bet · GP01MJU10 · 2002-02-19 00:00:00 — Ilikhet med och regeringen anserutskottet att bördefördelningen i enlighet medrådsslutsatserna bör läggas fast i enrättsakt så att den kan notifieras i samband medtillträdet till protokollet. Detta är ocksåinnebörden i kommissionens förslag. äroförhindrat att ställa upp egna nationella mål somuttryck för en ambition som går längre än åtagandetenligt bördefördelningen. EG:s medlemsstater skallbesluta om gemensam ratifikation den 4 mars 2002.Utskottet har från erfarit attförhandlingarna är så långt framskridna attdepartementet bedömer att denna tidpunkt kommer atthållas. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motion MJ16 (mp) yrkande 22.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Mål för den svenska klimatpolitiken m.m.(punkt 1)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag om mål för densvenska klimatpolitiken (avsnitt 5) och tillkännagerför regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1 om ett nytt förslag till svenskklimatstrategi. Därmed bifaller motion2001/02:MJ11 yrkandena 1 och 2 samt avslårproposition 2001/02:55 i denna del och motionerna2001/02:MJ9, 2001/02:MJ10 yrkandena 2, 1113 och30, 2001/02:MJ14 yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ16yrkandena 15 samt 2001/02:MJ519 yrkande 1 delvis.StällningstagandeRegeringens förslag om mål för den svenskaklimatpolitiken har så stora brister att ettordentligt beslutsunderlag saknas. Vi anser därföratt bör avslå vad regeringen förordar ommål för den svenska klimatpolitiken. I stället börregeringen återkomma till med enkompletterad proposition som utöver förslag tillprocentmålsättning för klimatpolitiken ocksåinnehåller förslag till åtgärder. Vi föreslår attregeringen baserar en ny proposition på ett antalkostnadseffektiva åtgärder enligt följande.Eftersom utsläppen av växthusgaser är ett globaltproblem behövs globala lösningar. har ijämförelse med andra länder låga utsläpp per capita.Det är därför relativt sett dyrare att i Sverigeminska dessa utsläpp ytterligare än att minskautsläppen i andra länder. Vi anser att haren skyldighet att använda de mest kostnadseffektivametoderna för att minska utsläppen. För att klara avSveriges klimatåtagande krävs en ökad eltillförsel.Vi vill behålla kärnkraften, och vi räknar med attden, med ytterligare intrimningar, skall kunna geett större bidrag än . De formella politiskahindren för en fortsatt och utvecklad användning avkärnenergi bör därför tas bort.Handel med utsläppsrätter erbjuder ett mycketeffektivt system för att uppnå målet om minskadeutsläpp av växthusgaser. Flera studier visar att ettinförande av en global handel med utsläppsrätter förkoldioxid skulle innebära att kostnaden för attreducera koldioxid skulle bli lägre än per kg.Denna nivå kan jämföras med den svenskakoldioxidskatten på per kg koldioxidgenerellt respektive per kg koldioxid förtillverkningsindustrin. Problemet är att detfortfarande finns en rad tekniska hinder för att fåtill stånd ett globalt handelssystem. Det som liggernärmast till hands är i stället det system förhandel med utsläppsrätter som skall införas inom EUfr.o.m. Vi anser därför att det är mycketviktigt att driver på för att handeln inomEU skall komma i gång så fort som möjligt. Det ärvidare av största vikt att svenska regler och målför utsläppen inte utformas på ett sådant sätt attsvenska aktörer hindras att deltaga i EU-systemetför handel med utsläppsrätter. bör ocksåaktivt arbeta för att få till stånd ettglobalt system för handel med utsläppsrätter.Sverige bör fullt ut använda de flexiblamekanismer som de internationella överenskommelsernamedger. Exempelvis bör satsa påskogsplanteringar i inom ramen förmekanismen för ren utveckling. Regeringen bör vidareta fram underlag för hur på bästa sätt kanarbeta med gemensamt genomförande.Vi anser vidare att det är naturligt att Sverigetillgodoräknar sig de koldioxid inettoupptag i skogsmarken som regelverket tillåter.Regeringen bör även ta initiativ till att utvärderai vilken mån modern svensk skogsskötsel kan bidratill att nettoupptaget blir ännu större.Vi motsätter oss tanken på ytterligare höjningarav koldioxidskatten. Nivån på skatten är redan högoch att ytterligare höja den