bet · GP01KRU17 · 2002-04-04 00:00:00 — Det ärviktigt att se över vilka de rådande strukturerna ärför att sedan, i fall av behov, kunna föreslååtgärder. Regeringen bör därför låta utreda hursituationen i detta avseende är för kvinnligakonstnärer med funktionshinder (yrkande 6).Tidigare riksdagsbehandlingVåren 2000 lade regeringen fram förslag tillriksdagen om nationella mål och framtida inriktningför handikappolitiken i proposition 1999/2000:79Från patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitiken. Riksdagengodkände regeringens förslag (bet. 1999/2000:SoU14,rskr. 1999/2000:240). Beslutet innebär att följandenationella mål gäller:· en samhällsgemenskap med mångfald som grund,·· att samhället utformas så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fulltdelaktiga i samhällslivet och· jämlikhet i levnadsvillkor för flickor ochpojkar, kvinnor och män med funktionshinder.Vidare innebär ställningstagande att dethandikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på att identifiera och undanröja hinder för fulldelaktighet i samhället för människor medfunktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering motpersoner med funktionshinder samt att ge barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder förutsättningar försjälvständighet och självbestämmande.Riksdagen godkände även att följande arbetsområdenprioriteras , nämligen att se till att handikapperspektivet genomsyraralla samhällssektorer, att skapa ett tillgängligt samhälle samt att förbättra bemötandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna bakommotion Kr421 (v) att det är angeläget attfunktionshindrade konstnärers behov i olikaavseenden beaktas, bl.a. när det gäller möjlighetertill etablering, anställning, utbildning osv. Deyrkanden som framförs i motionen faller inom ramenför de nationella mål och det handlingsprogram somriksdagen antagit (prop. 1999/2000:79, bet.1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240).En av grundprinciperna för handikappolitiken äratt handikapperspektivet skall genomsyra allasamhällssektorer. Således måstearbetsmarknadspolitiken bedrivas så attfunktionshindrade personer ges tillträde tillarbetslivet och utbildningspolitiken bedrivas så attelever med funktionshinder kan delta i reguljärundervisning. Inom varje samhällssektor harsektorsmyndigheter i uppdrag att utarbetauppföljningsbara etappmål för respektive sektor,vilka fastställs av regeringen. På kulturområdet harStatens kulturråd ett sådant sektorsansvar.Redan som en följd av kulturpolitiskaproposition (prop. 1996/97:3) fick Kulturrådetregeringens uppdrag att kartlägga situationen påkulturområdet för funktionshindrade personer samtatt utarbeta ett handlingsprogram för att främjafunktionshindrades deltagande i kulturlivet.Uppdraget redovisades i rapporten till kultur. Kartläggning ochhandlingsprogram (Rapport från Statens kulturråd1998:3).Handlingsprogrammet omfattar olika delområden,varav ett handlar om folkbildning och eget skapande.Ett mål för delområdet är att människor medfunktionsnedsättning skall få möjlighet att användasin kreativitet och sina konstnärliga ochintellektuella färdigheter. Som förslag till åtgärdanger att högre konst- ochmedieutbildningar bör vara öppna förfunktionshindrade studerande på samma villkor somför andra samt att praktiska hinder måsteundanröjas.Vidare har fått regeringens uppdragatt definiera sin roll som sektorsansvarig myndighetför handikappolitiken och ta fram etappmål för hurmyndigheten skall kunna uppfylla sin del av dehandikappolitiska målen. Etappmålen bör varauppfyllda . Detta arbete skallgenomföras i samverkan med de andrasektorsmyndigheterna och i samråd medhandikapporganisationerna. harfått i uppdrag att stödja sektorsmyndigheterna iarbetet med att ta fram etappmål. Kulturrådetsuppdrag skall redovisas för regeringen senast den 3augusti 2002.Här bör även s.k. sociala målnämnas. Det återfinns i regleringsbrevet för år 2002och lyder på följande sätt.Målet är att främja en samhällsutveckling somkännetecknas av social jämlikhet, jämställdhetmellan kvinnor och män, respekt och tolerans ochdär etnisk, kulturell, språklig och religiösmångfald tillvaratas som en positiv kraft samtatt bidra till minskad diskriminering,främlingsfientlighet och rasism.Enligt utskottets uppfattning