bet · GO01KU11 · 2002-02-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas under skilda rubrikermotioner som rör rikets styrelse.Inledningsvis avstyrker utskottet motioner om enbred författningsutredning. Därefter behandlas olikafrågor om allmänna val, nämligen frågor omrösträttsåldern, valsystemet och mandatfördelningen,antalet riksdagsledamöter, tidsbegränsning avförtroendeuppdrag och valdagarnas förläggning.Utskottet avstyrker motionerna i dessa frågor.Utskottet tillstyrker däremot motioner om attfolkomröstningsinstitutet skall utredas på nytt,med parlamentarisk medverkan.Motioner om möjligheten att binda regeringen i EU-förhandlingar genom uttalanden av och omriksdagens kontrollmakt avstyrks. Vidare avstyrks enmotion om möjlighet att tillsättakommissioner och en motion om medborgarskapskravetför statsråd. En motion rör riksdagsledamöters skyddmot åtal. Utskottet anser att det kan finnasanledning att i lämplig ordning och i lämpligtsammanhang klarlägga detta. Utskottet föreslår attdetta ges regeringen till känna. Motioner som rörstatschefen och kungahuset avstyrks. Det gällermotioner om kungen som statschef, om principerna förersättning till statschefen och om bekännelsekravetför den kungliga familjen.Utskottet behandlar vidare frågor om lagprövning,om domstolarnas ställning och tillsättning av högrestatliga tjänster samt om författningsregleringen avSvenska kyrkan och om adeln.Utskottet föreslår att regeringen skall låta utredafrågor om skyldigheten enligt 11 kap. 14 §regeringsformen för domstolar och andra offentligaorgan att i vissa fall inte tillämpa en föreskriftoch om undantaget från denna skyldighet, det s.k.uppenbarhetsrekvisitet. Utredningen bör omfattafrågan på vilket sätt en utvidgad lagprövning börkunna utövas. I detta innefattas frågan om enspeciell författningsdomstol behövs.Utskottet avstyrker föreliggande motioner omförändring av domstolarnas ställning, omtjänstetillsättning och om . Såvittavser författningar om adeln anser utskottet attregeringen bör pröva förutsättningarna för ochkonsekvenserna av att ändra nuvarande ordning, sominnebär att beslut om ändring i riddarhusordningenöverlämnas till regeringen för stadfästelse och attriddarhusordningen och privilegiebrevpubliceras i SFS.Utskottets beslut att tillstyrka utredningar omfolkomröstningsinstitutet och om lagprövningsfrågorhar fattats av en majoritet bestående av m-, kd-, c-, fp- och mp-ledamöterna.I betänkandet finns 15 reservationer och ettsärskilt yttrande.MotionerMotioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:K303 av m.fl. (fp, m, kd,c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omrättssäkerhet.1998/99:K328 av och () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att avskaffa"uppenbarhetsrekvisitet" i lagprövningsrätten.Motioner väckta under allmänna motionstiden19991999/2000:K202 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutredning avseende spärrar till riksdagsval,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om antaletriksdagsledamöter.1999/2000:K204 av m.fl. (c) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enrättspolitisk utredning.1999/2000:K206 av m.fl. (m) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag omatt ta bort uppenbarhetsrekvisitet m.m. i enlighetmed vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag omförstärkning av domstolarnas konstitutionellaställning i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utnämningar av dehögsta domarna och regeringens utnämningspolitik vidutnämning av statliga verkschefer m.m.,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omfolkomröstningar,12. att hos regeringen begär förslag omminskat antal ledamöter i enlighet med vad somanförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag omskilda valdagar för riksdagsval och kommunalval ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag omändring av tidpunkten för kommunalval i enlighet medvad som anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag omändring av tidpunkten för riksdagsval i enlighet medvad som anförts i motionen,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reformbehovetav författningen.1999/2000:K207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sänka antaletledamöter i riksdag till 249 ledamöter.1999/2000:K244 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att isärskilda fall skall kunna tillsätta särskildariksdagskommissioner,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffauppenbarhetsrekvisitet i lagprövningsrätten,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enförfattningsdomstol,1999/2000:K251 