bet · GP01SOU19 · 2002-05-16 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas ett sextiotalmotionsyrkanden om olika folkhälsofrågor från denallmänna motionstiden 2001.Utskottet anser det angeläget att detsjälvmordspreventiva arbetet bedrivs på bred front.Ett enigt utskott föreslår därför med anledning aven flerpartimotion (v, s, m, kd, c, fp, mp), två kd-motioner och en fp-motion ett tillkännagivande tillregeringen om att mål bör antagas för detsjälvmordspreventiva arbetet.Utskottet avstyrker övriga motioner med hänvisningtill pågående arbete och den aviserade propositionenom folkhälsa.I ärendet finns 14 reservationer och 3 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt om folkhälsoarbeteRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So227,2001/02:So303 yrkande 5, 2001/02:So343,2001/02:So497 yrkandena 17-19, 2001/02:So498yrkandena 1, 6 och 13, 2001/02:So593,2001/02:So612 yrkande 1, 2001/02: Kr426 yrkande 1och 2001/02:MJ422 yrkande 10.Reservation 1 (v)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)Reservation 4 (fp)2. arbetem.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:So307.3. FolkhälsoforskningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So303yrkandena 4 och 6, 2001/02:So376 yrkandena 1 och5, 2001/02:So497 yrkande 20, 2001/02: So498yrkande 5, delvis, 2001/02:MJ425 yrkande 1 och2001/02:MJ518 yrkande 2.Reservation 5 (v)Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c)Reservation 8 (fp)4. EU-subventioner till tobaks- ochvinodlingRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So315,2001/02:So624 yrkande 1 och 2001/02:U301 yrkande50.5. Psykisk ohälsa och stressRiksdagen avslår motion 2001/02:A246 yrkandena1 och 2.Reservation 9 (kd)6. SjälvmordspreventionRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om att mål börantagas för det självmordspreventiva arbetet.Riksdagen bifaller därmed delvis motionerna2001/02:So283, 2001/02:So411, 2001/02:So497yrkande 13 och 2001/02:So612 yrkande 6.7. Skadliga ljudnivåerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So244,2001/02:So258, 2001/02: So276 yrkandena 1 och 3,2001/02:So296, 2001/02:So310, 2001/02: So336,2001/02:So351, 2001/02:So494, 2001/02:So495yrkandena 7 och 8, 2001/02:So497 yrkande 16 och2001/02:So498 yrkande 11.Reservation 10 (v, kd)Reservation 11 (fp)8. Kost och motionRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So382,2001/02:So498 yrkande 5, delvis, 2001/02:So632yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ289 yrkande 1 och2001/02:MJ518 yrkandena 1 och 15.Reservation 12 (v)9. Insatser mot olika sjukdomarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So279,2001/02:So408, 2001/02: So559, 2001/02:So612 yrkande9 och 2001/02:So621 yrkandena 2-4.Reservation 13 (m, kd)Reservation 14 (v)den 16 maj 2002På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), (), (), (),(), (), (), (),Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), () ochKent () och ().2001/02SoU19Utskottets övervägandenAllmänt om folkhälsoarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om folkhälsomåloch inriktning av folkhälsoarbetet m.m.liksom motioner om folkhälsoforskning.Utskottet konstaterar att flertalet av defrågeställningar som tas upp imotionsyrkandena har berörts i slutbetänkande. Utskottetutgår från att dessa och liknandefrågeställningar kommer att behandlas iregeringens kommande proposition på området.Riksdagen bör därför inte ta något initiativmed anledning av motionerna. böräven avslå motioner om att slopa EU-subventionerna för tobaks- och vinodling.Sveriges principiella ståndpunkt är atttobaksodling inte bör stödjas med medel urEU:s budget. Utskottet förutsätter attarbetet fortsätter med dennafolkhälsoinriktning. Motionerna är därmedtillgodosedda. Jämför reservationerna 1 (v),2 (kd), 3 (c), 4 (fp), 5 (v), 6 (kd), 7 (c)och 8 (fp).MotionerI motion So498 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden om den folkhälsopolitiskainriktningen (yrkande 1) och om folkhälsomål(yrkande 13). Motionärerna anser att under