bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — En anställd har enlagstadgad trygghet som en företagarealdrig kan förlita sig på, t.ex. fast lön,uppsägningstid, semester,arbetslöshetsersättning m.m. En företagarehar ansvaret för uppgiftslämnande som enanställd aldrig behöver fundera på.Företagare kan dömas till böter av berördmyndighet vid försenad inlämning avuppgifter medan motsvarande krav inteställs på myndigheterna bemötande av företagaren. Misstag, medvetna som omedvetna,kan stå företagare dyrt. Vid tvister medmyndigheter får företagaren själv stå förexperthjälp och advokatkostnader, som inteär avdragsgilla.Regelbördan håller tillbaka svenskt ny-och småföretagande. ,eller 13 000 heltidsjobb, används årligeni svenska företag för att tyda och fylla iblanketter. I många fall förstärks dennaproblematik av bristande tillmötesgåendeoch serviceanda hos statliga och kommunalamyndigheter. ochlänsstyrelserna är exempel på myndighetersom, enligt opinionsundersökningargenomförda bland företagare, får mycketlågt betyg vad gäller service ochbemötande.Enklare reglerSverige är ett land med många regler. Varoch en för sig kan de verka motiverade,men sammantaget medför de en storbelastning på företagen. Kostnaden för ettlitet företag bara för administrationen avarbetsmarknads-, skatte- och miljöreglernaär ca per anställd och år.Totalt är kostnaden för svenskt näringslivatt administrera regelverket ca 50miljarder kronor årligen.Kostnaderna för regeladministration måsteminska. Hela det regelverk som berör företagare ska gås igenom. Krångliga reglerska tas bort eller förenklas. Målet är attföretagens kostnader för administration avregelverket ska minska med minst enfjärdedel.Det är uppenbart att regeringen inte tarregelbördan på allvar. Detta illustrerastydligt av SimpLex-gruppens arbete. Iregeringens finansplan står det att från"2001 till har 78konsekvensanalyser genomförts ochdärigenom har förslagens effekter på småföretag uppmärksammats. Som ett resultatav detta har ett tjugotal förslag dragitstillbaka eller ändrats". Regeringen ärnöjd med att ökningen av regelbördan harbromsats något.Av Småföretagsdelegationens 80-talförslag har endast en tredjedel genomförtsunder de som gått sedan de ladesfram. Det är viktigt att detta arbetesnarast fullföljs. Det är heller interimligt att som belägga företagaremed avgifter för olika typer avinspektioner och kontroller. Dessa måsteordnas så att inte onödiga kostnadervältras över på företagen.Ökad rättssäkerhetNär myndigheter vill ha uppgifter frånmedborgare och företag sätts tidsramenofta snävt. Om däremot företag ellermedborgare vill ha besked av en myndighetblir ofta tidsutdräkten stor. Det bristeri balansen mellan myndigheters agerandegentemot medborgare och företag beroendepå om det är frågor som ställs tillmyndigheten eller kommer från myndigheten.Följden kan bli stora negativakonsekvenser för ett företag om ettbesked från skattemyndighet är otydligteller kommer sent. Systemet medskattetillägg som ska betalas innanrättsprocessen är klar kan driva företag ikonkurs. Vi anser att de människor somanstränger sig att göra rätt ska mötas avgod service och en tillmötesgående attitydfrån myndigheterna. Skattetillägg skaendast påföras om fel gjorts uppsåtligen,vilket ska vara myndighetens sak att visa.Skattetillägg ska inte behöva betalasinnan dom avkunnats i sista rättsinstansvilket måste ske efter detatt skattemyndigheten givit det förstabeskedet.Miljöbalken har genom sin komplexitet ochsin tillämpning medfört avsevärdasvårigheter för i synnerhet små ochmedelstora företag. Sanktionssystemet somär kopplat till balken är och upplevs somorimligt. De avgifter som tas ut är i deflesta fall fasta och ingen hänsyn tastill företagens omsättning eller storlek.Reglerna bör också ta större hänsyn tillgraden av miljöfara och till omöverträdelsen skett uppsåtligen.Ett allvarligt problem för seriöstföretagande är den svarta ekonominsutbredning och omfattning. drabbas av konkurrens från densvarta