för att skattevägenreducera utsläppen av växthusgaser skulle leda mycket hög reduktionskostnad. Vi anser generelltatt grön skatteväxling är ett dåligt verktyg imiljöarbetet, eftersom grön skatteväxling innebäratt man byter ut stabila skattebaser mot instabila.Grön skatteväxling innebär dessutom attmiljöskatterna höjs mer än vad skatten på arbetesänks. Följden blir att svensk tillverkningsindustriförlorar i konkurrenskraft.Inom transportområdet behöver nya åtgärder vidtasför att minska utsläppen av växthusgaser. Dagenssystem med skatter och regler som skall styra motmiljövänligare fordon börjar alltmer likna ettlapptäcke. När brister uppmärksammas görs nyatillägg och specialregler som inte passar in ihelheten. Följden har blivit ett otydligt regelverksom har stora brister särskilt när det gällereffektiv styrning mot fordon och bränslen som gerlägre utsläpp. Vi anser därför att det är angelägetatt en total översyn görs av hela systemet avskatter, miljöklasser och övriga regler med syfteatt stimulera miljövänlig och bränslesnål teknikinom vägtrafiken. En målinriktad forskning är ocksåangelägen i detta sammanhang.2. Mål för den svenska klimatpolitiken m.m.(punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner delvis vad regeringen förordarom mål för den svenska klimatpolitiken (avsnitt 5)och tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2001/02:55 i denna deloch motionerna 2001/02:MJ9 och 2001/02:MJ10yrkandena 2, 1113 och 30 samt avslår motionerna2001/02:MJ11 yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ14yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ16 yrkandena 15 samt2001/02:MJ519 yrkande 1 delvis.StällningstagandeVi biträder i huvudsak regeringens förslag om målför den svenska klimatpolitiken men anser attföljande bör ges regeringen till känna. För att nåde mål som regeringen ställer upp är det klokt attgenomföra regelbundna kontroller eller s.k.kontrollstationer. Detta var en strategi somKlimatkommittén lade fast och som vi ansluter osstill. Vi anser dock att det parlamentariskainflytandet över klimatpolitiken måste vara starkt.Vi föreslår därför att det skall varaparlamentariskt sammansatta kommittéer som genomföröversynerna. Dessa kommittéer bör också ha rätt attkomma med ytterligare åtgärdsförslag.Utvecklingen av jord- och skogsbruket är en viktigdel i arbetet med att få ned koldioxidavgången frånjordklotet. Arbetet med att utarbeta incitament förskogsskötsel med inriktning på att öka upptaget avkoldioxid bör därför intensifieras. Vidare finns deti dag exempel på ekologiska odlingssystem som ökarjordens mullhalt. Forskning och utveckling avodlingssystem som leder till sådana resultat bordesjälvklart vara högt prioriterade. Ett annat sättatt öka jordens mullhalt är effektiva ochstorskaliga komposteringsmetoder för den biologisktnedbrytbara delen av hushållsavfallet. I stället föratt bränna det komposterbara avfallet borde man tadet till vara i kampen för att minskakoldioxidutsläppen. Ytterligare ett sätt att snabbtminska avgången av växthusgaser kan vara lagring avkoldioxid i tömda olje- och gasfält. Att utvecklatekniker för att möjliggöra lagring av koldioxid kanutgöra ett viktigt verktyg. Regeringen bör tainitiativ till stimulans av forskning på dettaområde.För att tydliggöra komposteringens betydelse iklimatarbetet bör det också sättas upp tydliga målför hur mycket hushållsavfall som skall komposteras.Ett annat sätt att klargöra vikten av detta arbeteär att sätta upp mål för hur mycket kompost somskall tillföras åker- och skogsmark för att på såsätt öka den organiska substansen och minskakoldioxidutsläppen.3. Mål för den svenska klimatpolitiken m.m.