bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — Som visats av m.fl.(1999) har högre tjänster inom både departementoch myndigheter i växandeomfattning tillsatts med personer med politiskbakgrund (tabell 4.6).Tabell 4.6 Partimedlemskap för högre tjänstemän1971 och 1990-----------------------------------------------------------Kategori Partimedlemskap (%)- 1990------------------------------------------------------------Statssekreterare 46 100Generaldirektörer 30 49Departementsråd 22 36Avdelningschefer 21 18-----------------------------------------------------------Källa: (1979); m.fl. (1999)En studie av Statskontoret (1999) somkoncentrerar sig på myndighetschefer bekräftardenna tendens. Den använder en något annorlundadefinition och räknar andelen verkschefer somhaft något tidigare politiskt uppdrag. År 1982hade en sådan bakgrund; 1998 hadesiffran stigit till . Av de verkschefersom tillsattes 1998 hade politiskbakgrund; bland de 20 viktigaste myndigheternavar andelen chefer med politisk bakgrund 64procent.Det råder alltså inget tvivel om tendensen tillökad rekrytering av personer med politiskbakgrund till chefsposter. Detta kontrasterar motden allmänna tendensen i samhället. Andelenpartimedlemmar i befolkningen sjunker stadigt;den är och skulle bli 0år 2013 om nuvarande trend höll i sig (Peterssonm.fl. 2000).Utvecklingen kan ha flera förklaringar. noterar att fler skiften på minister- ochstatssekreterarposter ökar efterfrågan påreträttposter för dessa kategorier. Det har ocksåframförts att politisk erfarenhet är en merit,men det är inte uppenbart varför det relativavärdet av denna merit skulle öka över tiden.Riksdagens revisorer har kritiseratutnämningsprocedurerna (rapport /5:12) ochkrävt större transparens vid tillsättningarna,exempelvis i form av tydliga kravspecifikationervid utlysningen av en tjänst, bredasökförfaranden och professionellaurvalsprocesser.Promemoria från JustitiedepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt en kommentar till vad som anförts igranskningsanmälningen.Regeringskansliet har som svar översänt en inomJustitiedepartementet upprättadpromemoria, bilaga A2.17.2. I promemorian anförsföljande.Regeringens tillsättningar av myndighetschefersker alltid med beaktande av kravet i 11 kap. 9 §regeringsformen: "Vid tillsättning av statligtjänst skall avseende fästas endast vid sakligagrunder, såsom förtjänst och skicklighet. "Regeringen har en samlad policy förchefsförsörjningen (Regeringens chefspolicy.Kvalitet i den statliga chefsförsörjningen,2000). I regeringens arbetemed utnämningar av nya myndighetschefer skallenligt denna policy särskild vikt läggas vidledaregenskaper och tidigare erfarenheter somchef. Ett brett sökförfarande skall möjliggöraatt chefer rekryteras även från näringslivet,kommuner och landsting. En prioriterad fråga iregeringens arbete är att öka andelen kvinnligamyndighetschefer. Målet är att minst hälften avde nya myndighetscheferna inom civilstatsförvaltning skall vara kvinnor.Av bilaga 1 framgår att av sammanlagt 69utnämnda myndighetschefer var22 kvinnor, dvs. De senaste årensutnämningar av myndighetschefer har, jämfört medandelen kvinnor av totala antaletmyndighetschefer (), därmed inneburit enökning av andelen kvinnor. Huvuddelen avmyndighetscheferna kommer från annan statliganställning (48 från statlig chefsanställning och10 från politisk anställning/verksamhet). 10 %kommer direkt från en anställning inomnäringslivet och har bakgrund.Regeringens strävan att skapa rörlighet blandmyndighetscheferna har också uppnåtts i storutsträckning. Av de totalt 69 nyutnämndamyndighetscheferna har tidigare innehaft enanställning som generaldirektör eller motsvarandepå en annan myndighet.Till promemorian var som bilaga fogad en förteckningöver regeringens tillsättningar av myndighetschefersedan december 1999.UtfrågningUtskottet har hållit offentlig utfrågning medstatsminister , bilaga B17. Vidutfrågningen anförde bl.a. följande.Han tror att av de 69 utnämningarna som skett sedandecember 1999 har 48 av de utnämnda en bakgrund inomprofessionen, t.ex. högskolerektorer, jurister etc.Tio har en bakgrund i det vi talar om som politiskatillsättningar. Sju har en bakgrund i kommunalförvaltning och fyra i näringslivet. Han anser inteatt antalet utnämningar där personen har en politiskbakgrund ökar. Det finns en grupp tjänstemän ochchefer som regeringen är angelägen om att behålla istatsförvaltningen och det är statssekreterarna somefter ett visst antal år går ur den karriären och dåofta går in som myndighetschef. Åsätter man varjesådan statssekreterare partibeteckningen (s) därföratt de arbetat för en socialdemokratisk regeringhamnar man naturligtvis i dessa statistiska kolumneri en balans som inte riktigt motsvarar den som vihar i opinionsmätningar eller allmänna val. De hararbetat för en socialdemokratisk regering, menväldigt många av dem har inte någon partipolitiskbakgrund. De kanske sympatiserar medsocialdemokratiska ideal, men det skall inte hindradem från att fortsätta en karriär inom den statligaverksamheten. Det finns goda statssekreterare frånsåväl borgerlig tid som socialdemokratisk tid, somgör utmärkta insatser som chefer. FårSocialdemokraterna regera såblir det några som avgår , ochdet är klart att de vill ta dem till vara. Hanvänder sig emot begreppet politiska tillsättningardärför att det är så godtyckligt. Människor som harkandiderat för val, som har gått igenom ennomineringsprocess, som har granskats, som har gåttut på gator och torg för att kommunicera ett budskapoch lyckats bli valda, de är i regel också godachefer därför att chefskapet handlar om att kunnakommunicera, både internt och externt, att förstå deprocesser vari chefskapet är en del av den politiskaprocessen. Det är därför man ser så få misslyckandenbland de chefer med politisk bakgrund somregeringen rekryterar. Han anser att det går försakta när det gäller jämställdheten iutnämningspolitiken men att det går åt rätt håll.Vid varje tillsättning försöker regeringen strävaefter att ha både en man och en kvinna att väljamellan i slutänden. Det gör att det successivt gåråt rätt håll. Regeringen rekryterar gärna människormed olika bakgrund som lever upp till kraven påförtjänst och skicklighet. I ett fall har regeringensträvat efter att väldigt noga väga in denpartipolitiska bakgrunden och det är lands-hövdingeutnämningarna. I övriga sammanhang är det såatt den går vid sidan av ett sådant kvotresonemangoch söker väldigt fritt utifrån förtjänst ochskicklighet.Utskottets ställningstagandeVid tillsättning av statlig tjänst skall, enligt 11kap. 9 § regeringsformen, avseende fästas endast vidsakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet.Av promemoria framgår attregeringens tillsättningar av myndighetscheferalltid sker med beaktande av kravet i 11 kap. 9 §regeringsformen. I regeringens arbete medutnämningar av nya myndighetschefer skall enligtregeringens policy särskild vikt läggas vidledaregenskaper och tidigare erfarenheter som chef.Ett brett sökförfarande skall, enligt promemorian,möjliggöra att chefer rekryteras även frånnäringslivet, kommuner och landsting. Utskottet tidigare granskning av regeringensutnämningspolitik gjort bedömningen att denomständigheten att en person har en politiskbakgrund inte skall vara diskvalificerande vidtillsättningen av t.ex. en generaldirektörstjänst,så länge endast sakliga grunder som förtjänst ochskicklighet tillämpas vid tillsättningen. Utskottethar i stället velat framhålla att politiskerfarenhet ofta kan vara en viktig erfarenhet närdet gäller att leda offentliga verksamheter. Att detär svårare att rekrytera personer från näringslivetkunde enligt utskottet ha ett samband med de högrelönenivåer som ofta tillämpas i näringslivet. Dettakunde också vara en förklaring till att det kanuppfattas som att det föreligger en politisk obalansi tillsättningsärendena. Utskottet gör ingenannan bedömning.En prioriterad fråga i regeringens arbete