sektorn, i en del branscherbetydligt fler. Det leder till att seriösaföretagare har svårt att konkurrera.Dagens skatte- och regeltryck riskerar attleda till en än mer urholkad skattemoral.Detta är ett mycket allvarligt problem.Ett fungerande rättssamhälle bygger på attlagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraftoch vilja lyder lagarna. Detta gäller inteminst skattesystemets utformning.Misstanken om att fusk och felaktigheterförekommer i näringslivet kan såväl bidratill att befästa negativa attityder tillföretagare och entreprenörskap som attminska marknadsekonomins legitimitet imedborgarnas ögon. Av allt att döma ärlaglydnaden och moralen såväl blandsmåföretagare som i de större företagensledningar dock hög i . Som ett ledi arbetet för att radikalt förbättraattityderna till näringslivet krävs eneffektiv finansinspektion.Försäljning av statliga företagStaten ska svara för de lagar ochförordningar som reglerar relationernamellan företag verksamma i ochmellan företag och det offentliga. Statenska inte själv, annat än i speciellaundantagsfall, vara ägare. Ett enskiltföretagande är en förutsättning förrättvis konkurrens och en kommersiellutveckling av starka och självständigaföretag. Är staten ägare blandasföretagets intressen med politiskaöverväganden. De företag som ärstatliga skulle fungera bättre med ett merspritt privat ägande.Då försäljningsinkomster är avengångskaraktär bör de användas till attbetala av på statsskulden som uppgårtill . Deförsäljningar och den avbetalning avstatsskulden vi föreslår gör att statensräntekostnader, en av de störstautgiftsposterna i statsbudgeten, kanminskas kraftigt. Företag som under denärmaste åren kan komma i fråga förprivatisering eller försäljning av detstatliga innehavet skulle kunna vara:Apoteket , (), , ,, , , Vin & Sprit.Den exakta tidpunkten för olikaförsäljningar och privatiseringar ska församtliga företag avvägas mot konjunkturoch marknad.Stärkt konkurrensEn fungerande konkurrens är enförutsättning för att resurser används påbästa möjliga sätt. Brister i konkurrensenmedför högre kostnader eller lägreeffektivitet, i värsta fall både och.Därmed blir tillväxten i ekonomin lägre,vilket medför att vi alla blir fattigareän om konkurrensen fungerat bättre.Konkurrens på lika villkor är det bästaverktyget också för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan. Vi anser attföljande är viktigt att genomföra snarast:Konkurrenshämmande regleringar i denprivata sektorn bör identifieras ochavvecklas. De finns både på tjänste- ochproduktmarknaderna, till exempel ibyggsektorn, läkemedelssektorn och vadgäller finansiella tjänster.Kommunallagen bör ändras så att det blirlättare att få prövat i domstol omkommunal näringsverksamhet strider motlagen.Kommunallagen bör ses över i syfte attgöra det lättare för företag att överklagakommunala beslut om stöd i olika formertill företag. Besluten bör också kunnaprövas i domstol.Konkurrensverket bör få ökade resurser ochen mer fristående och framträdande roll äni dag. I synnerhet måste uppmärksamhetriktas mot konkurrenshinder förorsakade avverksamhet i offentlig sektor. Nyaregeringsförslag bör granskas utifrån ettkonkurrensperspektiv.Plan- och bygglagen bör ändras så attetablering av konkurrerande handelunderlättas.Stora upphandlingar bör delas i fler orderså att även mindre företag har en chansatt vara med i budgivningen.Upphandlingsreglerna bör ändras så att detklargörs under vilka förutsättningarmiljökrav får ställas vid offentligupphandling. Vi anser att det bör varamöjligt att ställa krav på att produktersom köps in uppfyller kriterier förmiljömärkning.Det är viktigt att regelförenklingar görsi offentliga upphandlingar undertröskelvärdena. Det ska bli lättare försmå och medelstora företag att delta.En skarpare konkurrenspolitik ikombination med avregleringar och ökadupphandling inom offentlig sektor kan påsikt leda till avsevärdakostnadsminskningar för de offentligabudgetarna. Den sammanlagda offentligaupphandlingsvolymen