bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Vid en månadsinkomst på15 ger detta en skattesänkning medca (inklusive skattereduktion på300 kr) , dvs. Vid en månadsinkomst på25 går växlingen i stort sett jämntut, vid en inkomstnivå på ca 42 000 krstiger skattesänkningen till ca 10 600 krför att vid månadsinkomster på 50 000 kröka till ca . De medtilltagande inkomster snabbt stigandeskattesänkningarna sammanhänger främst medpartiets förslag att avveckla värnskatten,och effekten av detta blir märkbar vidmånadsinkomster högre än ca 37 500 kr.Skatte- och avgiftsväxlingar som på ettså utpräglat sätt som detta missgynnar desämst ställda i samhället tar utskottetbestämt avstånd från.Motionärernas förslag till besparingaroch effektiviseringar utgår i många fallfrån förutsättningen att den av partietförordade politiken har så gynnsammaåterverkningar på ekonomin att utgifternainom olika områden kan minskas utan någrakostsamma biverkningar för samhället. Manräknar bl.a. med att kunnauppnå betydande besparingar genom minskatbyggstöd samt genom en långsammareutbyggnad av järnvägsnätet. Med stöd avbemyndiganden lämnade av haremellertid statsmakterna på dessa områdenredan bundit upp sig för utgifter underkommande år. Som bostadsutskottet påpekari sitt yttrande (BoU1y) har motionärernainte tagit hänsyn till att redan beslutadeåtaganden måste fullföljas och reserveratmedel för att fullfölja dessa. Även omriksdagen skulle besluta att med omedelbarverkan stoppa fortsatt byggstöd ärstatsmakterna i praktiken skyldiga attbetala ut redan beviljade bidrag. Det ärdärmed orealistiskt att räkna med att enbesparing av den omfattning sommotionärerna tillgodoräknar sig ska kunnagenomföras under de närmaste två åren.Folkpartiet räknar därtill med en effektpå i ökade intäkteroch minskade utgifter för staten undersåväl 2003 som 2004 till följd av sittförslag att återställa driften iBarsebäcks reaktor 1. Besparingenförutsätter bl.a. att man ska riva upp ettbeslut om statlig kompensation tillVattenfall för förluster av framtidakassaflöden till följd av stängningen avreaktorn. Till saken hör emellertid attdenna ersättning betalas ut endast underåren 2000-2003, vilket innebär att den imotionen angivna effekten haröverskattats med ca 0,7 miljarder kronor.Enligt utskottets mening bör man i dettasammanhang också beakta att samtligariksdagspartier i grunden är för att manska finna alternativa lösningar som kanminska det nuvarande beroendet avkärnkraften. Ska detta bli möjligt måsteman påbörja avvecklingen.Utöver detta förväntar sig motionärernaatt ett resurstillskott på sammanlagt 0,2miljarder kronor till skattemyndigheterna,tullen och flyktingmottagningen ska geutdelning i form av ökade skatteinkomster,mindre byråkrati samt effektivaremigrationspolitik på totalt 2,9 miljarderkronor . Finansutskottetdelar uppfattning atteffektiviseringar på dessa områden ärmycket angelägna. Ska en seriös diskussionkunna föras i dessa frågor är detemellertid nödvändigt att förslagen är välunderbyggda och dessutom framstår somrimliga. Enligt utskottets mening är detosannolikt att ett förhållandevis blygsamtresurstillskott ska kunna ge ett så stortoch snabbt budgetmässigt utbyte sommotionärerna tillgodoräknar sig.Det föreslagna resurstillskottet tillflyktingmottagning uppgår till 0,1miljarder kronor och är avsett att bäraupp satsning på åtgärder sommotverkar segregation och utanförskap idet svenska samhället. Motionärerna pekarsjälva på behovet av att ge invandrarebättre möjligheter att lära sig detsvenska språket, att satsa på skolansärskilt i utsatta områden, att bekämpadiskriminering och att komma bort från ens.k. i skenet av dessalångtgående ambitioner noterar utskottetmed förvåning att motionärerna redan nästaår vill minska anslagsamt dra in medlen för utvecklingsinsatseri storstadsregionerna. Dessa besparingargörs utan att man sätter av särskildamedel för att förstärka vare sig detstatliga och kommunala utbildningssystemeteller det sociala skyddsnätet. Det