bet · GP01SOU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Enligt motionärerna har många ensamståendeföräldrar ett stort behov av sociala kontakter.I motion So377 av och () begärs ett tillkännagivande om attanta ett familjeprogram för hur familjen skallstödjas (yrkande 1). Motionärerna hänvisar till ettprogram som den brittiska harformulerat. Alla regeringsbeslut skallkonsekvensbeskrivas utifrån hur familjerna drabbas.Alla familjer skall ha tillgång tillfamiljerådgivning, barnfattigdomen skall bekämpas,äktenskapen skall stärkas och allvarligafamiljeproblem skall hanteras på ett effektivt sätt.I motion L322 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om behovet av att förstärkafamiljerådgivningen (yrkande 4) samt om attobligatorisk föräldrautbildning bör övervägas(yrkande 5). Motionärerna påpekar att ett ökandeantal barn mår dåligt och att drygt hälften av decirka 35 000 äktenskap som ingås spricker.I motion A211 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om familjerådgivning ochföräldrautbildning (yrkande 23). Motionärerna villha en väl utbyggd och kostnadsfri familjerådgivningsom även bör ha resurser att arbeta förebyggande,inte bara i krissituationer. Föräldrautbildning börinte bara erbjudas under småbarnsåren utan ävenunder senare år. Motionärerna framhåller vikten avatt även papporna deltar i föräldrautbildningen. Imotionen begärs även ett tillkännagivande om attregeringen bör initiera försöksverksamhet medstödprogram för pappor (yrkande 25). Stödprogrammetskulle hjälpa pappor att bibehålla kontakten medsina barn efter en skilsmässa och kunna organiserasvia familjecentrum eller socialtjänsten.I motion L260 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om åtgärder för att förebyggaseparationer (yrkande 2). Motionären anser attsamlevnadsundervisning bör tas upp ibarnhälsovårdens föräldrautbildning samt att detmåste finnas lättillgänglig familjerådgivning.Även i motion L370 av samme motionär begärs etttillkännagivande om föräldrautbildning (yrkande 2).I motion So595 av samme motionär begärs ett tillkännagivande omatt tillsätta en utredning om forskningen kringseparationer. Utredningen bör sammanställa aktuellaforskningsrön om separationernas stora mänskliga ochekonomiska kostnader samt utvärdera metoder ochinsatser för att minska antalet separationer.I motion So447 av () och AmandaAgestav (kd) yrkas att begär attregeringen lägger fram förslag till tilläggsdirektivför att utreda alternativ till barns växelvisaboende efter det att föräldrarna beslutat attseparera. Motionärerna förordar en lösning sominnebär att barnen bor kvar i ursprungshemmet ochatt det är föräldrarna som växlar boende.I motion A393 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om barns behov av sina pappor(yrkande 3). Motionärerna anför att även barn somväxer upp med båda sina föräldrar ser alldeles förlite av sina pappor. Karriären, fritidsintressen ochannat går före tiden med barnen.I motion L248 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen utreder situationenför internationella adoptivbarn som adopterats avensamstående respektive par (yrkande 4). Motionärenanför att barn adopterade av ensamstående i än högregrad än barn som är adopterade av par äröverrepresenterade i den barnpsykiatriska vården.Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande ombehovet av forskning om adoptivbarns utveckling ochhur det gått för de adoptivbarn som kommittill (yrkande 5).Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 2000/01:SoU7 Barn - här och nubehandlades motionsyrkanden om växelvis boende,föräldrautbildning och familjerådgivning (s. 37 f.).Samtliga yrkanden avstyrktes (res. kd respektivemp). Utskottet avstyrkte även motionsyrkanden omadoptivbarns levnadsförhållanden (s. 40; res. mrespektive c).Av budgetpropositionen för (utg.omr. 9, s.75, 120) framgår att skallstödja projekt inom området föräldrautbildning därmetodutveckling behövs. Inom ramen för de resursersom avsätts för att förverkliga FN:s barnkonventionavses gå till detta ändamål.I slutbetänkandet från Kommittén mot barnmisshandel(Barnmisshandel - Att förebygga och åtgärda, SOU2001:72) föreslås att en myndighet får i uppdrag attutreda frågan om möjligheten att öppna"föräldrastödsmottagningar". Till dessa verksamheterskall föräldrar som har problem med sina barn kunnavända sig för att få råd och stöd. Mottagningarnaskall ses som komplement till befintlig verksamhetoch bör ha ett nära samarbete med socialtjänsten.I regeringens skrivelse Utvecklingen inom denkommunala sektorn (skr. 2001/02:102) anges att det ihög grad saknas uppgifter om hur familjerådgivningenpåverkats av kommunaliseringen och om hurrådgivningen bedrivs i kommunerna. Eftersom detsaknas offentlig statistik över familjerådgivningeni landet har i regleringsbrevet förår 2002 fått i uppdrag att redovisa uppgifter omkommunernas familjerådgivning.I mars 1999 gav , med anledning av enmotion, regeringen till känna att studier snarastbör genomföras beträffande hur små barn påverkas vids.k. växelvis boende (bet. 1998/99:SoU6, rskr.1998/99:171).Med anledning av tillkännagivandet gav regeringenSocialstyrelsen i uppdrag att undersöka hur små barnpåverkas vid växelvis boende. Undersökningenredovisas i en rapport som lämnades till regeringeni . I rapporten konstateras att växelvisboende kan vara ett bra alternativ som ger barnetmöjlighet till god kontakt med båda sina föräldrar.Det förutsätter dock att föräldrarna kan samarbeta,att de bor nära varandra samt att de är flexibla ochlyhörda inför barnets behov.Våren 1999 gav regeringen till känna atten utvärdering av föräldrabalksreform börgöras såvitt avser gemensam vårdnad mot en föräldersvilja och barnets boende (bet. 1999/2000:LU15, rskr.1999/2000:176). Enligt uppgift frånJustitiedepartementet kommer direktiv tillutvärderingen att beslutas under våren 2002.Lagutskottet avstyrkte senast motioner om växelvisboende i det av godkända betänkandet2001/02:LU9 Faderskap, vårdnad och umgänge, m.m.Lagutskottet hänvisade därvid till den föreståendeutvärderingen av föräldrabalksreformen (s. 19).Utredningen om internationella adoptioner m.m. (dir.2001:93) har i uppdrag att bl.a. beskriva deninternationella adoptionsverksamheten, pröva om detgår att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen,anvisa former för att förbättra hemutredningarna isyfte att tillförsäkra adoptivbarnen så godaförhållanden som möjligt i det nya hemmet, pröva omdet nuvarande systemet för psykosocialt stöd ochrådgivning tillgodoser adoptivfamiljernas behov samtföreslå författningsändringar eller andra åtgärdersom utredningens arbete föranleder. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 15 december2002.Enligt uppgift från arbetar styrelsen löpandemed studier kring adopterade barn. Sedan våren 2001pågår studier av adopterade barns och fosterbarnshälsa och sociala anpassning. De första delarbetenakommer att publiceras i olika vetenskapligatidskrifter under de närmaste månaderna.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att familjen ochfamiljens förhållanden är av grundläggande betydelseför barnens välfärd samt att det därför är mycketangeläget att ge barn goda uppväxtvillkor ochföräldrar stöd i deras fostrarroll. Utskottet villåter betona vikten av att det inom mödra- ochbarnhälsovården finns utrymme för ett förebyggandearbete, för kunskapsöverföring och nätverksbyggesamt för ett riktat stöd till de föräldrar sombehöver extra tid, omtanke och råd. Det kan noterasatt Kommittén mot barnmisshandel har föreslagit attmöjligheten att öppna s.k. föräldrastödsmottagningarutreds. En proposition med slutbetänkandet som grundär aviserad . Utskottet ser ävenpositivt på det uppdrag som har fått på området, nämligen attsamla in, analysera och sprida kunskap om hurföräldrastöd av olika slag kan utformas för att göraverklig nytta. Vidare har medel avsatts till föräldrautbildningsprojekt.I avvaktan på resultatet av pågående arbete påområdet bör något tillkännagivande till regeringeninte göras. Utskottet