av m.fl. (v, fp, s)vari yrkas att hos regeringen begärförslag om upphävande av all offentligrättsligreglering specifik för adel.1999/2000:K257 av m.fl. (kd) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att genomföraen noggrann utredning kring lagprövningsrättensställning i Sverige.1999/2000:K261 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya, förbättrade formerför regeringens rekrytering av statliga verkschefer.1999/2000:K264 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tilländring av ersättningsprinciperna för statschefenoch hans kansli i enlighet med vad i motionenanförts.1999/2000:K273 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omvederbörlig författningsförändring som möjliggörallmänna val under våren.1999/2000:K279 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en parlamentariskutredning om folkomröstningsinstitutet.1999/2000:K293 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutredning av rösträttsålder.1999/2000:K320 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda vilka följderett valsystem av tysk modell skulle få i Sverige.1999/2000:K323 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om öppna utskottsförhör.1999/2000:K339 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att åldern för rösträtt sänkstill för röstning i kommunalval och vidfolkomröstningar.1999/2000:K348 av Per och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en utredning om inrättandet av en svenskförfattningsdomstol.1999/2000:K349 av Per m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning avriksdagens kontrollmakt.1999/2000:Fi510 av m.fl. (fp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens chefspolicy.Motioner väckta under allmänna motionstiden20002000/01:K202 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt det i bestämmelserna för rådgivandefolkomröstningar skrivs in ett tillägg medinnebörden att utfallet av en rådgivandefolkomröstning skall ha en tidsbegränsad giltighet.2000/01:K212 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en utredningavseende spärrar till riksdagsval och antaletriksdagsledamöter.2000/01:K215 av m.fl. (mp) variyrkas: begär att regeringen återkommer medförslag till åtgärdsplan för att avveckla monarkin.2000/01:K217 av () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att sänka antalet ledamöteri riksdag till 249 ledamöter.2000/01:K221 av m.fl. (m) variyrkas: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utnämningssystemetför bl.a. landshövdingar/generaldirektörer.2000/01:K229 av Per m.fl. (mp) vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av successionsordningen vad gällerbekännelsekravet riktat till den kungliga familjen.2000/01:K230 av m.fl. (mp) variyrkas: tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att återkommamed förslag till ny lagtext som likställer allamedborgare vid bildande av regering så att ettförsta beslut kan fattas före riksdagsvalet år 2002.2000/01:K234 av m.fl. (v) vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av vallagen så att de som fyller 18 årunder år då allmänna val hålls blir röstberättigade.2000/01:K244 av och ()vari yrkas: begär att regeringen läggerfram förslag om en folkomröstning i enlighet med vadsom anförs i motionen.2000/01:K255 av m.fl. (v) vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av berörda lagar i syfte att åstadkommaett slutligt skiljande av från stateni enlighet med vad i motionen anförs.2000/01:K257 av m.fl. (v) vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill sådan ändring av grundlagarna som möjliggörövergång till republikanskt statsskick.2000/01:K268 av m.fl. (kd) variyrkas2. begär att regeringen tillsätter enutredning om mandatfördelningstekniken vid val tillriksdagen med syfte att fatta ett första beslutunder ,2000/01:K278 av Per m.fl. (m) vari yrkas6. begär att regeringen lägger framförslag om att ta bort uppenbarhetsrekvisitet m.m. ienlighet med vad som anförs i motionen,7. begär att regeringen lägger framförslag om förstärkning av domstolarnaskonstitutionella ställning i enlighet med vad somanförs i motionen,8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utnämningar av dehögsta domarna och regeringens utnämningspolitik vidutnämning av statliga verkschefer m.m.2000/01:K295 av () vari yrkas1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring som möjliggör allmänna valunder våren/försommaren.2000/01:K296 av och () vari yrkas: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omförsöksverksamhet med sänkt rösträttsålder ikommunvalet 2002.2000/01:K298 av () vari yrkas:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring av förtroendevaldas uppdrag attbegränsas till max tre mandatperioder per uppdrag.2000/01:K303 av m.fl. (m) vari yrkas5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om folkomröstningar.6. begär att regeringen lägger framförslag om minskat antal ledamöter i ienlighet med vad som anförs i motionen.