bet · GP01BOU8 · 2002-03-21 00:00:00 — Trots att denna utvecklingpågått saknas det en nationellstrategi för hur handelns omstrukturering skallhanteras.PBL innebär att en kommun själv bestämmer hur markoch vatten skall användas inom kommunens gränser.Det är emellertid nödvändigt att kommunerna baserarsina ställningstaganden på en helhetssyn påkommunens utveckling. saknas en sådanhelhetssyn i många kommuner. Det pågår nu ensamhällsutveckling som innebär att boendet heltsepareras från handeln. De strategiska besluten idenna utveckling tas i många fall av privataexploatörer enligt amerikansk modell. Kommunernaspelas ut mot varandra och vågar inte säga nej handelsetablering av rädsla för att mistavärdefulla arbetstillfällen. Trots kraven påkonsekvensanalyser i översiktsplaner och påmiljökonsekvensbeskrivningar i detaljplan verkar detsom om kommunpolitiker har svårt att inse desammantagna effekterna av att släppa fram mer externhandel.Vid planering är kommunen skyldig att ta hänsyntill förhållanden i grannkommunerna. Länsstyrelsenskall ingripa när den mellankommunala samordningeninte har skett på ett lämpligt sätt. Det finns dockmånga exempel på handelsetableringar som hartillåtits trots de uppenbara negativa konsekvensernai grannkommunen. Det finns anledning att ifrågasättaom dagensreglering av de mellankommunala hänsynen vidhandelsetableringar är tillräcklig. Det har alltförofta visat sig att kommunens eget bästa väger tyngstvid etablering av externa köpcentrum.Länsstyrelserna bör därför genomföra en ingåendekonsekvensanalys i samband med handelsetableringarsom berör flera kommuner. Det finns också skäl attöverväga införandet av en vetorätt i PBL förgrannkommuner.I många länder i finns det betydligt störremöjlighet än i att styra handelnsutveckling. Det finns exempelvis möjlighet att styrahandelns etablering till stadskärnorna och attbegränsa butiksstorleken. Det förekommer ocksåplaner på ett tidsbegränsat stopp förexternetableringar. Jag anser att en sådan modellbör prövas i för att ge tid för en ordentliggenomlysning av konsekvenserna av den pågåendeutvecklingen. Ett moratorium bör således införas vadgäller nya externa köpcentrum och stormarknader.Detta moratorium bör gälla tills vi i harutarbetat och fastställt en tydlig policy vad gällerexterna köpcentrum och ställning hunnit tas tillförslag om en förstärkt lagstiftning.Ett moratorium ger vidare utrymme för en nödvändigsamhällsdebatt om vilken utveckling vi vill ha ochom hur vi bäst skall kunna bevara det kulturarv somutgör grunden för alla våra svenska städer. Vårastäder har traditionellt byggts efter en modell sominnebär att centrum utgör den naturliga mötesplatsenför både inköp och kultur. De senaste årtiondenasköpcentrumkoncept bygger emellertid på en annan typav samhällsbygge, den amerikanska modellen baseradpå separering av boende och handel.Vad jag ovan anfört bör med anledning avmotion 2001/02:Bo330 (mp) som sin mening ge regeringen till känna.Det innebär också att motion 2001/02:Bo244 (kd)yrkande 4 i huvudsak får anses vara tillgodosedd.15. Kommunala servicezoner (punkt 11)av (), (), EwaThalén Finné (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo210 och 2001/02:Bo216yrkande 13.StällningstagandeRätten att få bygga och bo efter individuellaönskemål inskränks alltför ofta avkommunpolitikernas möjlighet att avstå från attdetaljplanelägga områden. Detta medför att ingabygglov kan beviljas, vilket är ett effektivt sättför kommunpolitikerna att styra var medborgarnaskall bygga och bo.Många människor har önskemål om att bosätta sig it.ex. Motiveringenför avslag på bygglovsansökningar i sådana områdenär att det blir för dyrt ur kommunalekonomisksynvinkel att tillgodose önskemål om kommunalservice som t.ex. skola, skolskjutsar samt barn- ochäldreomsorg. Kommunerna framhåller också i mångafall att dyra lösningar med anslutning tillkommunala system för vatten och avlopp ärnödvändiga. Denna typ av frågor går emellertid oftaatt lösa med lokala, miljöanpassade system. Även närdet gäller övriga serviceområden går detnaturligtvis ofta att hitta lösningar som är bra förbåde den enskilde medborgaren och kommunen. Dessalösningar får emellertid inte innebära eninskränkning av lagreglerade rättigheter som rättentill hemsjukvård, rätten att gå i skola m.m.Ett sätt att lösa problemen och låta medborgarnabygga och bo mer fritt är att man delar in kommuneni servicezoner. Då har alla parter redan från börjanklart för sig vad som gäller för kommunensåtaganden, dvs. vad den enskilde kan få för servicei olika delar av kommunen. Förutsättningarna för attinföra möjligheten till kommunala beslut omservicezoner enligt denna modell bör snarastutredas. Vi anser att en sådan modell är förenligmed den kommunala likställighetsprincipen. Alla vetfrån början vad som gäller och alla har möjlighetatt fatta beslutet om bosättning utifrån de givnaförutsättningarna. Frågan om det krävs ändring ikommunallagen, eller andra lagändringar, förinförande av en modell med kommunala servicezonerbör ägnas särskild uppmärksamhet i en utredning.