uppgår till cirka 400miljarder kronor vilket motsvararca av värdet av BNP. En effektivupphandling kan verksamt bidra tillbesparingar i de offentliga utgifterna.SkatterSkatternas storlek och deras utformning ärstyrande för människors beteende och förekonomins funktion. Viljan att arbeta mer,att förkovra sig och att ta meransvarsfulla och välbetalda arbeten styrsi hög grad av skatterna på arbete. Högaskatter på företagande och kapital medföratt företagsägande, kapital ocharbetsplatser flyttar till länder medgynnsammare skatteklimat.Lägre skatt på företagandeSkatterna på företagande och på företagareär höga i . Fåmansföretag ärsärskilt diskriminerade.Det krävs ett antal åtgärder för attminska skattebelastningen på företagandet.En sådan åtgärd kan vara en sänkning avarbetsgivaravgifterna. Det finns anledningatt göra en översyn av dessa. En annansådan åtgärd är att avskaffadubbelbeskattningen, dvs. att ett företagsvinst beskattas med både bolagsskatt ochutdelningsskatt.Dubbelbeskattningen gynnar dessutomutländskt ägande i på bekostnad avsvenskt. Dubbelbeskattningen bör därföravskaffas.Småföretagare har ofta låga inkomster,speciellt under etableringsfasen. Sänktainkomstskatter är viktigt också för dem.Ett ökat ekonomiskt utrymme förföretagaren frigör nödvändigt kapital somkan växa i företaget.Enklare och rimligare beskattning avfåmansbolagDagens skatteregler är särskilt ogynnsammaför växande mindre företag. De småfåmansbolagens situation måste underlättasgenom en bättre skattesituation. Förslagettill ändrade 3:12-regler som sent omsiderpresenterades innebär endastmarginella förbättringar. De nuvarandediskriminerande reglerna måste snaraständras så att avkastning utöver en rimligarbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst.Reglerna har medfört orimliga effekterför fåmansbolagsägare som sålt sinaföretag och helt eller delvis fått betalti aktier med förbehåll att dessa måstebehållas . Om värdet falliteller aktierna rent av blivit värdelösahar de ändå tvingats betala skatt på medelsom aldrig erhållits. Reglerna måsteomedelbart ändras så att dessa människorinte drabbas.Avskaffad förmögenhetsskattSverige är ett av få länder som tar utskatt på förmögenhet. Skattesatsen är hög.Förmögenhetsskatten har negativ effekt påföretagande och tillväxt och har inte ensde effekter på fördelningen som regeringenanvänt som argument. Vissa miljardärer fårskattebefrielse för sina aktieinnehavmedan vanliga familjer kan drabbas avförmögenhetsskatt fullt ut.Enligt vår mening bör förmögenhetsskattenavskaffas. Sambeskattningen ger orimligaeffekter från rättvise- ochjämställdhetssynpunkt och ska därföravskaffas omedelbart.Arvs- och gåvoskattDessa skatter är en orsak till att Sverigehar så få medelstora företag.Familjeföretag får ofta skatteproblem vidgenerationsskiften. Det är de som driverföretaget vidare som får de störstaproblemen. De skattemässiga problemen vidgenerationsskiften i familjeföretag måsteåtgärdas snabbt.Arvs- och gåvoskatten ställer också tillakuta problem när en make dör om makarnaäger ett hus med höga taxeringsvärden. Föratt få råd med arvsskatten måste då dentidigare gemensamma bostaden ofta säljasför att få råd till skatten. Detta ärytterligare en orimlighet som dessaskatter medför och som måsteåtgärdas.Lägre skatt på vinstandelar och översyn avoptionsbeskattningenI syfte att bl.a. stimulera till en bättrefungerande lönebildning bör den särskildalöneskatten avskaffas på vinstandelar somen arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse eller motsvarande.För att underlätta för företag ikunskapsintensiva branscher att behållasin personal utges ofta olika typer avoptioner. Den svenska beskattningen avoptioner bör ses över. Inriktningen skavara att den svenska beskattningen avoptioner ska vara internationelltkonkurrenskraftig.Sänkt inkomstskatt för allaSänks skatten på arbete stärkstillväxtkraften i ekonomin. Hög skatt påarbete leder till en sämre fungerandearbetsmarknad: mindre