gör mani tron att de egna reformerna på skatte-och arbetsmarknadspolitikens områdenomedelbart kan ge bättre jobb- ochutvecklingsmöjligheter för invandrare.Enligt utskottets uppfattning gynnar dockmånga av partiets reformförslag i förstahand de redan starka grupperna isamhället. Dessutom kan effekterna avvissa regelförändringar på skatte- ocharbetsmarknadsområdena i verklighetendröja avsevärt jämfört med motionärernasönskemål. Därför har utskottet svårt attse hur invandrarnas situation redan nästaår kan förbättras så pass kraftigt tillföljd av de föreslagna reformerna att mankan bortse från nödvändiga satsningar påtrygghet och utveckling för nya medlemmari det svenska samhället.En del av de positivaintegrationseffekter som motionärernatillskriver sina förslag uppges komma frånen av dem förordad reform avarbetsmarknadspolitiken, där AMS i dessnuvarande form läggs ned och en nytillsynsmyndighet med kontor över helalandet tar över ansvaret för bl.a. a-kassefrågor. Jobbförmedling ochyrkesutbildning ska privatiseraseller organiseras av andra aktörer somutbildningsföretag, komvux ochfolkhögskolor. Den arbetssökande ska kunnauppbära en omställningspeng vars nivåfastställs av tillsynsmyndighetensservicekontor.Motionärerna bortser dock från att AMSmed sitt nuvarande kontorsnät ocharbetsförmedlingar över hela landet redani dag erbjuder de arbetslösa kvalificeradhjälp att finna nya arbeten, att få del avolika arbetsmarknadspolitiska åtgärdereller att utforma individuellahandlingsplaner och aktivitetsgarantier.Privatisering och utarrendering av dennaverksamhet på olika entreprenörer skulleenligt utskottets mening försvåramöjligheterna att få till stånd en förhela landet enhetlig tillämpning av olikaarbetsmarknadspolitiska insatser.Utskottet vill påpeka att det äruppenbart att privata förmedlingsinstitutinte är lika intresserade av att etablerasig i glesbygd eller i områden medbegränsad efterfrågan på arbetskraft.Arbetslösa i dessa områden skulle därmedinte få tillgång till samma fullgodaservice och stöd som . Enprivatisering som innebär att nuvarandekontorsorganisation avvecklas får ocksåtill följd att den stora kunskapsbank omlokalt verksamma företag och lokalaarbetsmarknader som finns på kontoren dåkommer att gå förlorad, vilket skullekunna leda till attarbetsmarknadspolitiken utarmas ochtillväxtmöjligheterna i olika delar avlandet hämmas.Folkpartiet tar i sitt budgetalternativockså upp en principdiskussion om enframtida större socialförsäkringsreform,som till vissa delar ska genomföras redannästa år. Enligt den idéskiss som antyds ibudgetmotionen och utvecklas mer utförligti partiets andra motioner ska reformenomfatta tre obligatoriskaförsäkringssystem - ålderspension,arbetslöshetsförsäkring ochsjukförsäkring. Dessa lyfts ut urstatsbudgeten och finansieras medegenavgifter för att skapa "raka rör"mellan förmåner och avgifter.Försäkringarnas oberoende frånstatsbudgeten ska tryggas bl.a. genomfonder.Den förordade nyaarbetslöshetsförsäkringen ska varaobligatorisk, tidsbegränsad ochfinansierad med kraftigt höjdaegenavgifter. Avgiftshöjningen föreslåsdock bli avdragsgill vid beskattningen.Den ökade egenfinansieringen införs redannästa år och beräknas från början gebetydande positiva statsfinansiellaeffekter. Som arbetsmarknadsutskottetpåpekar i sitt yttrande (AU1y) är det ipraktiken inte möjligt att genomföra enreform av denna omfattning redan nästa år.Dessutom har motionärerna i sina kalkyleruppenbarligen inte heller tagit hänsyntill de administrativa merkostnader som ensådan reform ger upphov till eftersom maninte belastat sitt budgetalternativ mednågra sådana kostnader.