bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — De övergripande målen förungdomspolitiken är att ungdomar skall ha godaförutsättningar att leva ett självständigt liv, attungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytandeoch delaktighet och att ungdomars engagemang,skapande förmåga och kritiska tänkande skall tastill vara som en resurs.Utskottet redovisade (bet.2001/02:MJU8) att regeringen kommer att verka föratt ett EU-gemensamt system tas fram för utformningav hälso- och miljöinformation för varor som inte ärkemiska produkter. Regeringen avser att låta utredade närmare detaljerna kring hur ett system förmiljö- och hälsoinformation för varor bör utformas.Denna utredning kommer därefter att ligga tillgrund för arbete med att varapådrivande i dessa frågor inom EU. I väntan på attett system införs bör företagen på frivillig väglämna hälso- och miljöinformation. Utskottet utgårfrån att när det gäller produkter för barnkommer detta arbete att innebära att företagenkan ange att de klassade ämnena förekommer i haltersom bedöms vara oskadliga för barns hälsa. Detanförda innebär att syftet med motion MJ337 (c)yrkande 8 i allt väsentligt kommer att blitillgodosett utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan. Motionen avstyrks i berörd del.Sysselsättning och lärande i ettkunskapssamhälleUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (v) om hållbarsysselsättning med hänvisning till attutskottet står bakom den av regeringen fördapolitiken. En motion (s) om en bättreutomhusmiljö avstyrks med hänvisning tillpågående arbete på området.SkrivelsenNationell strategi för hållbar utvecklingPrognoser pekar på att befolkningen i arbetsförålder kommer att börja minska ochframöver. Andelen ungdomar och äldre i arbetsförålder beräknas öka. Eftersom deltagandet iarbetslivet och sysselsättningsgraden i dessagrupper är betydligt lägre än genomsnittet kommerdetta att påverka arbetskraftsutbudet negativt. Jufärre personer som ingår i arbetskraften, destomindre blir skattebasen för finansiering av desociala trygghetssystemen. Det är därför viktigt attmed olika medel verka för att en högsysselsättningsnivå upprätthålls.Målen för sysselsättningspolitiken är attsysselsättningsgraden bör öka så att målet om fullsysselsättning kan nås och att av befolkningenmellan 20 och skall vara 2004.Utbildning inom ramen för ett livslångt lärande ärett viktigt verktyg för att uppnå hållbar utvecklingoch för att integrera hållbarhetsaspekter i allasamhällssektorer.MotionernaI motion MJ39 (v) påpekas vikten av hållbarsysselsättning. Det är positivt att kunna ge fleräldre möjlighet att stanna kvar längre i arbetslivetom de vill och kan, men är det många som inteorkar och kan stanna kvar i arbete ens fram till denvanliga pensionsåldern. Det bör vara ett första stegatt skapa en arbetsmiljö som ger möjlighet attstanna kvar i arbete (yrkande 4).Enligt MJ285 (s) bör åtgärder vidtas för att genominformations- och opinionsbildningsinsatser verkaför en bättre utomhusmiljö. I det vardagsnäramiljöarbetet är det viktigt att hålla utomhusmiljönren från nedskräpning. En förflackning har skettunder (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 17) är ett hållbart samhälleett samhälle där ekonomisk tillväxt, fullsysselsättning, social trygghet och sammanhållninginte sker till priset av en miljöpåverkan som såsmåningom slår tillbaka mot tillväxtens möjligheter.I det hållbara samhället skall hög tillväxt ochsocial rättvisa förenas med ren och människovärdigmiljö. Det handlar om att skapa ett samhälle somtillfredsställer dagens behov utan att äventyrakommande generationers möjligheter atttillfredsställa sina behov. Framtidens samhälleskall formas inom ramen för vad naturen, miljön ochmänniskors hälsa tål.