arbete, färrearbetstillfällen och större risker förflaskhalsar inom branscher som växer.Ett skattesystem som främjar kunskaps-och kompetensuppbyggnad ger en bättrefungerande arbetsmarknad. Tillväxtkrafteni ekonomin stärks genom attsysselsättningen ökar. Med sänkt skatt påarbete, framför allt för låg- ochmedelinkomsttagare, kan fler leva på sinegen lön. Det minskar behovet av bidragoch gör att människor kan få ett störresjälvbestämmande över sin ekonomi. Blandannat får då en stor andel kvinnor somarbetar med låg lön i offentlig sektorökade ekonomiska marginaler.Att höga marginaleffekter har negativaeffekter på arbetsmarknadens funktionssättvar en viktig utgångspunkt för den förraskattereformen. Det måste vara en strävanatt återvända till dess inriktning: 30respektive i marginalskatt. Detförutsätter att inkomstskatten sänks föralla inkomsttagare så att nettoinkomsternaökar och marginaleffekterna sjunker. I enfortsatt process av sänkta skatter ned motde nivåer som präglar jämförbara måste inriktningen både vara attförbättra låginkomsttagaresförutsättningar att försörja sig på sittarbete och att öka Sverigeskonkurrenskraft om företagande ochkunskap.Skattereduktion för hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycket drabbarsärskilt de verksamheter där det finns"gråa" eller "svarta" alternativ. Tjänsterriktade mot hushållen utgör ett sådantexempel. Många sådana arbetsuppgifterutförs i form av "gör-det-själv"eller svart. Att köpa sådana tjänster medden skattebörda det innebär är endastförbehållet de rika eller de som kan fånågon annan att betala.Skattetrycket gör det omöjligt att köpatjänster som skulle kunna lättaarbetsbördan för t.ex. småbarnsföräldrar.Stressen i arbetslivet skulle minska ochdet skulle bli lättare för både kvinnoroch män att kombinera arbetsliv och ansvarför barnen om det vore överkomligt attköpa denna hjälpEn skattereduktion på förhushållstjänster ska utgå ända upp till25 och hushåll. Förslagetleder till att svarta jobb blir vita, tillatt valfriheten för hushållen, liksomjämställdheten, ökar.Sänkt fastighetsskattEfter höjningen av taxeringsvärdena desenaste åren och på grund av den nupågående fastighetstaxeringen har detblivit uppenbart att skatten på boende ifrämst storstadsregionerna och vissaattraktiva områden blivit så hög att dendrabbar alla. Problemen förvärras av attdven förmögenhets- och arvsskatt beräknasutifrån de höjda taxeringsvärdena.Fastighetsskatten medför att boendet blirdyrare, att människor tvingas flytta ochatt färre bostäder byggs.Fastighetsskatten ska sänkasför alla typer av bostäder.Offentlig sektorEn viktig principiell skillnad mellan vårapartier och vänsterblocket är att vi inomramen för en kollektiv finansieringeftersträvar att produktionen av tjänstersom produceras i offentlig regi skeri konkurrens där privata och offentligaenheter tävlar om att vara bäst på att gede tjänster människor vill ha ochförväntar sig. Vi vill ha en välfärd somföljer den enskilda människan och somdärigenom utgår från hennes behov.Det finns en bred enighet om att vården,omsorgen och skolan ska finansieraskollektivt. Det är viktigt att de resursersom avsätts för dessa ändamål används såbra som möjligt, dvs. att användarna fårut så mycket nytta som möjligt för varjeanvänd krona. Inom ramen för en gemensamfinansiering vill vi stärka den enskildesvalfrihet. Ett sätt är att låta de pengarsom används till de traditionellavälfärdstjänsterna följa den enskildebrukaren.Erfarenheten visar att då möjlighetenöppnas för andra än kommunen att produceravälfärdstjänster ökar mångfalden ochvälfärden. Välfärd handlar inte om att enviss typ av standardiserade tjänster skatillhandahållas utan om att den enskildesefterfrågan och behov ska tillgodoses påbästa sätt. Av samma skäl somförsörjningen av välfärdstjänster inte kanrationaliseras på samma sätt somindustriproduktion bör de inte hellerproduceras i en enda enhetlig form. Valetmellan olika producenter avvälfärdstjänster, det må vara enskilda,företag, kooperativ eller det offentliga,bör därför så långt möjligt överlämnastill den enskilda individen.Ett tydligt exempel är skolområdet därdet offentliga ekonomiska stödet kan följaeleven, t.ex. från en skola eller mellan olika kommunalaskolor. Denna princip bör kunna användaspå flera områden även om processen attavgöra vem som ska vara kvalificerad attfå del av t.ex. äldre- ellerhandikappomsorg ställer krav på tydligaregler.Vi vill se nya företag växa fram inomdessa sektorer som i stort settvarit förbehållna offentliga monopol.Sådana företag är kunskapsintensiva.Nyföretagande här leder inte bara tillbättre välfärd utan ökar dynamiken i helasamhället med följd att BNP kommer attöka. Möjligheterna till kvinnligtföretagande kommer att öka.En socialförsäkringsreformEtt väl fungerande socialförsäkringssystemär en viktig del av välfärden. Dengalopperande sjukfrånvaron med ökadeutgifter för såväl sjukförsäkring somförtidspensioner aktualiserar ytterligarebehovet av ett reformerat system.Dagens socialförsäkringssystem, bortsettfrån det nya pensionssystemet, uppvisarbrister i många avseenden.- För det första är de inte tillräckligtrobusta för att skapa den ekonomiskatrygghet som är en viktig del i ettvälfärdssamhälle.- För det andra är socialförsäkringssystemetinte översiktligt. Socialförsäkringarnaomfattar ett femtiotal olikaersättningstyper. Dessa regleras i etttjugotal olika lagar och administreras avett tiotal olika huvudmän.- För det tredje diskriminerar systemetegenföretagare.- För det fjärde kan systemets effektivitetoch träffsäkerhet ifrågasättas.Sammantaget finns det ett stort behov avatt reformera dagenssocialförsäkringssystem. Det behövs tillatt börja med en samordning, renodling ochförenkling.Under den tid det tar att reformerasocialförsäkringssystemet är detnödvändigt att göra förändringar i dagenssystem för att ta bort de ojämlikheter somframför allt drabbar egenföretagare.Utgångspunkter och principer för enreformeringDe principer som bör ligga till grund förnödvändiga förändringar återfinns i höggrad i den reformering som med bredpolitisk enighet gjorts avpensionssystemet:För att stärka systemens legitimitethandlar det bl.a. om att få en ökadkoppling mellan vad den enskilde betalarrespektive vad han eller hon har rätttill, eller får ut i förmån.Socialförsäkringsförmånerna måste lättarekunna följa den enskilde individen. Inteminst på en mer rörlig ochinternationaliserad arbetsmarknad är dettaviktigt.Systemen måste vara utformade så att deklarar olika typer av demografiskaförändringar utan att behöva förändrasgenom nya politiska beslut.Systemen måste ha goda incitament inbyggdasom stimulerar till arbete och inte ledertill överutnyttjande.Starka och självständiga kommunerVåra partier har en annan syn på dekommunala verksamheterna och den kommunalasjälvstyrelsen än regeringen. Vi vill föraen politik för självständiga och starkakommuner. Tillväxt och ökad sysselsättningär avgörande för att den kommunalaekonomin ska utvecklas positivt och geökade resurser. Då ökar kommunernasskatteinkomster utan att kostnaderna ökari motsvarande grad.Det bästa sättet att stärka kommunernasekonomi och skapa utrymme för god serviceoch lägre skatter är att långsiktigt ochstrategiskt stärka kommunernas egenskattebas samt bedriva en politik för godtillväxt och ökad sysselsättning som gerfler skattebetalare. Genom bl.a.avregleringar och konkurrensutsättning iförening med tydlig prioritering avkärnuppgifterna finns goda möjligheter attuppnå detta.Kommunerna ska ges den frihet som krävsför att kunna fortsätta ettförändringsarbete som innebär attmedborgarna kan få mer för varjeskattekrona. Statsbidragen bör tillsammansmed ett väl fungerande utjämningssystemutformas så att de ger rimliga möjligheterför kommuner med olika förutsättningar attbedriva en verksamhet med god standard.Det är angeläget att stärka kommunernasegen skattebas och därmed minska behovetav såväl statsbidrag som utjämning. Dåstärks också det kommunala självstyret ochmöjligheten