är attöka andelen kvinnliga myndighetschefer. Regeringensmål är att minst hälften av de nyamyndighetscheferna inom civil statsförvaltning skallvara kvinnor. Av de 69 utnämnda myndighetschefernasedan december 1999 var endast 22 kvinnor,motsvarande32 %. Utskottet kan instämma i vad statsministerGöran anförde vid utskottets offentligautfrågning, nämligen att det går för sakta när detgäller jämställdheten i utnämningspolitiken men attdet går åt rätt håll.Granskningen föranleder ingaytterligare uttalanden frånutskottet.2.18. Kulturminister av ägandet i ABÄrendetI en anmälan har begärts att konstitutionsutskottetgranskar hur kulturminister utövatägandet i bolaget , bilaga A2.18.1. Ianmälningen hänvisas till att konstitutionsutskottetmed anledning av propositionen om digitalasändningar uttalade att utskottet utgick ifrån attsamarbete med andra företag inte skulle komma attinnebära att statliga medel används för attsubventionera hushållens anskaffning av avkodare(prop. 1996/97:67, bet 1996/97: KU17).Enligt anmälan har förtdiskussioner med omfinansieringen av investeringarna i digital-TV. Påextra bolagsstämma begärdeskapitaltillskott. Dagordningen för bolagsstämman harenligt anmälan hemligstämplats i departementet.Riksdagen har inte informerats om att mycket storabelopp gått från bolaget till subventionering avdekodrar eller om att det tidigt stått klart attTeracom förbrukat så mycket pengar att tillskott avstatliga medel blivit nödvändigt. Bolagetsekonomiska ställning redovisades inte i denproposition som innehöll ett förslag omkreditgarantier till bolaget. Departementet harreagerat svagt och sent vilket sannolikt enligtanmälan leder till kapitalförstöring för såväl bolagsom staten.BakgrundI proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningarföreslog regeringen att TV-sändningar med digitalteknik skulle införas i flera steg med möjlighet förstaten att successivt ta ställning till om och påvilket sätt verksamheten skulle fortsätta.Regeringen framhöll att den föreslagnasändningsverksamheten i sin helhet skulle bekostasav medverkande företag. Eventuella stimulanser tillhushållen att skaffa digitalavkodare - påmotsvarande sätt som skett inommobiltelefonmarknaden - måste därmed enligtpropositionen bekostas av företagen. Verksamhetenskall således inte finansieras genomstatsbudgetmedel. Härigenom fick såväl staten som deaktörer som skall svara för det ekonomiskarisktagandet möjlighet att bilda sig en uppfattningom vilka marknadsmässiga förutsättningar och vilkenekonomisk bärkraft sändningarna har.Kulturutskottet berörde i yttrande tillkonstitutionsutskottet (1996/97: KrU4y) ettmotionsyrkande (m) som syntes syfta till ett förbudför och att bidra med subventioner tillhushållen vid anskaffande av avkodare.Kulturutskottet anförde att det var rimligare attanta att eventuella hushållssubventioner kunde kommaatt utgå från den industri som tillverkaravkodningsutrustningen än från och ansåg inte att det fanns skäl att pådenna punkt gå emot regeringens bedömning ochföreslå att ta initiativ till attförhindra de båda företagen att bidra medsubventioner. förordade attmotionsyrkandet avslogs.Konstitutionsutskottet konstaterade att formernaför ett samarbete rörande eventuella stimulansertill hushållen för anskaffning av avkodare kunde blien fråga för det samråd med programföretag och andraintressenter som skulle äga rum underförberedelserna för sändningarna. Utskottet utgickfrån att ett sådant eventuellt samarbete inte skullekomma att innebära att statliga medel användes föratt subventionera hushållens anskaffning av avkodareoch avstyrkte motionsyrkandet (bet. 1996/97:KU17). Iett särskilt yttrande (m) anfördes att det bordeklarläggas att de statliga bolagen inte skalltillåtas finansiera stimulanser till hushållen.År 2000 beslutade att digital marksänd TVskulle få byggas ut i hela landet (prop. 2000/01:1,utg. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01: 59).Kulturutskottet - liksom regeringen - uttalade bl.a.att det är viktigt att alla som bor i landet hartillgång till ett allsidigt TV-utbud och attinvånarna kan välja mellan samtligadistributionsformer och inte är hänvisade tillenbart mottagning via satellit eller kabel. På såsätt skulle den kommande nedläggningen av de analogamarksändningarna underlättas. Det var enligtregeringen ett viktigt demokratiskt krav att allasom bor i har tillgång till ett allsidigtTV-utbud. När TV-distributionen digitaliseras kanallmänheten få tillgång till flera TV-program ochäven till olika nya tjänster som blir möjliga genomdigitaltekniken. Det var också väsentligt att TV-sändningar i allmänhetens tjänst är lätttillgängliga i alla distributionskanaler. Eftersomden digitala tekniken är mer frekvenssnål än denanaloga kommer frekvenser att kunna frigörasför nya användningar. Detta förutsätter givetvis attde analoga sändningarna först har upphört. Medhänsyn till vad som har anförts från ABbedömde regeringen att åtminstone 98 %befolkningstäckning kommer att kunna uppnås under år2002. Några särskilda medel avsattes inte i dettasammanhang.Den parlamentariska (Ku1997:06) har haft i uppdrag att följa och utvärderade markbundna digitala TV-sändningarna under denförsta etappen. Kommittén avgav sittslutbetänkande Digital TV - modernisering avmarknätet (SOU 2001:90).Kommittén bedömer att marksänd digital TV är ettenkelt och effektivt sätt att nå ut till allamedborgare och att ett brett utbud av program ochtjänster i marknätet bidrar till en sund konkurrensmellan olika sändningsoperatörer. Kommittén görockså bedömningen att de analoga sändningarna kanavvecklas . Utredningsbetänkandet harremitterats och en proposition kan komma att läggasfram för under senare delen av år 2000.Gällande regler om sekretessEnligt 6 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess i myndighets affärsverksamhet för uppgiftom myndighetens affärs- eller driftsförhållanden, omdet kan antas att någon som driver likartad rörelsegynnas på myndighetens bekostnad om uppgiften röjs.Under motsvarande förutsättning gäller sekretess hosmyndighet för uppgift om affärs- ellerdriftsförhållanden hos bolag, förening, samfälligheteller stiftelse som driver affärsverksamhet och varidet allmänna genom myndigheten utövar ettbestämmande inflytande.Teracom ABTeracom AB (då ) bildades den 1juli 1992 efter beslut i (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr1991/92:329). Genom ett särskilt avtal med statentillfördes bolaget i samband med bolagsbildningenanläggningar m.m. till ett värde av 1 347 miljonerkronor. Av beloppet kvittades 300 miljoner kronormot aktiekapital och reservfond. Bolagets resterandeskuld, i form av ett förlagslån på 1 047 miljonerkronor, skulle betalas . Betalningar har skett med ca 214 miljonerkronor till rundradiokontot. har föråren 1993-2000 fört över ca 1,77 miljarder kronorinklusive ränta till rundradiokontot.Staten är ensam ägare till bolaget. Bolagetsstyrelse består av ordförande och åtta ledamöter.Det ankommer på regeringen att utse ordförande ochfem ledamöter. Två av ledamöterna representerarfackliga organisationer. Ingendepartementstjänsteman ingår i styrelsen. har 800 anställda.Av årsredovisning för framgårföljande. äger av aktierna i , som säljer och hyr ut utrustning förmottagning av digital-TV via återförsäljare. ägs till avLivförsäkringsaktiebolaget . ägerockså av i , medan och ägerresterande del. skall tillhandahålla enbranschgemensam och konkurrensneutral plattform förpaketering, distribution och i förekommande fallockså försäljning till en svensk publik av TV-program och andra tjänster som sänds via i förstahand digitala mark-TV-nät.I oktober 2000 slutförde avyttringen avinnehavet av 37, av aktierna i (). Transaktionen medfördeen realisationsvinst på 681 miljoner kronor.Enligt bolagsordningen skall bedrivautsändning och överföring av radio- och TV-program.Bolaget skall vidare utveckla, marknadsföra ochutföra andra tjänster med stöd av de resurser somhar byggts upp för