idealaförhållanden borde folkhälsan vägas in vid samtligastörre samhällsförändringar. Då detta kan vara svårtatt genomföra i praktiken föreslår de i stället attpilotprojekt initieras av regeringen på ett antalområden. Dessa kan tjäna som exempel påhälsokonsekvensplaner som kan användas på flerområden. Vidare anser de att det är ett viktigt stegi det folkhälsopolitiska arbetet om konkretafolkhälsomål kan fastställas med syfte att öka ochbevara folkhälsan samt utjämna rådande skillnader ihälsa mellan olika grupper av människor.Motionärerna begär tillkännagivande såvitt nu är ifråga om behovet av forskning om orsaker till barnsastma (yrkande 5, delvis). Vidare begärstillkännagivande om konsekvensanalyser av äldreshälsa i samband med samhällsförändringar (yrkande6). För att befrämja de äldres hälsa krävs en ökadkunskap, medvetenhet och analys vid allsamhällsplanering om vad som konstituerar enhälsosam miljö för äldre, anför motionärerna.I motion MJ422 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att en nollvision bör upprättasför de miljörelaterade negativa hälsoeffekterna föratt tydliggöra det direkta sambandet mellan vårlivsstil och vår hälsa (yrkande 10). Motionärernaanför att trots att vårt samhälle skall ge sinainvånare social trygghet och välfärd, skapar vårlivsstil miljöproblem som slår tillbakamot oss själva i form av ökad ohälsa. Målet bör varaatt den mänskliga verksamhetens miljöpåverkan inteskall drabba vare sig oss själva eller naturen.I motion So612 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om attfolkhälsoarbetet bör ges ökad betydelse (yrkande 1).Alltfler av oss kan förväntas leva längre med följdatt förekomsten av sjukdom i befolkningen ökartotalt sett, anför motionärerna. Detta kommer attinnebära en ökad börda att bära för samhället ochsjukvården. Folkhälsoarbetet måste ges ökadbetydelse både på det nationella och internationellaplanet.I motion So376 av () begärstillkännagivanden om att tillsätta enparlamentariskt sammansatt utredning för att utredakostnaderna för förebyggande insatser kontrasjukvårdande och behandlande (yrkande 1) och om attuppdra åt ochFinansdepartementet att, i samarbete medUtbildningsdepartementet, utreda och jämförakostnaderna för förebyggande friskvårdande kontrasjukvårdande behandlande insatser samt utarbeta enlångsiktig plan för det förebyggandefolkhälsoarbetet (yrkande 5).I motion Kr426 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om att regeringen skall återkommamed förslag till åtgärder för att främja folkhälsanbland ungdomar (yrkande 1).I motion So497 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om utbildningens roll ifolkhälsoarbetet (yrkande 17). Motionärerna anföratt under skolåldern utvecklas många av de vanor ochlivsstilar som får bestående effekter för hälsan.Det är viktigt att gymnasieskolan fortsätterundervisningen i hälsofrågor som påbörjats igrundskolan. Vidare begärs tillkännagivande omfritid och kultur (yrkande 18). En positiv fritidutgör ofta en av de viktigaste friskfaktorerna föralla åldersgrupper. Motionärerna begär ocksåtillkännagivande om apoteken (yrkande 19).Motionärerna anför att genom apoteken kan man någrupper, som inte behöver anlita hälso- ochsjukvården, med information om hur man kan förebyggaoch själv hantera hälsoproblem. Vidare begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omforskning (yrkande 20). Motionärerna anför attforskning över vilka förebyggande insatser som ärmest effektiva utifrån en mänsklig ochhälsoekonomisk utgångspunkt bör stimuleras ochprioriteras.I motion So303 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ettvidgat kvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen(yrkande 4). I motionen yrkas vidare att riksdagenbegär en översyn av lagstiftningen som reglerarinsatser av folkhälsokaraktär (yrkande 5).Motionärerna anför att det regelverk som bildarunderlag för tillsyn av patientvården och somsamtidigt innehåller föreskrifter kringpatientsäkerhet inte har någon motsvarighet i frågaom folkhälsoarbetet. Medan