande 27). Överläggningar omsådana insatser i landets alla kommuner bör ocksåinledas med kommun- och landstingsförbund.Gällande reglerDen infördes en ändring ipersonuppgiftsförordningen (1998:1191) somunderlättar för kommuner och landsting att lägga utbl.a. diarier och protokoll på Internet.Personuppgifter som direkt pekar ut den registreradefår dock endast läggas ut om det inte gällerkänsliga personuppgifter eller uppgifter omlagöverträdelser enligt 13 § respektive 21 §personuppgiftslagen och det saknas skäl att anta attdet finns risk för att den registrerades personligaintegritet kränks genom överföringen. Publicering avpersonuppgifter på Internet kan också vara tillåtenenligt särregler i annan lag eller förordning (2 §personuppgiftslagen). Sådana särregler har t.ex.meddelats för vissa offentliga register på Internett.ex. i 9 § förordningen (1995: 1386) medinstruktion för , 23§ rättsinformationsförordningen (1999:175) och 8 §andra stycket förordningen (2001:720) om behandlingav personuppgifter i verksamhet enligt utlännings-och medborgarskapslagstiftningen.BakgrundHösten 2000 behandlade utskottet några motioner omatt myndigheters diarier och protokoll skall läggasut på Internet (bet. 2000/01:KU3). Det skulle enligtutskottet vara en stor fördel om medborgarna harmöjlighet att ta del av allmänna handlingar påInternet. Myndigheterna skulle på detta sätt kunnabli öppnare för medborgarna. Utskottet avstyrktemotionsyrkandena med hänvisning till attOffentlighets- och sekretesskommitténs arbete bordeavvaktas.Offentlighets- och sekretesskommittén avlämnade ijanuari 2001 betänkandet Offentlighetsprincipen ochden nya tekniken (SOU 2001:3). Kommitténkonstaterade att den informationsverksamhet hosmyndigheterna som baseras på Internet är positivfrån offentlighetssynpunkt men aldrig kan ersättaden rätt till insyn som garanteras i 2 kap.tryckfrihetsförordningen. Den skall i stället sessom ett komplement till denna rätt. Deninformationsverksamhet hos myndigheterna som baseraspå Internet kan inte, som den kommertill uttryck, ses som en primär källa förallmänhetens insyn i och kontroll av myndigheternasverksamhet.Regeringen har uppdragit åtStatskontoret att stimulera och stödja utvecklingenav 24-timmarsmyndigheter genom att tillsammans medmyndigheterna utveckla och tillhandahålla metoder,vägledningar och avtal samt initiera och genomförasamverkansprojekt. Arbetet skall syfta till attstimulera myndigheterna att bedriva ett aktivtutvecklingsarbete för att förbättra sintillgänglighet och service med hjälp avinformationstekniken, genom åtgärder såsom bl.a. attta fram olika typer av vägledningar inom områden sominnehåll och utformning av hemsidor samt att efterett arbete i kontakt med Datainspektionen lämnaförslag till riktlinjer för elektroniskttillgängliga diarier som säkerställer kraven påöppenhet och insyn i myndigheternas verksamhet utanatt ge avkall på skyddet för den personligaintegriteten. Arbetet skall bedrivas i bredsamverkan med de statliga myndigheterna och ikontakt med företrädare för kommuner, landsting ochandra aktörer av betydelse för denna utveckling.Annat pågående utrednings- och utvecklingsarbeteskall också beaktas. En slutlig redovisning avuppdraget skall lämnas senast den 30 juni 2003.Regeringens mål med det arbete som sammanfattas ibegreppet 24-timmarsmyndighet är att förenkla ochförbättra samhällsservicen till medborgare ochföretag. Det innebär att tillgången till serviceskall vara oberoende av tid och plats, attkontakterna med myndigheterna skall göras enklareoch att kvaliteten i servicen skall förbättras.Informationstekniken skall användas för attunderlätta för medborgarna att få tillgång tillinformation som möjliggör ett aktivt deltagande ibeslutsprocesserna i den offentliga förvaltningen.Den skall också användas för att öka medborgarnasinsyn och möjligheter att följa handläggningen ochlämna synpunkter i enskilda ärenden. Härigenomstärks öppenheten, demokratin ochmedborgarinflytandet.Av regeringsbeslutet framgår att en majoritet avde statliga myndigheterna har etablerat en närvaropå Internet och arbetar aktivt med att utveckla sinahemsidor. Utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter fårenligt regeringen inte stå i motsättning tilltraditionella och invanda kontaktformer. Samtidigtär det uppenbart att informationstekniken är ettkraftfullt redskap för ökad tillgänglighet,öppenhet, insyn och effektivitet. Därför måste måletför varje myndighet vara att all information ochservice som med bibehållen eller ökadkostnadseffektivitet kan tillhandahållaselektroniskt också skall göras så.I en verksamhetsplan för för enheten RK arkiv och bibliotek inom Regeringskanslietsförvaltningsavdelning redovisas en utredning omförutsättningar för publicering av diarieuppgifteroch remissvar på Internet. Enligtproblembeskrivningen krävs för att Regeringskanslietskall vara ett föredöme för den offentligaförvaltningen att arbetet med att göraRegeringskansliet till en 24timmarsmyndighetprioriteras. Arbetet bör inledas med att främsträttsliga frågor kring offentlighet och integritetutreds. Detta innebär t.ex. att utreda och lämnaförslag i frågan om vilka uppgifter ur RK-Dia ochremissvaren som lämpligen bör göras tillgängliga förallmänheten. En rapport beräknas lämnas den 28februari 2002.