bet · GP01AU5 · 2002-03-21 00:00:00 — Avrevisorernas totalt fyra förslag har två remitteratstill arbetsmarknadsutskottet för beredning (yrk. 2och 3).Det första förslaget rör prioriteringen av"utomnordiska medborgare".I rapporten visar revisorerna att deltagandet iarbetsmarknadspolitiska program skiljer sig åtmellan olika utomnordiska grupper och att deinvandrare som förvärvat svenskt medborgarskap ärunderrepresenterade i arbetsmarknadspolitiskaprogram trots att deras arbetsmarknadssituation ärpåtagligt sämre än infödda svenskars.I sitt förslag konstaterar revisorerna bl.a.följande.Arbetsmarknadspolitiken skall speciellt prioriteragrupper med svag ställning på arbetsmarknaden (prop.1995/96:222). Till dessa grupper räknas bl.a.utomnordiska medborgare. Förekomsten ochanvändningen av begreppet utomnordiska medborgarestyr arbetsmarknadspolitiken oavsett om man kan talaom ett mål eller en prioritering. Användningen avbegreppet i samband med regeringens och AMSredovisning av statistik över arbetslöshet,deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m.är inte ändamålsenlig. Den grupp som omfattas avbegreppet är alltför heterogen för attprioriteringen skall vara meningsfull.Revisorerna noterar att AMS i sitt remissvar överrapporten delar revisorernas uppfattning att detfinns nackdelar med kategoriseringen "utomnordiskamedborgare". AMS har också pekat på att man harinlett ett arbete med att förändra de operativahandläggningssystemen inom Arbetsmarknadsverket.Revisorerna framhåller vikten av att fördjupadeanalyser av arbetsmarknadsstatistiken, såsom den somgjorts i revisorernas granskning, genomförsregelbundet.Enligt revisorerna finns det mot bakgrund av vadsom framkommit av rapporten och frånremissinstanserna skäl att ompröva prioriteringen av"utomnordiska medborgare".Revisorerna föreslår därför att prioriteringen avutomnordiska medborgare inom arbetsmarknadspolitikenses över eftersom begreppet är för brett (yrk. 2).Det andra förslaget rör arbetsmarknadspolitiskaprogram och språkutbildning.Det som framkommit i granskningen visar tydligtenligt revisorerna att det behövs ökade möjligheteratt kombinera arbetsmarknadspolitiska program medundervisning i svenska. Revisorerna pekar bl.a. påatt många arbetsförmedlare menar att de inte kanerbjuda arbete eller ett arbetsmarknadspolitisktprogram till de sökande på grund av bristandespråkkunskaper, vilket tyder på ett behov av utökademöjligheter att kombinera sådana program medspråkundervisning.Revisorerna föreslår därför att regeringen tarinitiativ till att utbildning i svenska i ökad gradkan erbjudas inom ramen för arbetsmarknadspolitiken(yrk. 3).Motioner väckta med anledning av RRV:s förslagModeraterna anser i kommittémotion 2000/01:Ub40 attdet bör tillsättas en utredning för att se överprioriteringen av utomnordiska medborgare inomarbetsmarknadspolitiken (yrk. Moderaternatillstyrker också förslaget att utbildning i svenskai ökad utsträckning skall kunna erbjudas inom ramenför en förändrad och moderniseradarbetsmarknadspolitik. Här bör olika modeller kunnaprövas där såväl privata som kommunala alternativkan komma i fråga (yrk. 3).Även tillstyrker i kommittémotion2000/01:Ub39 förslaget som innebär att sfi skallkunna samordnas med arbetsmarknadspolitiska program.Svenskundervisning kombinerad med en praktikplatseller ett arbete skulle inte enbart främjaspråkinlärningen utan även underlätta det fortsattasteget ut på arbetsmarknaden. Det är viktigt attarbetspraktiken i första hand sker inom den branscheller det yrke där personen arbetat (yrk.4).Eftersom syftet med sfi bl.a. är att underlättainträdet på arbetsmarknaden är det enligtKristdemokraterna orimligt att man måste hagenomgått sfi för att anses stå tillarbetsmarknadens förfogande (yrk. 5).För att ytterligare underlätta för utländskayrkesarbetare att komma in på den svenskaarbetsmarknaden skulle språkundervisningen kunnainriktas mot specifika yrkesgrupper.Kristdemokraterna föreslår därför att