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ39 (v) yrkande 4 om att vi börha en arbetsmiljö som ger fler äldre möjlighet attstanna kvar länge i arbetslivet. Möjligheterna föralla individer att fullt ut delta på arbetsmarknadenbör, som regeringen framhåller i skrivelsen,stärkas. I många länder är den kvinnliga delen avbefolkningen en möjlig arbetskraftsreserv. Sverigehar dock redan en hög sysselsättningsgrad blandkvinnor och arbetskraftspotentialen finns främstbland utrikesfödda, funktionshindrade, äldre ochyngre.Vid Europeiska rådets möte i i mars 2001enades man om att lägga frågan om den demografiskautmaningen till den s.k. Lissabonprocessen. Som enföljd av detta beslutades att målet försysselsättningsgraden i ärminst samt att begreppet kvalitet iarbetet skall integreras i EU:ssysselsättningsstrategi. Motion MJ39 (v) yrkande 4bör lämnas utan vidare åtgärd i den mån den intetillgodosetts med det anförda.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionMJ285 (s) yrkande 1 om betydelsen av en brautomhusmiljö. Som framhålls i skrivelsen ärutbildning inom ramen för ett livslångt lärande ettviktigt verktyg för att uppnå hållbar utveckling ochför att integrera hållbarhetsaspekter i allasamhällssektorer. Enbart information är inte etttillräckligt instrument. En djup kunskap ärnödvändig även för att kunna tillgodogöra siginformation och för att kunna göra val som konsumentoch samhällsmedborgare. En ekonomiskt, socialt ochmiljömässigt hållbar utveckling fordrar att allamänniskor har kunskap i meningen fakta, färdighetoch förståelse samt har vilja och förmåga att göraktiva hållbara val. Denna förmåga måste vara ennaturlig del i människors vardag.Stiftelsen har redovisat enSifoundersökning som visar att alltfler människoranser att nedskräpningen i ökar. Stiftelsenhar i skräp som mål att skapaett skräpfritt . Kampanjen går ut på att fåså många som möjligt att ansluta sig. Genom en enkelsymbolhandling - att plocka upp ett skräp - skallmänniskor i omgivningen påverkas att inte kastaskräp på marken. Som medlem plockar man ett skräpvarje dag och värvar minst en medlem underkampanjåret. Kampanjen startade ochpågår i en första etapp och avslutas den 5juni 2002. Med det anförda föreslår utskottet attmotion MJ285 (s) yrkande 1 lämnas utan vidareåtgärd.Hållbar ekonomisk tillväxt ochkonkurrenskraftUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkandenom grön skatteväxling (fp), miljöcertifieringoch miljöexport (c), ekologisk skuld ochrättvist miljöutrymme (v), gröna nyckeltal(mp), affärsdriven miljöutveckling ochmiljövänlig teknik (m), den enskildamänniskans ansvar (m), funktionstänkande ochfaktortänkande (c) samt miljöexport (c).Utskottet hänvisar i huvudsak till att syftetmed motionsyrkandena helt eller delvis kananses tillgodosett.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingSedan början av 1990-talet har efterfrågan påproduktionsprocesser, produkter och tjänster som tarhänsyn till miljön ökat. Konsumenter ställer krav påföretag och företag ställer krav på leverantörer.Miljö och hållbar utveckling som drivkraft förnäringslivet ökar genom att marknaden i högre gradefterfrågar hög miljöprestanda.Sedan början av 1990-talet har efterfrågan påproduktionsprocesser, produkter och tjänster som tarhänsyn till miljön ökat. Konsumenter ställer krav påföretag och företag ställer krav på leverantörer.Miljö och hållbar utveckling som drivkraft förnäringslivet ökar genom att marknaden i högre gradefterfrågar hög miljöprestanda. Därför behövsramförutsättningar som underlättar för marknaden attställa miljökrav och för ny miljöteknik attutvecklas.Konsumenterna och miljön är ett brett område som istor utsträckning berör vår konsumtion och vårlivsstil. Fler konsumenter måste bli medvetna omsambandet mellan sin egen konsumtion och denmiljöbelastning den bidrar till. Men det måste varaenkelt att vara en aktiv miljökonsument. Informationom den miljöpåverkan som olika varor har måste varalätt att förstå, liksom information om hur man påbästa sätt återanvänder och återvinner olikaprodukter och var det kan ske. Ett effektivthjälpmedel för att fler konsumenter blir bättreinformerade är de olika miljömärkningssystem somfinns, såsom