bet · GP01MJU20 · 2002-04-26 00:00:00 — Förslagensyftar till att förstärka och ytterligare definierabesiktningsveterinärernas roll avseende djurskyddetvid slakterierna.Sammantaget innebär det ovan anförda att syftetmed motionerna MJ266 (m), MJ301 (v) yrkande 4 ochMJ410 (kd) i allt väsentligt får anses tillgodosett.Motionerna bör inte medföra någon ytterligare åtgärdfrån sida.Med anledning av motion MJ34 (m) vill utskotteterinra om att reglerna om slakt är tillämpligaoavsett för vilket ändamål djuret skall användasefter slakten. Med hänvisning härtill och till vadutskottet i tillämpliga delar anfört ovan finnerutskottet motionens yrkande 6 tillgodosett.I regleringsbrevet för fickJordbruksverket i uppdrag att göra enutvärdering av olika s.k. religiösa slaktmetoder isyfte att finna en metod som inte strider motsvenska bestämmelser om skydd av djur vid slakt, mensom kan accepteras av de parter vars sedvänjorinnebär tillämpning av skäktning, dvs. slakt utanatt djuret är bedövat. skall iutvärderingen beakta nationell och internationellforskning på området. Utvärderingen skall ske isamråd med bl.a. företrädare för olika religiösagrupper och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering.Jordbruksverkets senaste rapport lämnades tillregeringen och bereds iRegeringskansliet. Med hänvisning härtill bör motionMJ305 (kd) inte medföra någon vidare riksdagensåtgärd.När det gäller frågan om transporter av levandedjur vill utskottet inledningsvis erinra om attutskottet till fullo instämde i detallmänna syftet med ett antal motioner som tog uppvissa missförhållanden i EU:s djurhantering,särskilt vad gäller långa transporter av levandedjur (bet. 2000/01:MJU8). Utskottetsställningstagande kvarstår givetvis.Sedan utskottets senaste behandling av motioner omdjurtransporter och småskaliga slakterier i januari2001 (bet. 2000/01:MJU8) har en särskild utredaretillkallats med uppgift att utreda och föreslååtgärder för att förhindra onödiga respektive långadjurtransporter samt stimulera slakt av djur förkonsumtion nära den plats där de föds upp. Utredarenskall även klarlägga transportvägarna inom EU ochvilka faktorer som styr lokaliseringen avslakterierna. Utredaren skall vidare kartlägga vilkabestämmelser som har betydelse för var slakten skeroch vilka effekter det befintliga regelverket har iförhållande till djurens behov, särskilt när detgäller långa transporter med vilopauser. Särskiltskall möjligheten att med ekonomiska åtgärderförändra transportmönstret utredas. Utredaren skalläven undersöka förutsättningarna för att användamobila slakterier nära uppfödningsplatsen samtkartlägga det tillfälliga transportförbudetseffekter på transporttider, transportvägar ochdjurens välbefinnande samt vilken betydelseslakteristrukturen och transportmönstret har för deekonomiska konsekvenserna av ett transportförbud(dir. 2001:15 och 2001:27). Utskottet villäven erinra om ochLivsmedelsverkets skrivelse till regeringen medförslag till ändringar i djurskyddslagstiftningen.Som utskottet redogjort för ovan syftar förslagentill att förstärka och ytterligare definierabesiktningsveterinärernas roll avseende djurskyddetvid slakterierna. Det anförda innebär att motionernaMJ218 (c) yrkande 3, MJ352 (mp) yrkande 2, MJ369(s), MJ376 (mp) yrkande 1, MJ418 (mp) yrkandena 2och 9, MJ474 (v) yrkande 4, MJ479 (s) och MJ526 (fp)yrkandena 4 och 5 bör lämnas utan vidare åtgärd.Vad beträffar reglerna för djurtransporter inomövriga EU skall transportdirektivet revideras, ochkommissionen skall presentera ett förslag tillreviderat direktiv . Samtidigtpågår en revidering även av omskydd av djur under transport. Enligt vad utskotteterfarit lämnade den vetenskapliga kommittén fördjurhälsa och djurskydd en rapport omdjurtransporter till kommissionen. Kommitténrekommenderar bl.a. nya längsta transporttider,vilotider, utfodringstider och lastmetoder liksomförbud mot transporter av mycket unga djur och kravpå utbildning av djurtransportörerna. EnligtJordbruksdepartementet har många