bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — Istort sett visar de faktorer som påverkarutlakningen att utvecklingen har gått åt rätt håll.Resultaten av modellberäkningarna visar attkväveutlakningen är oförändrad på risknivå och istort sett oförändrad inom de regioner sommiljömålet Ingen övergödning omfattar. Det återstårdärmed ett krav på omfattande minskningar avkväveutlakningen fram . Den storaanslutningen till miljöersättningen för minskatkväveläckage kommer dock att påverkakväveutlakningen i rätt riktning vid nästa beräkningav rotzonsutlakningens storlek. Som utskottet anförtovan har regeringen tillsatt en särskild utredare(dir. 2001:55) med uppgift att utvärdera skatternapå bekämpningsmedel och handelsgödsel samt utreda omskatterna bör förändras så att de kan fungera someffektivare styrmedel på miljöområdet utan attkraven på kostnadseffektivitet eftersätts.Utredningen skall redovisa uppdraget under hösten2002. Med det anförda avstyrker utskottet motion2001/02:MJ515 (mp) yrkande 7.Genom införandet av (1998:808) komlagen (1994:900) om gentekniskt modifieradeorganismer (gentekniklagen) att upphöra att gälla.De regler som behandlar genteknik återfinns numera i13 kap. . Reglerna tillämpas enligt 1 §vid innesluten användning och avsiktlig utsättningav genetiskt modifierade organismer. till 13 kap. miljöbalkenfinns i förordningen (1994:901) om genteknisktmodifierade organismer och i förordningen (2000:271)om innesluten användning av genmodifieradeorganismer. De svenska bestämmelserna grundas påmotsvarande reglering inom EU. Dessa utgörs avdirektiv /219/EEG om innesluten användning avgenetiskt modifierade mikroorganismer (med ändringarfrån beslut /204/EEG) ochdirektiv /220/EEG om avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer i miljön (ändratgenom direktiv /18/EG). Det sistnämndadirektivet innehåller också regler om utsläppande avprodukter på marknaden. De svenska reglerna äremellertid i någon mån mer omfattande än EG-direktiven när det gäller etiska hänsyn ochbestämmelser om innesluten användning av genetisktmodifierade djur och växter.Gentekniken har särskilt kommit att tillämpas inomforskningen och växtförädlingen. Regleringen avgentekniken inom jordbruk och handel är i dagföremål för översyn både inom landet ochinternationellt. Avtalet för internationell handelmed genmodifierade organismer Cartagenaprotokolletom biosäkerhet undertecknades iNairobi. Protokollet bygger bl.a. påförsiktighetsprincipen såsom den kom att formulerasi i Riodeklarationen om miljö ochutveckling. Försiktighetsprincipen har ocksåbeaktats vid utarbetandet av de ändringar som gjortsav direktiven /219/EEG och 90/220/EEG, som ocksåligger till grund för de svenska reglerna. Deallmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljöbalkeninnebär att det ställs krav på försiktighetsmått och vid yrkesmässig verksamhet bästa möjliga tekniknär en verksamhet eller åtgärd kan antas medföraskada eller olägenhet för människors hälsa ellermiljön. Vidare gäller den s.k. produktvalsprincipenäven vid användning av biotekniska organismer.Jordbruksverket har meddelat utförliga föreskrifterom bl.a. aktsamhetskraven i författningarna lade fram betänkandetAtt spränga gränser Bioteknikens möjligheter ochrisker (SOU 2000:103). I betänkandet läggerkommittén fram förslag om en svensk bioteknikpolitiki 21 punkter. Bland annat framhåller kommittén attdet är väsentligt att det finns ett bättre underlagför riskbedömningar från försöksutsättningar än vadsom finns innan genteknisktförändrade organismer släpps ut på marknaden.Försöksutsättningar av gentekniskt förändradeorganismer i naturen bör därför genomföras ochutvärderas på ett vetenskapligt godtagbart sätt föratt bygga upp så mycket kunskap som möjligt. att avsiktlig utsättning avgenetiskt förändrade organismer medantibiotikaresistentgener i miljön bör upphöra.Kommittén framhåller att den bioteknikrelateradeforskningen måste prioriteras. Vad gällerriskbedömning framhåller