den nordiska Svanen, Bra Miljöval ochEU:s Blomma. Det uppdrag som regeringen gavKonsumentverket , att utveckla en databas medhushållsrelaterad miljöinformation, har resulterat iett nytt hjälpmedel för konsumenterna inför köp. Idatabasen, , finns fakta och råd som kanvara till hjälp för konsumenten vid köp av varor sompåverkar miljön.En nationell strategi för hållbar utvecklingSverige skall ha ett konkurrenskraftigt näringslivsom tillvaratar de affärsmöjligheter som finns förhållbart företagande. Politiken skall främjaföretagande och stimulera nyetableringar. Tillväxtenskall vara hållbar. eftersträvas ett globaltperspektiv och ett miljöperspektiv som omfattarvarors och tjänsters effekter under hela livscykeln- från råvaruutvinning till varans utrangering.Miljötekniksektorn kännetecknas av allt frånrenodlad miljöteknik, dvs. teknik och kunnande förrening av emissioner i luft och vatten samtavfallshantering, till miljöanpassade produkter ochprocesser från i stort sett alla branscher. Dennamarknad bedöms ha en stor tillväxtpotential. Genomsamarbete med andra, inte minst i , kansvenska företag dels bidra till att tekniskalösningar som ökar produktionens hållbarhetintroduceras i dessa länder, dels främja en exportav ekologiskt riktiga produkter till EU. Inomnäringspolitiken är det viktigt att genomförainsatser som stärker de mindre företagens positionpå marknaden för miljöteknik.De övergripande målen inom konsumentpolitiken äratt utveckla konsumtions- och produktionsmönster somminskar påfrestningarna på miljön och som bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling, stärkakonsumenternas ställning och inflytande påmarknaden, ge dem goda möjligheter att utnyttja sinaresurser - ekonomiska och andra - effektivt, skyddakonsumenternas hälsa och säkerhet samt att gekonsumenterna tillgång till god vägledning,information och utbildning.Konsumentverket skall se till att varor ärfunktionella, säkra och uppfyller höga krav påmiljöanpassning och är försedda med korrekt ochrelevant information. skall ävenarbeta för att öka konsumenternas kunskaper om hurman kan leva och agera miljöanpassat samt verka föratt återvinningssystem är lätta att använda.MotionernaI motion MJ6 (fp) anförs i fråga om fortsatt grönskatteväxling att miljömålen kan förenas med målenför den ekonomiska politiken genom att mangenomgripande växlar skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring (yrkande 2).Enligt motion MJ7 (c) om en strategi för ett ökatfunktionstänkande är det ofta inte produkten i sigsom människor efterfrågar utan funktionen avprodukten. Ett ökat funktionstänkande leder till attnya lösningar utvecklas och utgör en del av denmiljödrivna utvecklingen (yrkande 1). Vidare är detönskvärt att miljöcertifiera departement ochmyndigheter. Det är positivt att regeringen iskrivelsen redogör för det miljöledningsarbete sompågår inom . Detta arbete börutvecklas till att fullt ut innefatta enmiljöcertifiering av såväl departement sommyndigheter i ett första skede (yrkande 2).Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på ensamlad strategi för miljöexport i linje med vad somtidigare presenterats av (yrkande 9).I motion MJ39 (v) påpekas att harekologisk skuld både gentemot omvärlden och kommandegenerationer. Det är viktigt att den ekologiskaskulden erkänns och att vi tar konsekvenserna avdetta i frågor som rör exempelvis finansiering förutveckling och en anpassning av våra produktions-och konsumtionsmönster (yrkande 1). I fråga om enstrategi för rättvist miljöutrymme anförs attvärldens rikedomar bör fördelas solidariskt så attalla kan njuta av en god välfärd. Världens rikedomarbör fördelas på ett rättvist sätt (yrkande 2).Enligt motion MJ40 (mp) bör föra in grönanyckeltal i sina nationalräkenskaper och bör tainitiativ till en global diskussion om rättvistmiljöutrymme, faktor 10 och gröna nyckeltal (yrkande10).I motion MJ209 (m) anförs att ekonomisk tillväxtoch utveckling är en grundförutsättning för attuppnå en