bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Vidare menar kulturen bör leva i skolan och genomsyraverksamheten samt att musik- och kulturskolornasbetydelse för barns och ungdomars utveckling börunderstrykas (yrk. menar i motion2001/02:Kr247 yrkande 2 att de konstnärliga ämnena iskolan skall stärkas. Musik, bild och rörelse kanenligt underlätta och stimulerateoretiska och abstrakta tankegångar, men trotsdetta får just dessa aktiviteter allt mindre utrymmei skolan.Folkpartiet anser i motion 2001/02:Ub249 yrkande 3att undervisningen i samhällsorienterande blocksnarast skall ses över bl.a. vad gäller lärarnasbehörighet i de ämnen de skall undervisa i.Folkpartiet menar att historieämnet riskerar attförlora sin identitet och sin lärarkompetens om intekonstruktionen av det samhällsorienterande blocketses över.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet delar uppfattningen att de praktiska ochestetiska ämnena är en viktig del av helheten iskolan. I läroplanerna och kursplanerna är detta enbärande tanke. De innehåller mål som ställer kravbåde på praktiska och teoretiska inslag iverksamheten. Dessa ämnen är betydelsefulla för attutveckla olika delar av elevernas personlighet ochintressen. Utskottet är dock inte berett atttillstyrka en utökning av dessa ämnen. Skolansmöjligheter att organisera undervisningen efterlokala behov och intressen är stora. Utskottet villi sammanhanget också peka på försöksverksamheten därarbetet i får organiseras utan ennationellt fastställd timplan.Frågor om demokratiMotionerMiljöpartiet föreslår i motion 2001/02:K381 yrkande5 att demokrati skall få mer ämnesutrymme i skolan.Miljöpartiet menar att eleverna bör lära sig utövade skyldigheter, men kanske framför allt derättigheter, man har som medborgare, ochundervisningen i demokrati bör få större utrymmegenom hela skoltiden. I motion 2001/02:Ub508 (s)yrkande 2 föreslås att medlingsverksamhet införs iskolan. Medling är en metod för att lära elevernahantera konflikter och meningsskillnader genom attsätta sig ner och diskutera sig fram till olikalösningar på konflikter eller problem som uppstått.Motionären menar att det är angeläget att lärarnakan förmedla och lära ut metoder förkonflikthantering.I två motioner begär motionärerna att informelltförvärvade kunskaper respektive det icke formellalärandet skall uppvärderas. I 2001/02:Ub218 (kd)menar motionärerna att det är olyckligt att de somär aktiva i elevrådet får en högre frånvaro på mångaskolor. Ett annat exempel är deltagande i arbetetmed skoltidningar. Man menar att regeringen bordearbeta för att engagemang under skolgången skallsynas på ett positivt sätt i slutbetyget. I2001/02:Kr426 yrkande 2 framhåller Kristdemokraternaatt många unga är engagerade i föreningar och därfår lära sig demokrati och att ta ansvar. Dennakunskap skall vara meriterande och bl.a. kunnatillgodoräknas vid olika ansökningar.Kristdemokraterna menar att för att det ickeformella lärandet skall kunna uppvärderas måste detkomma ett nationellt initiativ. Regeringen bördärför få i uppdrag att återkomma till medförslag om åtgärder för att uppvärdera det ickeformella lärandet. föreslår i motionen2001/02:K284 yrkande 2 att regeringen skall tainitiativ till att underlätta för ungdomar attengagera sig i samhällsarbetet i större utsträckningän utan att deras möjligheter till bra betygförsämras. Ungdomar som väljer att aktivera sig iföreningar eller elevråd riskerar att få sämre betygpå grund av att deras engagemang upptar en del avskoltiden.I motion 2001/02:Ub503 (s) föreslår motionärernaen utredning om hur de politiska partierna kan gesökade möjligheter till information i skolan. Enligtmotionärerna är det ofta svårt för de politiskapartiernas representanter att få komma till skolanoch berätta om sitt parti, sin ideologi ochinställning till samhällets utveckling.