för staten att detaljstyraverksamheter genom riktade och villkoradestatsbidrag minskar.Utjämningen ska omfatta alla kommuner pålikvärdiga grunder. Rättvisa villkormellan kommuner innebär att det ska varade egna politiska ambitionerna som avgörskatteuttaget. Därför måste ettutjämningssystem garantera att lagstadgadekrav som skola, vård och socialtjänst skakunna utföras i hela landet till ungefärlikvärdiga kostnader för medborgarna.Systemet ska inte kompensera förskillnader i servicenivå, kvalitet,avgiftssättning och effektivitet, utan skabaseras på mätbara, och för kommunernaopåverkbara, faktorer som mäterstrukturella kostnadsskillnader. Såväl enutjämning av skattekraft som strukturelltbetingade kostnader är nödvändiga delar iett fungerande system. Den nuvarandetekniska konstruktionen leder tilloönskade konsekvenser för vissa kommuner,exempelvis effekter som motverkar tillväxtoch förnyelse. För att undgå detta ärflera olika tekniska lösningar möjliga.Det bör i kostnadsutjämningen ocksåövervägas att lyfta ut faktorer som hänförsig till verksamheter som är statligaåtaganden.De större förändringar iutjämningssystemet som behöver vidtas skabehandlas i den parlamentarisktsammansatta utredningen.UtbildningI ett samhälle där kunskaper är denviktigaste grunden för ekonomiskutveckling är lika tillgång tillutbildning en avgörande rättvisefråga.Utbildning är den viktigaste och mestlångsiktiga vägen till social och regionalutjämning.Det är därför ett allvarligt problem attutbildningsnivån vad gäller högreutbildning i är lägre än i flerajämförbara länder. Andelen högskole- ochuniversitetsutbildade bland dagens unga ärlägre än inom 40-talistgenerationen.Sverige behöver en skola i världsklass föratt bli en ledande kunskapsnation, vilketi sin tur är nödvändigt för att tillhörade mest framstående när det gäller välfärdoch välstånd.Stora insatser behöver göras för attstärka grunden för vidare utbildning ochlivslångt lärande. Både genom förbättradgrundskola och genom att skapaförutsättningar för återkommandeutbildning och kompetensutveckling iarbetslivet vill vi höja utbildningsnivån.En skola som ger tillräckliga kunskaperSkolpolitiken måste fokusera på skolanshuvuduppgift - att garantera att elevernafår tillräckliga kunskaper. Därför måsteökad vikt läggas vid de viktigastekunskaperna, dvs. att läsa, skriva ochräkna och vid att tidigt upptäcka ochåtgärda inlärningsproblem. För att skapamöjlighet att möta alla elevers behov ärvåra partier öppna för olika pedagogikeroch välkomnar såväl en mångfald avskolhuvudmän i form av friskolor på olikanivåer som en ökad frihet för de enskildakommunala skolorna. Elevers och föräldrarsval bör styra resurstilldelningen tillskolorna.En bättre fungerande grundskola är mycketviktigt för att man ska kunna skapa engymnasieskola där fler elever kan bligodkända och behöriga till högreutbildning. Det handlar både om attgrundligt reformera den nuvarandegymnasieskolan och att komplettera medfler utbildningsvägar. Inom gymnasieskolanska möjligheten att gå enlärlingsutbildning förbättras.Våra partier slår vakt om det offentligasansvar för en väl fungerande skola i helalandet. Ett fortsatt decentraliseratansvar för skolan måste förenas med tydligutvärdering och mätning för att tryggalikvärdigheten och allas rätt tillkunskaper.Högre utbildning och forskningTillgängligheten till högre utbildning ochforskning är avgörande för samhälletsutveckling och för tillväxt och livskrafti hela landet. Utbyggnaden av dendecentraliserade högre utbildningen harvisat sig vara en av få faktorer sommotverkat den sociala snedrekryteringen.Den kraftiga utbyggnaden av högskolanbehöver nu kompletteras med insatser föratt stärka en fri och obunden forskningvid landets högre lärosäten och förstärkakvaliteten i grundutbildningen.Utgångspunkten för fördelningen mellan deforskande institutionerna ska varaforskningens kvalitet. Alla universitetoch högskolor ska ha möjlighet att kunnakonkurrera om offentliga och privataforskningsmedel.