exempelvissmittskyddslagen också reglerar insatser avbefolkningskaraktär, finns inga motsvarande uppdragvad gäller prevention och befolkning. Slutligenbegär motionärerna ett tillkännagivande ominitierande av ett forskningsprogram om den socialagemenskapens betydelse för folkhälsan (yrkande 6).Enligt motionärerna behövs ny kunskap om socialintegration och vilka mekanismer som påverkarmänniskors livsvillkor och levnadssätt.Forskningsprogrammet bör ha ett under-ifrånperspektiv.I motion MJ518 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om forskning om livsstilens ochkostens inverkan på vår hälsa (yrkande 2).I motion MJ425 av () begärs tillkännagivandeom behovet av en studie av de miljörelateradesjukdomarna och deras utbredning i landet (yrkande1). Motionären anser att en sådan studie börresultera i en skrivelse till därsituationen belyses allsidigt och orsakssambandförklaras och analyseras.I motion So307 av m.fl. (s) begärstillkännagivanden om att folkhälsoaspekterna måsteges ökad tyngd i arbete(yrkande 1) och om riktade medel inom ramen förbl.a. och Allmänna arvsfonden föratt öka tillgängligheten till det rörligafriluftslivet, inte minst bland invandrare (yrkande2).I motion So593 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att kartlägga hurfolkhälsoaspekterna bättre skall kunna beaktas i denfysiska samhällsplaneringen genom bl.a. förbättradtillgång på koloniträdgårdar.I motion So227 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om ettregister över vaccinationer. Motionären anser attett personregister med uppgift om tid för alla givnavaccinationer i barnvaccinationsprogrammet skulle gevinster för folkhälsan.I motion So343 av m.fl. (v) yrkas attregeringen utreder frågan om en mer landsomfattandegenerell, och för den enskilde kostnadsfri,vaccinering mot kommande influensaepidemier enligtvad i motionen anförs om förbättrad hälsa hosbefolkningen och en lägre kostnad föromhändertagandet inom sjukvården.Tre motioner tar upp frågor kring EU-bidrag tilltobaks- och vinodling.I motion U301 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om åtgärder mot tobaksbruket ochavskaffade tobakssubventioner (yrkande 50). Sverigemåste verka för att EU skall betrakta alkohol ochtobak som en hälsofråga och inte som ettjordbruksproblem, anför motionärerna.Även i motion So624 av ochMargareta (båda c) begärs tillkännagivandeom att hälsoaspekterna måste ges en mer framträdanderoll vid bedömningen av nationella bidrag och EU-bidrag (yrkande 1). Motionärerna föreslår attSveriges regering ges i uppdrag att arbeta för attavskaffa EU:s subventioner till tobaksodlingar.I motion So315 av () yrkas attriksdagen som sin mening tillkännager vad i motionenanförs om att slopa EU:s subventioner till tobaks-och vinodling. Produkter skadliga för folkhälsanborde enligt motionären undantas från de vanligainre marknadsreglerna.Bakgrund och tidigare behandlingI budgetpropositionen (2001/02:1), utgiftsområde 9(s. 51) anförs att målet för politikområde Folkhälsaär att folkhälsan skall förbättras för de grupper isamhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt.Målet är formulerat så att en fokusering ligger påatt minska ojämlikheten i hälsa. Det utesluter dockinte att folkhälsan skall förbättras för helabefolkningen, anför regeringen. Med "eftersattagrupper" menas grupper i befolkningen som utifrånskillnader i livsvillkor och levnadsvanor har sämreförutsättningar för en god hälsa.Regeringen redovisar att den har påbörjat ettarbete med att utforma en nationellfolkhälsopolitik, vilket inkluderar ett arbete medatt formulera nationella mål och indikatorer förfolkhälsoarbetet. Detta arbete kommer att redogörasför i en proposition till /02. Ioch med det pågående utvecklingsarbetet föreslårregeringen inget nytt mål för politikområdet.Vidare redovisar regeringen (under rubrikenInsatser inom politikområdet) att haft regeringensuppdrag att utveckla och pröva metoder förhälsokonsekvensbedömningar/beskrivningar (HKB).Institutet har inom uppdragets ram koncentrerat ar-betet till att