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet har behandlat ämnesutrymmet fördemokrati senast i betänkandet 2000/01:UbU13 varvidutskottet framförde följande. Skolans ansvar för ettdemokratiskt förhållningssätt i skolan framgår avsåväl läroplanen som kursplanerna. I kursplanernaför såväl grund- som gymnasieskolan betonasdemokrati och demokratifrågor som allmäntförhållningssätt och som inslag isamhällsorienterande studier. Demokrati är dock inteett eget ämne i . Vikten av att elevenförstår demokratins grunder och ett demokratisktförhållningssätt finns i kursplanerna som mål förflera ämnen. Utskottet menade att de gällandekursplanerna i allmänhet och kursplan och timplanför ämnet samhällskunskap i synnerhet ger utrymmeför undervisning i demokrati. De närmare formernaför lärande och undervisning är en angelägenhet förlärare och skolledning i samråd med eleverna.Utskottet har ingen annan uppfattning nu.När det gäller frågan om de politiska partiernasmöjlighet att informera i skolorna harutbildningsministern i ett interpellationssvar den 5februari 2002 understrukit att det är viktigt attskolan är öppen och bjuder in politiska partier ochandra organisationer i samhället till skolan.Utbildningsministern framhåller att det är viktigtatt beslut om i vilken utsträckning och i vilketsammanhang olika organisationer eller politiskapartier skall bjudas in eller få tillträde tillskolan fattas av den enskilda kommunen eller skolansjälv.I betänkande om skolfrågor 1999 (1998/99:UbU11)anför utskottet följande.Utskottet är överens med motionärerna om detviktiga i att ungdomarna i skolan får tillfälleatt bekanta sig med politiska organisationer,gärna just de politiska ungdomsförbunden. Detsägs i läroplanerna att skolans verksamhet skallutformas i överensstämmelse med grundläggandedemokratiska värderingar. Skolan skall vara öppenför skilda uppfattningar och uppmuntra att deförs fram. Undervisningen skall bedrivas idemokratiska arbetsformer och förbereda elevernaför att aktivt delta i samhällslivet. mening har de politiskaungdomsförbunden viktiga bidrag att ge i skolansundervisning, bl.a. i samhällsorienterande ämnen.Ett brett föreningsliv på skolorna med bl.a.ungdomars egna politiska föreningar spelar enviktig roll för de ungas demokratiska fostran.Statsmakterna styr skolan genom mål. Det ärrektorerna, lärarna och den övriga skolpersonalensom ansvarar för hur målen skall förverkligas ochhur verksamheten skall utformas och organiseras.Lärarna skall tillsammans med eleverna utformaundervisningsmål.I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop.2001/02:80) understryker regeringen att politiskverksamhet och debatt bör främjas i skolan. Det ärenligt regeringen angeläget att skolelever gesåterkommande möjligheter att träffa och diskuteramed företrädare för politiska partier och derasungdomsförbund. Regeringen informerar också om attSkolverket bör ges i uppdrag att undersöka vilkahinder som finns för politiska partier,ungdomsförbund och andra organisationer som ärengagerade i samhällsfrågor att få informera om sinverksamhet i skolan samt ge exempel på hurmöjligheten att informera kan underlättas.Skolverket bör samråda med i frågan.Utskottet anser att det är en väsentlig uppgiftför hela samhället att engagera ungdomar i politikoch i frågor som rör demokrati. Skolan har ettansvar för att försöka väcka intresse för politiskafrågeställningar, inte minst för att det i skolansuppdrag ingår att aktivt arbeta för att bevara ochutveckla vår demokrati. Utskottet anser att det ärviktigt att stödja utvecklingen av bl.a. depolitiska ungdomsorganisationernas medverkan iskolan.Elevernas aktiva medverkan i elevråd/elevkårer ochandra föreningar i skolan är en praktisk erfarenhetav, och skolning i demokrati, som skolan böruppmuntra och underlätta. Elever som i olikasammanhang företräder sina kamrater skall intebehöva riskera att deras övriga studier blir lidandeeller att eventuell frånvaro jämställs med skolk.Utskottet utgår från att man lokalt kan hitta formerför att ge det elevdemokratiska arbetet den tid ochdet övriga stöd som behövs. Utskottet vill