innebärhandikappolitikens inriktning med sektorsansvar ochetappmål att en tydlig struktur byggts upp på dettaområde. Uppföljning och utvärdering avhandikappolitikens mål och resultat bör inväntasinnan en analys görs av vilka krav som bör ställaspå samhället när det gäller funktionshindradekonstnärers verksamhet. Motion Kr421 (v) yrkande 1avstyrks. Av samma skäl avstyrks även yrkande 5 imotionen om en handlingsplan för att integrerafunktionshindrade konstnärer i den offentligt stöddakulturen.När det gäller frågan om funktionshindradekonstnärers möjligheter att etablera sig påarbetsmarknaden vill utskottet framhålla att detuppsatta målet är att funktionshindrade personerskall ha samma möjligheter som ickefunktionshindrade att etablera sig och delta iarbetslivet. Människor med funktionshinder skall påarbetslivets område ha samma tillgång till generellaåtgärder som andra. De skall dessutom omfattas avsärskilda stöd och insatser riktade direkt tillfunktionshindrade. (Jfr prop. 1999/2000:79 s. )Förslaget i motionens yrkande 3 om ett uttalande idenna fråga synes vara tillgodosett genom redanbeslutade mål och avstyrks därför.I yrkande 4 i motionen begärs att skallgöra ett tillkännagivande om attkulturinstitutionerna inte får diskriminerakonstnärer med funktionshinder vid rekrytering ochanställning. Utskottet påminner om lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder. Dettadiskrimineringsförbud är avsett att skydda såvälanställda som arbetssökande. Det gäller för helarekryteringsförfarandet och - i fråga om anställda -arbetsgivarens beslut om befordran, utbildning förbefordran, tillämpning av löne- och andraanställningsvillkor, arbetsledningsbeslut och beslutom uppsägning, avsked m.m. Därmed avstyrks yrkande 4i motionen.Slutligen avstyrker utskottet även yrkande 6 imotionen, som tar upp frågan om kvinnligafunktionshindrade konstnärers tillgång till makt.Utskottet inskränker sig till att hänvisa till attden statliga jämställdhetspolitiken har som mål attett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra allapolitikområden.Sammantaget innebär utskottets ställningstagandeatt motion Kr421 (v) yrkandena 1 och 3-6 inte börföranleda någon åtgärd. De avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Inriktningen på det statliga stödet tillkonstnärsområdet (punkt 1)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Kr205 yrkande17 i denna del och 2001/02:Kr227 yrkandena 6 och 15och bifaller delvis motion 2000/01:Kr422 yrkande 16.StällningstagandeSom framhålls i motion Kr205 (m) lever många avlandets kulturskapare under mycket knappa och oftaoberäkneliga förhållanden. Är man inte en etableradkonstnär är det svårt att leva på sitt arbete utanatt erhålla kompletterande stöd från det offentliga.Detta förhållande bör - menar vi - förändras. Det ärangeläget att landets kulturskapare ges så godamöjligheter och förutsättningar som möjligt attfaktiskt kunna försörja sig på sitt konstnärskap.För att åstadkomma detta krävs olika åtgärder, bl.a.sänkt skattetryck och ändrade regler inomsocialförsäkringssystemet.I enlighet med vad som anförs i motion Kr227 (m)bör olika stöd och ersättningsformer såsomexempelvis visningsersättning,utställningsersättning, konstnärsbidrag,projektbidrag och långtidsstipendier förändras. Medalltför omfattande stödformer är risken stor attersättningarna snarare går tillkulturadministratörer än till kulturskapare. Tillexempel kan nämnas att projektmedel i hög grad ärknutna till institutionerna i stället för den ellerde konstnärer som skall utföra arbetet.I sammanhanget vill vi nämna att konstnärernasjälva anser att statens stöd bör inriktas på attöka de yrkesverksamma konstnärernas möjligheter attfå ersättning för det arbete de utför och möjliggöraatt verken visas och framförs inför publik.