bet · GP01MJU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Utredningen beredsför närvarande i och kommer enligtvad utskottet har erfarit att behandlas i den avregeringen aviserade propositionen om nationelltfiske. Fisketurism har behandlats i utredningensbetänkande. Utredningen antar där bl.a. att ett istörre utsträckning lokalt förankrat entreprenörskapkan skapa sysselsättningstillfällen i landsbygd ochskärgård, vilket i sin tur ökar möjligheterna förvaraktig bosättning i dessa områden. Mot bakgrund avdet anförda föreslår utskottet att motionerna2000/01:N385 (m) yrkande 14, 2001/02:MJ292 (kd)yrkande 2 och 2001/02:MJ325 (m) nu lämnas utanvidare åtgärd.När det gäller fiskevårdsområden och det friahandredskapsfisket konstaterar utredningen attmycket står att vinna med en lokal förvaltning ochett lokalt engagemang för vård och utnyttjande.Detta kräver dock någon form av inflytande överresursernas användning. Utredningen föreslår motdenna bakgrund bl.a. att fiskevårdsområde inomområden där fritt handredskapsfiske infördes år 1985även bör omfatta det fria handredskapsfisket medvissa undantag. Fiskevårdsområdena som bildas inomde områden som omfattas av det friahandredskapsfisket får ett huvudansvar för denlokala fiskevården på det enskilda vattnet ochtillsammans med staten för den gemensammafiskevården och fisketillsynen. Mot bakgrund av denpågående beredningen inom föreslårutskottet att motionerna 2001/02:MJ420 (m) yrkande 4och 2001/02:MJ522 (kd) yrkande 6 lämnas utan vidareåtgärd.Den 21 november 2001 besvarade jordbruksministernen fråga om fiskevårdsavgift (fråga 2001/02:207).Ministern anförde därvid att utredningens betänkandeUtvärdering av det fria handredskapsfisket, förstskall remissbehandlas och att förslaget därefterskall beredas i vanlig ordning i Regeringskansliet.Först härefter kan ställning tas till frågan omfiskevårdens finansiering. Som utskottet konstateratovan pågår en sådan beredning inomRegeringskansliet. Med anledning härav föreslårutskottet att motionerna 2000/01:MJ408 (s),2000/01:MJ411 (s) och 2001/02:MJ420 (m) yrkande 2lämnas utan någon ytterligare åtgärd.I motion 2000/01:MJ412 (s) framförs krav på endecentralisering av vattenregleringsmedlen förfiskevård. Enligt vad utskottet erfarit så framgårdet av respektive vattendom vad medlen skall gåtill. Ansökningar om medel hanteras avFiskeriverkets utredningskontor placerade i ,och . Hanteringen av vissa domarhar även delegerats till berörd länsstyrelse. Motdenna bakgrund anser utskottet att syftet medmotionen i allt väsentligt är tillgodosett. Motionenkan därmed lämnas utan vidare åtgärd.Sill- och strömmingsfiskeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motioner om sill- ochströmmingsfiske i med hänvisningtill pågående arbete inom berördamyndigheter.MotionernaI motion 2000/01:MJ406 (m) yrkas på en undersökningav strömmingsbeståndet i (yrkande 1). Skälet är, enligt motionären, att detär dags att grundligt reda ut varförströmmingsbeståndet minskar i Stockholms skärgårdoch att betingelserna i denna skärgård är speciellavarför de anförda undersökningarna måste göras justi . I motionerna 2000/01:MJ409(s) och 2001/02:MJ392 (s) framförs krav på ändraderegler för strömmings- och sillfisket i och att regeringen skall krävaomförhandling med om det industriellasmåmaskiga industrifisket på strömming och sill.Utskottets ställningstagandeEnligt det ovan relaterade tiopunktersprogrammet,som lagts fram av jordbruksministern, skalltrålgränsen runt ses över. Dennaöversyn skall genomföra snarastmöjligt. Trålfiske får inte bedrivas innanför fyranautiska mil om det inte sker skonsamt och medselektiva redskap. Enligt regeringen är syftet meden hårdare reglering av fisket innanför trålgränsenden stora vikt som måste läggas vid selektiviteten ifisket. Risken för bifångster av småtorsk måste sålångt det är möjligt elimineras. Enligt vadutskottet erfarit är riktat småmaskigt sillfiske förindustri inte tillåtet, utan det får endastförekomma som bifångster. Vidare är det småmaskigafisket i sig inte orsaken till det, inom vissa delarav , svaga sillbeståndet. Den främstahittills vidtagna åtgärden för att stärkasillbeståndet är den kraftiga sänkningen av dentillåtna fångstkvoten. Därutöver arbetas det med enförvaltningsplan för sillen. Skarpsillsbeståndet äri inom klart säkra biologiska gränser. (seäven vad som ovan anförts om industrifiske inom EU).Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna2000/01:MJ406 (m) yrkande 1, 2000/01:MJ409 (s) och2001/02:MJ392 (s) lämnas utan vidareåtgärd. **FOOTNOTES**[2]: Revisionsrättens rapport nr 3/2001.Laxfiske m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker åtta motionsyrkanden (s,m, kd, mp) om bevarandeåtgärder för lax ochupphävande av laxfiskeförbud med hänvisningtill pågående arbete såväl nationellt sominom ramen för den internationellaaktionsplanen för östersjölaxen - SalmonAction Plan.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ410 (s) bör det införasändrade regler för laxfiske med garn i Östersjön.Enligt motionären skall frivilligt avsägasig rätten att fånga oftast inte ens färdigvuxen laxoch havsöring med hjälp av långa och finmaskigadrivande laxgarn. Enligt motion 2000/01:MJ417 (s)skall de utbyggda älvarna förses med laxtrappor såatt de livskraftiga laxarna kan ta sig upp tillnaturliga lekplatser för att rädda den vilda laxensfortbestånd. I motion 2000/01:MJ419 (s) framförskrav på åtgärder för att stärka förutsättningarnaför den havsvandrande öringen i Norr- ochVästerbotten eftersom havsöringens vandringsmönsterskiljer sig markant från laxens. börfå uppdraget att skyndsamt utarbeta ett långsiktigtåtgärdsprogram för havsöringens regenererande. Imotion 2000/01:MJ606 (s) framförs krav på en totalöversyn av laxforskningen, inklusiveLaxforskningsinstitutet i , med åtföljandeheltäckande förslag angående verksamheten i Sverigeoch internationellt. Enligt motionären harLaxforskningsinstitutet i en viktig rollinom laxforskningen i och äveninternationellt. Institutet hotas nu av nedläggningutan att man har gjort någon konsekvensbeskrivningavseende laxforskningen. I motionerna 2000/01:N383(mp) och 2001/02:N364 (mp) framförs krav på attSverige skall upphöra med fiske på blandade beståndav lax i tillväxtområdena i och i ställetflytta den svenska laxkvoten så att ett selektivtfiske efter odlad lax kan ske (yrkandena 21respektive 11). Att man flyttat av kvoten tillNorrland, där selektivt fiske på odlad lax ärmöjligt, är bra. Motionärerna vill se enfortsättning av den politiken. Enligt motion2001/02:MJ363 (m) har de senaste årens fiskeförbudoch myndighetsingripanden utanför de outbyggdaNorrlandsälvarna inte stöd i något lagrum. Enligtmotion 2001/02:MJ380 (kd) bör en begränsning avhavsfisket ske för att rädda vildlaxbeståndet iälvarna och därigenom få ett slut på de årligenåterkommande laxfiskediskussionerna längsNorrlandskusten.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare anslutit sig till regeringensbedömning att aktivt skall verka för attminska fisket efter hotade naturliga laxbestånd(bet. 1999/2000:MJU8). Utskottet finner nu som då,att det särskilt bör eftersträvas att fiskemönstretriktas mot fiske efter odlad lax som denaturliga laxbestånden skyddas och attdrivgarnsfiskets eventuella hot mot den biologiskamångfalden i noggrant måste följas upp.Utskottet konstaterar att det är sompå regeringens uppdrag nationellt bedriverlaxfiskevård främst i syfte att bevara ochåteruppbygga de kvarvarande vild-laxstammarna iÖstersjön. Arbetet har bedrivits i nära samarbetemed , ochberörda länsstyrelser samt genom samråd med fisketsorganisationer och lokala intresseorganisationer.Enligt bedömning innebär ennedläggning av inte attkompetens går förlorad. De viktigaste momentenkommer att drivas vidare av Fiskeriverket.Kraftverksbolagen förutsätts fortsätta med denverksamhet bolagen åläggs av vattendomar. Omytterligare fördjupning krävs kan uppdrag läggas uttill eller andrauniversitet. Det internationella samarbetet skerinom ramen för för (IBSFC) och antog IBSFC deninternationella