utveckla en s.k. principmodell förHKB. Principmodellen utgår från förslag till hälsomål som harformulerats med utgångspunkt från hälsansbestämningsfaktorer. Det återstår ett fortsattutvecklingsarbete med att ta fram säkerställdaunderlag om olika åtgärders påverkan på olikabestämningsfaktorer för hälsan samt praktisktillämpning av principmodellen innan HKB kananvändas i politiskt beslutsfattande på nationellnivå.Enligt propositionen arbetar ett antal kommunermed hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslutoch lokala välfärdsbokslut.Vaccinationstäckningen i landet har under desenaste åren genomsnittligt minskat något.Minskningen har dock ännu varit obetydlig urfolkhälsosynpunkt. vaccineras avbarnen i de olika åldersgrupperna. Det förekommerdock kommuner och skolor där täckningen fallit underen acceptabel nivå.Socialstyrelsen har arbetat med attförbättra informationen till föräldrar och hälso-och sjukvårdspersonal i fråga om säkerhet ocheffekter av vacciner. Styrelsen har bl.a. fär-digställt en - vanligafrågor om säkerhet och effekter.Ett viktigt inslag i det internationella arbetetär att stärka arbetet med folkhälsofrågor inom EU.Sverige verkar för att ett nytt åtgärdsprogram inomfolkhälsoområdet skall antas. I maj 2000presenterade ett förslag tillramprogram för folkhälsa . Det nyaramprogrammet blir ett sammanhållet program som ärtänkt att inriktas på tre övergripandeåtgärdsområden: förbättrad information förförbättring av hälsan, snabba åtgärder vid riskermot hälsan samt arbete med bestämningsfaktorer förhälsan genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggandeåtgärder.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnat förslag tillnationella folkhälsomål och strategier. Ibetänkandet redovisas 18 sådana mål, ett stort antaldelmål och utmaningar till olika aktörer när detgäller åtgärder. Som folkhälsomål 2 anges "Stödjandesociala miljöer för individen", som mål 15 anges "Enmer hälsoinriktad hälso- och sjukvård", som mål 16"Ett samordnat folkhälsoarbete" och "Saklighälsoinformation" som mål 18. Vad gällerfolkhälsomål 2 anför kommittén bl.a. att en viktiguppgift är att främja stödjande miljöer ilokalsamhället och ge människor möjlighet tilldelaktighet i för-enings-, bildnings- ochkulturverksamhet. Vid mål 15 föreslår kommitténbl.a. effektivare sjukdomsförebyggande ochhälsofrämjande insatser på individ-, grupp- ochbefolkningsnivå. När det gäller folkhälsomål 16föreslår kommittén bl.a. att Regeringskanslietsamordnar arbetet med folkhälsofrågorna så att detkan ske en sektorsövergripande politisk styrning avverksamheten. Vad gäller det sistnämnda måletbelyses i slutbetänkandet bl.a. den roll somApoteket och frivilligorganisationerna spelar isammanhanget. Kommittén pekar bl.a. på att viktighälsoinformation förmedlas genom apoteken som iprincip når hela befolkningen. Enligt kommittén börstaten i sitt avtal med reglera densenares hälsoinformationsuppgifter. Kommittén anservidare att samhällsorganen bör stödjafrivilligorganisationerna ekonomiskt för olikaformer av hälsoinformation till sina målgrupper.Betänkandet har remissbehandlats.Socialminister har i ett frågesvar den27 anfört att propositionen om nationellafolkhälsomål kommer att läggas fram under hösten2002, eftersom regeringen anser att den börpresenteras i samband med budgetpropositionen.Socialstyrelsen har till regeringenöverlämnat Folkhälsorapport . Det är den femte iraden av nationella folkhälsorapporter. Rapportentjänar som kunskaps- och diskussionsunderlag för denframtida folkhälsopolitiken och tas fram på uppdragav regeringen. Den ger en aktuell översikt över hurhälsoproblem och riskfaktorer för ohälsa förändrasöver tiden i olika grupper i befolkningen.Utskottet behandlade frågor rörande det allmännafolkhälsoarbetet senast i betänkande 2000/01:SoU13Folkhälsofrågor. Utskottet uttalade bl.a. följande(s. 11-12):Utskottet vidhåller sin inställning attfolkhälsoinsatser skall ges hög prioritet. Förnärvarande pågår ett intensivt nationelltutvecklingsarbete på