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om författningensutveckling på längre sikt.2000/01:K353 av m.fl. (v) vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt den sittande för att ändra grundlagen så attriksdagen kan delegera makt till ett riksdagsorgan,exempelvis , som skall kunna bindaregeringen för en politisk handlingslinje införbeslut om förordningar och direktiv i EU:sministerråd i enlighet med vad i motionen anförs.2000/01:K370 av m.fl. (s) variyrkas: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om översyn av 4 kap. 8§ åtalsregler för riksdagsledamot.2000/01:K396 av m.fl. (fp) variyrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enförfattningsdomstol.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skilda valdagar vidskilda tidpunkter.2000/01:K397 av m.fl. (c) vari yrkas2. begär att regeringen lägger framförslag om en parlamentarisk kommitté för att belysamöjligheten för beslutande nationellafolkomröstningar.2000/01:K401 av m.fl. (mp) variyrkas2. begär att regeringen lägger framförslag till ändringar i relevant lagstiftning såatt rösträttsåldern kan sänkas till påsamtliga nivåer och för folkomröstningar.6. begär att regeringen lägger framförslag till ändringar i relevant lagstiftning såatt valsystemet kan reformeras i enlighet med vadsom anförs i kapitel 5.1 i motionen.2000/01:Ju415 av m.fl. (m) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att flytta överfrågor som rör domstolsväsendet tillkonstitutionsutskottet.2000/01:Ju933 av och ()vari yrkas31. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den svenskarättsordningen och EU.32. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om inrättandet av enförfattningsdomstol.2000/01:N383 av m.fl. (mp) variyrkas35. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skilda valdagar. FörfattningsutredningarBestämmelser i regeringsformen med bakgrundDe centrala bestämmelserna om rikets styrelse finnsi regeringsformen, som i sin ursprungliga lydelseträdde i kraft den 1 januari 1975.I regeringsformens tretton kapitel finnsbestämmelser om statsskickets grunder (1 kap.), omgrundläggande fri- och rättigheter (2 kap.), omriksdagen (3 kap.), om riksdagsarbetet (4 kap.), omstatschefen (5 kap.), om regeringen (6 kap.), omregeringsarbetet (7 kap.), om lagar och andraföreskrifter (8 kap.), om finansmakten (9 kap.), omförhållandet till andra stater (10 kap.), omrättskipning och förvaltning (11 kap.), omkontrollmakten (12 kap.) och om krig och krigsfara(13 kap.).I regeringsformens portalparagraf (1 kap. 1 §) sägsatt den svenska folkstyrelsen bygger på friåsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt samtatt den förverkligas genom ett representativt ochparlamentariskt statsskick och genom kommunalsjälvstyrelse.1974 års regeringsform hade föregåtts av flerautredningar, och även sedan den trätt i kraft den 1januari 1975 har det gjorts utredningar om många avde frågor som regleras i regeringsformen.Den första utredningen, ,tillsattes och avgav sitt slutbetänkande medförslag till ny regeringsform och ny riksdagsordningår 1963 (SOU 1963:16-18, statsskick).Den andra parlamentariska utredningen,Grundlagberedningen (GLB) tillsattes . GLBavgav ett betänkande om en partiellförfattningsreform (SOU 1967:26, Partiellförfattningsreform) och sitt slutbetänkande medförslag till ny regeringsform och ny riksdagordningår 1972 (SOU 1972:15, Ny regeringsform, Nyriksdagsordning). Proposition avlämnades (prop. Förslaget antogs med vissaändringar slutgiltigt år 1974.Frågan om grundlagsskyddet för fri- och rättigheterutreddes vidare i olika etapper - Fri- ochrättighetsutredningen (SOU 1975:75, Medborgerligafri- och rättigheter Regeringsformen),(SOU 1978:34, Förstärktskydd för fri- och rättigheter) och (SOU 1993:40, Fri- ochrättighetsfrågor) - och nya bestämmelser infördesockså i regeringsformen.Utredningarna om olika delar av valsystemet harvarit många. En första utredning,, avgav sitt betänkande (SOU 1981:15, Grundlagsfrågor), men partierna varoeniga på de centrala punkterna, och betänkandetföranledde inte någon åtgärd. En andra utredning,, ledde inte heller till någotresultat i detta avseende (SOU 1987:6,Folkstyrelsens villkor). Kommittén diskuterade ävenandra frågor, som en utbyggnad avfolkomröstningsinstitutet och införandet av enförfattningsdomstol. Kommittén var i båda fallennegativt inställd. Även Fri- och rättighetskommitténställde sig i sitt betänkande avvisande tillinförandet av en författningsdomstol.Efter förslag av (SOU 1993:21,Ökat personval) beslöts 1994 att införa enbestämmelse i regeringsformen om möjlighet förväljarna att avge särskild personröst. Samtidigtförlängdes valperioden till fyra år.Riksdagens arbetsformer har varit föremålför ett kontinuerligt utredningsarbete, till stordel inom riksdagen.