avstyrker motionerna L260 (kd)yrkande 2 (delvis), L322 (kd) yrkande 5, L370 (kd)yrkande 2, Sf392 (kd) yrkandena 9-11 samt A211 (kd)yrkandena 23 (delvis) och 25.Enligt 5 kap. 3 § andra stycket socialtjänstlagen(2001:453) skall kommunen sörja för attfamiljerådgivning genom kommunens försorg ellerannars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kanerbjudas dem som begär det. Utskottet anser att detär önskvärt att kommunerna inom rimlig tid kanerbjuda familjerådgivning till dem som så önskar.Socialstyrelsens uppdrag att se över frågor medanknytning till familjerådgivning bör dockavvaktas. Motionerna So377 (kd) yrkande 1, L260 (kd)yrkande 2 (delvis), L322 (kd) yrkande 4, Sf392 (kd)yrkande 5 och A211 (kd) yrkande 23 (delvis)avstyrks.Enligt utskottets mening ankommer det på denenskilda kommunen att avgöra huruvida nätverksstödeller liknande verksamheter riktade tillensamstående föräldrar bör organiseras genomsamhällets försorg. Motionerna So328 (kd) yrkande 2och Sf392 (kd) yrkande 3 bör därmed avslås.Utskottet delar regeringens bedömning attfamiljecentralerna dels ger unika förutsättningarför samverkan mellan olika verksamheter, delsunderlättar tidiga insatser i familjer med behov avstöd. Utskottet kan konstatera att regeringen avseratt diskutera frågan om fortsatt samverkan i form avfamiljecentraler med ochLandstingsförbundet. Motion Sf392 (kd) yrkande 12får därmed anses i huvudsak tillgodosedd.När det gäller s.k. växelvis boende kan konstaterasatt lämnat en rapport på områdetsamt att direktiv till en utvärdering av 1998 årsföräldrabalksreform är under utarbetande.Utvärderingen skall bl.a. avse frågan om barnsboende. bör inte föregripa resultatet avdetta arbete. Mot bakgrund härav avstyrks motionSo447 (m, kd).Utskottet instämmer självfallet i uppfattningen imotion A393 (mp) yrkande 3 att barn har behov avsina pappor. Utskottet finner dock ingen anledningför att rikta ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.De adopterade barnens levnadsförhållanden har påolika sätt belysts i befintlig forskning. Vidarebedriver bl.a. för närvarandeforskning på området. En utredning har i uppdrag attse över vissa frågor om internationella adoptioner,bl.a. det nuvarande systemet för psykosocialt stödoch rådgivning till familjerna. Kommande förslagfrån utredningen bör avvaktas. Mot bakgrund av detanförda bör enligt utskottets mening någottillkännagivande med anledning av motion L248 (m)yrkandena 4 och 5 inte göras.Utskottet kan inte ställa sig bakom kravet i motionSo595 (kd) att tillsätta en utredning om forskningenkring separationer. Motionen avstyrks.Barn med funktionshinderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omhjälpmedelsgaranti för funktionshindrade.Utskottet vidhåller att en sådan garanti ärorealistisk. bör även avslå enmotion om barns rätt till färdtjänst dåfrågan är under beredning iRegeringskansliet.Jämför reservation 14 (m, kd, c, fp).SkrivelsenRegeringen upplyser om att en särskild utredaretillsatts för att se över vissa hjälpmedelsfrågorsamt vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade (LSS). Enav uppgifterna är att analyserahjälpmedelsförsörjningen inom förskolan och övrigaskolväsendet. Förtydligandena vad gäller LSS avserbl.a. reglering av insatsen rådgivning och annatpersonligt stöd där innebörden och gränsdragningentill andra insatser är oklar. Utredningen skall varaklar senast den 15 september 2003.MotionerI motion So48 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om hjälpmedelsgaranti förfunktionshindrade (yrkande 7). Motionärerna anföratt väntan på hjälpmedel riskerar att försvårainvaliditet och funktionshinder. Det gäller särskiltbarn och ungdomar som dessutom riskerar att försenasi utvecklingen om de inte ges rätt förutsättningar.Motionärerna föreslår en statlig hjälpmedelsgarantisom ökar valfriheten för den enskilde.I motion So50 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om funktionshindrade barns rätttill färdtjänst (yrkande 3). Enligt motionärernaframgår