folkhälsoområdet. Framtidensfolkhälsoarbete kommer att påverkas av förslag till övergripandenationella folkhälsomål samt till strategier förhur målen skall uppnås som kommittén presenteradei sitt slutbetänkande och somnu remissbehandlas. I betänkandet presenteras ettheltäckande nationellt program för hur man kanfrämja hälsa och förebygga sjukdom och utjämna destora hälsoskillnader som finns i befolkningen.Utskottet utgår från att kommitténs förslag jämteremissinstansernas synpunkter kommer att vara ettviktigt underlag för regeringens kommande förslagpå området. Även den Folkhälsorapport somSocialstyrelsen just överlämnat till regeringenkommer att påverka utformningen av politiken påområdet. Som utskottet tidigare anfört torde ävende resultat som kommittén Välfärdsbokslut över1990-talet kommer att presentera i sittslutbetänkande att ha betydelse förframtida insatser för att förbättra folkhälsan.Utskottet vill i sammanhanget även framhållabetydelsen av att frånsommaren 2001 får en ny roll och nya uppgiftersamt även det internationella arbetet på området,inte minst inom WHO och EU. Regeringen har vidareaviserat att redan i höstens budget föreslå bl.a.nya mål för folkhälsoområdet. Enligt utskottethar flera av de frågor som tas upp imotionsyrkandena berörts i slutbetänkande. Utskottetutgår från att dessa och liknandefrågeställningar kommer att behandlas iregeringens kommande förslag på folkhälsoområdet.Utskottet ansåg, mot bakgrund av det anförda, attriksdagen inte borde ta något initiativ medanledning av de aktuella motionerna. följde utskottet (prot.nr2000/01:114). Till betänkandet i denna del fogadesreservationer från (m), (v) och (fp).Kommittén Välfärdsbokslut över haravlämnat sitt slutbetänkande Välfärdsbokslut för1990-talet. Slutbetänkande (SOU 2001:79) i oktober2001. Det välfärdsbokslut som kommittén överlämnatsyftar till att ge underlag till diskussion omvälfärdspolitikens förutsättningar och framtidautmaningar. Befolkningens levnadsförhållande hargenomgått ett flertal stora förändringar . Detta kommer främst till uttryck i attandelen av befolkningen som har olika former avofärdsproblem har ökat. har reallönernaökat snabbare än på många årtionden. Dödligheten harfortsatt att sjunka allmänt sett ochspädbarnsdödligheten har nästan halverats.Befolkningens utbildningsnivå har höjts.Barnombudsmannen redovisar i sin rapport synsinte men finns ändå. BO:s rapport till regeringen2002 att stress är ett tilltagande problem. Stressär ett problem som förknippas både med skolan,fritiden och familjen. Vuxnas stress sprider sigtill barnen, kriser i familjen och prestationskravinom sport och andra fritidsaktiviteter ärstressfaktorer. Betyg, många läxor, fler prov islutet på en termin, högt tempo och hög ljudnivå ärandra faktorer som bidrar till stress i skolan.Eftersom mycket tyder på att barn och unga har ökadeproblem med den psykiska hälsan krävs det nu enrejäl satsning inom både elevhälsan, där mångaproblem kan fångas upp tidigt och inom landstingensbarn- och ungdomspsykiatri. Ett barn skall intebehöva vänta i månader eller år för att få hjälp medsin psykiska hälsa, anför har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) som folkhälsomål17 angett "Långsiktig satsning på forskning,metodutveckling och utbildning". I betänkandetanförs bl.a. följande (s. 162 f.):Folkhälsoforskningen har i vissa avseenden enrelativt stark position i jämfört medandra länder. Exempel på detta finner man inomt.ex. epidemiologisk forskning och forskning omarbetsmiljöer. finns det tydligteftersatta områden inom folkhälsoforskningen. - --Det finns ett generellt stort behov avforskning om åtgärder för att påverkahälsoutvecklingen i olika grupper avbefolkningen. Det gäller såväl människors socialaoch ekonomiska villkor som deras beteenden. Sådanforskning är särskilt angelägen eftersom den ären viktig grund för att få till ståndsystematiska metoder inom folkhälsoområdet,främst sådana som avser att påverkabestämningsfaktorerna för hälsa men också sådanasom är användbara för utvärdering av åtgärder.Det är