Även sjukförsäkringen ska framöver tillstörsta delen finansieras medegenavgifter. Med en ökad egenfinansieringkommer arbetsgivarnas bidrag tillfinansieringen att begränsas. Utskottetbefarar att en utveckling i denna riktningkan försvåra möjligheterna att säkerställaarbetsgivarens ansvar för aktiva,arbetsrelaterade satsningar pårehabilitering.Motionärerna framhåller att variationer iden framtida belastningen påsocialförsäkringssystemet ska avmed hjälp av buffertfonder. Till skillnadfrån pensionssystemet anses dessa fonderinte behöva vara alltför stora och kan vidbehov tillåtas låna pengar på marknaden.Extrema arbetslöshets- ochsjukskrivningsnivåer förutsätts emellertidsamtidigt kunna av med hjälp avskattefinansiering från staten. Dettamotsäger emellertid grundtanken iFolkpartiets egen reform - attsocialförsäkringssystemet ska varafinansiellt stabilt och fristående frånstatsbudgeten samt att det ska råda "rakarör" mellan avgifter och förmåner. Ennegativ fondbehållning i ett friståendeförsäkringssystem leder annars vanligtvistill att ersättningsvillkor försämraseller att höjs kraftigt för ska kunna möta framtidaåterbetalningskrav. Görs inte det blirkopplingen mellan avgifterna ochförmånerna allt annat än tydlig.Folkpartiet vill vidare avvecklaoffentliga monopol inom vård, utbildningoch omsorg. Detta ska enligt motionärernastärka konkurrensen på de berörda områdenaoch resultera i höjd kvalitet i utfördatjänster, lägre kostnad för dessa samtförbättrade arbetsvillkor för deanställda. Men även inom sådanaverksamhetsområden som vård och omsorgmåste privata entreprenörer först ochfrämst se till sin egen lönsamhet, ochdetta krav kan enligt utskottets meningkomma i konflikt med samhällets strävanatt ge alla en likvärdig behandlingoavsett ekonomiska förutsättningar.Motionärerna har inga förslag som visarhur man ska säkerställa att den föreslagnaprivatiseringen inte leder till att desvaga i samhället inte diskrimineras. Enprivatisering enligt förslaget kan enligtutskottets mening leda till att de som äri stort behov av vård och omsorg, men sominte kan betala marknadsmässiga priser,inte får tillgång till nödvändig vård.Detta kan svårligen förenas med densolidariska principen att alla ska hasamma rätt till vård, skola, omsorg ochtrygghet i samhället.Konkurrensen på de svenska marknadernastärks enligt också om statenavvecklar sitt aktieinnehav i helt ellerdelvis ägda bolag. I motionen föreslås enomfattande försäljning av statligaföretag, som under de två kommande årenberäknas inbringa 30 respektive 45miljarder kronor utöver de ibudgetpropositionen upptagnaförsäljningsinkomsterna. Dessaförsäljningar, som enligt motionärerna skaske i en takt som är anpassad till vad somär lämpligt med hänsyn till marknadsläget,beräknas kunna minska utgifterna förstatsskuldsräntor med 4,6 miljarderkronor, varav redan2003. Det är betydligt mer än vad övrigaoppositionspartier tillgodoräknar sig församma försäljningsprogram . IFolkpartiets budgetalternativ saknasdessutom en beräkning av försäljningarnasövriga effekter på statens finanser, såsomexempelvis minskade utdelningsinkomstereller påverkan på statensnettoförmögenhet.Av de skäl som här redovisats avvisarutskottet förslag tillinriktningen av budgetpolitiken.Kristdemokraterna är starkt kritiska tillregeringens överskottsmål, eftersomöverskotten framöver uppkommeri ålderspensionssystemet, vilket inte gernågon buffert åt statsfinanserna.Pensionsmedlen kan enligt motionärernainte användas för att möta enkonjunkturavmattning, och då återstårendast att öka upplåningen vilketytterligare skulle bygga på statsskulden.Motionärerna redovisar ettbudgetalternativ som sägs vara inriktat påatt åstadkomma såväl ett bättrefinansiellt sparande i staten som ensnabbare avbetalning av statsskulden.Det förra uppnås enligt motionärernagenom en något stramare finanspolitik änden regeringen presenterar. Men denstramheten är högst marginell, eftersomskillnaden i det finansiella sparande somKristdemokraterna uppvisar inte är störreän att den bortfaller om beloppet avrundastill hela miljarder kronor.Att i sittbudgetalternativ kan begränsa statsskuldenberor uteslutande på partiets försäljningav statliga bolag, en operation somvisserligen minskar bruttoskulden, men sompå intet sätt förbättrar statensfinansiella ställning eftersom mansamtidigt gör sig av med lika