bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — Koncentrationen av invandraretill vissa kommuner skall motverkas. Personer sominte har några önskemål om bosättningsort erbjudsinte bostad i en kommun där det finns en storkoncentration av invandrare.De som kan ordna eget boende under den tidasylansökan prövas, vilket merparten gör, får ocksåinformation om vad val av bostadsort betyder förmöjligheterna för försörjning, utbildning ochförvärvande av svenskkunskaper.Nyanlända personer bosätter sig till stor del istorstadsregionerna och de större städerna. togs 72 000 personer emot i 278kommuner. av dem som togs emot underperioden bosatte sig i , ellerMalmö, förortskommuner till dessa eller i någonstörre stad, totalt 65 kommuner. Lägsta antalet,tillsammans , togs emot i gles- ochlandsbygdskommuner, totalt 48 kommuner.MotionerI motion Sf30 yrkande 4 av m.fl. (v)anförs att en asylsökande person som bor påförläggning får hjälp av medkommunplacering. Bor personen däremot i eget boendeåligger det kommunen där flyktingen befinner sig närhan eller hon erhåller uppehållstillstånd att finnaen bostad. skall en person som har eget boendevara beredd att lämna det och acceptera plats påförläggning för att skall åta sigatt finna en kommunplacering. Motionärerna anser attansvaret för kommunplacering bör ligga hosIntegrationsverket även för de flyktingar som hareget boende.I motion Sf31 yrkande 5 av . (mp) anförs att nyanlända personer skall harätt att välja bostadsort men även ha möjlighet attflytta till en annan kommun. Samhället skall endastrekommendera orter. Motionärerna anför att detdärför är viktigt att fler hyresbostäder byggs ochfrigörs i kommuner som har få flyktingar.I motion Sf32 yrkande 5 av m.fl. (kd)anförs att nyanlända skall få välja bostadsort ochatt samhället skall erbjuda information omförhållanden i olika kommuner och bostadsområden.Systemet med förhandlingar och avtal med kommunernabör avskaffas. Stödet till den nyanlända personenbör i stället bestå av en utvecklingspeng. På såsätt får individen och den lokala nivån ett störreansvar.I motion Sf255 yrkande 4 av m.fl. (c)anförs att utgångspunkten skall vara den enskildaindividens behov och önskningar om hur han eller honvill inrätta sitt eget liv. Generella och påtvingadesärlösningar för människor med utländsk bakgrundskall undvikas. Besluten skall fattas så nära denenskilda individen som möjligt. Då känner sigmänniskor delaktiga och har möjlighet att påverkabeslut. Flyktingmottagandet bör decentraliseras såatt alla kommuner som kan erbjuda god kvalitet påmottagandet får möjlighet att göra det. En jämnarefördelning av mottagandet över landet bidrar till enpositiv syn på flyktingpolitiken och underlättar förde mottagande kommunerna. Behovet av ökaddecentralisering bör ges regeringen till känna.Utskottets ställningstagandeUtredningen om översyn av mottagande av ochintroduktion för flyktingar och andra invandrare(dir. 2001:87) skall beakta frågor rörande boendetför asylsökande och bosättning för nyanländaflyktingar. Utredaren skall analysera i vilken månkoncentrationen av asylsökande och nyanländaflyktingar till vissa kommuner och bostadsområdenpåverkar integrationsprocessen.Utredaren skall överväga om det finns behov avåtgärder för att få personer att välja ett boendesom innebär så goda förutsättningar som möjligt,dels asylansökan prövas, dels för enindividuellt anpassad introduktion och dels enlångsiktigt hållbar integration.