gångerpåpekat det orimliga i nuvarande regler. Frågan äremellertid komplicerad på grund av principen om frihandel inom unionen. Utskottet vill återigen starktunderstryka det angelägna i att regeringen aktivtverkar för att motverka de allvarligamissförhållanden som har konstaterats när det gällerdjurskydd och djurtransporter inom EU. Som utskottetanförde måste det svenska arbetet pådetta område präglas av ständigt framflyttande avpositionerna. Utskottet, som förutsätter att desynpunkter som här framförts kommer att beaktas idet fortsatta arbetet på området, föreslår med dessauttalanden att motionerna MJ314 (kd) yrkande 2,MJ338 (c) yrkandena 17 och 18, MJ515 (mp) yrkande 2,MJ526 (fp) yrkande 3 och MJ527 (v) yrkande 2 lämnasutan vidare åtgärd.När det gäller transport av kalvar får enligt EG:sregler kalvar transporteras först sedan naveln ärläkt, dvs. vid två veckors ålder. I ett frågesvar ikammaren (2001/02:230) har jordbruksministern anförtatt enligt hennes åsikt småkalvar inte skalltransporteras vid så låg ålder, och hon kommerdärför att verka för att åldersgränsen skall höjas.Sverige har påpekat det orimliga inuvarande regler och kommer att mycket aktivt drivafrågan om transport av mycket unga djur. FörSveriges del gäller att, enligt om transport av levande djur, kalvarunder två veckors ålder inte får transporteras. Föratt kartlägga efterlevnaden av gällande regler ochhöja kompetensen hos tillsynsmyndigheter och polisinitierade verket ett landsomfattandeprojekt rörande tillsynen av djurtransporter. Syftetmed tillsynsprojekt var, förutomatt få en bild av läget i landet, att utbilda delokala tillsynsmyndigheterna i tillsyn avtransporter, och djurskyddsinspektörer i berördakommuner rekommenderades av verket att särskiltinspektera och dokumentera förhållandena bl.a. vidkalvtransporter inom . har i ettpressmeddelande lämnatinformation om utvärderingen och om de regler somgäller för transport och uppfödning av kalvar. Därframhålls bl.a. att verket, vars inställning är attlånga transporter av unga djur inte är etisktförsvarbara, är nationellt och internationelltdrivande i frågan om djurskydd under transport. Denverksamhet med export av kalvar från olika uppfödarei som uppmärksammades i massmedierna undersenhösten 2000 har också föranlett vissa åtgärderfrån Lantbrukarnas Riksförbunds sida. Åtgärdernasyftar närmast till att få fram en fungerandemarknad inom landet och omfattar bl.a. utfästelserom hämtningstider och vissa prisgarantier isamarbete med . Med det anförda finnerutskottet att motion MJ263 (m) bör lämnas utanvidare åtgärd.Den dispensmöjlighet som efterfrågas i motionMJ520 (kd) finns i 1 kap. 31 § i om djurhållning inom lantbruket m.m.(SJVFS 2000:107). Bestämmelsen har följande lydelse:Om det föreligger särskilda skäl, kanJordbruksverket medge undantag från föreskrifterna idenna författning. Som utskottet tidigare anfört ärdet djurmiljön i sin helhet som är det viktigaste.Det finns möjlighet att godta mindre avvikelser frånmåttbestämmelserna i enskilda fall, och det ärJordbruksverket som i förekommande fall gerindividuella dispenser. Också detta är en utprägladmyndighetsfråga. Med det anförda finner utskottetmotionens yrkande 13 tillgodosett.När det gäller elektriska påfösare vill utskotteterinra om att har fastställtsärskilda regler för hur elektriska påfösare fåranvändas. Enligt reglerna får instrument som gerelektriska stötar inte användas vid drivning av djurfrån transportfordon till stall eller inom enstallbyggnad. Elektriska pådrivare är tillåtna iundantagsfall, men då endast i fråga om svin ochvuxna nötkreatur, och får endast användas motdjurets bakdelsmuskulatur. Endast enstaka impulserav högst en sekunds varaktighet får ges, och stiftenpå pådrivaren skall vara avrundade. Om dessa reglerföljs bör enligt användningen avelektriska pådrivare i slakteriet inte innebäradjurskyddsproblem. Med det anförda avstyrks motionMJ376 (mp) yrkande 2.Burhållning av hönsNär det gäller avveckling av burhållning av hönsvill utskottet hänvisa