storatillgångar som tillförstatskassan betydande inkomster. Enbartutdelningsinkomsterna från statens aktierberäknas uppgå till 4,1 miljarderkronor.De större överskott som Kristdemokraternauppvisar står och faller med dessaföretagsförsäljningar. Medan regeringen isitt budgetalternativ schablonmässigt harfört upp försäljningsinkomster på 15miljarder kronor såväl 2003 som 2004räknar med att underdessa år kunna utöka försäljningen till 45respektive . Det är merän något annat parti tillgodoräknat sittbudgetalternativ. Utan dessa högst osäkra,tillkommande försäljningsinkomster kanKristdemokraterna inte amortera avstatsskulden, än mindre begränsaränteutgifterna. Även enligt sin egenredovisning kommer dåatt få ett sämrefinansiellt sparande för staten änregeringen. Och den försämring som dåframkommer är så stor att den intebortfaller vid en avrundning.I motionen raljerar Kristdemokraternaöver regeringens förslag till satsning pårehabilitering som man beskriver sombarnsligt troskyldigt. Motionärerna frågarsig hur regeringens, som man uttryckerdet, minimala och opreciseradeåtgärdsprogram ska kunna ge besparingar på5 miljarder kronor redan under 2003.Finansutskottet har svårt att förståmotionärernas kritik. Ibudgetpropositionen redovisar nämligenregeringen ett detaljerat 20-punktsprogrammed åtgärder för ökad hälsa i arbetslivetoch avsätter för detta ändamål 750miljoner kronor och2004. Regeringen ska dessutomgöra det ekonomiskt fördelaktigt förarbetsgivare att vidta åtgärder somminskar sjukskrivningarna genom att låtadem svara för en större del av kostnadernaför de anställdas sjukersättning.Samtidigt ska arbetsgivarna kompenserasför de ökade kostnaderna genom att uttagetav sjukförsäkringsavgifter sänks i sådanomfattning att arbetsgivarna som kollektivbetraktat inte kommer att betala mer försjukersättning än i nuvarande system.Exempel på andra åtgärder är attsjukskrivningsprocessen ska effektiviserasoch sjukersättningen (tidigareförtidspensioner) tidsbegränsas till högst3 år i taget. Läkarnas roll vidsjukskrivningar ska också tydliggöras.Trots sin kritik har motionärernauppenbarligen tilltro till regeringensbedömning eftersom de godtar förslaget isak. Den kritiserade utgiftsminskningen på5 miljarder kronor är nämligen inräknad ideras eget budgetalternativ och utgörsåledes en del av deras förslag.Motionärerna nöjer sig emellertid inte meddenna besparing utan räknar med att i änhögre grad kunna minska kostnaderna försjukskrivningar och förtidspension med enrehabiliteringsförsäkring som föreslås imotionen. Försäkringen ska börja gällafrån halvårsskiftet 2003.Kristdemokraterna avdelar för dettaändamål och tror sigredan under andra halvåret 2003 kunnaminska kostnaderna med 2 miljarder kronor.Motionärerna räknar med att även i övrigtkunna göra så stora besparingar på detaktuella utgiftsområdet 10 Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp attutgiftsramen kan minskas medsammanlagt jämfört medregeringens förslag.Utöver satsningen på enrehabiliteringsförsäkring, förutsätter deatt man skakunna lyfta över kostnaderna förtrafikolycksfall från sjukförsäkringentill den obligatoriska trafikförsäkringenoch på så sätt minska belastningen påstatsbudgeten med . Skadet vara möjligt krävs i så fall att mantvingar trafikförsäkringsbolagen att rivaupp alla redan tecknade försäkringsavtalsom löper över halvårsskiftet.Motionärerna föreslår dessutom attföräldrapenning och sjukersättning ifortsättningen ska beräknas med ledning avde två senaste årens genomsnittsinkomst istället för, som , den aktuellainkomsten. Denna ändring av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI) skagenomföras , ochmotionärerna tillgodoräknar sig enbesparing på fördetta förslag. Förslaget är som utskottetser det inte enbart en teknisk omläggningav försäkringen. Ett nytt SGI grundat påen historisk inkomst får också långtgåendefördelningspolitiska konsekvenser om maninte bygger in skyddsbestämmelser förexempelvis dem som har trätt ut