det görs enöversyn av möjligheten att ge olika yrkesgrupper enriktad språkundervisning (yrk. 6).I kommittémotion Sf399 (yrk. 32) framställerKristdemokraterna motsvarande krav som återfinns iovanstående motions yrkanden 4 och 5.Folkpartiet hävdar i motion 2000/01:Ub38 attstatistiken från AMS har vållatkritiska diskussioner och att denna statistik ärallt annat än realistisk. Partiet anser därför attdet är nödvändigt med en total revidering avkriterier och strukturer för denna statistik (yrk.5).Partiet vill också att man inför en ny form avstatistik som innebär att man tar yrkeslivets kravoch inte medborgarskap som grundläggande enhet. Idenna statistik bör ingå uppgifter såsomdatakunskaper, språkkunskaper och yrkeserfarenheter(yrk. 6).Folkpartiet anser avslutningsvis att man skallförnya relationerna mellan de arbetslösa och AMSpersonal. Platsen för en sådan förnyelse skullekunna vara aktivitetscentrum drivna på entreprenadav de arbetslösa själva (yrk. 7).Ana () anser i motion A250 att detbehövs en heltäckande arbetslöshetsstatistik somockså redovisar grupper som helt stårutanför arbetskraften (yrk. AMS metoder fördokumentation och beräkningar om och kringarbetslöshet, arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochprogram måste förbättras (yrk. Man måste ävenförbättra den statistik som rör långvarigtarbetslösa som blir långvarigt sjukskrivna (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeAllmäntI ett yttrande till finansutskottet (yttr.2001/02:AU1y) framhöll utskottet atthändelserna i och därefterhade ökat osäkerheten om den ekonomiska utvecklingenoch med den utvecklingen på arbetsmarknaden. mening var det av största vikt att detfanns en beredskap för att på olika sätt möta ensviktande arbetsmarknad.Utskottet kan nu konstatera att de farhågor somfunnits efter USA-händelserna om en kraftigavmattning i konjunkturen inte har besannats. Trotsökade varsel framför allt inom industrin hararbetsmarknaden inte utvecklats på det negativa sättsom många befarade. Utskottet vill betona att lägetfortfarande är svårbedömt även om det finns teckenpå en ljusning.Av AMS månadsstatistik för framgåratt arbetslösheten fortsätter att minska. Även ifebruari var det ett starkt inflöde av nya platser.Hela 52 000 nya platser anmäldes tillförmedlingarna. En tredjedel av dem skrevs in avarbetsgivarna själva via Internettjänsten AnnonseraDirekt, som har ökat stort i betydelse sedanlanseringen sedan.I slutet av februari var 180 000 personerinskrivna som arbetslösa vid landetsarbetsförmedlingar. Det är en minskning med 4 000personer jämfört med . Drygt 29 000ungdomar i var inskrivna somarbetslösa . Det är en ökning med 4 000sedan februari förra året. För de mest utsattagrupperna är arbetsmarknaden dock bättre än för ettår sedan. Arbetslösheten har fortsatt att minska förpersoner , med 6 500 personer till 32 500totalt. Även för utomnordiska medborgare ocharbetshandikappade noteras en lägre arbetslöshet . Vid hade 43 000 personervarit inskrivna , vilket är ennedgång med en femtedel på ett år.Under februari månad varslades sammanlagt 5 200personer om uppsägning, vilket är en ökning med 1600 personer jämfört med februari förra året.Tillverkningsindustrin stod tillsammans meduppdrags- och IT-sektorn för närmare hälften avsamtliga inkomna varsel om uppsägning under månaden.De tre storstadslänen stod för drygt hälften av allavarsel, men medan varslen ökade kraftigt iStockholms län jämfört med , minskadede i och var i stort settoförändrade i län.SCB:s AKU-undersökningar för visaratt den sysselsättningsminskning som noterades förramånaden har fortsatt.I februari i år var 175 000 personer arbetslösa,motsvarande av arbetskraften. Antaletdeltagare i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program har under sammaperiod minskat med ca 3 000 och uppgick i februaritill 125 000 personer. Sammanlagt var 305 000personer arbetslösa eller sysselsatta i program islutet av februari.