till ett interpellationssvarav jordbruksministern (svar påinterpellation 2001/02:43). Slutdatum för dem sombeviljats en fjärde hönsomgång på dispens varierarfrån tidig höst 2002 och framåt. Endast en producenthar dispens . Denna dispens, som gällerför ca 6 000 hönor, har ett slutdatum i början avjanuari 2004. Dispenser ges inte om gravaanmärkningar på djurhållningen konstaterats, tvärtomhar besiktigat anläggningarna hos dedjurhållare som ansökt om dispens för att försäkrasig om att endast anläggningar som uppfyller högadjurskyddskrav kommer i fråga för dispens. Den 1januari 2004 blir det, enligt EG:s handelsnormer förägg, obligatoriskt att märka alla ägg med uppgifterom i vilket inhysningssystem de har producerats. Änså länge är anslutningen till märkningen frivillig,men förekommer ändå märkning av burägg,dock inte hos alla packerier. När det gäller denfrivilliga märkningen skall det fr.o.m.den 1 januari 2002 endast finnas tre typer avmärkning att välja på frigående ute, frigåendeinne eller burägg. Syftet är att ytterligareförbättra konsumentens möjligheter att göra medvetnaval vid köp av ägg. bedömer sindispensgivning som mycket restriktiv, och enligtverkets prognos går omställningen nu mycket snabbtframåt. Eftersom omställningen är så långtframskriden ser nu över möjlighetenatt helt upphäva dispensreglerna. Med det anfördafinner utskottet syftet med motionerna MJ405 (v)yrkandena 1 och 2, MJ412 (m) och MJ514 (mp)yrkandena 1 och 2 i allt väsentligt tillgodosett.Slaktkycklingproduktion m.m.Som utskottet anförde innehållervissa vacciner små mängder kvicksilver (tiomersal)som konserveringsmedel. Det gäller bådehumanvacciner och andra typer av vacciner. är det inte möjligt att heltförbjuda användningen i alla vacciner, eftersom detsaknas lämpliga alternativa konserveringsmedel. Vidgodkännande av djurvaccin på EG-nivå kräverKommittén för veterinärmedicinska produkter (CVMP)att tillverkare motiverar varför tiomersal ingår iprodukterna. Av det anförda torde framgå att fråganom förbud mot kvicksilver i vaccin kräver särskildsakkunskap i medicinska och läkemedelstekniskafrågor, och utskottet har inget underlag för attgöra någon annan bedömning än idenna fråga. Utskottet avstyrker därmed motion MJ354(mp).När det gäller frågan om uppfödning avslaktkyckling vill utskottet erinra om att antog en rapport frånden vetenskapliga kommittén för djurhälsa ochdjurskydd med titeln of (Broilers). rekommendationer för uppfödningen.Kommissionen arbetar med förslag tilldjurskyddsregler på området, och har kallatsatt delta i en s.k. drafting group eftersom Sverigeär ett av de få europeiska länder som har regler förslaktkycklingproduktion. Utskottet vill även erinraom det detaljerade djuromsorgsprogram sombranschorganisationen i samarbete medbl.a. har utarbetat i syfte attförbättra skyddet för slaktkyckling i . Meddet anförda avstyrks motion MJ230 (mp) yrkandena 1och 2 i den mån motionen inte kan ansestillgodosedd.Enligt vad utskottet inhämtat bedrivs ingen avelav slaktkyckling i , vilket gör det svårt attmed svenska regler påverka avelsmålen. EnligtJordbruksdepartementet har troligen dehårdaste reglerna för slaktkycklinguppfödning ivärlden och departementet anser att myndigheternaskontroll av slaktkycklinguppfödningen är god.Utskottet har även inhämtat att så gott som samtligauppfödare, dvs. , är anslutna till detfrivilliga omsorgsprogrammet. Det kan tilläggas attSveriges och bedriverforskning på området. När det gäller fodertillsatserhar utskottet inhämtat att kommissionen på rådsmötetden 22 och kommer att lägga framförslag till ny förordning om fodertillsatser(COM(2002) 1533 final). Förslaget innehåller bl.a.förbud mot användning av antibiotika somfodertillsats. Med det anförda finner utskottetsyftet med motionerna MJ278 (mp) yrkandena 1 och 2och MJ418 (mp) yrkande 8 i väsentliga delartillgodosett.Vid läkemedelsbehandling av livsmedelsproducerandedjur får enligt rådets förordning 2377/90 omgränsvärden för rester av veterinärmedicinskaläkemedel i