kommittén att det börutvecklas en teknikneutral risk- och nyttobedömningsom bör ta hänsyn till risker för människan ochmiljön och omfatta en etisk prövning. I betänkandetredovisas också de etiska normer som återspeglas ilagstiftning, i internationella deklarationer och iandra riktlinjer på bioteknikområdet. Betänkandetbereds inom Regeringskansliet.Det pågående arbetet innebär att motion2000/01:MJ233 (c) yrkande 12 inte nu bör föranledanågon åtgärd.I uppdraget att se över miljö- ochlandsbygdsprogrammet har särskiltanalyserat utformningen av ersättningen förekologisk djurhållning vad gäller kopplingen mellanersättningen och arealen slåttervall, betesvall ochfodergrödor. Enligt ärmåluppfyllelsen för nötkreatur och lamm god. Det ärdäremot inte samtliga ansökta djurenheter som ledertill utbetalning eftersom det finns djurhållare(särskilt i högavkastande områden) som kan hatillräckligt med egenproducerat foder till sina djurutan att odla så mycket som enligtersättningsreglerna krävs för utbetalning. Försvinproducenter utgör också en mycket litendel av foderstaten. Svinproducenter har intemöjlighet att odla tillräckligt mycket vall för atterhålla ersättning för samtliga suggor även om vissvall behövs för suggornas utevistelse. väljer många brukare att hellreansöka om arealersättning för arealer som egentligenskulle kunna anmälas som grönfoder eftersomarealersättningen för de allra flesta brukare ger enhögre ersättning per hektar även om djurstödsdelenpå per enhet räknas med. För att göra flerdjur synliga i ersättningsformen samt stimulerastörre anslutning bör enligt verket även odling avfoderspannmål och fodertrindsäd varadjurstödsgrundande, dock utan rätt tillarealersättning. En sådan ändring skulle enligtverket leda till att brukaren inte kan få bådearealersättning och ersättning för ekologiskaproduktionsformer för dessa arealer. En viktigprincip i ekologisk produktion är att gården skallvara så självförsörjande på foder som möjligt.Stödregler anger t.ex. att fodret skall vara odlatpå den egna gården. Detta innebär påpekarJordbruksverket att odlad areal foder på åker ochantal djur följer varandra i hög grad. Ju högresjälvförsörjningsgrad som uppnås desto fler djur kanberättiga till ersättning. översynär nu föremål för regeringens överväganden. Detanförda innebär enligt utskottets mening attriksdagen inte nu bör vidta några åtgärder medanledning av motion 2001/02:MJ338 (c) yrkande 11.AdministrationUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden(m, kd, c, fp) med allmänna förslag omjordbruksadministrationen. Utskottet hänvisari sammanhanget till det pågåendereformarbetet. Härutöver anser utskottet attett motionsyrkande (mp) om inrättande av ettsamrådsorgan med anknytning till ekologiskproduktion är tillgodosett och därför intebör föranleda någon åtgärd.Utskottet avstyrker slutligen tvåmotionsförslag (kd, c) om kostnadsramarna föranslagen för jordbruksstödet med hänvisningtill vad regeringen tidigare redovisat.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ421 (m) yrkande 4 bör fråganom en avveckling av utredas.Motionärerna i motion 2001/02:MJ520 (kd) föreslåratt en utredning tillsätts med syfte att förenklaförfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängdstödperiod (yrkande 11). Dessutom börjordbruksbyråkratin minskas (yrkande 12). Också imotion 2000/01:MJ233 (c) förespråkas förenklingar avregelverket kring jordbruksadministrationen (yrkande13). Likande synpunkter framförs i motion2000/01:MJ259 (c) om att begränsa blanketthanteringoch byråkrati (yrkande 4). Myndighetsuppgifternaborde dessutom regionaliseras anförs det i motionen.Växande blanketthantering och byråkrati drabbarjordbruket särskilt hårt. Det är angeläget att såmånga myndighetsuppgifter som möjligt läggs påregional nivå nära jordbrukarna (yrkande 5).Slutligen föreslår motionärerna att stödsystemenförenklas och att kontrollerna i fält förbättras(yrkande 6). I motion 2001/02:MJ338 (c) bör reglernaförenklas för de