radio- och TV-verksamheten ellersom på annat sätt är förenliga med verksamheten inomradio- och TV-området.Enligt bokslut för ökade koncernensomsättning med till 1 618 miljoner kronorunder året. Förändringen beror på ett ökat antaldigital-TV-abonnemang samt en positivtelekomutveckling. Vid årskiftet 2001/2002 fanns 100000 abonnenter.Utsändning av radio och TV för public service- ochkommersiella bolag svarade för den största delen avkoncernens omsättning. uppgick denna deltill , vilket motsvarade avomsättningen. Program- och dataförbindelser tillmedieföretagen uppgick till drygt 200 miljonerkronor. Försäljning av tele-, datakommunikations-och inplaceringstjänster till glesbygdskommuner,större företag och teleoperatörer uppgick till 144miljoner kronor.Mot bakgrund av omfattande nätinvesteringar ochmarknadssatsningar inom digital-TV-området uppgickkoncernens rörelseresultat till -333 miljoner kronormot -2000. Resultatet efter finansiellaposter uppgick till -att jämföramed . Minoritetsandelar, iform av främst ägarandel i Boxer , innebar en positiv effekt om 121 miljonerkronor på resultatet före skatt som uppgick till -mot år 2000.Exklusive realisationsvinsten från försäljningen avNSAB var resultatet för också negativt.Teracoms soliditetsmål för moderbolaget är 40 %och för koncernen av . På grund av mycketomfattande investeringar har emellertid soliditetende varit lägre men förbättrades år 2000med hjälp av realisationsvinsten från NSAB-försäljningen. Vid utgången av uppgicksoliditeten till i moderbolaget och ikoncernen.Mot bakgrund av den försämrade soliditeten pågårdiskussioner med ägaren om ett kapitaltillskott föratt säkerställa grunduppdraget och klara avövergången till digital utsändning. I samband medriksdagsbeslutet om kreditgaranti den 20 februarifick departementet i uppdrag att se över Teracomsmer långsiktiga kapitalbehov. Ett led i att lösakapitalfrågan är det åtgärdsprogram som Teracominledde . Programmet omfattarförsäljning av dotterbolag som inte tillhörkärnverksamheten och fusion mellan där det kan bli aktuellt att Teracomminskar sin ägarandel i Boxer.Finansieringslösningar som innebär leasing avtelekomutrustning görs för att minskainvesteringarna för olika kundprojekt är ocksåaktuella liksom Sale-lease-back av tillgångar föratt tillföra bolaget likvida medel.Åtgärdsprogrammet omfattar också rationaliseringaroch prioriteringar.Teracom kommer också att utreda möjligheten attskapa en ny struktur för telekomverksamheten. Påsikt kan det bli aktuellt att bredda ägandet inomdetta område. Försäljningen av dotterbolag samtolika finansiella åtgärder beräknas frigöra ettkapital på totalt . Dessutomberäknas rationaliseringar i verksamheten minskakostnaderna med . Programmetkommer att börja ge effekt , menberäknas ge full effekt år 2004.Flera av anges ha behov avkapitaltillskott. I en del bolag är ytterligarekapital nödvändigt för att klara en expansion avverksamheten med åtföljande kapitalbindning. Iandra, främst de bolag som ingår i satsningarnakring digital-TV, behövs kapitaltillskott för atttäcka underskott i den löpande verksamheten innandenna fått tillräcklig omfattning.I bokslutet har nedskrivningar samt resultatfördakapitaltillskott gjorts i en del dotterbolag. Debolag som omfattas är Boxer (154miljoner kronor), i (10miljoner kronor), i (39 miljonerkronor), ()och (). Den totalanedskrivningen av dotterbolagens värde utgör således247 . Efter nedskrivningen uppgår dettotala bolagsvärdet till 330 miljoner kronor.Under år 2001 var investeringsprogramomfattande. Investeringar i anläggningstillgångaruppgick till sammanlagt förTeracom AB. Av investeringarna kan 370 miljonerkronor relateras till radio- och TV-distributionvarav huvuddelen till digital-TV näten. Utbyggnadenav TV-näten har skett i enlighet med riksdagensbeslut. Kundrelaterade investeringar inomtelekomområdet uppgick till 75 miljoner kronor.Resterande investeringar, , harskett främst i förbindelsenäten.När det gäller utbyggnaden av