livsmedel endast sådana substanseranvändas som är godkända av kommissionen.Förordningens syfte är att skydda konsumenterna frånskadliga läkemedelsrester i livsmedel. Förordningenhar emellertid lett till problem i fråga omtillgången till läkemedel för behandling av vissadjurarter eftersom ett särskilt gränsvärde, MRL-värde, måste fastställas för varje djurslag förvilket läkemedlet skall användas. Av ekonomiska skälhänder det att företag väljer att endast ansöka omgodkännande för användning till de djurslag somrepresenterar en stor marknad för produkten i fråga.Enligt vad utskottet erfarit har detveterinärmedicinska läkemedel som tidigare användesi för bekämpning av yttre parasiter t.ex.kvalster hos fjäderfä dragits in av ovanståendeskäl. För att undvika djurhälso- ochdjurskyddsproblem har och ävenuppmanat djurägarna att förebygga parasitproblem sålångt möjligt genom bl.a. hygieniska åtgärder.Utskottet har inhämtat att flera myndigheter underdet gångna året har samverkat för att försöka hittaalternativa läkemedel som skulle kunna användasgenom licensförskrivning, och i november 2001presenterade kommissionen förslag till ändringar iden gemensamma EG-lagstiftningen avseende läkemedelsom anses kunna lösa problemen. Ändringarsom ingår i en större översyn av helaläkemedelsområdet innehåller bl. a. förslag om attdet skall bli möjligt att använda läkemedel tillandra djurslag än de för vilka de ursprungligengodkänts. Åtgärder föreslås även för att uppmuntraläkemedelsföretagen att ansöka om godkännande förflera djurslag. Genom att öka den tid under vilkenföretagens data är skyddad hoppas man skapaekonomiska incitament för att få företagen attansöka om godkännande för fler djurslag.Kommissionens förslag diskuteras iarbetsgrupper under ministerrådet. Det anfördainnebär att syftet med motion MJ249 (m) i alltväsentligt får anses tillgodosett.Övriga frågorFör del gäller enligt 25 §djurskyddsförordningen (1988:539) att, vidkastrering av svin som uppnått två veckors ålder,ingreppet skall göras under bedövning. För EU:s delvisade det sig under förhandlingarna om ändringar isvindirektivet (91/630/EEG) att det förnärvarande inte finns någon kvalificerad majoritetför ett förbud mot kastrering av smågrisar.Kommissionens förslag diskuteras iarbetsgrupper under ministerrådet. Enligt vadutskottet erfarit kommer kommissionen att tidigastår 2005 lägga fram nya förslag om kastrering enligtartikel 6 i det nya svindirektivet (2001/88/EG).Under jordbruksrådets möte komemellertid ministrarna i , , ,och överens om att kastrering avsmågrisar i princip bör förbjudas. En styrgrupp harbildats som bl.a. har utsett en arbetsgrupp medrepresentanter för forskarna i dessa länder. EnligtJordbruksdepartementet är positivt till attavskaffa kastrering av smågrisar så snart det ärmöjligt. Det måste emellertid finnas tillräckligtbra alternativ. I det syftet finansierarJordbruksverket ett forskningsprojekt som undersökervilka möjligheter det finna att genom avelsåtgärderminska ornelukten så att kastreringen kan upphöra.Mot bakgrund av det anförda bör motionerna MJ216(mp) och MJ400 (v) lämnas utan vidare åtgärd.I avvaktan på kommissionens beslut med anledningav ansökningar om tilläggsgarantiertillämpar sina egna djurhälsobestämmelservid import av djur. Enligt vad utskottet erfaritkommer vid import av avelsgaltarfrån att ange vilka djurhälsovillkor somskall vara uppfyllda, bl.a. karantän eller isoleringsamt provtagningar för att kontrollera frihet frånsalmonella och smittsamma djursjukdomar, inklusivePRRS. Enligt driver Sverigefrågan om tilläggsgarantier för PRRS och andraallvarliga djursjukdomar mycket hårt. Fråndepartementets sida har upprepade kontakter tagitsmed kommissionen, såväl politiskt som påtjänstemannanivå, för att påskynda kommissionensarbete med de svenska ansökningarna. Departementetbedömer skäl för sin begäran omtilläggsgarantier för PRRS som mycket starka. Därmedfår motion MJ511 (mp) yrkande 1 anses tillgodosedd.Kommissionen antog en rapportfrån den vetenskapliga