företag som är aktiva inomJordbruksverkets ansvarsområde även om det kaninnebära minskade direkta statliga inkomster(yrkande 4). Liknande synpunkter framförs i motion2001/02:MJ526 (fp) yrkande 2.Enligt motion 2001/02:MJ515 (mp) påpekas att iJordbruksverkets aktionsplan för ekologiskproduktion föreslås att ett samrådsorgan inrättasmellan de myndigheter som fördelar medel tillforskning, försök och utvecklingsprojekt inomekologisk produktion. Sådana samrådsorgan bör enligtmotionen inrättas (yrkande 18).Enligt motion 2001/02:MJ520 (kd) börkostnadsramarna för EU-medfinansierade anslaglångsiktigt ligga på en nivå som innebär att Sverigefullt ut kan använda de EU-anslag som är möjliga(yrkande 6). I motion 2000/01:MJ239 (c) förespråkasen höjd medelsram för det svenskalandsbygdsprogrammet i samband med den översyn somskall göras 2002.Utskottets ställningstagandeNär det gäller den framtidajordbruksadministrationen anför regeringen ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 23) att de regleringar och stödsystem somEU:s jordbrukspolitik föreskriver successivt harförändrats. Detta ställer stora krav på utvecklingenoch effektiviseringen av administrationen. I syfteatt åstadkomma en mer kostnadseffektivjordbruksadministration inom ramen förlänsstyrelseorganisationens roll och uppgifter, harregeringen uppdragit åt en särskild utredare attlämna förslag till en organisation som innebär atthanteringen av jordbruksstöd koncentreras till färreenheter (dir. 2000:94). Utredaren överlämnade den 22maj 2001 sin rapport koncentration ochsamverkan (Fi 2001/2357). I rapporten har utredarenpresenterat två alternativ till en effektivarehantering av jordbruksadministrationen. I det förstaalternativet lämnas i enlighet med direktiven ettförslag om en koncentration av administrationen avjordbruksstöden till nio länsstyrelser. Det andraalternativet innebär en formaliserad samordning avadministrationen. Detta skulle innebära att ettantal samordningsregioner bildas, varvid enlänsstyrelse i varje region ges ett särskiltsamordningsansvar. Utredaren förordar det alternativsom innebär att samverkan mellan länsstyrelsernautvecklas och formaliseras. Utredaren föreslår ocksåen formaliserad samverkan mellan och länsstyrelserna. Flertalet remissinstanser förordarsamordningsalternativet. ochRiksrevisionsverket förordar emellertid detalternativ som innebär en koncentration avadministrationen till färre enheter. Den förändringav den gemensamma jordbrukspolitiken som pågår inomEU innebär att det kan komma att ställas nya krav påjordbruksadministrationen . Regeringenanser att de åtgärder som vidtas inte fårförsvåra sådana förändringar. är detangeläget att de åtgärder som är möjliga att vidtaför att uppnå en effektivare administration avjordbruksstöden genomförs. Som utredaren visat är enkoncentration av administrationen till färre enheterförknippad med stora omställningskostnader.Utredaren har också redovisat andra nackdelar med ensådan förändring, såsom svårigheter att uppnåsynergieffekter med verksamhet inom näraliggandeområden, främst gäller detta vissa av miljöstöden. Ialternativet med formaliserad samverkan undanröjsdessa nackdelar, men utredaren visar också pånackdelar med samordningsalternativet, bl.a.begränsningar vad gäller Statens jordbruksverksmöjligheter att uppnå en förenklad styrning avverksamheten. Utredaren anser dock att fördelarna isamordningsalternativet överväger nackdelarna. Dennauppfattning delas av flertalet remissinstanser. Motdenna bakgrund förordar regeringen alternativet sominnebär en formaliserad samverkan. Regeringen avseratt identifiera ett antal samordningsregioner, inomvilka en länsstyrelse pekas ut somsamordningsansvarig. i respektive region avser regeringenatt ge ett uppdrag som också innebär krav påredovisning av vilka åtgärder som planerats ellervidtagits i syfte att effektivisera och utvecklaverksamheten. Utgångspunkten för uppdraget tas iutredningens förslag. Genom en sådan ordning börarbetssätt och -former kunna utvecklas, varvidkvalitet och effektivitet höjs. Detta bör ocksåkunna leda till att kostnaderna för administrationenkan minskas. De samordningsansvariga länsstyrelsernaskall också ingå i det råd som regeringen avser attinrätta vid . Detkvalitetsarbete och de samverkansprojekt som redanpågår mellan ochlänsstyrelserna och som syftar till att uppnårationaliseringar, ökad kostnadseffektivitet och enmer enhetlig regeltillämpning har, som utredarenpåvisat, redan haft effekter i verksamheten.Regeringen bedömer att detta arbete bör fortgå ochges hög prioritet. I syfte att uppnå en merrationell och kostnadseffektiv administrationföreslår utredaren att vissa utvecklingsprojekt inomIT-området skall genomföras. Regeringen bedömer atten utveckling inom IT-området är en viktigförutsättning för en väl fungerande verksamhet. Föratt möjliggöra detta bör åtgärder vidtas som kräverrelativt stora investeringar. Utskottet villdärutöver påpeka att i syfte att minimera skillnaderi bedömningen av stödansökningar i olika län harJordbruksverket tillsammans med länsstyrelsernagenomfört en rad åtgärder. startadeår i syfte att öka effektiviteten ochsäkerställa hanteringen av jordbruksstöden påJordbruksverket och länsstyrelserna. Erfarnahandläggare har utsetts till s.k.kvalitetsambassadörer. Deras roll är att förankrakvalitetsarbetet på respektive arbetsplats.Det arbete som har inletts utgör enligt utskottetsmening viktiga steg mot en effektivarejordbruksadministration. Mot bakgrund häravavstyrker utskottet motionerna 2000/01:MJ233 (c)yrkande 13, 2000/01:MJ259 (c) yrkandena 4, 5 och 6,2001/02:MJ338 (c) yrkande 4, 2001/02:MJ421 (m)yrkande 4, 2001/02:MJ520 (kd) yrkandena 11 och 12,2001/02:MJ526 (fp) yrkande 2 i den mån de inte kananses tillgodosedda.Jordbruksverket föreslår i sin aktionsplan förekologiska jordbruksprodukter och livsmedel att treolika former av samrådsorgan skall bildas. Ett organför de myndigheter som fördelar medel tillforskning, försök och utveckling, ett för attsamordna marknads- och konsumentåtgärder samt ettutvecklingsforum för ekologisk produktion. Utskottethar erfarit att regeringen anser att förslagen ärbra och att den typen av samrådsorgan har en viktigfunktion att fylla. Frågan om formerna förinrättande av sådana organ bereds för närvarandeinom . Motion 2001/02:MJ515 (mp)yrkande 18 är därmed fullt ut tillgodosedd.När det gäller ramen för de EG-finansierade stödenoch deras utnyttjande som tas upp i motionerna2000/01:MJ239 (c) och 2001/02:MJ520 (kd) hänvisarutskottet till tidigare uttalanden om det självklarai att framförhandlade stöd skall utnyttjas (se bl.a.bet. 1998/99:MJU7). har godkäntregeringens förslag i budgeten för vad avseranslag 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö ochstruktur (prop. 2001/02:1 utg.omr. 23, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106 m.fl.). I propositionenanförs om ersättningsnivåerna att under anslaget haranvisats medel för de av tillämpade miljö-och strukturstöden med anknytning till jordbruketsamt för det nationella stödet till jordbruket inorra . Regeringen påpekar att lantbrukare ihela landet har visat stort intresse för åtgärdernainom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet ochatt regeringens avsikt är att följa den plan somfinns för programmet i syfte att nå de mål somformulerats. Nyanslutningen till miljöåtgärdernabedöms ha blivit något större än vad regeringenförutsett. Enligt regeringen innebär det storaintresset att de ekonomiska ramarna blir fulltutnyttjade. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:MJ239 (c) och 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 6 iden mån de inte kan anses tillgodosedda med detanförda.