i det sammanhanget angeläget att bl.a.hälsoekonomisk forskning ges ökat utrymme.Hälsoekonomin kan ge viktiga bidrag till attförklara varför individer och även organisationerfattar beslut på det sätt som de gör.Hälsoekonomer pekar här på incitamentensbetydelse. Inom forskningsområdet ingår ocksåbl.a. kostnadseffektivitetsbedömningar avåtgärder som avser att påverka hälsan ibefolkningen. Sådana bedömningar kan tillsammansmed epidemiologisk kunskap få stor betydelse somunderlag för beslut om prioriteringar inomfolkhälsoområdet.Det är av särskild vikt att få fram kunskap ommetoder som kan nå de personer som har de störstahälsoriskerna. Detta är särskilt angeläget då detfinns belägg för att traditionellhälsoinformation i första hand kommer merhälsomässigt motiverade och gynnade grupper tilldel.Utskottet behandlade frågor rörandefolkhälsoforskningen senast i betänkande2000/01:SoU13 Folkhälsofrågor. följande (s. 12):Utskottet vidhåller sin inställning vad gällerfolkhälsoforskning. Nationella folkhälsokommitténhar angett långsiktig satsning på forskning m.m.på området som ett särskilt folkhälsomål (17) ochdärvid även understrukit vikten av att bl.a.hälsoekonomisk forskning ges ökat utrymme.Utskottet förutsätter att regeringen kommer attbehandla frågor om folkhälsoforskning i kommandeförslag på folkhälsoområdet med anledning avkommitténs slutbetänkande.Den då aktuella motionen avstyrktes. Riksdagenföljde utskottet (prot.nr 2000/01:114). Tillbetänkandet i denna del fogades en reservation från(m, kd, c, fp).I proposition 2000/01:130 Svenska miljömål - delmåloch åtgärdsstrategier vidareutvecklar regeringen denmiljömålsstruktur som fattadebeslut om (bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Påriksdagens begäran lämnar regeringen ett samlatförslag till delmål, åtgärder och strategier föratt nå miljökvalitetsmålen. Regeringen anför attdagens miljöproblem medför avsevärda kostnader. Detar sig uttryck i form av produktionsförluster ochmaterialförstöring, försämrad hälsa och förluster avkulturarv och biologisk mångfald. Värdet av enhälsosammare livsmiljö kan speglas i ett minskatantal vårddagar, minskad läkemedelskonsumtion, färresjukskrivningar och sjukpensioneringar.Miljö- och jordbruksutskottet behandladepropositionen i betänkande 2001/02:MJU3. Utskottetföreslog att godkänner att den nyamiljömålsstrukturen skall ersätta de miljömål somriksdagen tidigare antagit inom ramen förmiljöpolitiken. följde utskottet (rskr.2001/02:36).Enligt regleringsbrevet för budgetår 2002 har i uppdrag att inom ramen förarbetet med den nationella storstadspolitiken isamverkan med företrädare för de kommuner somtecknat lokala utvecklingsavtal med staten samtandra lokala och regionala aktörer utveckla ensamsyn kring metoder och strategier förfolkhälsoarbetet i berörda stadsdelar. Medutgångspunkt i denna samsyn skall institutet i denordinarie verksamheten beakta de särskilda behov somfinns i de stadsdelar som omfattas av lokalautvecklingsavtal. Institutet skall redovisa påvilket sätt man bidragit till arbetet med denutvärdering som är huvudansvarigtför och vilka effekter samverkan har haft för detegna arbetet. Uppdraget skall redovisas senast den 1mars 2003.Utskottet yttrade sig till utrikesutskottet överregeringens Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen i yttrande 1998/99:SoU2y.Utskottet erinrade om att inom EU verkar föratt hälsofaktorerna skall integreras i andrapolitikområden. I detta arbete ingår frågor om såvälalkohol som tobak som viktiga delar. När det gälldetobakspolitiken erinrade utskottet om att Sverigesprincipiella ståndpunkt är att tobaksodling inte börstödjas med medel ur EU:s budget. arbetaraktivt med frågor om tobaksprevention och anser attdet i första hand är en folkhälsofråga. Utskottetförutsatte att arbetet inom alkohol- ochtobaksområdena fortsätter med dennafolkhälsoinriktning.I betänkande 2001/02:MJU15 Jordbruk m.m. behandlarmiljö- och jordbruksutskottet tre motionsyrkandenmed krav på att subventionerna till tobaksodlingen iEuropa bör upphöra.