Även EU-anslutningen har lett tillgrundlagsändringar. Efter förslag avGrundlagsutredningen inför EG (SOU 1993:14, EG ochvåra grundlagar) infördes bestämmelser iregeringsformen om överlåtelse av beslutanderätttill Europeiska gemenskaperna.Aktuella utredningarEn parlamentarisk utredning om vissa frågor som rörregeringsformen pågår också (Ju1999:13, dir. 1999:71, 2000:21 och 2000: 61).Kommittén, som tagit namnet 1999 årsförfattningsutredning, skall enligt sinaursprungliga direktiv dels se över lydelsen avregeringsformens bestämmelse om egendomsskydd, delsutreda förutsättningarna för att införa en möjlighetför att på begäran av regeringen påförhand lämna sitt godkännande till att regeringeningår en viss internationell överenskommelse somännu inte finns i slutligt skick, och dels närmareanalysera om utvecklingen av samarbetet inomEuropeiska unionen går mot en minskad uppdelningmellan en gemenskapsdel och övriga delar avunionssamarbetet och i samband därmed överväga omdet kan finnas anledning att ändra ordalydelsen av10 kap. 5 § första stycket regeringsformen.Redan då de ursprungliga direktiven beslöts,förutskickades att kommittén senare skulle fåtilläggsdirektiv. Kommittén har också genomtilläggsdirektiv (dir. 2000:21) fått sitt uppdragutvidgat till att även innefatta att· utreda frågorna om skilda valdagar och vårval,· överväga om de största valkretsarna bör minskas,· se över partibegreppet i 3 kap. 7 §regeringsformen,· överväga vilken giltighet blanka valsedlar skallha, och· föreslå hur skyddet för miljön samtfunktionshindrades och andra utsatta gruppersdelaktighet och jämlikhet i samhället skallregleras i 1 kap. 2 § regeringsformen.Kommittén har härefter fått i uppdrag också attlämna förslag till en ny bestämmelse iregeringsformen som skall reglera regeringensskyldighet att informera och samråda med iEU-frågor.Kommittén har avlämnat ettdelbetänkande (SOU 2001:19) Vissa grundlagsfrågor. Ibetänkandet behandlas de delar av kommitténs uppdragsom hänför sig till bestämmelser dels i 1 kap. 2 §regeringsformen om skydd för miljön samtfunktionshindrades och andra utsatta gruppersdelaktighet och jämlikhet i samhället, dels i 2 kap.18 § andra stycket regeringsformen om skydd föregendom. Vidare föreslås en möjlighet för riksdagenatt godkänna en internationell överenskommelse inomramen för samarbetet i Europeiska unionen, även omöverenskommelsen inte föreligger i slutligt skick.Kommittén lämnar också förslag till ändrad lydelseav 10 kap. 5 § regeringsformen, som ger riksdagenmöjlighet att överlåta beslutanderätt inom ramen förhela EU-samarbetet. Enligt förslaget skallöverlåtelse inte kunna ske av sådan beslutanderättsom rör principerna för statsskicket, och för enöverlåtelse bör, liksom för överlåtelsetill Europeiska gemenskaperna, krävas att fri- ochrättighetsskyddet inom det samarbetsområde tillvilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges iregeringsformen och i . Desärskilda beslutsformer som gällt för överlåtelsetill gemenskaperna skall gälla även för den vidgadeöverlåtelsemöjligheten. Slutligen omfattarbetänkandet den del av uppdraget som avser förslagtill en ny bestämmelse i 10 kap. regeringsformen omregeringens skyldighet att informera och samråda medriksdagen i EU-frågor. Förslaget innebär i den delenatt skyldigheten föreskrivs redan i regeringsformeni stället för i riksdagsordningen.Kommittén skall fortsätta sitt arbete med attutreda frågorna om skilda valdagar och vårval, attöverväga om de tre största valkretsarna bör minskas,att se över partibegreppet i 3 kap. 7 §regeringsformen samt att överväga vilken giltighetvalsedlar som saknar partibeteckning skall ha. Dettaarbete beräknas vara slutfört i april 2002.Arbetet med att se över arbetsformer harfortsatt. beslöt talmanskonferensenatt tillkalla en kommitté med parlamentarisksammansättning med uppdrag att se över och utvärderavissa frågor som rör , som har lämnat förslagom en ny