kommittén med titeln of the Production of Foie Gras in Ducks andGeese, dvs. Djurskyddsaspekter på framställning avank- och gåsleverpastej. Inom EU saknas regler försådan framställning, däremot har antagitrekommendationer för framställning av leverpastej avankor och gäss. Rekommendationerna innehålleremellertid inget förbud mot tvångsmatning, vilketSverige enligt kraftigt harkritiserat. I de internationella sammanhang därdjurskyddsfrågor diskuteras för givetvis fram sina synpunkter påtvångsmatning av djur, och den svenska ståndpunktenär att detta inte skall förekomma. Utskottet delargivetvis regeringens uppfattning i frågan ochförutsätter att regeringen kraftfullt verkar för ettförbud mot denna form av livsmedelsproduktion. Meddet anförda föreslår utskottet att motion MJ264 (m)lämnas utan vidare åtgärd.Uppfödning av pälsdjurUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker nio motionsyrkanden (s,m, v, kd, mp) om pälsdjursnäringen medhänvisning till det arbete som pågår påområdet.MotionernaI motion MJ246 (m, kd) framhålls att näringarna inomlantbrukssektorn, inklusive farmarna förpälsdjursuppfödning, måste få stabila näringsvillkor(yrkande 1). Pälsdjursuppfödningens betydelse förlandsbygden betonas (yrkande 2), liksom vikten avatt regelsystemen för djurhållning utformas iöverensstämmelse med etiska principer ochvetenskaplig forskning (yrkande 3). Ett gemensamteuropeiskt regelverk bör tillskapas (yrkande 4). Imotion MJ250 (m) betonas vikten av attpälsdjursuppfödningen ges goda förutsättningar iform av stabila näringsvillkor och tydligtformulerade etiska regler. Enligt motion MJ403 (v)bör klara regler utformas för pälsdjursnäringen ochen konsekvensanalys göras av näringens ändradeförutsättningar. Även i motion MJ485 (s) framhållsbetydelsen av tydliga etiska regler för den svenskapälsdjursuppfödningen och behovet av långsiktigseriös forskning.Enligt motion MJ265 (m) bör uppfödningen avpälsdjur avvecklas , och i motionerna MJ418(mp) yrkande 17 och MJ448 (v) begärs förbud motpälsfarmer. Enligt motion MJ275 (mp) bör dagens småburar förbjudas före valet och ett förbudinföras mot djurhållning för pälsproduktion.I motion MJ274 (mp) framhålls attEuroparådskonventionen om chinchilla bör gälla iSverige (yrkande 1). föreskrifterför chinchillauppfödning bör inte endast avsebestämmelser om burmått utan ytterligarebestämmelser utformade utifrån chinchillans behov(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI ett frågesvar uttaladejordbruksministern sin avsikt att arbeta för ensuccessiv avveckling av pälsdjursuppfödningen iSverige (Svar på fråga 2001/02:280, prot.2001/02:45). Innan en proposition kan föreläggasriksdagen ansåg jordbruksministern det nödvändigtatt regeringen har fullständig information om deekonomiska och övriga konsekvenser förpälsdjursnäringen som ett förbud kan innebära. Motden bakgrunden har haft regeringensuppdrag att utvärdera tillgängligaforskningsresultat beträffande minkar, se överbefintligt regelverk och om möjligt föreslåförbättringar i minkhållningen. I uppdraget ingickinte att utvärdera ekonomiska, regionalpolitiska,miljömässiga och arbetsmiljömässiga konsekvenser avändrade regler. Uppdraget redovisades den 9 april2002. I rapporten, som till stor del bygger på enrapport av kommissionens vetenskapliga kommitté fördjurhälsa och djurskydd, konstaterar Jordbruksverketatt det finns brister i minkarnas miljö och föreslåren rad förbättringar, bl.a. att valpkullarna intedelas , att har fritillgång till dricksvatten, att fodret anpassas såatt det kan ges i fri tillgång året runt, att fodermed grövre struktur ges, att honor med valpkullarfår möjlighet till viss avskildhet samt attanläggningarna byggs på sådant sätt att djuren kanupprätthålla s.k. termisk komfort, dvs. att utansvårighet upprätthålla sin värmebalans. Av frågesvarden (prot. 2001/02:57) framgår attjordbruksministern har för avsikt att utse enutredare som skall se över och analyserakonsekvenserna av ett eventuellt förbud. De frågorsom bl.a. skall