bet · GP01SOU23 · 2002-05-16 00:00:00 — (mp) begärs ett tillkännagivande om att ändraLVM så att det väntade barnet får ett skydd (yrkande2).Två motioner tar upp problemet med övervikt hosunga.I motion So534 av () yrkasatt begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att komma med förslag påförebyggande åtgärder för att motverka den ökandeövervikten hos barn och ungdomar.I motion So316 av () begärsett tillkännagivande om behovet av åtgärder för attkomma till rätta med överviktsproblem hos barn ochungdomar.I flera motioner tas andra hälsofrågor upp.I motion So48 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om åtgärder mot barns och ungdomarsnarkotikamissbruk (yrkande 8). Det ökande missbruketav narkotika kräver enligt motionärerna snabba ocheffektiva åtgärder. Motionärerna anser bl.a. attantalet poliser bör öka, att specialiseradenarkotikaenheter skall finnas i varje län samtgatulangnings- och ungdomsgrupper i större städer,att provtagning på ungdomar skalltillåtas vid misstänkt missbruk, att ANT-utbildningen i skolan för elever, lärare ochskolpersonal bör tillföras ytterligare resurser samtatt den behandling som ges vid iStockholm bör kunna ges även till ungdomar på andraplatser i landet.I motion So432 av ()begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att driva enupplysningskampanj om barn och migrän (yrkande 1).Motionären anför att det bland både lärare,skolsköterskor och föräldrar finns för lite kunskapom att barn kan drabbas av migrän och om hur dedrabbade skall tas om hand. I motionen begärs ocksåett tillkännagivande om att rikta särskilda medeltill forskning om barns migrän (yrkande 2).I motion So619 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om hjärnskadade barns behov avrehabilitering (yrkande 11). Enligt motionärerna ärdet endast en mycket liten andel av allahjärnskadade barn som får någon rehabilitering.I motion So436 av och () begärs ett tillkännagivande om att möjligheterbör ges att använda den sensomotoriska metoden föratt hjälpa fler barn. Sensomotorisk mognad harenligt motionärerna betydelse för barnskoncentrations- och inlärningsmöjligheter.I motion So634 (fp) begärs ett tillkännagivande ombarnsäkerhet (yrkande 16). Motionärerna anser attbarnsäkerhetskraven i stort sett är tillgodosedda ilagstiftningen men att tillämpningen brister.Motionärerna framhåller bl.a. vikten avinformationsinsatser kring riskerna för barn attråka ut för olyckor. Slutligen begärs etttillkännagivande om smärtbehandling av barn (yrkande12). Motionärerna efterlyser ökad utbildning omsmärtbehandling, regelbunden användning avsmärtanalys, regelbundna kontakter medsmärtbehandlingsteam samt ökad information till barnoch föräldrar om smärta och smärtbehandling.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 2000/01:SoU7 Barn - här och nubehandlades också motioner om barns hälsa, bl.a. ompsykisk ohälsa, självmord, rehabilitering avhjärnskadade, smärtbehandling och barnsäkerhet. Somnämnts ovan föreslog utskottet ett tillkännagivandeom självmordsförebyggande arbete men avstyrkteövriga yrkanden (s. 24 f.; res. kd respektive fp).Frågan om att förebygga fetalt alkoholsyndrombehandlade utskottet senast i det av riksdagengodkända betänkandet 2000/01:SoU8 Nationellhandlingsplan för att förebygga alkoholskador. Enmotion härom avstyrktes med hänvisning till att denfick anses i huvudsak tillgodosedd (s. 41; res. kd).I det av godkända betänkandet2000/01:SoU18 Ny socialtjänstlag m.m. behandladesett motionsyrkande om att ändra lagen om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) i syfte att skyddafostret vid missbruk. Yrkandet avstyrktes (s. 79).Riksdagen har godkänt regeringens förslagtill nationell handlingsplan mot narkotika (prop.2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02: 193).I handlingsplanen anges huvudinriktningen för denkommande narkotikapolitiken. Målet är att minska ny-rekryteringen till missbruk, förmå missbrukare attupphöra med sitt missbruk samt att minska tillgångenpå narkotika i samhället. Utskottet avstyrkte bl.a.motionsyrkanden med samma innehåll som här aktuellayrkande 8 i motion So48 (m) (res. m).I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1;utg.omr. 9) anförs bl.a. följande:Psykisk ohälsa och stressrelaterad ohälsa är pro-blem som ökar i samhället. Regeringen har gettStatens folkhälsoinstitut i uppdrag att arbetaför barns och ungdomars psykiska hälsa. För attfå bättre kunskap om barns och ungdomars psykiskabesvär har regeringen gett iuppdrag att ta fram en modell för återkommandemätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa.Dessutom arbetar även () med att främja hälsa såväl för barnoch ungdomar som vuxna och med vissa områden somsärskilt fokuseras i institutets verksamhet. IPMhar under föregående år gett ut ett trettiotaloriginalpublikationer fördelade på samtliga femverksamhetsgrenar. Kunskapsspridning sker ävenvia publikationer avsedda för allmänheten,personalvård, företagshälsovård, studerande inomvårdyrken och liknande mottagare för att spridakunskapen externt om genomförda studier.Institutet har även medverkat med föreläsningarvid kurser och konferenser för exempelvis olikahögskolor, landsting och kommunförbund. Medverkanhar också skett vid en del akademiskagrundutbildningar för att få