Även vilken betydelse informationsinsatserna frånMigrationsverket och om bl.a.tillgång på bostäder, arbete och utbildning på olikaorter haft för flyktingars bosättning skallanalyseras. Om utredaren finner att det finns behovav att i ökad utsträckning söka påverka boendet, börolika alternativ övervägas.Motionerna Sf30 yrkande 4, Sf31 yrkande 5, Sf32yrkande 5 och Sf255 yrkande 4 avstyrks medhänvisning till den pågående utredningen.Introduktion för nyanländainvandrareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- introduktion från första dagen- introduktion i övrigt- arbete före uppehållstillstånd- reformerad flyktingmottagning- mottagande av ensamkommande barn- hemutrustningslånJämför reservationerna 9 (v, mp), 10 (c), 11(mp), 12 (m, kd, c), 13 (fp) och 14 (kd, c,mp).Gällande ordningInom det samordnade flyktingmottagandet skallsamhällets insatser syftatill att ge de nyanlända förutsättningar attsnabbast möjligt få en bostad, en reguljärsysselsättning med normal försörjning, godasvenskkunskaper samt förutsättningar för att blidelaktiga i samhällslivet.Det krävs helhetssyn och samordning mellan olikamyndigheter som är delaktiga i introduktionen, ochkommunerna skall ha ett samordnande ansvar förintroduktionsinsatser för nyanlända.Under den första tiden i en kommun får de nyanländaflyktingarna m.fl. sin försörjning tillgodoseddgenom introduktionsersättning eller försörjningsstödenligt socialtjänstlagen (2001:453).Introduktionsersättning lämnas i enlighet med denormer som varje kommun fastställt. Möjligheten förkommunerna att bevilja introduktionsersättninginfördes genom lagen (1992:1068)om introduktionsersättning för flyktingar och vissaandra utlänningar. Det är kommunerna som svarar förinsatserna. En förutsättning för att kommunen skallfå ersättning är att den, tillsammans med denberörda personen, upprättar en individuellintroduktionsplan. Målet med introduktionsplanen äratt genom en individuellt anpassad introduktion geindividen goda förutsättningar att blisjälvförsörjande och delaktig i samhället. Samrådskall alltid ske med andra myndigheter som deltar iarbetet med introduktionen. Behovet av stöd börkunna tillgodoses genom den generella politiken.Skrivelsen60 kommuner har valt att använda sig avintroduktionsersättning. Kommunerna bestämmer självaintroduktionsersättningens storlek, utformning ochregler. Antalet kommuner som utbetalarintroduktionsersättning har ökat från56 till 2000, vilket motsvarar cirka hälftenav de kommuner som har överenskommelse omflyktingmottagande. Framför allt de störrekommunerna har valt att införaintroduktionsersättning. Av dem som tagits emotunder bor två tredjedelar i kommuner somutbetalar introduktionsersättning. Av totaltutbetalt försörjningsstöd ellerintroduktionsersättning till flyktingar svarar introduktionsersättningen förnågot mer än hälften.De flesta kommunerna har valt en ersättningsnivåsom i varierande grad överstiger kommunens norm förförsörjningsstöd. Uppföljning visar att denna modellökar motivationen hos deltagarna. Ersättningsformenstimulerar till ett ekonomiskt ansvarstagande sommer överensstämmer med en lön. Modellen ger ävenmöjligheten att utbetalning sker vid någon annanenhet i kommunerna än . Drygt entredjedel av kommunerna har utgått från förförsörjningsstöd enligt socialtjänstlagen och görmånadsvisa behovsprövningar som påminner om denprövning som görs vid ansökan om försörjningsstödenligt socialtjänstlagen. En del av dessa kommunerupplever inte någon större skillnad mellanintroduktionsersättning och försörjningsstöd.En nationell uppföljning startade under våren1999. har till uppgift att följaupp introduktionen och återföra resultatet avuppföljningen till kommuner och andra aktörer.Uppföljningen skall visa hur introduktionen harunderlättat etableringen och göra jämförelser mellanolika kommuner. På så sätt kan en kommun få enbättre uppfattning om resultatet i den egna kommunenoch få en uppfattning om hur introduktionen kanförbättras.Ett trendbrott har skett beträffandeförsörjningskostnaderna. I Integrationsverketsrapport vänder (2001:04) har verketundersökt kommunernas kostnader för försörjningsstödför dem som mottagits . Studien visar attförsörjningskostnaderna per flykting undermottagningsåret och de tre följande åren är denlägsta genomsnittliga kostnaden som uppmätts under1990-talet. Den kraftiga förbättringen, jämfört medkostnader för de nyanlända som togs emot ikommunerna , visar på en totalminskning med per person (från ca 140 000till ). Minskningen beror på betydligtfärre äldre nyanlända och på en förbättradegenförsörjning. Förbättringen av egenförsörjningsker i första hand i de kommuner som inte tillhörstorstadsregionerna. Speciellt gynnsam ärutvecklingen i industrikommuner samt i mindre ochmedelstora kommuner.En överenskommelse har träffats mellanArbetsmarknadsstyrelsen, ,, och om samverkan för ökad sysselsättningbland invandrare och för förbättrad introduktion.