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening att en utredning omkommunala servicezoner bör tillsättas. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2001/02:Bo210 (m) och 2001/02:Bo216 (m) yrkande 13.16. Den statliga kontrollen av kommunala planer(punkt 12)av (), (), EwaThalén Finné (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo216 yrkande 8.StällningstagandeDet har förekommit några fall därBoverket och länsstyrelser har sagt nej tilletablering av stormarknader och därmed underkäntdetaljplaner antagna av kommunfullmäktige. Detta ärinte acceptabelt och ligger inte i konsumenternasintresse. Enligt vår uppfattning är det en kommunalangelägenhet att bestämma hur marken skalldisponeras i den egna kommunen. Det är då ocksåhögst rimligt att besluten fattas av kommunen, somär bäst skickad att bedöma och avgöra sådana frågor.Stöd för detta finns i plan- och bygglagen.Länsstyrelsen och regeringen borde endast kunnaupphäva planer när dessa strider mot uttaladeriksintressen. Vi anser att det behövs en lagändringmed denna inriktning.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:Bo216(m) yrkande 8.17. Grönområden (punkt 13)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo325 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeEn förutsättning för att vi skall få städer somerbjuder en bra livsmiljö är att vi slår vakt omvåra grönområden. Det innebär att vi måste ställakrav på att parker och andra grönområden alltidplaneras in när städerna byggs ut och att viförbättrar skyddet för befintliga grönområden. Engenomtänkt strategi för hur städernas grönområdenskall kunna bevaras och utvecklas behövs därför.Samtidigt finns det naturligtvis situationer när ettbefintligt grönområde kan behöva tas i anspråk förnågot annat angeläget ändamål. En förutsättning föratt så skall få ske bör dock vara att den totalatillgången på parker och andra grönområden inteminskar. Det bör därför finnas möjlighet att ställakrav på kompensationsmark då parkmark tas i anspråkför andra ändamål. Kravet på kompensationsmark börinnebära att ett nytt grönområde av minst sammastorlek ställs till förfogande i rimlig närhet tilldet ianspråktagna området.För att skydda värdefulla naturmiljöer utanförstadsområden finns lämpliga laginstrument. Istadsmiljö kan värdefulla naturmiljöer skyddas genominrättande av nationalstadsparker. Institutetnationalstadspark täcker dock inte hela detlagtekniska behovet. Det behövs ett områden där skyddet kan skrivasi detaljplanebestämmelserna. Skyddet bör vara såutformat att det inte skall kunna tas bort genom enenkel planändring.Riksdagen bör begära att regeringen lägger framförslag om ett av mindregrönområden i stadsmiljö i enlighet med vad som ovananförts. Regeringen bör också låta utredaförutsättningarna för att införa regler om krav påkompensationsmark vid ianspråktagande av parkmarkför annat ändamål.Våra förslag läggs fram med anledning av motion2001/02:Bo325 (c) yrkandena 25 och 26.18. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse(punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo325 yrkande 27 och avslårmotion 2001/02:Bo288.StällningstagandeI vårt land finns det ett rikt utbud avkulturmiljöer av olika slag. Byggnadernas olikafunktioner som bostadshus, skolhus, handelsbodar,kraftverk, småindustribyggnader m.m. speglar vårtvariationsrikta kulturarv. Det är ett arv som vialla måste få ta del av, men som också behöver rättomvårdnad för att det skall kunna bevaras tillkommande generationer. Det är också nödvändigt attkontinuerligt se över vilka miljöer som behöverskyddas. Endast ett fåtal byggnader ochbebyggelseområden från tiden efter andravärldskriget är lagskyddade. Det bör därförsnarast göras en inventering av efterkrigstidensbebyggelse för att få en översikt över denvärdefulla bebyggelsen från dessa årtionden.Det är en nationell angelägenhet att ta vara påden kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Allaintressenter, inte bara myndigheter ochfastighetsägare, måste på olika sätt involveras idetta arbete. Det behöver utarbetas en strategi förhur detta arbete långsiktigt skall bedrivas. Enligtmin mening skulle ett nationellt handlingsprogram ienlighet med förslag kunna utgöra enbas för ett arbete som syftar till att bevara demångfasetterade kulturmiljöer och byggnader somfinns i vårt land.