Övriga nationella frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag (mp)om att tillåta odling av industrihampaeftersom utskottet delar regeringensuppfattning att sådan odling kan äventyramänniskors liv och hälsa. Härutöver anserutskottet att tre motionsförslag (kd, c) omolika former av ersättning vid skördeskadoroch epizootier bör lämnas utan riksdagensåtgärd. Slutligen avstyrker utskottet tvåmotionsyrkanden (v, kd) med anknytning tillinformationssatsning om samerna såsom ihuvudsak tillgodosedda.MotionernaI motion 2000/01:MJ245 (mp) anförs att det enligtSveriges skulle vara intressantatt odla hampa med THC-halt lägre än dels förekologisk odling, dels som trädesgröda ochkomplement till rörflen och Salix. Fibrerna med sinamycket goda egenskaper kan användas vid tillverkningav papper, kläder och som isoleringsmaterial hävdasdet i motionen.Enligt motion 2000/01:MJ243 (kd) har väderleken desenaste åren för många lantbruksföretag inneburitstora svårigheter. Motionärerna ställer frågan omdet är företagen som skall bära förlusterna vidväderleksrelaterade katastrofsituationer. De anseratt regeringen bör genomföra en utredning om dettaoch återkomma till med förslag härom(yrkande 9). Liknande synpunkter framförs i motion2001/02:MJ222 (c) om att utreda möjligheterna tillkatastrofersättning för jordbrukare som drabbas avöversvämningar.Enligt motion 2001/02:MJ338 (c) bör ökademöjligheter till ersättning för produktionsbortfallvid epizootiutbrott införas. Dessa ersättningsreglerbör utformas så att förebyggande arbete gynnas ochstimuleras (yrkande 21).Enligt motion 2001/02:MJ424 (kd) finns det behovav ytterligare forskning om den historiskautvecklingen när det gäller samerna. Det gårsannolikt inte att undvika, vilket inte heller ärönskvärt, att även situationen för övrig befolkning,som exempelvis fjällbönderna, inom renskötselområdetbelyses utifrån ett historiskt perspektiv. Viktigtär också att informationsinsatserna når de vanligamänniskorna som inte automatiskt tar till sig denhär typen av information. Likaså bör naturligtvisinformationsinslagen bli en naturlig del inomskolans undervisning på alla stadier. Det är vidareängeläget att informationsinsatserna får en breddsom gör det möjligt att presentera viktiga delar avdet material som senare års forskning åstadkommit(yrkande 2).I motion 2001/02:N307 (v) påpekas att Sametingetär en statlig myndighet och harinformationsuppgifter. Enligt motionen vore detnaturligt att det nationella informationscentret församefrågor placerades hos med desshuvudkontor i och lokalkontor i ochÖstersund.Utskottets ställningstagandeDen s.k. industrihampan tillhör arten Cannabissativa L och är därmed samma växt somcannabisväxten. Det går inte att skiljaindustrihampan från cannabisen med blotta ögat utandet enda som skiljer dem åt är dess innehåll av THC(tetrahydrocannabinol). THC-halten betecknar haltennarkotiskt substans i växten. All odling av hampa ärenligt svensk lagstiftning klassat som framställningav narkotika. Tillstånd att odla hampa förmedicinska, vetenskapliga eller andrasamhällsnyttiga ändamål kan beviljas avLäkemedelsverket. Svensk lagstiftning ger dock intemöjlighet att bevilja tillstånd för odling av s.k.industrihampa. Genom EG-lagstiftningen är odling avhampa för framställning av fibrer berättigat tills.k. arealstöd och bearbetningsstöd. Stödet är dockförbundet med flera villkor, bl.a. krävs att hampansTHC-halt inte överstiger . har dock,liksom , valt att behålla förbudet mot attodla s.k. industrihampa i nationell lagstiftning.Jordbruksministern hänvisade i ett frågesvar iriksdagen (svar på fråga 2000/01:1643) att ijuni 2001 i ett svar till kommissionen anfört, attmed hänsyn till vikten av att skydda människors livoch hälsa genom att vidta åtgärder motnarkotikabruk, och till de uppenbarakontrollsvårigheter som är förbundna med tillåtandeav odling av hampa med låg THC-halt, den svenskaregeringen anser det befogat att inte tillåta sådanodling i landet. Med hänvisning till detta brev,angav jordbruksministern att hon inte hade föravsikt att vidta åtgärder för att tillåta odling avindustrihampa. Utskottet delar jordbruksministernsuppfattning och avstyrker motion 2000/01:MJ245 (mp).I samband med behandlingen av budgetpropositionenför