erinra omatt skollagskommittén har i uppdrag att övervägafrågan.ModersmålsundervisningMotionerVänsterpartiet menar i motion 2001/02:A317 yrkande17 att det finns behov av en samlad genomtänkttvåspråkig utbildning från förskolan t.o.m.gymnasiet samt att modersmålslärare skall ingå iskolornas arbetslag. menar attmodersmålsträning handlar om att lägga grunden tillspråket och tänkandet. Modersmålet ger ocksåförutsättning för att erövra en dubbelkulturidentitet. Även i motion 2001/02:Ub408 (v)anser motionären att modersmålets ställning måstestärkas. En viktig utgångspunkt till all inlärningutgörs av goda kunskaper i modersmålet. I motion2001/02:Sf399 yrkande 30 menar atträtten till hemspråksundervisning måste stärkas.Kristdemokraterna anser att hemspråksundervisning ärpositiv för den enskilde individen. Dessutom är deten tillgång för samhället med olikainvandrargruppers språkkunskaper och kulturellakompetens. menar att ävenmodersmålsundervisningen i nationellaminoritetsspråk bör stärkas (yrk. Miljöpartietvill i sin motion om skolan, 2001/02:Ub455 (i dennadel), särskilt framhålla att minoritetsgruppers rätttill undervisning i sitt modersmål skall skyddas. Enviktig förutsättning är naturligtvis tillgången pågoda språklärare. De modersmålslärare som ärverksamma och inte har lärarutbildning skallerbjudas kvalificerad fortbildning. Svenska somandraspråk bör prioriteras. Möjlighet tillkompletterande språkhjälp för elever som på grund avbrister i språkförståelse får svårigheter medkunskapsinhämtande i andra ämnen måste finnas. Detskall ankomma på att i tillsynsarbetetuppmärksamma tillgången till och kvaliteten imodersmålsundervisningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Enligt grundskoleförordningen (2 kap. 13 §) är enkommun skyldig att anordna modersmålsundervisning iett språk endast om det finns en lämplig lärare. Enkommun är skyldig att anordna sådan undervisning omminst fem elever önskar undervisning i språket ochom språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven (2kap. 9 §). När det gäller samiska, tornedalsfinskaeller romska elever är kommunen skyldig att anordnamodersmålsundervisning även om antalet elever ärmindre än fem. Undervisning i dessa språk skallanordnas även om de inte utgör elevens dagligaumgängesspråk. Utskottet anser inte att det finnsanledning att föreslå några förändringar iregelverket vad avser modersmålsundervisning.Som ett led i att förstärka modersmålsstödet iförskolan och modersmålsundervisningen i denobligatoriska skolan samt gymnasieskolan kartläggerSkolverket på regeringens uppdrag detbefintliga läget i förskolor och skolor. Manförsöker också få en genomlysning av attityder tillmodersmålet samt behovet av studiehandledning,modersmålsstöd och modersmålsundervisning.Skolverket skall lämna konkreta förslag på olikastimulansåtgärder samt på eventuellaförordningsändringar senast den 15 maj 2002.Utskottet anser att modersmålsundervisningen är enviktig rättighet för elever som har ett annatmodersmål än svenska. Även de nationellaminoritetsspråkens särställning är väl motiverad.Utskottet anser också att det ligger ett värde i attmodersmålsundervisningen integreras med den övrigaverksamheten i skolan och ses som en del av skolansspråkprogram. Det är också viktigt attmodersmålslärarna är en del i skolornas lärarlag. Iövrigt anser utskottet att redovisningav uppdraget om modersmålsundervisning inte börföregripas.Antalet idrottstimmar i skolanMotionerEtt antal motioner tar upp frågan om utrymmet förämnet idrott i skolan. I motion 2001/02:Kr339yrkande 2 (m) menar motionärerna att ämnet idrottoch hälsa måste ges ett större utrymme i skolan ochatt det bör vara ett kärnämne. Man menar att syftetmed idrottsundervisning i skolan måste vara att geungdomarna tillfälle till nödvändig fysisk aktivitetoch ge dem möjlighet att pröva på ett brett spektrumav olika idrotter för att ge impulser till egetidrottande. Det är också viktigt att man tar vara påde möjligheter som