Överenskommelsen skall utgöra en plattform för ettförändringsarbete och syftar till att stärkasamarbetet mellan berörda myndigheter. Strategin äratt asylsökande, flyktingar och andra nyanländainvandrare skall kunna tillvarata och utveckla sinaresurser bättre genom att myndigheterna genom ettsamordnat arbete blir effektivare.I budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1) avsatte regeringen 100 miljoner kronorper år för för att ökasysselsättningen bland invandrare. användas till att utveckla introduktionen.Regeringen beslutade om en översyn av mottagandeav och introduktion för flyktingar den 1 november2001. Utredningen skall vara klar den 31 mars 2003.Utredningen skall se över vilka hinder som finns föratt flyktingar m.fl. skall få en individuelltanpassad introduktion, bli självförsörjande ochdelaktiga i samhällslivet. Arbetet med att utvecklaintroduktionen för flyktingar och andra invandrare isamarbete mellan olika myndigheter är viktigt föratt underlätta integrationsprocessen. Regeringenbedömer att detta arbete kan behöva kompletteras medstrukturella åtgärder i form av t.ex. författnings-och regeländringar.Regeringen beslutade att geMigrationsverket och i uppdrag attgemensamt och i samråd med ,, ochLandstingsförbundet förbättra mottagandet av deensamkommande barnen. I uppdraget ingår bl.a. attkartlägga och analysera bakgrunden till att barnkommer ensamma till och förbättra samverkanmellan myndigheter så att barnets bästa främjas ochatt utreda eventuella oklarheter i lagstiftningenoch vid behov föreslå författningsändringar.Uppdraget skall vara slutfört senast den 31 maj2002.MotionerDet finns två motioner som behandlar inledningen avintroduktionen. I den första motionen Sf30 yrkande 3av m.fl. (v) anförs attintegrationspolitiken även skall innefatta tiden påmottagningsenheterna och att regeringen bör inledaett arbete som syftar till att integrationen börjarden dagen en person söker asyl. I den andra motionenSf31 yrkande 2 av m.fl. (mp)anförs att integration skall ske redan från denförsta dagen även om en person senare blir avvisad.I motion Sf31 yrkande 1 av . (mp) anförs att individuellaintroduktionsprogram skall upprättas omgående avkommunen. Människor med flyktingerfarenhet och egenerfarenhet från introduktionsprogrammen bör utformaden övergripande planeringen.Introduktionsprogrammet kan även utformas som endemokratiskolning för nyanlända och bofasta.Istället för enbart information ochenvägskommunikation bör det vara en dialog där detgäller att förändra attityder.I yrkande 4 påtalas behovet av en översyn avintroduktionsersättningens storlek eftersom denlänge legat på samma nivå.I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande omtilläggsdirektiv till utredningen om översyn avmottagandet och introduktion. Kvinnors situation börsärskilt uppmärksammas då kvinnor och män har olikamöjligheter och förutsättningar.I motion Sf33 yrkande 1 av och (fp) anförs att nuvarande regelverkförsvårar flyktingars start i . Långaväntetider och ovisshet bidrar till svårigheter.Handläggningstiderna bör kortas och det börlagstiftas därom. Motionärerna vill reformeraflyktingmottagandet och anser att handläggningeninte bör överstiga tre månader.I motion Sf31 yrkande 9 av . (mp) anförs att regeringen böråterkomma till vad gälleransvarsfördelningen för ensamkommande barnbeträffande asylfrågan, boende och hälsa.Det finns två motionsyrkanden som berörhemutrustningslån. () anför imotion Sf343 att många flyktingar inte har kommit utpå arbetsmarknaden och söker därföranstånd med betalningen. Räntan fortsätter att löpaunder anståndstiden vilket medför att skulden ökar.Permanent skuldsättning och socialbidragsberoendekan