god miljösituation. Den ekonomiskatillväxten hade inte varit möjlig utanmarknadsmässig prissättning som stimulerarresurssnål teknik och alternativ resursanvändning(yrkande 2). Vidare anförs att miljövänligproduktion har blivit ett viktigt konkurrensmedel.Alltfler företag har upptäckt att miljöanpassninginte bara är ett sätt att anpassa sig tillutveckling, utan också ett sätt att förbättralönsamheten, s.k. affärsdriven miljöutveckling(yrkande 3). Motionärerna anför att den enskildamänniskans ansvar skall vara utgångspunkten förmiljöpolitiken och att en stark äganderätt är enviktig princip för att skapa en god miljö. Statenbör därför verka för att fördela det kollektivamiljöansvaret på individer, antingen direkt genompersonligt ägande eller genom företag eller smågemenskaper (yrkande 4). Vidare anförs att statenskall ta ansvar för de miljöuppgifter som ingenannan kan utföra och inte splittra resurserna påsådant som lika gärna kan skötas av medborgarna ochföretagen (yrkande 5). Enligt motionen är forskningoch utveckling av ny miljövänlig teknik ennyckelfaktor för miljöarbetet (yrkande 8).Enligt motion MJ260 (fp) finns ett behov avkontroll över bränslens kvalitet i samband med grönskatteväxling (yrkande 5).Enligt motion MJ337 (c) måste miljöpolitikenformas med funktionstänkandet som en avgrundpelarna. Det är inte en produkt i sig somefterfrågas utan funktionen som produktentillhandahåller (yrkande 9). Vidare anförs attsamhället bör uppmuntra arbetet med faktortänkandetgenom att forma de ekonomiska systemen så atttärande på ändliga resurser och utsläpp inte lönarsig. Teknikutveckling måste uppmuntras och användaspå ett sådant sätt att belastningen på miljönminskar. Faktor 10 är ett viktigt första steg i denmiljödrivna utvecklingen (yrkande 10). I motionenframhålls vidare att inom EU bör lyfta framfrågan om ökat funktionstänkande (yrkande 20).I motion U301 (fp) anförs i fråga om regler ochförbud i fråga om miljöfarliga ämnen att EU bördriva på i arbetet för att se till att varor inte ärmiljöfarliga. Det gäller inte minst i fråga om t.ex.kadmium, kvicksilver och vissa flamskyddsmedel(yrkande 45).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört är det en prioriterad uppgiftför den ekonomiska politiken att bidra till stabilamakroekonomiska förhållanden. Det skaparförutsättningar för en väl fungerande ekonomi somkarakteriseras av dynamik, flexibilitet ochlångsiktigt hög tillväxt. Stabila makroekonomiskaförhållanden innebär balanserade offentligafinanser, en över tiden fallande skuldkvot(statsskulden i relation till BNP), en ekonomiskpolitik för full sysselsättning, hållbarapensionssystem och ett kontinuerligt arbete med attgöra både arbetsmarknaden och produkt- ochkapitalmarknader mer flexibla och dynamiska.Ekonomiska styrmedel används även för att stimuleratill mer hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster.I anslutning till motion MJ39 (v) yrkande 1 om enekologisk skuld vill utskottet instämma i vad somanförs i skrivelsen Nationell strategi för hållbarutveckling om arbetet med miljöräkenskaperna, därbåde utsläpp och naturresurser beaktas. Regeringenhar redovisat ett antal gröna nyckeltal ifinansplanen i de ekonomiska propositionerna. Degröna nyckeltalen har utgjort ett komplement till deekonomiska nyckeltal som i övrigt redovisas i dessapropositioner. Arbetet med miljöräkenskaper pågårvid , Konjunkturinstitutetoch . Detta arbete skall vidgaförståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljögenom att miljöstatistik utformas så att den kanhänföras till olika verksamheter (i enlighet mednationalräkenskapernas uppbyggnad) och genom attekonomiska modeller utvidgas till att även inkluderavissa miljövariabler.Miljö- och jordbruksutskottet har tidigareredovisat (bet. 2000/01:MJU3) attLångtidsutredningen i sitt huvudbetänkande Enhållbar tillväxt (SOU 2000:7 s. 141 f.) harföreslagit en metod för att mäta utvecklingenshållbarhet. Förslaget innebär en redovisning av enmiljöjusterad