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör Statskontorets pågåendearbete med elektroniskt tillgängligamyndighetsdiarier avvaktas, liksom arbetet inomRegeringskansliet med att göra uppgifter ur RK-Diatillgängliga på Internet. Motion K371 yrkande 27avstyrks.Justitiekanslerns rollUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omförstärkning av Justitiekanslerns möjligheteratt värna offentlighetsprincipen.Jämför reservation 8.MotionenI motion K371 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande till regeringen om förstärkning avJustitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen (yrkande 29). Motionärernaunderstryker att offentliganställdas yttrandefrihetär en viktig del av den svenska offentligheten. Föratt anställda skall våga utnyttja meddelarfrihetenär det av stor vikt att det finns sanktioner vidövergrepp. Möjligheten till sådana sanktioner böringå som en komponent i att stärka Justitiekanslernsmöjligheter att värna offentlighetsprincipen.BakgrundEnligt 5 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslernstillsyn får Justitiekanslern () som särskildåklagare väcka åtal mot befattningshavare som harbegått brottslig gärning genom att åsidosätta vadsom åligger honom i tjänsten eller uppdraget. Attinte tillräckligt skyndsamt pröva en begäran om attfå ta del av allmänna handlingar är att betrakta somtjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB (se NJA 1993 s.216).Om en befattningshavare har åsidosatt vad somåligger honom i hans tjänst och felet kan beivrasgenom disciplinärt förfarande får JK, enligt 6 §,göra anmälan till den som har befogenhet att beslutaom disciplinpåföljd. Anser JK det vara påkallat attbefattningshavare avskedas eller avstängs från sintjänst på grund av brottslig gärning eller groveller upprepad tjänsteförseelse, får JK göra anmälanhärom till den som har befogenhet att besluta om ensådan åtgärd.Av 14 § lagen (1994:260) om offentlig anställningframgår att en arbetstagare, som uppsåtligen ellerav oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter ianställningen, får meddelas disciplinpåföljd förtjänsteförseelse. Disciplinpåföljderna är enligt 15§ varning och löneavdrag. Disciplinpåföljd fårmeddelas bara om arbetstagaren frånförseelsen skriftligen har underrättats om vad somanförs mot honom (17 §). När en åtgärd har vidtagitsför att åtal skall väckas mot en arbetstagare fårarbetsgivaren, enligt 18 § första stycket, inteinleda eller fortsätta ett disciplinärt förfarandemed anledning av vad som föranlett åtgärden. Om engärning har prövats i straffrättslig ordning fårenligt andra stycket ett disciplinärt förfarandeinledas eller fortsättas bara om gärningen av någonannan orsak än bristande bevisning inte ansetts varanågot brott.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 2000 avstyrkte utskottet ett liknandemotionsyrkande (c) som det nu aktuella (bet.2000/01:KU9). Utskottet hänvisade till kampanjenÖppna och till att Justitiekanslern enligtutskottets mening redan hade vittgående befogenheteratt ingripa när offentlighetsprincipen träds förnär.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker motion K371 yrkande 29.RiksmarskalksämbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande om attKungl. hovstaterna och Riksmarskalksämbetetskall omfattas av offentlighetsprincipen.Jämför reservation 9.MotionenMartin () begär i motion 2001/02:K412 ettförslag från regeringen som innebär att Kungl.hovstaterna och skall omfattasav offentlighetsprincipen. Enligt motionen ärinstitutionen som givits uppdraget och resursernaatt inom och utom landet representera svenska folket naturligtvis en angelägenhet för hela svenskafolket.Gällande reglerRiksmarskalken är chef för . hovstaterna.Riksmarskalksämbetet är riksmarskalkens stabsorgan.Av 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen framgår atten handling är offentlig om den förvaras hosmyndighet och är att anse som inkommen till ellerupprättad hos en myndighet. Enligt 2 kap. 5 §likställs med myndighet och beslutandekommunal församling.Vad som avses med myndighet är inte närmarereglerat i tryckfrihetsförordningen. I denursprungliga lydelsen av 2 kap. 3 §tryckfrihetsförordningen fanns en uppräkning av vadsom avsågs med statsmyndighet respektivekommunalmyndighet. Med statsmyndighet avsågs bl.a.ämbetsverk samt övriga till statens förvaltninghörande myndigheter och inrättningar. Enligt ettuttalande i anslutning till ändringar itryckfrihetsförordningen ansågs det inteändamålsenligt att i grundlagen räkna upp vilkastatliga eller kommunala organ som var myndigheter.I stället hänvisades till regeringsformensmyndighetsbegrepp (prop. 1975/76:160 s. 134). Enligtförarbetena till regeringsformen avses medmyndigheter de organ som ingår i denoffentligrättsliga och kommunala organisationen(prop. 1973:90 s. 232 och 233).