hindra dessa grupper från att blisjälvförsörjande. Det finns anledning att följa hurskuldbördan hos flyktingarna påverkar derasmöjlighet till integration i samhället.I motion Sf363 av m.fl. (s)anförs att villkoren för återbetalning ibland medföratt låntagarna hamnar i en ekonomisk fälla. Lånentill hemutrustning bör vara räntefria. Motionärernamenar att regeringen bör följa utvecklingenbeträffande hemutrustningslån, göra en översyn avvillkoren och vidta åtgärder om det ansesnödvändigt.I motion Sf255 yrkande 3 av m.fl. (c)anförs att kommunernas samarbete med berördamyndigheter är bristfällig på grund av byråkrati ochtrubbiga verktyg. Genom ökat samarbete vidmottagandet av asylsökande skapas en helhetsbild iärendet och individen får ökat inflytande över sinsituation. Detta bör ges regeringen till känna.I motion Sf27 yrkande 1 av m.fl.(c) anförs att tillfälligt arbetstillstånd iavvaktan på uppehållstillstånd skall införas för attnyanlända flyktingar skall fåen bra introduktion så att han eller hon lättare kanintegreras i samhället. Motionärerna anser att ettarbete är bästa vägen till integration.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör i likhet med regeringen bedömningenatt introduktionen för nyanlända invandrare ännuinte är anpassad till individens bakgrund ochförutsättningar. Uppföljningen visar att det finnstydliga utvecklingstendenser i positiv riktning menatt det fortfarande finns brister i verksamheten.Under 2001 har ett arbete med en förbättradintroduktion påbörjats. En översyn pågår också föratt ta reda på om det finns behov av ytterligareåtgärder för att utveckla en bättre och merindividanpassad introduktion.Utskottet anser liksom regeringen att det ärviktigt för det fortsatta livet i att dennyanlände får en stabil grund underintroduktionsperioden. En bostad, en reguljärsysselsättning med normal försörjning och godasvenskkunskaper är förutsättningar för att blidelaktig i samhällslivet. Vad gäller introduktion,för flyktingar anser utskottet att det behövsförbättringar av introduktionen, men regeringensutredning om översyn av introduktionen ocheventuella behov av strukturella åtgärder för atteffektivisera introduktionen bör avvaktas. Medanledning av det anförda avstyrks motionerna Sf30yrkande 3, Sf31 yrkandena 1 och 2 samt Sf255 yrkande3.Utskottet framhåller att det är angeläget att bådemottagandet av och introduktionen för ensamkommandebarn och ungdomar genomförs på ett bra sätt och medbarnens bästa som utgångspunkt. Utskottet har senasti betänkande 2001/02:SfU8 Migration och asylpolitikbehandlat frågor rörande de ensamkommande utländskabarnen, och därvid understrukit vikten av attmottagandet av ensamkommande barn snarastförbättras. Med hänsyn till ochSocialstyrelsens uppdrag är något uttalande frånriksdagens sida inte påkallat. Motion Sf31 yrkande 9bör därför avslås.När det gäller motion Sf31 yrkande 10 kan utskottetkonstatera att regeringen i skrivelsen anger att detfortsatta integrationspolitiska arbetet bl.a. skallverka för kvinnors och mäns lika rättigheter och attde jämställdhetspolitiska målen skall särskiltbeaktas i integrationsprocessen.Utskottet vill även påpeka att det ikommittéförordningen anges att om förslagen i ettbetänkande har betydelse för jämställdheten mellankvinnor och män eller för möjligheterna att nå deintegrationspolitiska målen skall konsekvenserna idet avseendet anges i betänkandet.Motion Sf31 yrkande 10 avstyrks med hänvisningtill det anförda.Beträffande introduktionsersättningens storlek ingården aspekten i den pågående utredningen ommottagande av och introduktion för flyktingar m.fl.Utredaren skall undersöka hur kommunerna hittillsanvänt introduktionsersättning och om ersättningensutformning haft någon betydelse förintroduktionsresultaten samt föreslå hur enobligatorisk introduktionsersättning kan utformas.Motion Sf31 yrkande 4 avstyrks med hänvisning tillden pågående utredningen.Vad gäller eventuella problem med hemutrustningslånenligt motionerna Sf343 och Sf363 vill utskottethänvisa till att det i den pågående översynen avmottagande av och introduktion för flyktingar äveningår att analysera om hemutrustningslånetsutformning och syfte har någon betydelse förbosättningen och introduktionen. Utskottet anser attdenna analys bör avvaktas. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionerna Sf343 och Sf363.Långa handläggningstider i utlänningsärenden harlänge varit ett problem. Utskottet har vid fleratillfällen nödgats att konstatera detta. På förslagav utskottet i betänkande 2001/02:SfU2 tillkännagavriksdagen för regeringen att den böråterkomma till med ett förslag till en nyinstans- och processordning i utlänningsärenden.Utskottet har erfarit att regeringen avser attåterkomma med en proposition under hösten 2002.Utskottet vill även påpeka att i 2002 årsekonomiska vårproposition föreslås förstärkningar påtilläggsbudgeten dels tillMigrationsverket med , dels tillUtlänningsnämnden med . Eftersommängden asylsökande överstiger tidigare bedömningarutökas anslagen för att inte handläggningstider ochväntetider skall öka.Motion Sf33 yrkande 1 avstyrks därmed.Utskottet behandlade i betänkande 2001/02:SfU8 ettyrkande om tillfälliga arbetstillstånd i avvaktan påuppehållstillstånd och anförde att omMigrationsverket bedömer att ett beslut i ettasylärende inte kan fattas kan denasylsökande arbeta utan krav på arbetstillstånd. Motbakgrund av det anförda avstyrks motion Sf27 yrkande1.Svenska för invandrare (sfi)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner- svenska för invandrare (sfi)- svenska för invandrare och arbetspraktik- registrering av arbetssökandeJämför reservationerna 15 (m), 16 (c), 17(kd, c, mp) och 18 (kd).SkrivelsenSvenska för invandrare skall ge vuxna invandraregrundläggande kunskaper i svenska språket och om detsvenska samhället. Språkutbildningen ochsamhällsinformationen inom sfi utgör därmed ettcentralt inslag i introduktionen. Undervisningenskall kunna påbörjas , docksenast från det att den nyanländainvandraren är folkbokförd i en kommun. Riktvärdetför undervisningens omfattning är 525 timmar.Regeringen har i propositionen om vuxnas lärandeoch utvecklingen av vuxenutbildningen (2000/01:72)framhållit att situationen inom sfi är bekymmersam.Bara var tredje deltagare når målen för sfi inom femterminer. har knappt hälften avdeltagarna nått målen för sfi.Av för nyanlända invandrare(2000:5) framgår att i av de 113 kommuner somdeltog i undersökningen är väntetiden för attpåbörja sfi högst . De flesta kommunernadelar in deltagarna efter förkunskaper i svenskaspråket eller utbildningsbakgrund, men endast ca enfemtedel efter utbildningsnivåer. Indelning efteryrkesbakgrund sker mer sällan. Praktik i kombinationmed sfi förekommer mer sällan eller aldrig i mer änhälften av kommunerna. uppger avkommunerna att de varvar sfi med praktik varje dag.Riksdagens revisorer har i rapporten ocharbete (RR:2000/01:3) granskat sfi-undervisningen.Revisorerna påpekar bland annat att en stor andellärare saknar utbildning i svenska som andraspråkoch att endast hälften av de studerande klarar sfi-betygsnivån. Revisorerna kritiserar föratt en mer genomgripande analys och utvärdering avstudieresultaten inom sfi inte gjorts trots att delänge varit bristfälliga. borde i störreomfattning ha bedrivit aktiv tillsyn mot bakgrund avde dåliga resultaten. Enligt revisorerna börSkolverket tydligare prioritera uppgiften att främjautvecklingen av kvaliteten på svenskundervisningenför invandrare.Skollagen har ändrats så att kommunernasansvar för svenskundervisningen utvidgats till attgälla alla invånare med behov av utbildningen.