det av en rapport från att den nyalagen om färdtjänst inneburit försämringar för barnmed funktionshinder. Barn som tidigare fickfärdtjänst beviljad får numera avslag på sinansökan. Vidare tillämpar kommunerna lagen olika.Motionärerna anser att de förslag till lösning påproblemet som presenterat kan tassom utgångspunkt för en förbättring avfärdtjänstlagen.Bakgrund och tidigare behandlingI det av godkända betänkandet 2001/02:SoU7Handikappolitik behandlade utskottet senastmotionsyrkanden om att införa en hjälpmedelsgaranti.Utskottet vidhöll sin tidigare intagna ståndpunktoch avstyrkte motionerna (s. 16; res. m, kd, c, fp).Vägverket med flera myndigheter har på regeringensuppdrag genomfört en utvärdering avhandikappolitiken inom transportområdet.Uppdragstagarna redovisar ett antal förslag som deanser att regeringen bör överväga. I Vägverketspreliminära slutrapport över färdtjänstens tillståndoch utveckling samt behov av tillsynsmyndighet(publikation 2001:95), som lämnades ,belyses bl.a. konsekvenserna av lagen (1997:736) omfärdtjänst för barn med funktionshinder och derasfamiljer. Det framgår att den nya lagen i fleraavseenden har inneburit försämringar för barn. Ettflertal kommuner har bestämmelser som innebär attfärdtjänst över huvud taget inte beviljas till barneller endast beviljas om särskilda eller synnerligaskäl föreligger. I rap-porten föreslås att enparagraf om barnets bästa, liknande den som finns isocialtjänstlagen, införs i färdtjänstlagen. Syftetär att stärka barns rätt till färdtjänst. Vidare börlagstiftningen klarläggas och förtydligas så att enenhetlig tillämpning sker. Enligt finnsdet också ett behov av att klargöra det inbördessambandet mellan olika lagar som berör barn medfunktionshinder, t.ex. bestämmelserna omföräldraansvar i , socialtjänstlagenoch LSS.Enligt till regeringen2002 (Många syns inte men finns ändå) har BO i ettyttrande till påtalat vikten avatt problemen med färdtjänst för barn och ungdomarmed funktionshinder löses på ett sådant sätt att deinte missgynnas . Reglerna om färdtjänstbör enligt BO utformas i enlighet med Vägverketsförslag.Från har upplysts attVägverkets rapport har remissbehandlats och attbl.a. frågan om barns behov av färdtjänst är underfortsatt beredning.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunktatt det inte finns realistiska förutsättningar attinföra en hjälpmedelsgaranti. Motion So48 (m)yrkande 7 avstyrks därmed.Barnombudsmannen och har i sina respektiverapporter till regeringen föreslagit vissa ändringaroch förtydliganden av lagen (1997:736) omfärdtjänst. Enligt utskottets mening bör denberedning av frågan om barns rätt till färdtjänstsom redan pågår i avvaktas. MotionSo50 (kd) yrkande 3 avstyrks.Barns rätt till hälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå diverse motioner om barnsoch ungdomars fysiska och psykiska hälsa,bl.a. om psykisk problematik, självmord,fetalt alkoholsyndrom, övervikt,narkotikamissbruk och barnsäkerhet. Utskottethänvisar till pågående arbete samt sintidigare redovisade inställning i olikafrågor.Jämför reservationerna 15 (v, fp), 16 (kd),17 (m) och 18 (kd).SkrivelsenI skrivelsen anförs att stor uppmärksamhet behöverges åt barns och ungdomars hälsoutveckling, särskiltnär det gäller psykisk ohälsa och barns ochungdomars levnadsvanor. kommerregeringen att redovisa mål och inriktning för detsamlade folkhälsoarbetet där trygga och godauppväxtvillkor är en viktig del. Nästan hälften avall ohälsa hos barn kan härledas från de om-ständigheter under vilka familjen lever, påpekasdet.När det gäller barns psykiska ohälsa delarregeringen bedömning att detär ytterst angeläget att förbättra omhändertagandetav barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Regeringenhar därför slutit ett avtal med Landstingsförbundetoch i vilket parterna enatsom insatser inom bl.a. psykiatriområdet. Detta avtalom utvecklingsinsatser redovisas i propositionenNationell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården (prop. 1999/2000:149). I