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att ta framett nationellt handlingsprogram för att bevara demångfasetterade kulturmiljöer och byggnader somfinns i vårt land. Mitt förslag lämnas med anledningav partimotion 2001/02:Bo325 yrkande27. I den mån motion 2001/02:Bo288 (s) inte kananses vara tillgodosedd med det anförda avstyrksden.19. Rätten att använda offentlig plats(punkt 19)av (), (),(), (), EwaThalén Finné (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Bo228 och2001/02:Bo249.StällningstagandeI motionerna 2001/02:Bo228 (s) och 2001/02:Bo249 (s)behandlas frågor om användandet av platser som ärtillgängliga för allmänheten. Motionärerna framförfarhågor för att privatiseringar (med i vissa falltillhörande inglasningar) av t.ex. torg ochgallerior leder till försämrade möjligheter fördebatt, opinionsbildning och offentliga samtal. Deframhåller behovet av att köpcentrum och liknandeplatser betraktas som allmän plats samt att degemensamma mötesplatserna värnas. I en av motionernaföreslås att kommunerna skall ges rätt att iplanbestämmelser föreskriva rättigheter för envaratt utöva dessa aktiviteter i inomhuscentrum,köpcentrum etc. Förslaget förutsätter ändringar iplan- och bygglagen.Motionerna aktualiserar frågor som har betydelseför grundläggande fri- och rättigheter. Det är fördemokratin frågor av central betydelse. Genomregeringsformen är varje medborgare gentemot detallmänna tillförsäkrad bl.a. frihet att anordna ochdelta i demonstration på allmän plats (2 kap. 1 § 3RF). Allmänna sammankomster får inte utan tillståndanordnas på offentliga platser (2 kap. 4 §ordningslagen). Tillståndsprövningen enligtordningslagen avser primärt om sammankomsten kaninnebära fara för ordning och säkerhet eller förtrafiken. Regleringen utgör en inskränkning av bl.a.demonstrationsfriheten i syfte att beakta dessaordningsintressen.Offentliga platser är bl.a. gator, vägar, torg,parker och andra platser som i detaljplan redovisassom allmän plats och som har upplåtits för sittändamål. Även andra landområden och utrymmen inomhussom stadigvarande används för allmän trafik äroffentliga platser (2 kap. 2 § ordningslagen).Exempel på sistnämnda inomhusutrymmen anses varabl.a. och Täbys Centrumanläggning (sePersson, G. P. m.fl., Ordningslagen, 1994).Enligt vår uppfattning är det till att börja medhögst oklart i vilken omfattning som fastighetsägareförbjuder viss aktivitet eller vissa utövare och omdet i förekommande fall innebär några egentligaolägenheter för det fria åsiktsutbytet m.m.Vi anser dock att det finns skäl att närmareutreda denna fråga. Det bör ankomma på regeringenatt göra detta.Om det mot vår förmodan skulle visa sig att dennautredning ger vid handen att det finns tillräckligaskäl för att, utifrån de synpunkter som gör siggällande beträffande det fria åsiktsutbytet m.m.,överväga en förändring av den nuvarande ordningenbör frågan om hur detta skulle förhålla sig tillskyddet för äganderätten samt vilka övrigakonsekvenser detta skulle få för fastighetsägare, iform av ökade kostnader för renhållning m.m., ägnasingående analyser.Riksdagen bör med anledning av motionerna2001/02:Bo228 (s) och 2001/02:Bo249 (s) som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet ovananfört om rätten att använda offentlig plats.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20012001/02:Bo207 av de ():begär att regeringen lägger fram förslagom att avskaffa kommunernas rätt att i detaljplanerprecisera handelsändamålet i enlighet med vad somanförs i motionen.2001/02:Bo210 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att möjligheten att införakommunala servicezoner bör utredas.2001/02:Bo213 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av godaetableringsmöjligheter, väl fungerande konkurrenssamt snabb myndighetshantering.