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motionerna Kr205 (m) yrkande 17 i denna deloch Kr227 (m) yrkandena 6 och 15 samt delvis bifallamotion Kr422 (mp) yrkande 16.2. Inriktningen på det statliga stödet tillkonstnärsområdet (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr422 yrkande 16och bifaller delvis motionerna 2001/02:Kr205 yrkande17 i denna del och 2001/02:Kr227 yrkandena 6 och 15.StällningstagandeSom framhålls i motion Kr422 (mp) är det ettresursslöseri att inte ge välutbildade ochmeriterade konstnärer möjlighet att leva på sittarbete. Regeringen bör därför överväga olikaåtgärder som syftar till att fler konstnärer skallkunna leva på sitt arbete. bör gestillfälle att ta ställning till de förslag som blirresultatet av regeringens överväganden. En tänkbaråtgärd - som nämns i motion Kr422 (mp) - skullekunna vara att de första som enkonstnär tjänar skall vara befriade från skatt.Med hänvisning till det anförda föreslår jag attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad jag här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr422 (mp) yrkande 16 och delvisbifalla motionerna Kr205 (m) yrkande 17 i denna deloch Kr227 (m) yrkandena 6 och 15.3. Översyn av de nuvarande stödformerna(punkt 2)av (), (),(), (), BirgittaSellén (c), (), Anne-KatrineDunker (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr272 yrkande 1.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motion Kr272 (kd, m,c, fp) kan vi konstatera att få konstnärer i dagklarar sitt uppehälle enbart på inkomsterna frånsitt konstnärliga yrke. Många måste därför även haett annat arbete. Konstnärernas bruttoinkomster ärmycket låga, särskilt med tanke på att majoritetenhar en högskoleutbildning bakom sig.För att öka konstnärernas möjligheter att försörjasig på sin konstnärliga verksamhet och minskabehovet av så kallade brödjobb finns ett antalstatliga stöd och ersättningar, som oftast ges iform av projektbidrag eller arbetsstipendier ochtill största delen fördelas av Konstnärsnämnden.Tendensen har varit att stödenges i allt högre belopp till allt färre konstnärer.Det innebär att stöden fördelas till en mycket litenandel av landets konstnärer.Mot denna bakgrund är det angeläget att nu göra enöversyn av nuvarande stödformer samt att överväganya metoder och stödformer som kan komma flerkonstnärer till del.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr272 (kd, m, c, fp) yrkande 1.4. Ett mer utvecklat generellt konstnärsstöd(punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr422 yrkande 14.StällningstagandeI flera europeiska länder har så kallade generellastöd till aktiva konstnärer införts. En generellstödmodell för svenska förhållanden har utarbetatsav och finns beskriven iutredningens betänkande Generella konstnärsstöd (SOU1997:184). Modellen har dock aldrig förverkligats.Jag anser att det offentliga stödet tillkonstnärer bör utvecklas så att fler konstnärer kankomma ifråga för stödet. Det statligakonstnärsstödet bör inte riktas enbart till enmindre, exklusiv grupp av konstnärer. I enlighet medvad som föreslås i motion Kr422 (mp) yrkande 14 börregeringen lägga fram förslag för till ettmer utvecklat generellt stöd.Med hänvisning till det anförda föreslår jag attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad jag här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr422 (mp) yrkande 14.5. Bemanningsföretag (punkt 4)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Kr205 yrkande17 i denna del och 2001/02:Kr227 yrkande 7.StällningstagandeVi anser att det är angeläget att ett rikstäckandebemanningsföretag för alla kulturskapare bildas. Ettbemanningsföretag skulle öka chanserna för de olikakonstnärskategorierna att kunna pröva nya vägar tillförsörjning. Sannolikheten att de skulle lyckas nåsina mål skulle också öka genom inrättandet av ettsådant företag.Runt om i landet finns länsteatrar,symfoniorkestrar, fria teatergrupper m.fl. som allabehöver en tillfällig förstärkning, specialist ellerhjälp med att rekrytera en ny medarbetare. Vi menarvidare att ett bemanningsföretag även skulle varatill stor hjälp vid anställning eller rekryteringtill internationella uppdrag.Regeringen bör därför ta initiativ till att ettbemanningsföretag för kulturskapare bildas.Vi vill understryka att verksamheten inte skallvara statligt styrd. Likväl bör, menar vi,regeringen ansvara för att samla intressenter påområdet för att diskutera och initiera en verksamheti enlighet med vad vi här har anfört.Vi föreslår således att skalltillkännage för regeringen som sin mening vad vi härframför. Därmed bör bifalla motionernaKr205 (m) yrkande 17 i denna del och Kr227 (m)yrkande 7.6. Frågor om inkomstgarantier för konstnärer(punkt 5)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr418 yrkande 17och avslår motion 2001/02:Kr230.StällningstagandeInkomstgarantin för konstnärer innebär attinnehavarna av garantin erhåller livstidslön. Ilikhet med motionärerna bakom motion Kr418 (kd)anser vi att det kan ifrågasättas om detta ärrimligt eller om det i stället vore bättre attsprida stödet till fler personer. Mot denna bakgrundanser vi att en översyn av inkomstgarantin skallgöras.