avtalet ingåratt landsting och kommuner får ett resurstillskottpå sammanlagt under åren2002-2004. Parterna har kommit överens om attlandstingen skall svara för att barn och ungdomarsom visar tecken på psykiska problem erbjuds tidigtoch adekvat stöd. Regeringen anser att det ärviktigt att arbeta i förebyggande syfte för attförhindra att nedstämdhet, trötthet, sömnstörningar,oro, ångestkänslor m.m. bland barn och ungdomarfördjupas och leder till utvecklandet av allvarligpsykisk ohälsa.Regeringen påpekar att () enligt regleringsbrevet för år 2002skall ge barn- och ungdomsforskning i relation tillstress och psykisk/psykosomatisk hälsa en bredareinriktning jämfört . Vidare harSocialstyrelsen bl.a. fått i uppdragatt utreda förutsättningarna för återkommandemätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa.I skrivelsen redovisas vidare det tillkännagivandesom gjorde med anledning avmotioner om barn och självmord (bet. 2000/01:SoU7,rskr. 2000/01:135). Tillkännagivandet gick ut på attde riktlinjer som WHO har utarbetat om hursjälvmordsförebyggande arbete bör bedrivas snarastbör omsättas till svenska förhållanden.I skrivelsen framhålls att IPM enligtregleringsbrevet för skall redovisa hur manbeaktat riksdagsbeslutet att föra ut WHO:sriktlinjer om självmordsförebyggande arbete iskolan. För skolorna finns självmordsförebyggandeprogram framtagna i samverkan mellanSocialstyrelsen, och är att visa att det går att göra något åtproblemen och att ungdomar skall veta var man kan fåhjälp. Regeringen anser självmordsprevention sommycket angeläget. Orsakerna till självmord behöverangripas på olika nivåer genom prevention av olikaslag och genom stabila vuxenkontakter underuppväxtåren. Det gäller att skapa stödjande miljöeroch att träna bl.a. skolpersonal i konflikthanteringoch i att uppmärksamma signaler hos de elever somhar destruktiva familjeförhållanden.I skrivelsen anförs att haftregeringens uppdrag att ta fram underlag sombeskriver vilken barnkompetens som bör säkerställasbland den hälso- och sjukvårdspersonal som arbetarmed barn och ungdomar. I uppdraget ingick även attundersöka möjligheterna att ta fram en gemensamstandard för att värna om barns rättigheter när devistas på sjukhus med utgångspunkt i dekvalitetskrav som Nordisk standard för omsorg ombarn och ungdomar som vistas på sjukhus (NOBAB) harformulerat. Uppdraget redovisades den 30 oktober2001. framhåller bl.a. att det ärviktigt med en bred barn- och ungdomskompetens inomprimärvården samt att samverkan sker mellanverksamheter. Styrelsen betonar också vikten av attvidareutveckla metoder och rutiner att ta hand ombarn och ungdomar i sjukhussituationen. Rapportenbereds inom Regeringskansliet.Regeringen beslutade att tillsätta enbarnsäkerhetsdelegation med uppgift att brett seöver barnsäkerhetsfrågorna samt att utreda vilkenmyndighet som fortsättningsvis bör ha detövergripande samordningsansvaret inom området (dir.2001:79). liggersamordningsansvaret på delegationen. Delegationenskall i övrigt öka medvetenheten kringbarnsäkerhetsfrågorna, lämna förslag till hurkunskaperna inom området kan förbättras, visametoder för hur barn och ungdomar i högre grad kaninvolveras i säkerhetsarbetet samt föreslå delagändringar och andra åtgärder som behövs för attminska antalet dödsfall och skador bland barn ochungdomar till följd av olycksfall. Delegationenskall lämna förslag till nysamordningsmyndighet. Arbetet i sin helhet skallvara avslutat vid utgången av år 2003.Regeringen upplyser vidare om att iregleringsbrevet för fått i uppdrag attkartlägga på vilket sätt landstingens barn- ochungdomshabiliteringar är tillgängliga för barn ochungdomar med olika funktionshinder. Kartläggningenskall även omfatta samverkan med andra verksamheterkring utformningen och innehållet i insatserna tillbarnen och ungdomarna samt deras familjer. Uppdragetskall redovisas senast den 31 mars 2003.MotionernaI motion So571 av och () begärs ett tillkännagivande om attett nytt mål i den svenska ungdomspolitiken bör taupp barns och ungdomars hälsa.