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om handelsändamålet idetaljplan.2001/02:Bo216 av m.fl. (m):7. beslutar avskaffa handelsändamålet viddetaljplan i PBL.8. beslutar att kommunala detaljplanerendast får upphävas när de strider mot uttaladeriksintressen, i enlighet med vad som anförs imotionen.13. begär att regeringen utreder frågan omkommunala servicezoner i enlighet med vad somanförs i motionen.2001/02:Bo217 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om miljöer som ärbullerfria.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bygga etttystare samhälle.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gränsvärdenför bakgrundsbuller på arbetsplatser och ute isamhället bör tas fram.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bulleraspekten somett kvalitetskrav på produkter vid upphandling.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sänkta gränsvärdeni utomhusmiljöer.2001/02:Bo228 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i motionen om behovet av attköpcentrum och liknande publika platser betraktassom allmän plats.2001/02:Bo233 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn avlagstiftningen om olovlig yrkesmässig verksamhet ibostadsområde.2001/02:Bo234 av m.fl. (m):beslutar att avskaffa handelsändamålet iplan- och bygglagen.2001/02:Bo243 av m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten avbrottsförebyggande policy i kommunernasöversiktsplaner.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tydliga riktlinjerför bebyggelseinriktade hinder mot brott.2001/02:Bo244 av m.fl. (kd):3. begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utreda förutsättningarnaför att i den fysiska planeringen bättre kunnahantera översvämningsfrågor.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten avkonsekvensbeskrivningar och handelspolicy videtableringar av extern handel.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attkommunerna kartlägger tysta zoner iöversiktsplanerna.9. begär att regeringen tillsätter enutredning om vilket genomslag ochHabitatagendan fått i kommunernas översiktsplaner.10. begär att regeringen utreder hurlagstiftningen kring samhällsplanering i störreutsträckning kan ta hänsyn till regionalaskillnader och behov.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att isamhällsplaneringen väga in barnens perspektiv.17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att isamhällsplaneringen väga in de äldres ochfunktionshindrades perspektiv.2001/02:Bo249 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att värna de gemensammamötesplatserna.2001/02:Bo254 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av aktivitetsytor ibostadsområden och deras närhet.2001/02:Bo256 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening det som i motionen anförs om barnsinflytande i planering av boendemiljöer.2001/02:Bo258 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att inrätta hästgårdar.2001/02:Bo260 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en översyn avplan- och bygglagen för att garantera jämställdhet ireligiösa samlingslokaler.2001/02:Bo282 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om nödvändigheten av att dettas hänsyn till översvämningsrisken i all fysiskplanering.2001/02:Bo288 av Per m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en utredning somstärker kommunernas möjligheter att bevara unikbebyggelse och unika byggnadsmiljöer.2001/02:Bo297 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en utredning omplaneringsinstrument för regional samhällsplanering.2001/02:Bo300 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening att bör ändras så attgrannkommuner får vetorätt vid etablering avexterna köpcentrum.2. tillkännager för regeringen som sinmening att ett moratorium för nyetablering avexterna köpcentrum införs.3. tillkännager för regeringen som sinmening att är i behov av en tydlig policyvad gäller utvecklingen av externa köpcentrum.4. tillkännager för regeringen som sinmening att en förstärkt lagstiftning kan behövasför att skydda samhälleliga värden.5. tillkännager för regeringen som sinmening att konsekvensanalyser bör omfatta social,ekonomisk och miljömässig påverkan.2001/02:Bo310 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om forskning inriktad på enhelhetssyn i framtidens samhällsbyggande ochintegrering av det lokala Agenda 21-arbetet i allsamhällsplanering.2001/02:Bo325 av m.fl. (c):24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbrottsförebyggande aspekter måste tas med vid allsamhällsplanering.