Även om arbetslösheten inte ökat på det sätt sommånga befarat innebär den demografiska utvecklingeni kombination med ökade krav på arbetskraften enrisk för allt större brist på arbetskraft inom bådenäringslivet och den offentliga sektorn. Till dettakommer de mycket stora regionala skillnaderna sominnebär fortsatt mycket höga arbetslöshetsnivåer ivissa delar av landet.Problemen för de utsatta grupperna kvarstår också.Trots vissa förändringar i positiv riktning ärarbetslösheten inom dessa grupper fortfarandeoacceptabelt hög. Det finns därför anledning attvidta ytterligare åtgärder för att underlätta derasinträde på arbetsmarknaden. Enligt utskottetsuppfattning är det orimligt att stora grupper stårutanför arbetslivet. Inte minst med tanke på enhotande brist på arbetskraft måste allaansträngningar göras för att fler skall få fotfästepå arbetsmarknaden. Alla resurser måste tas tillvara.Utskottet vill framhålla att de grupper som nämntsovan inte är klart avgränsade i förhållande tillvarandra eller till övriga grupper påarbetsmarknaden. Det finns personer som har ensärskilt svår situation på grund av en kombinationav problem. Det förhållandet att de stått utanförden reguljära arbetsmarknaden kanytterligare försvåra för dem att få arbete.Innan utskottet kommer in på de motioner som avsersärskilda grupper på arbetsmarknaden finns det skälatt peka på några av de initiativ som tagits för attstärka den regionala utvecklingen. Som exempel kannämnas att det har inrättats två delegationer,Inlandsdelegationen och Bergslagsdelegationen.Inlandsdelegationen skall medverka till att idialog med centrala, regionala och lokala aktörerlångsiktigt stärka en hållbar regional utvecklinginom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionernai norra inland. Delegationens uppdrag skallredovisas löpande och vara avslutat senast den 31december 2004 (dir. 2002:15).Bergslagsdelegationen har motsvarande uppdrag fördelar av Bergslagen, och (dir.2002:16).AMS har, som ett led i att öka sysselsättningen iTornedalen, beslutat att iNorrbottens län skall utarbeta ett särskilt projekti syfte att visa hur regionens storaarbetsmarknadspolitiska utmaningar skall hanteras.Projektet skall pågå . AMSkommer att tillsätta en särskild kontaktgrupp somskall stödja genomförandet och medverka till attlänsarbetsnämnden fortlöpande får sina förslag omändrade regelsystem, resurser m.m. prövade av AMSoch i förekommande fall av regeringen. Projektetförutsätter en bred samverkan med regionalaintressenter såsom exempelvis arbetsmarknadensparter och de regionala högskolorna.ArbetshandikappadeUtskottet delar syn att personer medfunktionshinder skall behandlas med respekt och måste se till individens speciella behov ochönskemål. Det är självklart att dessa personer,liksom andra i samhället, skall få ett korrektbemötande i sina kontakter med myndigheter och andraofficiella organ och att deras integritet inte fårkränkas i samband med olika former avbeslutsfattande. Enligt utskottets mening är detviktigt att detta efterlevs i den praktiskahanteringen. I sammanhanget kan utskottet upplysa omdet uppdrag som (Sisus) har sedan den 1 juli 2000.Sisus skall enligt uppdraget, som bl.a. grundar sigpå förslagen i , verka för ökadkompetens om bemötande av personer medfunktionshinder. Utskottet anser därför att det intefinns skäl att göra några särskilda uttalanden ienlighet med vad som föreslagits i motion A278yrkandena 1 och 2 (m). Motionen avstyrks därför.Arbetshandikappade har, som tidigare påpekats,trots den positiva ekonomiska utvecklingenfortfarande svårt att komma in på den reguljäraarbetsmarknaden. Utskottet har vid flera tillfällenunder senare år pekat på de särskilda behov av stödoch insatser som denna grupp har. Det har ocksåvidtagits flera åtgärder för att underlätta derasinträde på arbetsmarknaden. I många fall kan mangenom olika former av hjälpmedel underlätta fördessa personer att fungera i ett arbete. Trots dessahjälpmedel får många inte chansen. Dessvärre kan detinte