(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner delvis vad regeringen förordarom mål för den svenska klimatpolitiken (avsnitt 5)och tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2001/02:55 i denna deloch motion 2001/02:MJ16 yrkandena 15 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ9 och 2001/02:MJ10 yrkandena 2,1113 och 30, 2001/02:MJ11 yrkandena 1 och 2,2001/02:MJ14 yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:MJ519yrkande 1 delvis.StällningstagandeMiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan byggerpå scenarier i IPCC:s andra rapport. harIPCC kommit med en ny rapport (Third AssessmentReport). I den nya rapporten uppskattar man att engiven halt av växthusgaser nu beräknas geallvarligare effekter än vad som tidigareuppskattats. Detta bör leda till att det långsiktigamålet för halten av växthusgaser i atmosfärenrevideras nedåt i minst motsvarande mån. böri internationella sammanhang arbeta för att denlångsiktiga målsättningen vad gäller halten avkoldioxid i atmosfären skall fastställas i enlighetmed vetenskapliga bedömningar i IPCC:slågriskscenario.Regeringen föreslår att minskar utsläppenmed fram . Jag är, med utgångspunkti de nya prognoserna, övertygad om att vi kan ochbör nå betydligt längre än så. Det krävs vissa nyaåtgärder, vilka också ger positiva incitament för enmiljöanpassad teknikutveckling. nöjerjag mig med att föreslå ett mål om en minskning med10 % . Eventuella minskningar via s.k.flexibla mekanismer bör ske utöver detta mål. Sänkorskall inte få utnyttjas i för att nå våranationella mål. Jag är dock beredd att överväga enskärpning av detta mål i samband med revideringen år2004, om utvecklingen visar sig gå i rätt riktning.Regeringens långsiktiga mål om en minskning med 50 %på 50 år innebär en genomsnittlig minskning med 10procentenheter per decennium. Om det långsiktigamålet i stället sätts till innebär det enminskning med i genomsnitt per decennium. Jaganser att klimatpolitiken tills vidare skallinriktas mot en minskning . Ensådan inriktning bör fastslås av riksdagen.4. EU:s roll i klimatpolitiken m.m. (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ10 yrkandena 1 och 6 samtavslår motionerna 2001/02:MJ15 yrkande 1 och2001/02:MJ521 yrkande 8.StällningstagandeFör att nå verkliga resultat på klimatområdet måstealla länder aktivt bidra till att uppfyllaKyotoprotokollet. deltagande är också centraltför trovärdigheten i klimatarbetet. måstevara pådrivande i de fortsatta internationellaförhandlingarna och inom EU-gemenskapen. Ipropositionen saknas ett Europaperspektiv ochkonkreta åtgärder för att effektivt minska utsläppenav växthusgaser. Regeringen bör återkommamed ett samlat förslag syftande till att på etttrovärdigt sätt lägga fast en politik för att nåuppsatta mål. bör dessutom tainternationella initiativ till energisparande ibyggbeståndet. Analyser inom bl.a. visar attbyggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i Europaskulle kunna minska med fram till år2020. Den bör ta uppdetta område inom EU för att försöka få till stånden samlad satsning på ett program för energisparandeinom byggbeståndet. Vad som anförs ovan bör gesregeringen till känna.5. EU:s roll i klimatpolitiken m.m. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ15 yrkande 1 och2001/02:MJ521 yrkande 8 samt avslår motion2001/02:MJ10 yrkandena 1 och 6.StällningstagandeRegeringen har inte i propositionen presenteratåtgärder som skulle kunna bryta den negativautvecklingen av utsläpp av växthusgaser. Enrationell klimatpolitik kräver ett internationelltagerande i de gränsöverskridande frågorna. EU:sarbete i förhållande till övriga världen har letttill goda resultat. krävs gemensamt genomförandeockså inom . En europeisk miniminivå förkoldioxidskatten är ett första steg. Detta bör gesregeringen till känna.6. Miljöavgifter m.m. inom EU (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ10 yrkandena 3 och 4 samtavslår motion 2001/02:MJ10 yrkande 7.StällningstagandeDet krävs gemensamma europeiska åtgärder för attsänka koldioxidutsläppen. Ett effektivt sådant medelvore att lagstifta om en miniminivå förmiljöavgifterna. Undantag bör naturligtvis göras föratt gynna miljövänliga energiformer. För att ökahandlingskraften inom EU bör beslut om miljöavgifterfattas med kvalificerad majoritet. har detvisat sig omöjligt att driva igenom t.ex. engemensam miniminivå för koldioxidavgifter just pågrund av att ett fåtal länder inte accepterat det.Miniminivå för miljöavgifter skulle innebära ettincitament för miljövänligare transporter,miljöriktig energiproduktion och forskning kringrenare energi. Det skulle också innebära rättvisarespelregler för energiproducenter, transportföretagoch bilister i medlemsländerna. Detta bör gesregeringen till känna.7. Europeisk