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förnyelse avbostadsmiljön.26. begär att regeringen lägger framförslag om ett av mindregrönområden i stadsmiljö i enlighet med vad imotionen anförs.27. begär att regeringen tar fram ettnationellt handlingsprogram för att bevara demångfasetterade kulturmiljöer och byggnader somfinns i vårt land.2001/02:A212 av m.fl. (c):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ettjämställdhetsperspektiv i samhällsplaneringen.2001/02:Ju237 av m.fl. (c):19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbrottsförebyggande aspekter alltid bör tas med isåväl planering av bostadsområden somsamhällsplanering i övrigt.2001/02:Ju389 av m.fl. (kd):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att geBoverket i uppdrag att för kommunerna utarbetatydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hindermot brott.2001/02:K284 av m.fl. (c):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om barns ochungdomars medverkan i samhällsplaneringen.2001/02:MJ341 av (c):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att uppdra åtberörda myndigheter att på ett tydligare sättbeakta åkermarkens betydelse i allsamhällsplanering och då inte minst i kommunernasöversiktsplanering.2001/02:N267 av m.fl. (fp):22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avförändringar i (PBL).2001/02:So276 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillägg i plan-och bygglagen om att planera så attbullerstörningar minimeras.2001/02:So501 av m.fl. (c):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs ommiljökonsekvensbeskrivningar.2001/02:So613 av m.fl. (kd):15. begär att regeringen ger iuppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer förbebyggelseinriktade hinder mot brott.Motion väckt med anledning avRiksdagens revisorers förslag2001/02:RR82001/02:Bo9 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om handelsändamålet idetaljplaneärenden.Bilaga 2UppföljningsrapportLänsstyrelserna ochmellankommunalsamordning inomPBL-områdetavRoger Berggrenpå uppdrag av bostadsutskott1 InledningUppföljningens bakgrund och inriktningRiksdagens bostadsutskott beslutade attgenomföra en uppföljning av länsstyrelsernas roll isamband med mellankommunala plan- och byggfrågor.Utskottet konstaterade att det i (1987:10) stadgas att det vid planläggning ska tashänsyn till förhållanden i angränsande kommuner.Länsstyrelsen har därvid till uppgift att verka föratt frågor om användningen av mark och vatten somangår två eller flera kommuner samordnas på ettlämpligt sätt.Enligt utskottet bör uppföljningen bl.a. innefattafrågor om i vilken utsträckning länsstyrelserna harverkat för att en samordning kommer till stånd genomdels rådgivande och stödjande insatser, dels medstöd av de bestämmelser för detta ändamål som finnsi (PBL). Vidare bör det belysasi vilken utsträckning länsstyrelsernas beslut haröverklagats och vad dessa besvär har resulterat i.Uppföljningens genomförandeUppföljningen har genomförts oktober2001 till . En till utskottet inlånadtjänsteman från revisorer har ansvaratför arbetet.Studien bygger huvudsakligen på en genomgång avriksdagstryck och andra relevanta skriftliga källor.De senare främst i form av rapporter från berördamyndigheter samt annan myndighetsdokumentation sombeslut, samrådsyttranden, planer etc. Utöver dettamaterial har primärdata inhämtats genom två enkäter,den ena till samtliga länsstyrelser och den andratill ett urval av landets kommuner.Det skriftliga materialet har kompletterats medmuntliga källor företrädesvis i form av intervjuer.Sammanlagt har ca 25 tjänstemän vid länsstyrelser,, , m.fl.myndigheter intervjuats. Därutöver har intervjuergenomförts med representanter för SvenskaKommunförbundet.Datainsamling har även skett genom deltagandeobservation vid ett samrådsmöte mellan Länsstyrelseni och kommun.Rapportens dispositionUtöver detta inledningskapitel består denna rapportav ytterligare nio kapitel. Kapitel två ger enallmän orientering om länsstyrelsernas roll och denreformering av länsförvaltningen som är undergenomförande. Det tredje kapitlet fokuserar den rollsom har inom PBL-området. I kapitelfyra görs en genomgång av vad som har framkommit inågra av de utredningar/uppföljningar som berörfrågor om mellankommunal samordning inom PBL-området. Vidare refereras till aviserade men ännuinte tillsatta utredningar med anknytning tillområdet.I kapitel fem och sex redovisas resultaten frånenkäterna till länsstyrelser och kommuner.