aktionsplanen för östersjölaxen -. överlämnade tillregeringen ett förslag innehållandeett nationellt åtgärdsprogram för perioden1999-2003. Arbetet med att fullfölja planen fortgår.Syftet med planen är att genomföra deninternationella aktionsplanen. Åtgärdsprogrammetbestår huvudsakligen av reglering av laxfisket,fiskevårdande åtgärder, inklusive fettfenklippning,biotop- och miljöförbättrande åtgärder samtvetenskaplig uppföljning. När det gällerfettfenklippning infördes ettundantag i Statens jordbruksverks föreskrifter(SJVFS 1993:154) om operativa ingrepp på djur sommöjliggör fettfenklippning. har i mars2002 i en hemställan (beteckning 103-613-02) tillregeringen begärt att denna föreskriver att allodlad lax och öring som utplanteras i kustmynnandevattendrag samt i , , ,och med tillrinnande vattendragskall vara märkt genom att fiskens fettfena ärbortklippt. Som skäl för detta anför Fiskeriverketbl.a. att sådana föreskrifter behövs som komplementtill andra åtgärder vilka vidtagitsför att bevara den vilda östersjölaxen.Fiskeriverket konstaterar att det särskilt anges iden internationella aktionsplanen som en åtgärd attfettfenan på odlad lax klipps bort så att dendärigenom kan särskiljas från den vilda laxen ochfisket inriktas på den odlade laxen. Fiskeriverketanser att frågan om fenklippning bör regleras iförfattning. Enligt vad utskottet erfarit beredsfrågan inom . Närdet gäller älvs fiskeområde och åtgärder föratt stärka förutsättningarna för den havsvandrandeöringen i Norr- och har utskotteterfarit att och regeringar enatsom att bl.a. tillsätta en arbetsgrupp med uppgiftatt ta fram ett underlag för . Underlagetskall grundas på beståndssituationen ochförsiktighetsprincipen. Detta innebär bl.a.utvärdering av de biologiska konsekvenserna av åretsfiskebestämmelser, översyn av fångststatistik ochredskapsanvändning. För årets laxfiske innebäröverenskommelsen att laxfiske successivt kanpåbörjas i områden som varit stängda ellerstarkt begränsade. Vidare bör uppmärksammas attFiskeriverket avser att följa beståndsituationen.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attmotionerna 2000/01:MJ410 (s), 2000/01:MJ417 (s),2000/01:MJ419 (s), 2000/01:MJ606 (s), 2000/01:N383(mp) yrkande 21, 2001/02:MJ380 (kd) och 2001/02:N364(mp) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärdi berörda delar.Vidare avstyrks motion 2001/02:MJ363 (m).Skador på redskap orsakade av skarvm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (m)om skador på redskap orsakade av skarv medhänvisning till pågående arbete inom berördamyndigheter.MotionernaEnligt motionerna 2000/01:MJ904 (m) yrkande 3 och2000/01:MJ908 (m) yrkande 2 krävs en intensifieradutveckling av fiskeredskapen för att begränsaskadorna på fiskeredskap och andra olägenheter förfisket orsakade av skarv. I motion 2000/01:MJ908(m) yrkas vidare att de yrkesfiskare som fått skadorpå sina redskap orsakade av skarv skall kompenseras.Enligt motionärerna är en ekonomisk kompensation fördirekta inkomstminskningar rimligt för att uppnåmålsättningen att bevara skarven somförutsättningar skall finnas för ett bärkraftigt ochlångsiktigt hållbart insjö- och kustnära fiske(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeDen grundläggande principen för skador orsakade avvilt är att de i första hand skall förebyggas ochatt detta huvudsakligen skall ske genom jakt. Beslutom bidrag för förebyggande åtgärder och ersättningför viltskador på annat än ren får enligt 11 §viltskadeförordningen (2001:724) lämnas avlänsstyrelsen. Bidrag och ersättningar får lämnas imån av tillgång på medel, dvs. någon rättighet förenskilda att få vare sig bidrag eller ersättning ärinte föreskriven. Medlen är främst avsedda att gåtill skador orsakade av sådant vilt som inte börjagas, t.ex. tranor. Vad gäller skyddsjakt på skarvså har det behandlats av utskottet tidigare undervåren 2002 (bet. 2001/02:MJU18). Av Fiskeriverketsrapport kustfiske och insjöfiske - enanalys framgår bl.a. att det pågår ett arbete medatt upprätta en förvaltningsplan