handel med utsläppsrätter(punkt 4)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ209 yrkande 12 samtavslår motionerna 2001/02:MJ10 yrkande 5 och2001/02:MJ519 yrkande 1 delvis.StällningstagandeEtt kostnadseffektivt verktyg i miljöarbetet ärhandel med överlåtelsebara utsläppsrätter. Det är nuhög tid att gå till praktisk handling och införametoden i det faktiska miljöarbetet. Den storafördelen med handel med utsläppsrätter ärkombinationen hög måluppfyllelse och överlägsenkostnadseffektivitet. Erfarenheter från bl.a. USAvisar att system med handel med överlåtelsebarautsläppsrätter är mycket effektiva i miljöarbetet.Sverige bör driva på för att inom EU skapa ettsystem för handel med utsläppsrätter med koldioxid.Detta bör ges regeringen till känna.8. Trafikfrågor m.m. inom EU (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ14 yrkande 6 samt avslårmotion 2001/02:MJ10 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeFör att göra det möjligt för attskattebefria biodrivmedel måste regeringen driva påför att ändra förslag om attskattenivån för biodrivmedel inte får vara lägre än50 % av motsvarande skattenivå för bensin ochdiesel. Detta bör ges regeringen till känna.9. Internationellt klimatarbete (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ16 yrkande 21.StällningstagandeSverige bör arbeta för att det införs en miniminivåför koldioxidskatt inom EU. Vidare bör isamband med världstoppmötet i verka föratt en process inleds i syfte att åstadkomma eninternationell koldioxidskatt som omfattarbunkerbränslen vid internationella transporter. Tilldess det finns en koldioxidskatt inom EU bör Sverigedessutom ta initiativ till att likasinnade nationer,i första hand i vår närhet, enas om en samordnadsuccessiv upptrappning av de nationellakoldioxidskatterna. EU:s mineraloljedirektiv börändras så att alla biobränslen gynnas. Undantagetför beskattning av biobränslen, exempelvis etanol,skall i enlighet härmed förlängas till år 2015.Under förhandlingarna om nästa åtagandeperiod börSverige hävda att mål om sammanlagda utsläppsnivåerskall kompletteras med mål om utsläpp per person.Sverige bör dessutom agera för att ävenbunkerbränslen för flyg och sjöfart skall ingå ibeskattningssystem och i utsläppskvoter. Dessutombör aktivt verka för att multilateralafinansieringsinstitutioner slutar satsa på fossilaprojekt som motverkar internationella klimatmål.Klimatstörande subventioner bör avskaffas inom EU.Exempel på sådana är subventioner till kolbrytning.Detta bör ges regeringen till känna.10.Ekonomiska styrmedel (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ16 yrkande 7.StällningstagandeVid val av styrmedel för att nå de klimatpolitiskamålen måste hänsyn tas i första hand tillsannolikheten av måluppfyllelse och i andra handtill kostnadseffektiviteten. Eftersomklimatpolitiken handlar om ett långsiktigt arbete,är den långsiktiga kostnadseffektiviteten särskiltcentral. Jag anser att tyngdpunkten på åtgärdssidanskall ligga på ekonomiska styrmedel för att påallvar komma till rätta med klimatproblemen. Dettabör ges regeringen till känna.11.Koldioxid- och energiskatter (punkt 11)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ10 yrkande 19 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ15 yrkande 3 och 2001/02:MJ16yrkande 8.StällningstagandeEn åtgärd för att minskakoldioxidutsläppen är att förändrakraftvärmebeskattningen så att spillvattnet videlproduktion tas till vara. Fjärrvärmesektorn skullerelativt enkelt kunna bidra med ytterligare energiutan att öka andelen klimatpåverkande utsläpp. Dennaskatteförändring har efterlysts ochhar brett politiskt stöd. Utredningar finns somvisar hur denna förändring kan genomföras. Detta börges regeringen till känna.12.Koldioxid- och energiskatter (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ15 yrkande 3 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ10 yrkande 19 och 2001/02:MJ16yrkande 8.StällningstagandeGenom att växla skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring förenas miljömålen med målen för denekonomiska politiken. Principerna för en grönskatteväxling är därför bra. Det är emellertidviktigt att industrins internationellakonkurrenskraft inte försämras så att