nettonationalprodukt och bygger på ettsamarbete mellan ,och och syftartill att vidga förståelsen för sambandet mellanekonomi och miljö genom att miljöstatistik utformasså att den kan hänföras till olika verksamheter ienlighet med nationalräkenskapernas uppbyggnad ochgenom att ekonomiska modeller utvidgas till att äveninkludera vissa miljövariabler.Utskottet instämmer i vad regeringen anförde i2001 års budgetproposition (2000/01:1, bil. 5, bet.2000/01:FiU1) att det är centralt att utvecklingeninte begränsar kommande generationers möjlighet attleva, arbeta och ha tillgång till en ren natur. Detövergripande målet för miljöpolitiken är därför attkunna överlämna ett samhälle till nästa generationdär de stora miljöproblemen i är lösta.Långtidsutredningen kommer tillsammans med andrautredningar, som presenterats, att utgöraviktiga underlag i de propositioner på miljö- ochklimatområdet som regeringen kommer att presenteraunder hösten. Regeringen delar Långtidsutredningenssyn på betydelsen av att sträva efterkostnadseffektiva lösningar i klimatfrågan.Regeringen delar också utredningens syn attbegreppet hållbar utveckling bör ges en bredtolkning som inte enbart omfattar den ekologiskautvecklingen. Med det ovan anförda tillgodosesenligt utskottets mening i allt väsentligt syftetmed motion MJ39 (v) yrkande 1. Motionen bör lämnasutan vidare åtgärd.I fråga om grön skatteväxling anförs i skrivelsenNationell strategi för hållbar utveckling (s. 61)att en grön skatteväxling, dvs. att skatten påmiljöskadlig aktivitet höjs som skatten påarbete sänks, är en del av en skattepolitik försåväl ekonomisk som ekologisk hållbarhet.Karakteristiskt för miljön är att den oftast saknarägare. , ozonskiktet och denbiologiska mångfalden tillhör ingen och ändå ossalla. I ekonomin brukar sådana värden gå underbeteckningen kollektiva nyttigheter eller varor.Eftersom kollektiva nyttigheter saknar ägare saknasockså förutsättningar för att sätta ett pris på dem.Därigenom minskar incitamenten för hushållning.Konsekvensen kan bli att marknadspriset på vissaproducerade varor eller nyttigheter inte speglarderas faktiska kostnader. Skatter kan i många fallutgöra kostnadseffektiva instrument för att bidratill en hållbar utveckling, bl.a. genom att användasför att korrigera för s.k. externa effekter. Medbegreppet "extern effekt" menas att värdet,alternativt kostnaden, av att producera ellerkonsumera en vara eller tjänst inte avspeglas imarknadspriset. Miljöstyrande skatter kan användasför att komma till rätta med de negativa externaeffekterna, dvs. bidra till att sätta det rättapriset på produkter så att de verkliga kostnadernablir synliga. En grön skatteväxling, dvs. attskatten på miljöskadlig aktivitet höjs somskatten på arbete sänks, är en del av enskattepolitik för såväl ekonomisk som ekologiskuthållighet. I syfte att öka skattesystemetsmiljöstyrande effekt och se över ekonomiskastyrmedel pågår fyra utredningar inom området.I budgetpropositionen för presenteradesdet andra steget i den strategi för en successivtökad miljörelatering av skattesystemet genom s.k.grön skatteväxling som inleddes (prop.2001/02:1, volym 1, s. 197-200, bet. FiU1).Skatteväxlingsstrategin beräknas under perioden2001- 2010 omfatta sammanlagt 30 miljarder kronor.Höjda skatter på miljöpåverkan skall växlas motsänkta arbetsgivaravgifter och höjda grundavdrag vidinkomstbeskattningen. En omställning avenergisystemet och en reformering avenergiskattesystemet med en begränsning avkoldioxidutsläppen är centrala uppgifter i en grönskatteväxling. Enligt strategin skall omställningenbidra till en effektivare energianvändning, gynnaanvändningen av biobränslen, ge incitament för attminska industrins miljöbelastning, säkerställaindustrins konkurrenskraft, skapa förutsättningarför inhemsk produktion av el, förenklaenergiskattesystemet och ge det en stabil grund fören hållbar ekonomisk tillväxt. Den s.k. grönaskatteväxlingen för omfattar enligtbudgetpropositionen (prop. 2001/02:1) cirka