finns för kommunerna att bygga utlokala idrottsgymnasier eller samverka om regionalaidrottsgymnasier. Även motionären i 2001/02:Ub464(m) yrkande 4 menar att det är viktigt attidrottsundervisningen i skolan syftar till attintressera eleverna för eget idrottande. I motion2001/02:Ub310 (m) yrkar motionären också attidrottsämnet skall stärkas genom att ges mer utrymmesom ett obligatoriskt ämne.I ett antal motioner yrkas fler idrottstimmar iskolan. I motion 2001/02:Ub202 (m) yrkas flerschemalagda obligatoriska idrottstimmar.Omfattningen bör enligt motionären vara 35veckotimmar. I motion 2001/02:Ub250 (m) yrkarmotionärerna att obligatorisk idrott skall . Motionären i 2001/02:Ub464 (m)yrkande 5 talar också idrott pervecka . Därutöver skall elevenha möjlighet att lägga till ytterligarelektionstimmar. Idrottsämnet bör vara ett kärnämne.Motionärerna i 2001/02:Ub426 (m) menar i yrkande 1att skolan och förskolan måste ta sin del avansvaret för att lära ut hur man bygger upp sinhälsa. Den fysiska aktiviteten är viktig för attkompensera välfärdens biverkningar, och elever börges möjlighet att ha minst en halvtimmes fysiskaktivitet . Man menar också attaktiviteterna bör kompletteras medgymnastikundervisning åtminstone två gånger pervecka . I motion 2001/02:Ub484(m) menar motionären att de yngsta barnen bör ha ettträningstillfälle per dag och de äldre barnen ochungdomarna tre träningspass . Motionärernai 2001/02:Ub245 (c) menar att det är en nyckelfrågaatt ge utrymme i skolan för mer fysisk aktivitet föratt motverka ohälsa. Man yrkar att minst en timmedaglig fysisk aktivitet bör ges och att minimikravetborde vara minst . En lektionper dag med fysisk aktivitet i ungdomsskolan yrkasockså i 2001/02:So632 (yrk. I motion2001/02:Ub296 (fp) menar motionären attidrottsundervisningen bör formas för dem som mestbehöver den och menar att antalet idrottstimmar böröka med hänvisning till att experter förordar minsttre tillfällen med idrotts- och hälsoundervisningper vecka.Motionären i 2001/02:Ub320 (m) yrkar merobligatorisk idrott i skolan, liksom motionären i2001/02:Ub369 (m), 2001/02:Ub382 (m) och2001/02:Ub477 yrkande 1 (c, fp) . Motionärerna i2001/02:Sk319 (kd) yrkande 2 menar att fler timmarför fysiskt arbete, gymnastik och rörelse samtinformation om hälsa och livsstil, skall införas iskoan. I motion 2001/02:Ub479 (m) och 2001/02:Ub293(kd) yrkande 1 yrkas att regeringen bör återkommatill med förslag om utökad timtid förämnet idrott och hälsa i skolan. En översyn avantalet timmar till idrott och hälsa i syfte attförebygga vällevnadssjukdomar föreslås också imotion 2001/02:Ub400 (s).I motion 2001/02:Ub420 (s) begärs etttillkännagivande om betydelsen av fleridrottstimmar. Motionärerna hänvisar dels till atthälsan hos eleverna behöver förebyggas, dels attmotion kan bidra till bättre studieresultat. Utökatantal lektionstimmar yrkas också i motion2001/02:Ub451 (s). I motion 2001/02:Ub514 (s)yrkande 1 menar motionären att antalet timmar iläroplanen till hälsobefrämjande aktiviteter av bådefysisk och psykisk art måste öka för att ändratrenden av ökad ohälsa bland barnen. I yrkande 2 isamma motion begärs ett tillkännagivande att ensamlad kompetens inom skolorna skall arbeta merindividinriktat mot ohälsa. Individuella tränings-och motionsprogram utifrån det enskilda skolbarnetsbehov kan då arbetas fram.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att uppmärksamma barns och ungdomarshälsomässiga utveckling i såväl fysisk som psykiskmening och att skolan här har en viktig uppgift.Skolan kan dock inte inom ramen för skolans vardagensam tillgodose elevernas fulla behov i dessaavseenden men har likväl ett ansvar för attförebygga ohälsa. Detta kan bland annat ske genomatt skapa en så god arbetsmiljö som möjligt i skolansamt att kontinuerligt arbeta med folkhälsofrågor.Ämnet idrott och hälsa har här en given uppgift menfriskvårdande inslag kan med fördel även innefattasi andra moment under skoldagen, t.ex. i form avfysiska aktiviteter kopplade till annanundervisning.