digitala marknät förTV har fyra nät byggts ut från atttäcka av befolkningen. Iseptember 2001 beslutade bolaget att ytterligare ettnät skulle börja byggas med en befolkningstäckningom . Enligt planerna ska denna etapp fördet femte nätet vara klart år 2002.Investeringarna, som varit omfattande under fleraår, har kunnat finansieras genom interntgenererade medel samt externa kreditfaciliteter.Kommande år kommer investeringarna att varabetydligt lägre beroende på bolagets finansiellaställning och i avvaktan på regeringens ochriksdagens ställningstaganden avseende den framtidautvecklingen för marksänd digital-TV och bolagetslångsiktiga kapitalbehov.Fortsatt omfattande satsningar inom digital-TV-området och vidareutveckling av en kompletterandeverksamhet för telekommunikation krävs enligtTeracom . Koncernens resultat före skatt,som uppgick till -,beräknas förbättras. Det åtgärdsprogramsom genomför kommer att börja ha en positivtresultateffekt , men beräknas gefull effekt först . Inklusiveresultateffekterna av de avyttringar av bolag ochövriga tillgångar som planeras beräknaskoncernens resultat före skatt uppgå till ca 100miljoner kronor, varigenom den finansiellaställningen också förbättras.Som svar på frågor från harTeracom AB:s VD i en promemoria den22 (bilagorna A2.18.2-3) anfört attkapitalbehovet till största del beror på åtagandeninom och den marknadssatsning sombolaget genomför samt för att kunna utveckla enverksamhet som bidrar till att längre fram kunnaklara av en analog avveckling. När det gällerkonsumentpriset för Boxers set top-boxar anförs attdet i hög grad styrs av subventionsgraden.Normalpriset för köpbox med lägresubventioneringsgrad fastställdes av Boxer hösten2001 till . genomfördeskampanjer med högre subventionsgrad. Vid tvåkampanjer har priserna varit 95 respektive 995kronor. Priset tillämpades enbarttillfälligt i de orter som berördes av starten avnya sändare.När det gäller frågan om den extra bolagsstämmanhar anförts att styrelsen inte hade något annatalternativ än att i kallelse till extra bolagsstämmaföreslå nyemission eftersom det vid denna tidpunktinte förelåg något ställningstagande i kapitalfråganfrån ägarens sida. Kapitalfrågan hade börjatdiskuteras med dådet från sida indikerades ett kapitalbehovpå 500 - . Kapitalbehovet lösteskortfristigt genom att under år 2000avyttrade sitt innehav i NSAB. Denna transaktioninnebar att nettoeffekten efter skatt på det egnakapitalet blev i moderbolagetoch ca i koncernen. Det visadesig att kapitalbehovet varbetydligt högre på grund av betydligt svagareutveckling än planerat inom Boxer och utökadeutbyggnadsplaner. Vidare gjordes långsiktigareprognoser, där effekterna av en analog avvecklingmed starka påfrestningar på ekonomi ocksåvägdes in. Dessa nya beräkningar presenteradesförsta gången för den 5 april2001. Det har inte förekommit direktiv frånKulturdepartementet att skallbedrivas så att det inte behövs ettkapitaltillskott.Som svar på utskottets frågor har slutligenangetts att det från bolagets sida inte ansågsföreligga något behov av att hemligstämpla kallelsenmed dagordning till den extra bolagsstämman.Promemoria från KulturdepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt svar på vissa frågor. Som svar haröverlämnats en promemoria från Kulturdepartementetav , bilaga A2.18.4. Ipromemorian anförs att i början av april2001 bjöd in företrädare för föratt diskutera bolagets framtid och kapitalisering.Vid mötet presenterade företaget sin vision om hurföretaget och den övriga marknaden skulle komma attutvecklas på lång och kort sikt. En dialog inleddesmellan företaget och departementet. ochsommaren diskuterades vid ett flertal tillfällenolika alternativa och möjliga lösningar. Vid dessatillfällen framförde visserligen att bolagetönskade någon form av kapitaltillskott från ägaren,men någon akut situation förelåg inte. I mitten avaugusti framfördes ett tydligare krav omkapitaltillskott till företaget, varvid ett antalolika lösningar nämndes.