tog utskottet upp frågan om problemenmed skördeskador (bet. 2001/02:MJU2). Utskottetanförde därvid att inom den gemensammajordbrukspolitiken jordbruks- och trädgårdsgrödorinte omfattas av samma stödordningar och attsårbarheten vid bortfall av skördar därför är olika.Utskottet sade sig dela regeringens uppfattning attnäringarna som huvudregel skall bära sina egnakostnader även när det gäller väderleksrelateradebortfall av skördar. Företagen måste ta med iberäkningen att pris och avkastning varierar.Skattesystemet möjliggör dessutom en utjämning avinkomsterna mellan olika år. Utskottet anfördevidare att staten även fortsättningsvis bör ha ettövergripande ansvar för skördebortfall till följd avnaturkatastrofliknande händelser, och att ansvaretborde vara detsamma vid skördebortfall såväl iodlingar av trädgårdsgrödor som jordbruksgrödor.Utskottet uttalade att det föreligger en vissosäkerhet om avgränsningen av det statliga ansvaretför skördebortfall till följd avnaturkatastrofliknande händelser, varför det frånflera synpunkter vore värdefullt om närmare klarhetkunde vinnas om omfattningen av det statligaansvaret härför. Enligt utskottet borde regeringendärför närmare se över frågan om omfattningen avstatens ansvar för skördebortfall till följd avnaturkatastrofer. beslutade att geregeringen till känna vad utskottet anfört (rskr.2001/02:106 m.fl.). Utskottets inställning kvarståroch anser med hänvisning till riksdagenstillkännagivande att inga ytterligare åtgärder börvidtas med anledning av motionerna 2000/01:MJ243(kd) yrkande 9 och 2001/02:MJ222 (c).Enligt gällande direktiv inom EU utgår ingenersättning för produktionsbortfall videpizootiutbrott. Dock tillämpas i fullersättning av produktionsbortfall vid utbrott avvissa allvarliga sjukdomar, t.ex. mul- och klövsjukaoch BSE, medan av produktionsbortfalletersätts vid vissa andra sjukdomar. Regeringen harpåpekat att det inte finns någotbudgetutrymme för att höja ersättningsnivåerna.Anslutning till kontrollprogram bör ligga idjurägarens eget intresse, liksom att ha ett högtsäkerhetstänkande. Grövre form av vårdslöshet idjurskyddshänseende kan innebära reduceradersättning. Motion 2001/02:MJ338 (c) yrkande 21avstyrks.Regeringen beslutade (ärende nr 6) att inleda en nationellinformationssatsning om samerna som urbefolkning iSverige och samernas kultur. Som mål förverksamheten anges att öka kunskapen om samerna somSveriges urbefolkning och samernas kultur i helalandet. Regeringen anser vidare att det är av viktatt få ökat och långsiktigt förtroende mellan sameroch icke-samer och kunna förebygga och motverkadiskriminering. Informationssatsningen kommer attpågå åren 20022004. För perioden har regeringenavsatt . Regeringen beslötsamtidigt att tillsätta en projektkommitté, vilkenfick i uppdrag att lämna förslag till hur en del avmedelsramen skall disponeras för samordning och förinformationsinsatser som bedöms som nödvändiga föratt få en nationell uppslutning och kraftsamling.Enligt uppdraget bör särskild uppmärksamhet ägnas åtutbildningsväsendet, medier och olika myndighetersinformationsansvar. gavs ocksåuppdraget att besluta om en strategiplan. I november2001 fastställde projektkommittén ett s.k.strategidokument för informationssatsningen. Idokumentet uttalas bl.a. att informationssatsningenockså ska bidra till att skapa förståelse ochinitiera en omvärdering av det historiska förloppet.Därför är det viktigt att stödja långsiktigt arbeteoch bidra till att bland annat olika akademiskadiscipliner samverkar (sammanträdesprotokoll , ärende 54/01). I regeringens regleringsbrevför avseende (regeringsbeslut nr 30) förtydligasovanstående med att både mäns och kvinnors historiaoch roll skall belysas. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motion 2001/02:MJ424 (kd)yrkande 2.Sametinget har en lagstadgad skyldighet attinformera om samiska förhållanden (sametingslagen1992:1433). Den ovan beskrivna projektkommittén harföreslagit ett nationellt informationscentrum.