Ämnet idrott och hälsa har i timplanökat från 460 fr.o.m läsåret1998/99. med detta utökades det lokalautrymmet för skolans val till 600timmar. I timplan finns utöver detta382 timmar avsatta för elevens eget val. Dessatimmar kan bl. a. användas för ämnet idrott ochhälsa. Inom ramen för skolans vardag finns detalltså stora möjligheter att utöka den tid somerbjuds eleverna att delta i fysiska aktiviteter,friskvård eller andra hälsobefrämjande inslag.Utskottet vill också i detta sammanhang erinra omden försöksverksamhet med att avskaffa timplanen sompågår och som öppnar för en mera flexibelorganisation i syfte att göra det lättare att nåkursplanernas mål. I kursplanen för ämnet idrott ochhälsa sägs bl.a. att eleverna i slutet av det niondeåret skall förstå sambandet mellan mat, motion ochhälsa och kunna tillämpa kunskaper i ergonomi ivardagliga sammanhang. Ämnet syftar till attutveckla elevernas fysiska, psykiska och socialaförmåga samt att ge kunskaper om den egnalivsstilens betydelse.Utskottet anordnade en öppen utfrågningi vilken undervisningen i idrott och hälsa ingicksom en viktig del.Utskottet har behandlat yrkanden som avser ämnetidrott och hälsa senast i betänkandet 2000/01:UbU13.I betänkandet anfördes bl.a. följande: Såvälföräldrar som skola har en viktig roll som främjareav en god livsstil och ett långtgående ansvar vadgäller att motverka fysisk inaktivitet och en osundkosthållning hos barnen respektive eleverna. Dettagäller inte minst i förhållande till de elever sominte ägnar sig åt fritidsverksamheter medidrottsliga inslag. Utskottet konstaterade också attbarns och ungdomars rörelsebehov är större än vadsom normalt kan tillgodoses inom ramen för skolansverksamhet. Bland annat därför bör skolan uppmuntraelevernas fysiska aktivitet genom t.ex.samarbete med föreningslivet. Utskottet har ingenannan uppfattning . Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår yrkandena.SimkunskaperMotionerI motion 2001/02:Ub279 (m) begärs tillkännagivandeom behovet att förbättra de allmänna simkunskaperna.Motionären menar att det bör ankomma på regeringenatt initiera sådana åtgärder att rekryteringen avsimlärare ökas. Att överväga om obligatoriskasimkunnighetsprov bör återinföras samt uppmärksammakommunerna på deras ansvar för hur information ochpropaganda skall utformas så att de nås och förståsav alla. I motion 2001/02:Ub531 (s) yrkande 2framhåller motionärerna att det ärotillfredsställande att det i läroplanen inte finnspreciserat vilka simkunskaper eleverna skall haerhållit, bara att eleven skall kunna simma ochhantera nödsituationer vid vattnet. Stora lokalaavvikelser finns därför i simkunnighet över landet.Motionärerna begär därför ett förtydligande avläroplanens krav beträffande simkunnighet. I yrkande1, menar motionärerna att skolorna måste ta sittansvar och fullfölja de av samhället fastställdamålen. Att kunna simma är en baskunskap i säkerhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att yrkandena avslås avriksdagen.Som utskottet har betonat tidigare (senast i bet.1999/2000:UbU15) är simkunnighet en baskunskap isäkerhet som alla barn har rätt att få. Förutom dendel av kursplanen som omnämns av några motionärerovan, framgår det av planen att eleverna i slutet avdet nionde skolåret skall ha kunskaper ilivräddande första hjälp. Det framgår också myckettydligt av kursplanen för idrott och hälsa igrundskolan att skolan har ett ansvar för atteleverna skall få denna kunskap. Kommuner och skolorhar ansvar för att de nationella målen nås. Det ärockså på den lokala nivån som den närmarekonkretiseringen av de nationella målen skall göras.Utskottet menar att huvudmannen har ett självklartansvar för att detta sker och ett ansvar för denkommunala uppföljningen och utvärderingen avskolornas resultat.Hem- och konsumentkunskapMotionerI motion 2001/02:Ub370 (m) yrkande 1 framhållsvikten av ämnet hem- och konsumentkunskap igrundskolan. Motionärerna menar