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringensom sin mening vad vi här framför. Därmedbör bifalla motion Kr418 (kd)yrkande 17 och avslå motion Kr230 (m).7. Individuell visningsersättning (punkt 6)av (), (), AnnikaNilsson (s), (v), EvaArvidsson (s), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. avslår motionerna 2001/02:Kr272 yrkande5 och 2001/02:Kr422 yrkande 18.StällningstagandeVi konstaterar att den individuellavisningsersättningen (IV), som i sin nuvarande formfunnits i gott och väl , fungerar väl. Detpoängsystem som Föreningen iSverige (BUS) utarbetat är väl genomtänkt och byggerpå rimliga avvägningar då det gäller konstverkensexponering. Systemet har generell karaktär. Den somuppfyller kraven för stödformen har rätt tillersättning. BUS gör inte någon kvalitetsmässigbedömning av konsten.Enligt vår mening är IV ett mycket effektivtersättningssystem. Vi har inhämtat att IV har ettstarkt stöd bland konstnärerna, eftersom det är ettsystem som utgår från vad konstnärerna har utförtoch objektivt fördelar ersättningen utifrånyrkesutövningen. IV har kommit att få centralbetydelse för bildkonstnärerna liknande den sombiblioteksersättningens individuella del har förlitterära upphovsmän.Årligen rapporterar BUS till regeringen omutfallet av IV. Regeringen torde således ha godkännedom om resultatet och effekterna av systemet.Vi vill påminna om att regeringen ibudgetpropositionen för föreslog enförstärkning av IV med motbakgrund av att IV är en väl fungerandeersättningsform.En samlad bedömning av de fakta som föreligger omIV har lett oss fram till att vi inte finner att detär påkallat att begära att skall göra ettuttalande om översyn av IV i enlighet med vad somföreslagits motionsvägen.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall avslå motionerna Kr272 (kd, m, c,fp) yrkande 5 och Kr422 (mp) yrkande 18.8. Trygghetssystem för konstnärer (punkt 8)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr418 yrkande 15och avslår motionerna 2001/02:Kr205 yrkande 17 idenna del, 2001/02:Kr227 yrkandena 8-10 och 14 samt2001/02:Kr422 yrkande 15.StällningstagandeVi konstaterar att konstnärerna påverkas av beslutsom fattas inom andra utgiftsområden änkulturområdet (utg.omr. Ett exempel härpå ärpensionsreformen som genomfördes för ett par årsedan och som fått konsekvenser som förefallermindre lämpliga för konstnärer inom bland annatdans- och musikområdena på grund av dessa yrkensspeciella karaktär. Genom att nu samtliga aktiva årskall finnas med i beräkningen, och inte enbart de15 mest lönsamma, drabbas konstnärerna hårt.Särskilt angeläget är det att frågan om pensionernaför dem som är verksamma inom de fria grupperna fåren lösning.Vidare anser vi att det är angeläget attregeringen och tar särskildhänsyn till kulturarbetarnas specifika arbetsvillkorvid tillämpningen av de nya a-kassereglerna ochaktivitetsgarantin.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr418 (kd) yrkande 15 och avslåmotionerna Kr205 (m) yrkande 17 i denna del, Kr227(m) yrkandena 8-10 och 14 samt Kr422 (mp) yrkande15.9. Trygghetssystem för konstnärer (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr422 yrkande 15och avslår motionerna 2001/02:Kr205 yrkande 17 idenna del, 2001/02:Kr227 yrkandena 8-10 och 14 samt2001/02:Kr418 yrkande 15.StällningstagandeSom anförs i motion Kr422 (mp) bör det som ärsjälvklarheter inom andra yrkeskategorier,exempelvis pension, ersättning vid sjukdom och vidföräldraledighet, även gälla för en konstnär. Trotsatt frågan fördes fram i ljuset i utredningen omgenerella konstnärsstöd (SOU 1997:184) finns ännuingen tillfredsställande lösning. Regeringen bördärför lägga fram förslag för om etttrygghetssystem som är anpassat till konstnärenssituation.Med hänvisning till det anförda föreslår jag attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad jag här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr422 (mp) yrkande 15 och