besvaras är avvecklingstidens längdoch konsekvenserna för sysselsättningen.Jordbruksverkets rapport kommer att utgöra ett avunderlagen till utredarens direktiv. Med hänvisningtill det anförda bör motionerna MJ246 (m, kd)yrkandena 14, MJ250 (m), MJ265 (m), MJ275 (mp),MJ403 (v), MJ418 (mp) yrkande 17, MJ448 (v) ochMJ485 (s) lämnas utan vidare åtgärd.I syfte att säkerställa att hållandet avchinchilla för produktion av päls sker i enlighetmed djurskyddslagens krav gav regeringen den 6 april2000 i uppdrag att kartläggaförekomsten av chinchillafarmer i och bedömabehovet av detaljföreskrifter på området. Av verketsredovisning framgick att det finns ca 17chinchillafarmer i och att hållandet avchinchilla sannolikt inte uppfyller samtliga krav ide rekommendationer som antogs inomramen för den europeiska konventionen om skydd avanimalieproduktionens djur. Verket ansåg vidare attuppfödningen av chinchilla är av sådan karaktär attytterligare föreskrifter bör meddelas. Regeringendelade denna uppfattning och gav därför den 5 april2001 ett sådant uppdrag. Med hänvisninghärtill och till vad utskottet anfört ovan bör ävenmotion MJ274 (mp) yrkandena 1 och 2 lämnas utanvidare åtgärd från sida.Djur inom nöjesbranschen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (v,mp) om djur inom nöjesindustrin, vid cirkusarsamt i djurparker och liknande anläggningar.MotionernaI motion MJ406 (v) efterlyses en etisk prövninginför användande av djur inom nöjesindustrin. Enligtmotion MJ418 (mp) bör användning av djur på cirkussom inte finns i tamt tillstånd förbjudas (yrkande18 delvis). I motion MJ486 (v) begärs att regeringenåterkommer med förslag till ändringar idjurskyddslagen som innebär att icke-domesticeradedjur inte skall få hållas i djurparker ellerliknande anläggningar om det huvudsakliga syftet äroffentlig förevisning av djuren (yrkande 1). Motbakgrund av att reglerna inte garanterardjuren de möjligheter till ett naturligt liv som deborde ha rätt till bör regeringen göra en översyn avreglerna för hur djur skall hållas i djurparker ochliknande anläggningar (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet hänvisa till sittställningstagande tidigare i detta betänkande tillförslaget om ändring i 4 § djurskyddslagen(1988:534), dvs. att alla djur skall hållas ochskötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt attdet främjar deras hälsa och ger dem möjlighet attbete sig naturligt. I djurskyddslagen stadgas ocksåatt djur skall behandlas och skyddas mot onödigtlidande och sjukdom, ges tillräckligt med foder ochvatten och tillräcklig tillsyn. Djur får inteöveransträngas, agas, drivas med redskap som lättkan såra eller på annat sätt skada djuret. Djur fårinte heller tränas för föreställning eller annanförevisning som anordnas för allmänheten på ettsådant sätt att de utsätts för lidande. I syfte attstärka djurskyddet för cirkusdjuren infördes i maj2001 en ny bestämmelse i djurskyddsförordningen(1988:539). I 36 a § i förordningen anges bl.a. atten cirkus som offentligt förevisar djur en gångvarje år skall inspekteras av , ochinspektionen skall genomföras före cirkusens förstaföreställning för året i landet. hari utfärdat föreskrifter om djurhållningvid cirkusar. Föreskrifterna trädde i kraft den 1november 2001 och innehåller bl.a. bestämmelser ominspektion, om journalföring och om att veterinär,som kan stå till tjänst med veterinärmedicinskrådgivning, skall vara knuten till cirkusen.Jordbruksverket har i en skrivelsetill regeringen föreslagit att elefanter, sjölejon,vilda oxdjur och valar skall inkluderas bland dedjurslag som enligt 35 § djurskyddsförordningen(1988:539) inte är tillåtna att visa på cirkus.Jordbruksverkets förslag remissbehandlas förnärvarande. Med det anförda avstyrker utskottetmotion MJ418 (mp) yrkande 18 delvis i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.När det gäller djurparksdjur anges i 37 §djurskyddsförordningen att en anläggning föroffentlig förevisning av djur inte får tas i brukinnan den godkänts av .