påarbetsmarknaden. Kristdemokraternaförutsätter dessutom att förslaget ska gebudgeteffekt redan från årsskiftet.Motionärerna uppger att denkristdemokratiska budgetpolitiken ärinriktad på att uppnå balans på en lägrenivå. Partiets förslag till statsbudgethar också utformats med en omslutning somär lägre än regeringens. Men den lägreomslutningen förklaras främst av attmotionärerna i strid med budgetlagens(1996:1059) anda valt att nettoredovisautgifter på statsbudgetens inkomstsida.Kristdemokraterna presenterar nämligen imotionen ett antal skatteförslag och andraförslag som har mycket långtgåendeåterverkningar på kommunernas ekonomi. Ienlighet med finansieringsprincipen skakommunerna kompenseras för sådanaförändringar, och normalt görs detta motramanslaget Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting som finns uppförtpå utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner. Av en reglering på sammanlagt40,4 respektive 42,4 miljarder kronorunder 2003 och 2004 redovisar emellertidKristdemokraterna endast 5,2 respektive5,på detta sätt.Resterande 35,2 respektive 36,6 miljarderkronor redovisas som en utgift påstatsbudgetens inkomstsida på inkomsttitel1111, och i det kristdemokratiskabudgetalternativet kommer statsbudgetensomslutning då självklart att minska medlika stora belopp.Om i stället hade följtgängse praxis och redovisat samtligaöverföringar till kommunerna påutgiftsområde 25 skulle partiets ram fördetta utgiftsområde, liksom taket för destatliga utgifterna och 2004, behövthöjas med 35 respektive 37 miljarderkronor. Nivån på Kristdemokraternasstatliga utgiftstak skulle då ha hamnatungefär överregeringens.Utskottet har tidigarestarkt kritiserat fördetta förfarande eftersom det intetillgodoser budgetlagens krav på attstatens inkomster och utgifter skaredovisas brutto på statsbudgeten.Den kompensation som pådetta sätt reglerar över statsbudgetensinkomstsida avser effekterna av dels enföreslagen höjning av grundavdraget till26 , dels införandet av ett nyttförvärvsavdrag på av arbetsinkomstenupp till viss nivå. Såväl grundavdragetsom förvärvsavdraget ska enligt förslagetberäknas mot den kommunaltbeskattningsbara inkomsten, men denskattelindring detta ger upphov till skabetraktas som en statlig skattereduktionsom ska räknas av mot inkomsttitel påstatsbudgetens inkomster.Till saken hör att även Moderatasamlingspartiet, ochFolkpartiet föreslår att ettförvärvsavdrag ska införas vid denkommunala beskattningen, men i motsatstill kompenserar dekommunerna för skattebortfallet genomhöjda statsbidrag.Till saken hör också att även Moderatasamlingspartiet föreslår en höjning avgrundavdraget och att även idetta fall reglerar kompensationen överstatsbidragen.Med den för grundavdragshöjningen valdalösningen får inte baraett krångligt och administrativtsvårhanterligt system, utan missar ocksåmöjligheten att helt befria inkomsttagaremed små inkomster från att behöva lämnadeklaration. Ska den föreslagnaskattereduktionen kunna beräknas måste mannämligen fortsätta att lämna deklarationom man har inkomster i intervallet mellannuvarande grundavdrag och den föreslagnanya grundavdragsnivån på 26 500 kr.Kristdemokraternas förslag tillskattesänkningar är 29,6miljarder kronor större än regeringens.Nästan hela detta belopp äts emellertidupp av olika obligatoriska avgifter somhar många likheter med en skatt. Fulltgenomförda uppgår dessa avgifter till 23,6miljarder kronor, vilket innebär attskattesänkningarna i praktiken inskränkersig till 6 miljarder kronor.I likhet med Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet föreslår nämligenKristdemokraterna att kostnaderna förpersonskador vid trafikolycksfall intelängre ska finansieras översjukförsäkringen utan via denobligatoriska trafikförsäkringen vid sidanav statsbudgeten. Det är trafikanterna somfår ta på sig kostnaden för dennabudgetavlastning på drygt 4 miljarderkronor som drabbar dem i form av ökadepremiekostnader.Kristdemokraterna anser också attarbetslöshetsförsäkringen ska reformerasoch