uteslutas att en del av svårigheterna att kommain på arbetsmarknaden kan förklaras av en negativoch fördomsfull inställning på olika håll isamhället. Det förekommer diskriminerande beteendenhos arbetsgivare. Varje individ skall ha rätt attbedömas efter sina personliga egenskaper ochförutsättningar och inte efter schablonuppfattningarom personer som tillhör en viss grupp. Detta ärbakgrunden till lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder.Det krävs dock ytterligare åtgärder.Arbetsförmedlingarna har en viktig uppgift, framförallt genom att informera arbetsgivarna om vilkenkompetens en arbetshandikappad kan ha och vilkamöjligheter till ekonomiskt stöd och hjälpmedel somkan erbjudas vid anställning av en person medfunktionshinder.Utskottet vill dock betona vikten av att det görsandra insatser som underlättar för denarbetshandikappade att få ett arbete. Det kan krävasolika former av utbildnings- ochrehabiliteringsinsatser. Det är också viktigt attdet finns olika arbeten som förbereder denarbetshandikappade för arbeten inom det reguljäraarbetslivet.I flera motioner framförs synpunkter på deinsatser som finns när det gällerarbetshandikappade. Utskottet vill erinra om attregeringen i budgetproposition 2001/02:1 aviseradeatt det skulle genomföras en omfattade översyn avhur arbetsmarknaden för arbetshandikappade skullekunna stärkas.Regeringen har beslutat om att tillsättatvå särskilda utredare.Den ena utredarens uppdrag är att pröva om statensstyrning och inriktningen av ärändamålsenlig. Utredaren skall vid behov lämnaförslag till åtgärder som förbättrar styrningen såatt högre grad av ändamålsenlighet och effektivitetuppnås.Av utredningsdirektiven (dir. 2002:34) framgår attutredaren skall:· analysera resultatet av verksamhet iförhållande till regeringens mål och krav påverksamheten,·· pröva arbetsmarknadspolitiska uppdragoch vid behov lämna förslag till ändringar,·· pröva ändamålsenligheten med nuvarandefinansieringsmodell och vid behov lämna förslagtill alternativ modell,·· se över nuvarande rekryteringsprocess föranställning i ,·· föreslå alternativa insatser som kan kompenseraen eventuell minskning av arbetstillfällen vidSamhall, samt·· utvärdera nuvarande associationsform ochanalysera om utgångspunkterna i proposition1991/92:91 om ombildning av tillaktiebolag är giltiga.·Den andra utredaren skall analysera dearbetsmarknadspolitiska programmen anställning medlönebidrag, skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare () och särskilt stöd vid start avnäringsverksamhet. Enligt direktiven (dir. 2002:22)skall utredaren bl.a. göra följande.· Pröva effektiviteten i nuvarande programrelaterat till dagens arbetsmarknad förarbetshandikappade.·· Analysera det flexibla lönebidragets och OSA:seffekter i förhållande till målen förverksamheten och vid behov föreslå förändringar iutformningen av programmen.·· Pröva ändamålsenligheten i nuvarandefinansieringsmodeller och vid behov föreslåalternativ.·· Föreslå åtgärder för att öka övergångarna frånanställning med lönebidrag till anställning utansubvention.·· Bedöma och redovisa för- och nackdelar med attmedge lönebidrag för redan anställda som eftersjukdom eller skada fått nedsatt arbetsförmåga.·· Undersöka möjlighet och lämplighet av ett bidragtill s.k. sociala arbetskooperativ inom ramen förde arbetsmarknadspolitiska insatserna. Eventuellkonkurrenssnedvridning ochundanträngningseffekter skall belysas.·· Föreslå hur regler och ersättningar tillallmännyttiga organisationer kan utformas så attarbetshandikappade skall kunna beredasmeningsfulla arbetsuppgifter.·· Pröva behovet av fortsatt särskilt stöd vid startav näringsverksamhet inom ramen förarbetsmarknadspolitiken.·· Vid bedömningar och förslag skall allmännyttansärredovisas och ungdomarnas situation särskiltbeaktas.