revisionsmyndighet under , harnyligen också lämnat sitt huvudbetänkande Riksdageninför (2000/01:RS1). I betänkandetbehandlas kommitténs tre andra huvuduppgifter,nämligen att utvärdera den nya budgetprocessen ochöverväga behovet av förändringar, att kartlägga ochanalysera nuvarande former och resurserför uppföljning, utvärdering och kontroll samt attutreda behovet av förändringar i riksdagensorganisation och arbetssätt i syfte att stärkariksdagens ställning när det gäller arbetet med EU-frågor.Rådet för utvärdering av val (Ju 1997:13,dir. 1997:87, 1998:99, 1997:73 och 1999:61) har hafti uppdrag bl.a. att utvärdera de tekniska,ekonomiska, organisatoriska och praktiska effekternaav det nya systemet med personval. Rådet har vidarehaft i uppdrag att analysera orsakerna till det lågavaldeltagandet val tillEuropaparlamentet.Rådet har publicerat rapportantologin (SOU 1992:92)Premiär för personval samt avlämnat betänkandena(SOU 1999:136) Personval 1998 - En utvärdering avpersonvalsreformen och (SOU 2000:81) Valdeltagandetoch Europaparlamentsval. Förslagen i betänkandetPersonval 1998 redovisas närmare i avsnittet omvalsystemet.En parlamentarisk kommitté, (SB1997:01, dir. 1997:101 och 1998:101), har haft iuppdrag att bl.a. belysa de nya förutsättningar,problem och möjligheter som det svenska folkstyretmöter inför 2000-talet samt att utreda orsakernatill det sjunkande valdeltagandet och att föreslååtgärder för att öka medborgarnas delaktighet ochengagemang i det demokratiska systemet.Demokratiutredningen har publicerat en rad skrifteroch forskarrapporter i . Utredningenavlämnade sitt slutbetänkande (SOU2000:1) En uthållig demokrati!. I betänkandetredovisar utredningen i olika avsnitt sina tankar omdemokratin, de förändrade förutsättningarna, denglobala offentligheten, den flexiblaflernivåstyrningen, det villkorade deltagandet, detmångtydiga medborgarskapet, den mångvetenskapligademokratiforskningen och politik för folkstyrelse på2000-talet. I det sistnämnda avsnittet framhållerutredningen behovet att stärka den demokratiskamedvetenheten, att utveckla deltagandet, att stärkasjälvstyrelsen, att öka den institutionellaansvarigheten och att utvärdera folkstyrelsen.Demokratiutredningen har således diskuterat och lagtfram förslag i många av de frågor som behandlas idetta utskottsbetänkande. Utredningens övervägandenoch förslag redovisas närmare i olika avsnitt nedan.Regeringen har också låtit tillkalla endemokratidelegation (Ju 2000:P) med uppgift attfölja och stödja demokratiutveckling. Arbetet skallpågå fram till utgången av . Mottot förutvecklingsarbetet är Tid för demokrati.Delegationen leds av statsrådet aktiviteter som delegationen genomför skallanknyta till utvecklingsarbetets trehuvudaktiviteter: nationellt rådslag om demokratioch delaktighet, stöd till demokratiutveckling och80-årsjubiléet av den allmänna rösträtten. Syftetmed rådslaget är att få in synpunkter på analyserna,resonemangen och förslagen i Demokratiutredningensslutbetänkande.Regeringen tillsatte enparlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag attbl.a. föreslå åtgärder som skall öka medborgarnasmöjligheter till insyn och deltagande i denkommunala demokratin samt stärka den kommunalarepresentativa demokratins funktionssätt och former(Ju 2000:03, dir. 1999:98). Kommittén, som tagitnamnet , skall redovisa sinaresultat till regeringen senast den 31 maj 2001.MotionerI motion 1999/2000:K206 av m.fl. (m) tasupp flera frågor om den svenska författningen. av dessa behandlas i detta betänkande. Ianslutning till yrkande 22 anför motionärerna attflera viktiga författningsfrågor, utövervallagsfrågorna, behöver utredas och att behovetdärmed kvarstår av att ta ett vidare grepp omarbetet med att reformera regeringsformen. Huruvidaresterande frågor skall utredas inom ramen för enbred grundlagsutredning som får arbeta under längretid än eller om det är lämpligare med flerapartiella utredningar bör bli föremål föröverläggningar mellan partierna.Även i motion 2000/01:K303 av m.fl. (m)yrkande 8 föreslås att gör etttillkännagivande för regeringen om författningensutveckling på . I denna motion pekassärskilt på frågan om mer fundamentala ändringar imaktdelande riktning.Utskottets bedömning1999 års författningsutredning har som nämntsnyligen avlämnat ett delbetänkande med förslag omskydd för miljön och funktionshindrades och andrautsatta gruppers delaktighet och jämlikhet isamhället och om skydd för egendom samt om vissafrågor som rör förhållandet till Europeiska unionen.Utredningen skall fortsätta sitt arbete med attbl.a.