tvåmiljarder kronor. Bland annat höjs koldioxidskattenmed . är målsättningen att skatteväxlaca . Syftet medmotionerna MJ6 (fp) yrkande 2 och MJ260 (fp) yrkande5 bör med det anförda i allt väsentligt ansestillgodosett utan något uttalande ifrågan.När det gäller den fråga som tas upp i motion MJ7(c) yrkande 2 om att miljöcertifiera departement ochmyndigheter har utskottet inhämtat att ett antalmyndigheter har miljöcertifierats, t.ex. t.ex.Mitthögskolan, ochLänsstyrelsen i . Certifiering innebär ettomfattande dokumentationsarbete och medför därigenomäven ökade kostnader. Utskottet har vidare erfaritatt flera myndigheter på frivillig basis övervägercertifiering, t.ex. och vissa andramyndigheter som har uppdragsverksamhet eller mycketexterna kontakter.Som anförs i skrivelsen Hållbara (s. 153)har totalt 234 myndigheter fått i uppdrag attorganisera sitt miljöarbete genom att införamiljöledning. Syftet är att myndigheternakontinuerligt skall förbättra sitt miljöarbete ochdärmed bidra till en hållbar utveckling.Myndigheterna erhåller en omfattande utbildning ochett konkret stöd i sitt miljöledningsarbete. Deredovisar sitt miljöledningsarbete tillregeringen. Utifrån myndigheternas redovisning kankonstateras att en imponerande arbetsinsatsgenomförts. Införandet av miljöledningssystem harkommit långt i många myndigheter. Miljödepartementetsamordnar införandet av miljöledning iRegeringskansliet. Samtliga departement ochStadsrådsberedningen har dock eget ansvar att införamiljöledning. Regeringen beslutade den 23 maj 2001om miljöpolicy, miljömål och handlingsprogram förmiljöledning i beslutsprocesserm.m. Arbetet med att införa miljöledningssystemet iRegeringskansliet pågår. Motion MJ7 (c) yrkande 2bör med det anförda lämnas utan vidare åtgärd.Ett med motionerna MJ7 (c) yrkande 1 och MJ337(c) yrkandena 9 och 20 liknande förslag om ökatfunktionstänkande har utskottet utförligt behandlati (bet. 2000/01:MJU10 s. 2001/02:MJU3 s. 117). Utskottet uttaladedärvid att förslaget innebär en genomgripandeförändring av det synsätt som präglat arbetet medmål och medel i miljöpolitiken samt att det krävsganska ingående överväganden och preciseringarinnan kan göra något uttalande om denkonkreta innebörden av ett s.k. funktionstänkande.Utskottets ställningstagande kvarstår. Motionernaavstyrks i berörda delar.Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning änden som framförs i motion MJ39 (v) yrkande 2 om attvärldens rikedomar bör fördelas solidariskt så attalla kan njuta av en god välfärd. anfört (bet. 2000/01:UU11) hörbl.a. konventionen om biologisk mångfald till deinternationella avtal kring miljösamarbete som anseslänka samman miljö och aspekter kring mänskligarättigheter. Konventionen har ett tydligträttviseperspektiv och betonar att den biologiskamångfalden är ett gemensamt arv för helamänskligheten. Konventionen behandlar både hot motden biologiska mångfalden och möjligheter, t.ex. attgenteknologisk utveckling kan leda till ökad globallivsmedelsförsörjning, vilket är av vikt förmänsklighetens överlevnad. Utrikesutskottetuppmärksammar även att en reformprocess för FNinleddes , bl.a. i syfte att åstadkomma enmer integrerad och systematisk hantering av miljöoch hållbar utveckling inom alla FN:sverksamhetsområden. Ett viktigt led i detta arbeteär att stärka FN:s miljöprogram () och för boende och bebyggelsefrågor (UNCHS).UNEP har förnyats med en ny ledning,en funktionell organisationsstruktur samtrationaliserad budget- och programplanering. FN-reformerna syftar bl.a. till att säkerställa attresurserna kan utnyttjas på bästa och effektivastesätt.Sedan år 1999 redovisas gröna nyckeltal i budget-och vårpropositionerna. Nyckeltalen är ettkomplement till de ekonomiska nyckeltalen, och, somfinansutskottet uttalat, är de ett viktigtinstrument för att nå det övergripande miljömåletom att till nästa generation lämna över ettsamhälle där de stora miljöproblemen är lösta (prop.2001/02:100 s. 36, bet. 2001/02:FiU10, bet.2001/02:FiU1).