Ändringen medför möjlighet till en störredifferentiering av utbildningen med hänsyn tilldeltagarnas förutsättningar och behov.Regeringen har givit i uppdrag attgenomföra en satsning på kompetensutveckling förlärare i sfi och anvisat särskilda medel förändamålet. Regeringen understryker att skolformensidentitet behöver stärkas och att sfi skallförverkliga utbildnings-, sysselsättnings- ochintegrationspolitiska mål i det svenska samhället.Skolverket fick i uppdrag att utarbetaförslag till nya kursplaner för sfi. De nyakursplanerna skall präglas av att deltagarnasbakgrund, förutsättningar och behov av att lära sigtala och skriva svenska varierar starkt och att dedärmed kan ha olika studiemål. Förslaget till nyakursplaner har redovisats.Skolverket har också i uppdrag att i samråd medHögskoleverket och undersökahur sfi för högutbildade invandrare kan anordnas ihögskolemiljö. Uppdraget skall redovisas senast den31 december 2002.MotionerI motion Sf27 yrkande 2 av m.fl.(c) anförs att sfi-undervisningen måste bli merfordrande vad gäller resultat. Undervisningen måstebättre anpassas efter elevernas situation, bakgrund,förkunskaper och intresse. Även kvalitet, pedagogikoch metodik bör förbättras. Motionärerna anser attmöjligheter till arbete och ökat deltagande isamhället uppnås genom kvalitet i undervisning isvenska för invandrare. Genom goda svenskaspråkkunskaper uppnås kunskap om historia, kultur,lagar och regler i . God svenska är enförutsättning för att kunna etablera sig isamhället.I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om attsvenskundervisning för invandrare bör kombineras medarbetspraktik. Motionärerna menar att erfarenhetervisar att de personer som snabbt får tillgång tillarbetsmarknaden tillgodogör sig svenskundervisningenpå ett bättre sätt. Tillgång till arbetsmarknadenskapar känsla av samhörighet och delaktighet.I motion Sf28 yrkande 3 av m.fl. (m)anförs att kraven på sfi skall skärpas ochutbildningen individualiseras. Motionärerna menaratt detta kan uppnås genom en s.k. sfi-check - densom invandrat får en check att köpasvenskundervisning för. En sfi-check ger inflytandeför den det berör, och när pengarna följer individenkommer konkurrensen mellan utbildningsanordnarna atthöja kvaliteten. Sfi skall utvärderas ochresultaten skall offentliggöras.I motion Sf31 yrkande 6 av m.fl. (mp)anförs att svenskundervisning för invandrare skallbörja ännu tidigare än som framgårav skollagen. Motionärerna anser att kommunerna börsamarbeta mer med de lokala arbetsförmedlingarna isyfte att finna praktikplatser. Man lär sig språketlättare i en relation, t.ex. på en arbetsplats, än iett klassrum.I motion 2000/01:Sf645 yrkande 28 av m.fl. (kd)anför motionärerna att det är viktigt att sfi-kurserna är individualiserade och anpassade efterutbildningsnivå, språkgrupper, förutsättningar ochambitionsnivå. I flera kommuner har försök gjortsdär nyanlända har påbörjat språkundervisning somkopplats till en praktisk utbildning med inriktningpå yrkestermer. Metoden har varit framgångsrik ochbör praktiseras enligt motionärerna.Yrkande 27 avser invandrares möjligheter atttillgodogöra sig det svenska språket i arbetslivet.Utan tillräckliga sfi-poäng får en arbetssökandeinte registrera sig på arbetsförmedlingen.Motionärerna anser att utbildaren skall ha möjlighetatt skriva ett intyg om elevens språkkunskaper elleratt arbetsförmedlingen skall anordna ett språktestför att kunna erbjuda en lämplig praktikplats. Förmånga arbetskraftinvandrade har vägen till språketgått via arbetsplatsen.I motion Sf30 yrkande 2 av m.fl. (v)anförs att lagstiftningen bör förtydligas så att enasylsökande ges möjlighet att fortsättasvenskundervisningen till den dag han eller hon fårett slutgiltigt besked i ärendet så att han ellerhon inte skall behöva avbryta undervisningen vid detförsta avslagsbeskedet.Utskottets ställningstagandeAllvarlig kritik har tidigare riktats mot sfi, ochutskottet noterar att regeringen i skrivelsenredovisar åtgärder som vidtagits för att förbättrasvenskundervisningen för invandrare.Utskottet vill påpeka att förslag tillnya kursplaner innebär att sfi får en ny strukturmed olika studievägar och olika kurser. Studietakt,arbetsformer och innehåll anpassas till individensbehov, och den studerande kan byta studieväg.Kurserna kan integreras med annan verksamhet, t.ex.praktik, yrkesutbildning eller andra studier.Utgångar, där den studerande får både betyg ochintyg, finns efter varje kurs.