företagenflyttar verksamheten till andra länder. För attuppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling ärdet viktigt att det sker motsvarande sänkningar avskatten på andra områden. Jag accepterarfinansieringen av den miljömässigt motiveradesänkningen av momsen på kollektivtrafik. Emellertidvill jag ge regeringen till känna att arbetet medklimatpolitiken riskerar att bli effektlöst om inteett större helhetsgrepp tas.13.Koldioxid- och energiskatter (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ16 yrkande 8 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ10 yrkande 19 och 2001/02:MJ15yrkande 3.StällningstagandeJag anser att skatterna skall ha en tydliginriktning så att industrin och hushållen kanplanera investeringar och miljöåtgärder effektivt.En plan för koldioxidskattehöjning bör därförskapas. Utgångspunkten för utformningen av dennaplan är att koldioxidskatten bör höjas i små stegmed . Under hösten2006 bör en utvärdering av effekterna göras. Skattenpå arbete bör kontinuerligt sänkas i motsvarandeutsträckning. Detta bör ges regeringen till känna.14.Energiskatter för vissa sektorer (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ16 yrkandena 9 och 10.StällningstagandeDet är inte acceptabelt att hushållen ensammabetalar koldioxidskattehöjningen. somkoldioxidskatten höjs bör den också breddas till attomfatta en större del av industrin. betalarhela industrisektorn bara en knapp tredjedel av denkoldioxidskatt som hushållen betalar. Industringynnas också genom undantag från energiskatten.Undantagen bör endast omfatta de verksamheter ochbranscher där det är helt nödvändigt med hänsyn tillden internationella konkurrensen. Det allmännaundantaget för jordbruket bör försvinna. Vidare börundantagen endast gälla energianvändning som ärknuten till produktionsprocessen och inteföreteelser såsom kontorsbelysning elleruppvärmning. För att ge berörd industri en viss tidför omställning kan slopandet av undantagenlämpligen ske stegvis . Staten bördessutom ta initiativ till att upprätta avtal medindustrin i vilka industrin som villkor för fortsattdispens från delar av energi- och koldioxidskatterförbinder sig att vidta ekonomiskt rimliga åtgärderför att minska sina utsläpp. Om inte detta ärmöjligt bör övervägas att ställa liknande krav ilag. Detta bör ges regeringen till känna.15.Skatt på avfall m.m. (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ15 yrkande 4.StällningstagandeFör att stimulera avfallsminimering ochmaterialåtervinning bör förbränning av avfallbeskattas. I enlighet härmed bör en viktbaseradskatt på förbränning införas på samma nivå somdagens deponiskatt. Därutöver bör producentansvaretutvärderas och vidareutvecklas genom att man bl.a.ställer kvantitativa och mätbara mål som ärtidsbestämda och successivt skärps. Det individuellaansvaret för olika producenter skall så långt sommöjligt stimuleras. Ett sådant sätt skulle kunnavara att införa kretsloppsförsäkringar. Därutövermåste opinionsbildningen för avfallssorteringintensifieras. Utöver fasta återvinningscentralerbör ambulerande uppsamlingsmöjligheter finnas föratt ge närhet mellan invånarna ochavfallssorteringen. Dessutom bör särskilda avgifterpå vissa råvaror och visst avfall samtdifferentierade taxor för sorterat respektiveosorterat avfall för såväl hushåll som industriinföras. Vad som anförs om avfallspolitiken bör gesregeringen till känna.16.Klimatinvesteringsprogram (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ14 yrkandena 8 och 9samt 2001/02:MJ337 yrkande 11.StällningstagandeRedan våren 2000 förde fram förslag omatt klimatprogram skulle inrättas. Det är därförglädjande att programmen nu blir av. De lokalainvesteringsprogrammen (LIP) har låsts upp medkrav på att generera arbetstillfällen för att bliaktuella för genomförande. De klimatpolitiskaprogrammen får inte låsas fast med krav på attgenerera arbetstillfällen utan miljönyttan börsättas i främsta rummet. Det framgår inte klart ochtydligt i propositionen om krav på arbetstillfällenkommer att ställas. Det är därför viktigt att dettaklarläggs. Det är emellertid olyckligt attregeringen öppnar för att medlen tillklimatåtgärder skall få användas till andraåtgärder. Detta bör inte vara tillåtet.