avslåmotionerna Kr205 (m) yrkande 17 i denna del, Kr227(m) yrkandena 8-10 och 14 samt Kr418 (kd) yrkande15.10. Rådgivningscentrum för dansare (punkt 9)av (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr419 yrkande 22.StällningstagandeVi anser att dansarnas situation kräver särskilduppmärksamhet, bl.a. eftersom de pensioneras redanvid ålder. För att stödja denna yrkesgruppi ett eventuellt fortsatt yrkesliv krävs särskildkompetens. Det bör därför i enlighet med vad somföreslås i motion Kr419 (fp) inrättas ett särskiltrådgivningscentrum för dansares fortsatta yrkesliv.Med hänvisning till det anförda föreslår vi attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr419 (fp) yrkande 22.11. Funktionshindrade konstnärer (punkt 10)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 11. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr421 yrkandena 1,5 och 6 samt avslår motion 2001/02:Kr421 yrkandena 3och 4.StällningstagandeI enlighet med vad som anförs i motion Kr421 (v)anser vi att samhället osynliggjort konstnärer medfunktionshinder. Det är nu dags att bryta dennatrend och i stället synliggöra funktionshindradeseget skapande. Vi föreslår att med bifalltill motionens yrkande 1 skall begära av regeringenatt en analys skall göras av vilka behov defunktionshindrade konstnärerna har för att kunnafungera som konstnärer samt vilka krav som måsteställas på samhället för att behoven skall kunnatillgodoses.Vidare har vi tagit fasta på vad som sägs ianslutning till yrkande 5 i samma motion, nämligenatt det borde ligga ett särskilt ansvar hos denoffentligt understödda kulturen att integrerakonstnärer med funktionshinder. Därför börregeringen i enlighet med yrkande 5 upprätta enhandlingsplan för hur konstnärer med funktionshinderskall integreras i den offentligt understöddakulturen. Planen bör också syfta till att förebyggaoch stävja diskriminering av de professionellakonstnärerna med funktionshinder.Vi kan konstatera att det i samhället i stortråder en ojämn fördelning av makt och medel beroendepå kön. Det finns inga studier eller undersökningarsom visar hur denna fördelning ser ut när det gällerkonstnärer med funktionshinder. Det finns helleringen anledning att tro att sådana studier skullevisa på en bättre balans mellan könen än i resten avsamhället. Om den här gruppen har likheter med andrautsatta grupper i samhället finns det tvärtomanledning att misstänka att situationen är värre änför genomsnittet. Det är därför viktigt att - somföreslås i yrkande 6 i motion Kr421 (v) - se övervilka de rådande strukturerna är för att sedan, vidbehov, kunna föreslå åtgärder. bör därförgöra ett tillkännagivande till regeringen om attsituationen för konstnärer med funktionshinder börutredas med avseende på kvinnornas situation.Sammantaget innebär det anförda att vi föreslåratt skall tillkännage för regeringen somsin mening vad vi här framför. Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr421 (v) yrkandena 1, 5 och 6 samtavslå yrkandena 3 och 4.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Trygghetssystem för konstnärer (punkt 8)av , , och (alla m) anför:Vi har avstått från att reservera oss till förmånför våra förslag i motion Kr227 (m) omtrygghetssystem för konstnärer, eftersom enutredning nu ser över denna fråga. Av motionenframgår att vi anser att professionella konstnärermåste kunna basera sin försörjning och inbetalningtill socialförsäkringssystemet på ersättning förutfört arbete. Vidare framhålls i motionen attkonstnärer som är egenföretagare bör få möjlighetatt komplettera sjukförsäkringen med entilläggsförsäkring. Av motionen framgår också attäven konstnärsstipendier än två årbör vara pensionsgrundande och att konstnärligayrkesutövares inbetalda egenavgifter bör kunna fåanvändas för privata försäkringsalternativ.Vi vill med vårt särskilda yttrande understrykavikten av att den pågående utredningen tar till sigdet ovan anförda.BILAGAFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20012001/02:Kr205 av m.fl. (m):17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kulturskaparnasvillkor.2001/02:Kr227 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett avvecklande avbidrag och ett utvecklande av konsten.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bemanningsföretagför kulturarbetare.8.