·Utskottet kan konstatera att det genom dessautredningsuppdrag kommer att genomföras en bredöversyn av i princip samtliga dearbetsmarknadspolitiska program och insatser somriktas till arbetshandikappade. Enligt utskottet ärdessa uppdrag angelägna, och utskottet välkomnardärför de nu tillsatta utredningarna.Utskottet vill i detta sammanhang peka på att detockså pågår andra angelägna projekt som kan bidratill att förbättra de arbetshandikappades ställning.I regeringens elvapunktsprogram som presenterades ibudgetproposition 2001/02:1 finns särskilda åtgärderför att åstadkomma en snabb återgång till arbete vidohälsa som bl.a. rör rehabilitering. Som ett led idetta arbete har regeringen bl.a. gettRiksförsäkringsverket (RFV) och AMS i uppdrag attfördela totalt tillförsäkringskassan och arbetsförmedlingen i fem olikalän för att förnya metoderna för arbetslivsinriktadrehabilitering. De aktuella länen är ,, , och län.Utskottet vill också peka på den möjlighet somfinns för de personer som har haft förtidspensioneller sjukbidrag att pröva på attarbeta utan att förlora rätten till pension ellersjukbidrag. Inom AMV pågår flera olika projekt somriktar sig till unga handikappade.Avslutningsvis vill utskottet framhålla följande.De nu berörda utredningarna har tillsatts efteruttalanden av utskottet i budgetbetänkandet hösten2000. I det sammanhanget uttalade sig utskottetockså om nivån på lönebidragen. Utskottet gjordebedömningen att dagens begränsning till 13 700 krper månad inverkar menligt på möjligheterna attskapa lönebidragsanställningar och dessutom harfördelningspolitiskt negativa effekter. Den högstalönebidragsnivån är fortfarande densamma. Utskottethar inte ändrat uppfattning utan utgår från attregeringen positivt prövar möjligheterna att justeranivån.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motionerna A239 (s), A257 (mp), A269, (s)A278 yrkandena 3-7 (m), A367 yrkande 17 (kd) ochA370 (s).ÄldreUtskottet har ingen annan uppfattning än den somkommer till uttryck i flera olika motioner ombehovet av att utnyttja den äldre arbetskraften.Precis som påpekas är äldre oftast mycket erfarnaoch lojala medarbetare och borde därför vara envärdefull resurs för arbetsgivarna. uppfattning hushållar man inte med dennaarbetskraft, vilket leder till att många äldre ärarbetslösa. Som utskottet framförde i det avriksdagen godkända betänkandet AU3 återstår det enhel del att göra för att äldres kunskaper ocherfarenheter till fullo skall tas till vara. Dettaär också något som framhålls i EU:ssysselsättningsriktlinjer. Med en framtida brist påarbetskraft blir det helt avgörande att även deäldre har sin plats på arbetsmarknaden. Det kommeratt bli nödvändigt att anpassa arbetslivet så attfler kan stanna kvar högre upp i åldrarna. Här hararbetsgivarna ett stort ansvar. Man bör också verkaför en förändring av den negativa attityd som finnsi delar av samhället mot att anställa äldrearbetskraft. Utskottet återkommer i det följandetill frågan om diskriminering av äldre påarbetsmarknaden.Utskottet kan konstatera att regeringen den 2oktober 2001 har beslutat om att genomföra projektetSeniorgruppen. En arbetsgrupp har tillsatts inomRegeringskansliet, och syftet är att se över olikafrågor som rör äldre. Arbetsgruppen skall kartläggavilka utredningar och annat material som tagits framav myndigheter och organisationer i och deövriga nordiska länderna angående äldres situationpå arbetsmarknaden. Arbetsgruppen skall särskiltkartlägga erfarenheter från de nordiska länderna vadgäller samarbetet mellan arbetsmarknadens parter ochmellan organisationer och myndigheter för attunderlätta för äldre att stanna kvar i arbetslivet.Arbetsgruppen skall vidare undersöka omförfattningar och kollektivavtal innehållerbestämmelser som kan betraktas som hinder förarbetsgivare att anställa och behålla äldrearbetskraft samt för äldre att vara kvar påarbetsmarknaden. Arbetsgruppen skall vid behovföreslå ändringar i författningar. Arbetet skallgenomföras i nära samarbete med arbetsmarknadensparter. Projektet skall avslutas den 31 mars 2002.I regeringsbeslutet hänvisas till denparlamentariska utredningen 