för skarv isamarbete mellan och Fiskeriverket.Enligt vad utskottet erfarit kommer förslaget attfastställas . Av analysen framgår vidareatt metoder för att minska skarvens skadeverkningarpå fisk i redskap inte är studerade i Sverige.Försök i bl.a. har emellertid visat pådelvis lovande resultat. måste allaryssjor i sjöar i vara försedda medutterstoppsgaller och gäller detsamma ikustområden vid västra och norra har inte enbart inneburit attantalet uttrar som drunknar i ryssjor drastiskt harminskat utan gallren förhindrar också skarvar frånatt komma in i ryssjorna. Försök på andra typer avredskap där skarven kan komma åt fångsten har integjorts. Något mer omfattande utvecklingsarbete föratt få fram fiskeredskap som reducerar skarvensskador på och vid redskapen pågår inte. på att kunskapsläget i ett flertal frågor medkoppling till skarven behöver förbättras genomjämförelser med situationen före och efterskarvetablering. Behovet av förbättrad kunskapliksom utveckling av redskap är frågor som kommeratt behandlas i kommande åtgärdsplan. I samband medatt utskottet hanterade jaktfrågorna våren 2002upprepade utskottet sitt uttalande från våren 2000då utskottet förutsatte att ansvariga myndigheternoga följer utvecklingen av skarvbestånden (bet.1999/2000:MJU17). Enligt utskottet gäller detta ävenkunskapsläget om skarvens skadeverkningar på redskapoch på fisk i redskap. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att motionerna 2000/01:MJ904 (m)yrkande 3 och 2000/01:MJ908 (m) yrkandena 1 och 2avstyrks.Insjöfiske m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd)om fiskevårdsåtgärder i och Vätternmed hänvisning till pågående beredning inomRegeringskansliet. Utskottet avstyrker vidareen motion (s) om ålhuttning med hänvisningtill att delegerat beslutanderättenom fångstmetoder till regeringen ochFiskeriverket.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ292 (kd) bör ytterligareåtgärder vidtas i syfte att utveckla och säkerställafisket i ett långsiktigt perspektiv i ochVättern för såväl yrkesfisket som sport- ochhusbehovsfisket (yrkande 1), och gjordafiskevårdsåtgärder behöver utvärderas (yrkande 3).Enligt motion 2000/01:MJ535 (s) bör man tillåtaålhuttning som fiskemetod för begränsad tid och inombegränsat område med en vidhängande undersökning sombör bedrivas före, under och efter det attålhuttningen bedrivits.Utskottets ställningstagandeFiskeriverkets - en analys innehåller bl.a. förslag somsyftar till att förbättra förutsättningarna förinsjöfisket. Bland annat föreslås att försökautnyttja resursen mer optimalt genom att bl.a. höjaminimimåtten på vissa arter t.ex. ål, ochgös. Rapporten bereds inomRegeringskansliet. Med hänvisning till den pågåendeberedningen föreslår utskottet att motion2001/02:MJ292 (kd) yrkandena 1 och 3 lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet har tidigare tagit ställning till enliknande motion om ålhuttning (bet. 1999/2000:MJU8).Utskottet konstaterade då att när det gäller olikafångstmetoder har delegeratbeslutanderätten till regeringen respektiveFiskeriverket. Utskottet finner ingen anledning attändra sitt tidigare ställningstagande och avstyrkerdärmed det i motion 2000/01:MJ535 (s) framfördayrkandet beträffande ålhuttning.Forskning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden(s, v, kd, c, mp) om olika forskningsåtgärdermed hänvisning till pågående arbete.Utskottet avstyrker vidare en motion (m) omutbildning m.m. inom fiskenäringen.