omvandlas till en obligatoriskförsäkring med kraftigt höjdegenfinansiering. I princip allaarbetstagare ska alltså påföras dennaavgift som ska täcka en tredjedel avkostnaderna och som i motionen beräknastill närmare 5 miljarder kronor.De största avgiftshöjningarna framkommeremellertid i förslagtill avveckling av fastighetsskatten. Denska nämligen till närmare två tredjedelarfinansieras genom en ny typ av kommunalaavgifter som i motionen angetts tillknappt 15 miljarder kronor.Enligt den finansieringslösning somredovisas i motionen ska det generellastatsbidraget till primärkommuner minskasmed ett belopp som för varje enskildkommun motsvarar per småhus och800 kr per lägenhet i kommunen. Påsnarlikt sätt ska kommunens statsbidragockså minskas med hänsyn till befintligakommersiella lokaler och industrilokaler.I gengäld ska kommunerna ges rätt att taut en avgift på högst dessabelopp för bostadshus och företagslokaler.Lösningen innebär att de kommuner somväljer att inte ta ut full avgift självafår svara för mellanskillnaden.Den innebär också - förutsatt att fullavgift tas ut - att ett stort antalsmåhusägare kommer att drabbas av ökadekostnader jämfört med nuvarande regler.Maximalt avgiftsuttag motsvarar nämligenett taxeringsvärde på , ochenligt SCB finns det ca 361 000småhus med lägre taxeringsvärden.Förslagets negativa effekter för dennagrupp förstärks av attreavinstbeskattningen av bostäderförutsätts bli höjd till 30 %.Budgetalternativet utmärks i övrigt av ensvagt underbyggd finansiering.Regeländringar som syftar till att ökautgifter och minska skatter är sålundatämligen väl specificerade medanregeländringar avsedda att minska utgiftereller öka inkomster ofta är mycketotydliga.Så t.ex. för motionärerna fram fleratydligt redovisade och väl preciseradeförslag till skattesänkningar, vilka ärfullt möjliga att genomföra . Bland annat gäller detpartiets förslag om avveckladfastighetsskatt och höjt grundavdragliksom förslaget om ett nyttförvärvsavdrag. Dessa skarpt formuleradeskattesänkningar förutsätts redan nästa årbli finansierade genom vagt formuleradebesparingar som i några fall dessutomframstår som i praktiken ogenomförbara.Av de skäl som här redovisats avvisarutskottet förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Centerpartiets finanspolitik är inriktadpå att stärka långsiktigatillväxtförmåga och på att minska desvenska statsfinansernaskonjunkturkänslighet.De åtgärder som förordarger enligt partiets egna beräkningar ettutgiftstak för staten som och2004 är 34 respektive 37 miljarder kronorlägre än förslagen i budgetpropositionen.Inget annat parti föreslår ett så lågtutgiftstak. Det är främst Centerpartietsinkomstskatteförslag men också partietsförslag till utgiftsminskningar påarbetsmarknadspolitikens område somförklarar denna avvikelse.För 2003 föreslår nämligen Centerpartietatt grundavdraget slopas helt för att istället ersättas av en statligtfinansierad skattereduktion på 9 000 krför alla. Längre fram, när det finns ettekonomiskt utrymme, ska dennaskattereduktion höjas till 10 000 kr.Slopas grundavdraget kommer kommunernasskatteinkomster att öka, och i enlighetmed finansieringsprincipen reglerarCenterpartiet detta genom att minskastatsbidragen med ett lika stort belopp.Minskningen påverkar även nivån påutgiftstaket som i Centerpartietsbudgetalternativ därigenom blir imotsvarande grad lägre.Som motionärerna själva framhåller gerderas förslag till skattereduktion ungefärsamma skattelindring som ett grundavdragpå . Den valda metoden föravräkning mot kommunerna är emellertidinte problemfri. Finns inget grundavdragmåste i princip alla med inkomst avgedeklaration, således även de som harinkomster understigande nuvarandegrundavdrag och som därför är befriadefrån denna skyldighet. I annat fall kaninte rätt nivå på skattereduktionenberäknas. Trots sin skenbara enkelhet ärförslaget därför administrativtsvårhanterligt och leder till ökat krångelför många medborgare samt en ökadbelastning på skattemyndigheterna.