Åtta motioner rör barns psykiska hälsa.I motion So612 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om familjens betydelseför barns hälsa (yrkande 3). Enligt motionärerna kanen familjepolitik som siktar på att barnen skall fåen trygg och harmonisk uppväxt där föräldrar ochbarn får mer tid för varandra motverka stressymptomhos barn.I motion So50 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om behov avbarnkompetens på vårdcentraler, inom skolhälsovårdenoch i det mångprofessionella vårdteamet (yrkande 4).Om psykologisk expertis finns tillgänglig där kanman tidigt upptäcka ungdomar med psykiska problemoch därigenom minska trycket på BUP-mottagningarna,anförs det.I motion So617 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om generella insatserför barn och ungdomar med psykiska problem (yrkande4). Enligt motionärerna bör situationen för dessabarn ses ur ett folkhälsoperspektiv där deförebyggande insatserna ges hög prioritet. Generellainsatser som når alla barn och ungdomar är mereffektiva än riktade insatser till små specifikagrupper. I motionen begärs även ett tillkännagivandeom vikten av att barn som drabbats av sorg erbjudsresurs i form av stödperson eller stödfamilj(yrkande 6). Slutligen begärs ett tillkännagivandeom barns situation vid katastrofhändelser (yrkande8). Frågan bör lyftas fram, kunskapen om hur entraumatisk händelse påverkar barnen bör förstärkasoch samverkan mellan olika samhällssektorer behöverses över, anförs det.I motion So325 av och (kd) begärs ett tillkännagivande om attvidta åtgärder för att intensifiera stödet till barnsom förlorat en förälder genom självmord (yrkande2).I motion So634 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om barnpsykiatri(yrkande 10). Motionärerna anser att regeringensnarast bör förelägga en proposition medanledning av betänkande.I motion So495 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivanden om att arbetet för attförebygga barns och ungdomars psykiska ohälsaprioriteras i berörda myndigheters regleringsbrev(yrkande 10) samt om att barns och ungdomarspsykiska ohälsa skall ses som ett folkhälsoproblem(yrkande 11).I motion So513 av ochMarianne () begärs ett tillkännagivandeom betydelsen av barns psykosociala välbefinnandeoch hälsa. Motionärerna framhåller vikten avtillgång till skolpsykologer och skolkuratorer.I motion So576 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om behovet av enstrategi för att ge barn och ungdomar en bättrepsykisk hälsa.I två motioner tas självmord bland barn upp.I motion So325 av och (kd) begärs ett tillkännagivande om attgenomföra en utvärdering av självmordsstatistikenbland unga och vilka orsaker som ligger bakomsjälvmorden (yrkande 1).I motion So634 (fp) begärs ett tillkännagivande ombarn och självmord (yrkande 9). WHO:s riktlinjer förhur självmordsförebyggande arbete kan genomföras iskolorna bör enligt motionärerna omsättastill svenska förhållanden.Fetalt alkoholsyndrom m.m. berörs i fyra motioner.I motion So327 av och (kd) begärs tillkännagivanden om behovet avinformationsinsatser om fetalt alkoholsyndrom(yrkande 1), om behovet av en utvärdering avinformationsinsatserna till gravida vidmödravårdscentralerna (yrkande 2) samt om behovet avett intensifierat samarbete mellanbarnavårdscentraler, vårdcentraler ochsocialtjänsten i arbetet med att förebygga fetaltalkoholsyndrom (yrkande 3).I motion So505 av Skånberg och HolgerGustafsson (kd) begärs ett tillkännagivande omåtgärder mot fetalt alkoholsyndrom (FAS) (yrkande1). Motionärerna efterlyser bättre information tillkvinnor om alkoholens skador samt bättre vård ochbehandling av kvinnliga missbrukare. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande om behovet avkraftfulla insatser för att stödja familjer medalkoholproblem (yrkande 2).I motion So311 av () begärs etttillkännagivande om att LVM bör ändras så atttvångsomhändertagande av gravida kvinnor kan ske dåbarnets möjligheter till friskt liv är i fara.Även i motion So425 av .