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ402 (kd) måste ettlångsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete somkan ge grundläggande biologisk och ekologisk kunskapom fiskebestånd påbörjas (yrkande 1).Skälet för detta är att få till stånd åtgärder ifiskevårdande syfte och för att skapa möjligheteratt restaurera fiskebestånden i västerhavet. Enligtmotionärerna bör därför havsfiskelaboratoriet iLysekil tilldelas återkommande forskningsresurser.För att åstadkomma detta behövs dessutom att enfungerande, långsiktig och kontinuerligövervakningsverksamhet finns tillgänglig ikustzonen, så att en uppföljning av aktuellafiskebestånd kan ske liksom en utvärdering avinsatta åtgärder (yrkande 2). Enligt motion2000/01:MJ413 (mp) finns ett behov av ökad vetskapom skälen till att kadmiumhalterna ökar iÖstersjöfisk (yrkande 2). Tvärtemot vad mantrott ökar nu halterna av kadmium i strömming frånÖstersjön. Halterna i strömming är tre gångerhögre än . I motion2000/01:MJ418 (c) framförs krav på att prioriterastöd för investeringar i teknik som medför attkvaliteten på produkten säkras redan till havs ochatt konsumenten därmed garanteras hög kvalitet. (yrkande 3). I motion 2000/01:MJ607 (v) yrkas attriksdagen skall begära att regeringen tillsätter enutredning i syfte att kartlägga orsakerna tillkusttorskens försvinnande längs Sveriges västkusteftersom det råder ett ofullständigt kunskapslägerörande bottenlevande fiskars ekologi och biologi iSkagerrak och . Enligt motion 2001/02:MJ509(s) är det absolut nödvändigt att Fiskeriverketeller annan härför lämplig myndighet snarastinitierar en kontinuerlig och långsiktigbeståndsuppskattningsverksamhet i eftersom bristen på beståndsuppskattningöver utgör en besvärande omständighetsom försvårar för det kustnära Norrlandsfisket attplanera sin framtid. I motion 2001/02:MJ529 (c)yrkas att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag där nationella forskningsmedel avsättsför forskning kring utveckling av fångstmetoder förett hållbart resursutnyttjande och alternativahavsprodukter samt för att öka kunskapen om att tatillvara outnyttjade arter genom att utveckla nyaprodukter (yrkande 5).I motion 2000/01:MJ610 (m) framförs krav på ettcentrum för fiskforskning och utbildning inomfiskerinäringen lokaliserat till påGotland.Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1)framgår bl.a. att skall verka för enansvarsfull hushållning med fisktillgångarna på ettsätt som långsiktigt medverkar tilllivsmedelsförsörjningen och vårt välstånd i övrigt.I enlighet med sitt sektorsansvar för miljön skallFiskeriverket i samråd med naturvårdsmyndigheternaverka för en biologisk mångfald och därmed för ettrikt och varierat fiskbestånd. Vidare skallforskning främjas och utvecklingsverksamhet bedrivaspå fiskets område. Regeringen föreslog ipropositionen att anslag skulletillföras ytterligare medel för arbetet med desvenska miljömålen samt för att genomföra det av EGbeslutade programmet för insamling av fiskeridata. Isamband med behandling avbudgetpropositionen slog utskottet fast att kravenpå forskningen ökar mot bakgrund av det ökadebehovet av kunskap om tvärsektoriella samband. Dessasamband avser såväl biologiska som ekonomiska ochsociala faktorer. Mot den bakgrunden instämdeutskottet i regeringens förslag att Fiskeriverkettillförs ytterligare medel för att kunna genomföradet av gemenskapen beslutade programmet förinsamling av uppgifter av betydelse förfiskepolitiken (bet. 2001/02:MJU2). Enlig vadutskottet erfarit planerar FiskeriverketsHavsfiskelaboratorium att, med de medel sombeviljats för att nå miljömålen, försöka avsevärtförbättra kunskapsläget när det gällerbottenfiskbeståndens populationsdynamik vidvästkusten. Detta skall bl.a. åstadkommas genomstudium av faktorer som påverkar reproduktion,rekrytering, tillväxt, åldersfördelning, mortalitet,distribution och överskott. Med hjälp av EU:sdatainsamlingsförordning ((EG) nr 1543/2000) kommermedlemsländerna att för en sexårsperiod åta sig attgenomföra undersökningar. Enligt förordningen skallnationella program upprättas som syftar till attsamla in relevanta data av biologisk och ekonomisknatur, beskriva förfaranden samt göra agregeradedata tillgängliga för vetenskaplig analys.Datainsamlingsprogrammet kommer att utgöra en avgrundpelarna i forsknings- ochutvecklingsarbete under den kommande sexårsperioden.Bland punkterna i programmet återfinns bl.a. kunskapom för kustfisket viktiga reglerade arter/bestånd(torsk, havskräfta, lax/öring, räka, ochsill/strömming), kunskap om för kustfisket viktigaoreglerade arter (piggvar), kunskap omkustfiskeflottan, samt kunskap om det totala uttagetur resursen. Enligt uppgift frånJordbruksdepartementet skickade in ettnationellt program till kommissionen år 2001.Kommissionen förväntas att godkänna programmet undervåren 2002. Enligt vad utskottet har erfarit harFiskeriverket - med miljömålsmedel - startat arbetemed fokus på utveckling av art- ochstorleksselektion för att reducera skador på beståndoch arter som uppstår när för små fiskar och andraarter än målarten fångas. I det ovan nämndatiopunktersprogram som jordbruksministernpresenterat för att förbättra situationen förtorskbestånden i såväl som i ochKattegatt skall inhämta ökadinformation om kustnära lekplatser eftersomkunskapen inte är tillräcklig. Enligt deninformation som utskottet inhämtat har det inomFiskeriverket bildats arbetsgrupper för att hanterafrågorna. När det gäller stöd till investering i nyteknik så finns möjlighet att få stödför denna verksamhet inom ramen för gällandestrukturplan.Utskottet finner sammanfattningsvis attforskningsfrågorna utgör en grundpelare för detframtida fisket. Vidare kan konstateras attåtskilliga forskningsprogram pågår och attFiskeriverket fått ökade anslag bl.a. för attmöjliggöra forskningsinsatser. Mot bakgrund av detanförda finner utskottet att syftet med motionerna2000/01:MJ402 (kd) yrkandena 1 och 2, 2000/01:MJ413(mp) yrkande 2, 2000/01:MJ418 (c) yrkande 3,2000/01:MJ607 (v), 2001/02:MJ509 (s) och 2001/02:MJ529 (c)yrkande 5 i huvudsak får anses tillgodosett. Berördamotionsyrkanden bör därför lämnas utan någon vidareåtgärd.Riksdagen har vid tidigare tillfällen tagitställning till förslag om insatser inom särskildaforskningsområden (se bl.a. bet. 2001/02:UbU1).Utbildningsutskottet har i samband härmed erinrat omatt statsmakterna vad gäller resurserna tillgrundforskning endast fattar övergripande beslut omfördelningen av de statliga forskningsmedlen. Deövergripande prioriteringar som gjordes genomstatsmakternas forskningspolitiska beslut hösten2000 innebar förstärkta resurser under 2001-2003 fören rad områden. Den närmare fördelningen av destatliga forskningsresurserna ankommer påforskningsfinansierande myndigheter som bl.a.Vetenskapsrådet och på universitet och högskolor,vilka har att fatta beslut utifrån vetenskapligakvalitetsbedömningar. I motion 2000/01:MJ610 (m) gesett förslag om en nationell utbildningsstruktur inomfiskeområdet. behandlade ettpar liknande yrkanden (bet.2001/02:UbU9) och föreslog att skulleavslå yrkandena med hänvisning tillGymnasiekommittén 2000. Utskottet har tidigarekonstaterat (bet. 1999/2000:MJU8) att när det gällerutbildning inom fiskeområdet finns ett antal sådanabl.a. inom ramen för energiprogrammet och vidGöteborgs universitet och Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). Med utgångspunkt i vadsom anförts ovan och de synpunkter miljö- ochjordbruksutskottet har att företräda föreslårutskottet att motion 2000/01:MJ610 (m) med detanförda lämnas utan vidare åtgärd.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion omyrkesfiskarlicens (s) med hänvisning tillpågående beredning inom ,ett motionsyrkande om yrkesfiskarnassakägarstatus (c) med hänvisning tillpågående arbete och slutligen ettmotionsyrkande (v) om en effektivisering avFiskeriverket med hänsyn till fortlöpandeförändringsarbete.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ420 (s) bör riksdagenbesluta om ändring av 30 § fiskelagen (1993:787) såatt vid ansökan om yrkesfiskarlicens, särskildaomständigheter skall kunna beaktas vid prövning avenskilda fall.I 2001/02:MJ529 (c) bör det vid etablering avvindkraftsverk till havs ske en bedömning avpåverkan för yrkesfiskarna som också innebär attyrkesfisket ges ekonomisk kompensation föreventuellt inkomstbortfall. De som blir direktpåverkade av etableringen skall ges en rättvis ochrättslig sakägarstatus (yrkande 8).Enligt motion 2001/02:MJ302 (v) bör Fiskeriverketsverksamhet effektiviseras. Enbart Fiskeriverketsforsknings- och utvecklingsverksamhet finns på ettdussin platser.