att det finns riskför att minskade kunskaper i konsten att laga matresulterar i att maten och måltiderna blir mindrevarierade och hälsomässigt mindre bra. Vidare tyderkronofogdens statistik på att åtskilligaprivatpersoner har bristfälliga kunskaper omhushållning och därmed om ekonomi. I motion2001/02:Ub407 (c) föreslår motionärerna attpraktiska livsmedelskunskaper ges ökat utrymme iläroplanen. Det finns risk för att satsningarna påbättre folkhälsa är bortkastade om inte eleverna fårmöjligheter till träning i att anrätta och fåkunskap om goda livsmedel. Också i motion2001/02:Ub444 (s) yrkande 1 menar motionärerna attämnet hem- och konsumentkunskap skall få flerundervisningstimmar eftersom ökade kunskaper omhälsa ökar förutsättningarna för att ungdomarskaffar sig en mer hälsosam livsstil. I yrkande 2understryker motionärerna vikten av attundervisningen i hem- och konsumentkunskap ges avutbildad personal.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet anser , liksom tidigare, attundervisningen i hem- och konsumentkunskap har enviktig plats i och att ämnet skall gebåde praktiska och teoretiska kunskaper. Kunskaperom sambanden mellan livsstil, mat, hälsa och miljöhar stor betydelse för folkhälsan och folkhushållet.Skolhuvudmannen och skolorna har ansvaret för att enkonkretisering av de nationella målen görs. Detankommer därefter på lärare och elever att gemensamtplanera och genomföra undervisningen i syfte att nåde nationella målen. För att tillse att skolornaklarar de nationella kraven har skolhuvudmannen ettstort ansvar vad gäller uppföljning och utvärderingav skolans resultat. Med hänvisning till detta ochden försöksverksamhet med avskaffad timplan som förnärvarande genomförs i ett antal kommuner avstyrkerutskottet yrkandena om ämnet hem- ochkonsumentkunskap.Naturkunskap och teknikMotionerI motion 2001/02:Ub267 (m) yrkande 1 anförmotionärerna att utbildningen i naturkunskap måsteförbättras i och gymnasiet. Det måsteske en allmän förbättring av elementär naturkunskaphos bl.a. skolungdomar. I yrkande 2 föreslårmotionärerna att regeringen skall lägga fram förslagtill hur den svenska skolan, på liknande sätt somgörs i EU, försöker integrera miljökunskap iutbildningen. För detta krävs bl.a. fortbildning avlärare samt utveckling av läromedel och ändring avutbildningssatsningar som ligger i nivå medmotsvarande inom övriga EU.I motion 2001/02:Ub493 (s) yrkande 1 framhållermotionärerna behovet av ökat intresse för teknik. Imotionen hänvisas till ett framgångsrikt projekt somdrivs av i syfte attde tekniska ämnena i skolan skall uppmärksammas.Motionärerna menar att intresset för teknik kommeratt öka genom att lärare genomgår ovan nämndaprojekt för att sedan använda sina kunskaper i sinegen undervisning. Med hänsyn till projektetskaraktär att inom en begränsad tidsperiod söka nå uttill så många skolor och kommuner som möjligtbehöver projektet samordnas (yrk. 2) och regeringenbör därför ta projektet som sitt eget (yrk. 3).I motion 2001/02:Ub394 (s) framhåller motionärernavikten av att stödja och medverka till att startakommunala teknikskolor. De kommunala teknikskolornaär bl.a. en metod för att lösa problemet med attskoltiden inte räcker till för all den praktiskateknik som behövs för att ett intresse skall kunnagrundläggas och utvecklas på djupet. Motionärernamenar att kommunala teknikskolor skall kompletteraskolans och arbetslivets teknikundervisning.Avsikten är att kreativa miljöer skapas ochstimulerar de studerandes genuina teknikintresse.Teknikskolorna skall också väcka lusten för teknik,arbetssättet skall vara inriktat på experimenterandeoch uppfinnande.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet delar motionärernas uppfattning vadgäller vikten av att öka intresset förnaturvetenskap och teknik. Regeringen och riksdagenhar prioriterat insatser med dettasyfte. Ett exempel är det s.k. (Naturvetenskap och Teknik) som bedrivs avSkolverket och på regeringensuppdrag. Projektet har pågått .