2005 somtillsattes av regeringen (dir. 1998:109). Denhar till uppgift att skapa förutsättningar för enlångsiktig utveckling av äldrepolitiken. belysa äldres delaktighet i arbetslivet ochmöjlighet att fortsätta ett aktivt yrkesliv.Uppdraget skall redovisas senast den 1 maj 2003.Utskottet vill i detta sammanhang ta upp frågan omkompetensutveckling. Ett viktigt moment för att deäldre inte skall slås ut från arbetsmarknaden är attde upprätthåller sin kompetens och vid behov gesmöjlighet till kompletterande utbildning som svararmot kraven i ett föränderligt arbetsliv. Ansvaretför detta ligger i första hand på arbetsgivarna. Detär också viktigt att de som har blivit arbetslösabereds olika former av utbildning. Här finns ettproblem när det gäller finansieringen. För detförsta kan många äldre känna tveksamhet när detgäller att finansiera studier genom olika former avlån. För det andra är det nuvarandestudiestödssystemet utformat på ett sådant sätt attäldre inte kan få studiemedel. Enligt utskottetsuppfattning bör man därför överväga om det inteskall vara möjligt att inom ramen förarbetsmarknadsutbildning ge förberedande utbildningpå grundskole- och gymnasienivå inom det reguljärautbildningsväsendet.Utskottet vill också erinra om den betydelseaktivitetsgarantin har haft för denna grupp. Inomramen för detta program finns det möjlighet attsätta in olika individuella insatser som tar hänsyntill den enskildes behov. Det finns dock vissaproblem med programmet som särskilt rör äldrearbetslösa. Utskottet återkommer till denna frågaunder avsnittet Arbetsmarknadspolitiska program m.m.Sammanfattningsvis anser utskottet att man böravvakta resultatet av i första hand projektgruppensarbete. Utskottet är därför inte berett att föreslånågra tillkännagivanden med anledning av vad somanförts i motionerna A204 yrkande 2 (kd), A240 (m),A334 (s), A367 yrkande 7 i denna del (kd), A389yrkande 18 (fp), A391 yrkande 8 (m) och So630yrkande 1 (fp). Motionerna bör därför avslås i denmån de inte kan anses tillgodosedda genom vadutskottet anfört.När det gäller frågan om diskriminering av äldrepå arbetsmarknaden har utskottet tagitställning till denna fråga i betänkande 2001/02:AU3Jämställdhet m.m. I sitt ställningstagandekonstaterar utskottet att det återstår en hel delatt göra för att äldres kunskaper och erfarenhetertill fullo skall tas till vara där. Detta är ocksåen fråga som framhålls i EU:ssysselsättningsriktlinjer där det inom den s.k.första pelaren anges att medlemsstaterna skallutarbeta en politik för aktivt åldrande. Utskottetnoterar att Statskontoret i sin utvärdering av EU:ssysselsättningsstrategi och utformningen av dennationella politiken () konstaterar attriktlinjen om aktivt åldrande inte har fått någotstörre genomslag i den svenska politiken.Utskottet pekar i betänkandet på att frågan omåldersdiskriminering skall behandlas av utredningenEn sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Iuppdraget ingår att lämna förslag till hurbestämmelserna om åldersdiskriminering i direktivetom likabehandling i arbetslivet skall genomföras iSverige. Detta EG-direktiv (rådets direktiv2000/78/EG av ) behandlararbetslivsområdet i vid mening och omfattardiskrimineringsgrunderna religion eller övertygelse,funktionshinder, ålder och sexuell läggning.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion A367 yrkande 7 i denna del (kd).UngdomarArbetslöshetens omfattning bland ungdomar beror tillstor del på konjunkturläget. Arbetslösheten ökar närkonjunkturen viker. Erfarenhetsmässigt bliråterhämtningen för ungdomar större vid en uppgång ikonjunkturen än för andra grupper arbetslösa. Underhösten har det skett en ökning av arbetslöshetenbland ungdomarna. Ökningen är oroande även om deninte varit så kraftig som många befarade.Ett stort problem bland arbetslösa ungdomar är attmånga inte har tillräcklig utbildning för de arbetensom erbjuds. Stora grupper saknar gymnasiekompetensoch andra behöver kompletterande utbildningar.