en tillämpning ochanvändning av den kunskap som tagits fram inomIPM. Vid IPM drivs även Centrum försuicidforskning och prevention i samarbete medStockholms läns landsting. Inom ramen för arbetethar bl.a. ett utbildningsmaterial till skolor omsjälvmordsprevention tagits fram. - - -Tillförlitliga och representativa data om kostoch fysisk aktivitet i befolkningen saknas idag.Statens folkhälsoinstitut har därför, tillsammansmed och , inlettett arbete med att utveckla enkätfrågor omlevnadsvanor inom området. Det är särskiltangeläget att få ett bättre kunskapsunderlag ombarns och ungdomars kostvanor och fysiskaaktivitet. har dessutom arbetatfram en ny rekommendation gällande intag av fruktoch grönsaker. arbetarför närvarande med att ta fram strategier för attöka konsumtionen av frukt och grönt ibefolkningen. - - -godkände tre nya mål förungdomspolitiken (bet. 1999/2000:KrU4). Medutgångspunkt i dessa mål har regeringen beslutat om41 delmål. reviderades en del avdessa. Under målet att ungdomar skall ha godaförutsättningar att leva ett självständigt liv finnsdelmål om ungdomars hälsa. Ett av delmålen är attandelen ungdomar som upplever sig ha psykisk ohälsaskall minska. Andra delmål handlar om att minskadroganvändningen bland ungdomar.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor - nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnat förslag tillnationella folkhälsomål och strategier. Somfolkhälsomål 1 anges "Stark solidaritet ochsamhällsgemenskap", som mål 2 "Stödjande socialamiljöer för individen", som mål 3 "Trygga ochjämlika uppväxtvillkor", som mål 7 "inne- ochutemiljöer", som mål 8 "Skadesäkra miljöer ochprodukter", som mål 9 "Ökad fysisk rörelse", som mål10 "Goda matvanor", som mål 13 "Minskat skadligtalkoholbruk" samt som mål 14 "Ett narkotikafrittsamhälle". Kommittén har bl.a. lyft fram psykiskohälsa som det mest angelägna folkhälsoproblemet attangripa på bred front.Alkoholkommittén, som har i uppdrag att genomföraden nationella handlingsplanen för att förebyggaalkoholskador (dir. 2001:22), har enligthandlingsplanen och sina direktiv som ett särskiltprioriterat delmål att ingen alkohol skall förekommaunder graviditet.Statens folkhälsoinstitut fick 2002 i uppdrag att i samverkan medSocialstyrelsen ta fram underlag till fortbildningför personal inom mödrahälsovården när det gällersambandet mellan alkoholkonsumtion och fosterskador.Uppdraget redovisades . I redovisningenges förslag till hur fortbildning kan genomförassamt anförs att fortbildningen bör ha följandesyften: att öka kunskapen hos mödrahälsovårdenspersonal om sambandet mellan alkoholkonsumtion undergraviditet och fosterskador samt alkoholrelateraderisker vid amning, att visa på metoder att föra utdenna kunskap till de blivande föräldrarna samt attöka kompetensen för att tidigt upptäcka gravidaalkoholmissbrukare och därmed förebygga att barnföds med fosterskador förorsakade av alkohol.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att storuppmärksamhet behöver ägnas åt hälsoutvecklingenbland barn och ungdomar. Utskottet ser dock ingenanledning att nu ändra de reviderade målenför ungdomspolitiken. Motion So571 (s) avstyrks.Utskottet vill åter framhålla att den ökadeförekomsten av psykisk ohälsa hos barn och ungdomarär oroande och måste föranleda kraftsamlingar bådecentralt och lokalt i de verksamheter som möter barnoch ungdomar. Utskottet noterar att regeringen ocksåär av den uppfattningen att det är ytterst angelägetatt förbättra omhändertagandet av barn och ungdomarmed psykisk ohälsa. Stora satsningar har gjorts ienlighet med det förslag om inriktning och åtgärderför att förbättra stödet till barn och ungdomar medpsykisk ohälsa som ställde sig bakomhösten 2000 (bet. 2000/01:SoU5). har i uppdrag att arbeta för barnsoch ungdomars psykiska hälsa. Regeringen har vidaregett i uppdrag att ta fram en modellför återkommande mätningar av barns och ungdomarspsykiska hälsa. I sin redovisning av uppdragetrörande barnkompetens inom hälso- och sjukvårdenm.m. framhåller vikten av attbarnkompetensen stärks inom bl.a. barnhälsovårdenoch elevhälsovården. I begreppet barnkompetens måsteenligt styrelsen inkluderas kunskap ombarnfamiljernas belägenhet i dagens samhälle, medstress och andra faktorer som medför risk förpsykiska problem hos barnen. betonardärför behovet av psykologisk och psykosocialkompetens inom primärvården samt anför att samverkanmellan t.ex. hälso- och sjukvården, skolan ochsocialtjänsten är nödvändig för att kunna ge barnenoch deras familjer bästa möjliga stöd och hjälp.Rapporten är under beredning inom Regeringskansliet.Utskottet utgår vidare från att barns och ungdomarspsykiska ohälsa kommer att ingå som en viktig del iregeringens kommande redovisning av mål ochinriktning för det samlade folkhälsoarbetet. Med detanförda får motionerna So50 (kd) yrkande 4, So325(kd) yrkande 2, So495 (mp) yrkandena 10 och 11,So513 (s), So576 (s), So612 (kd) yrkande 3, So617(kd) yrkandena 4, 6 och 8 samt So634 (fp) yrkande 10anses åtminstone delvis tillgodosedda.Utskottet står givetvis bakom regeringens uttalandeatt självmordsprevention bland barn och ungdomar ärmycket angeläget. Forskning på området bedrivs bl.a.av prevention, somhar i uppdrag att förebygga självmord ochsjälvmordsförsök. , och () har tagit fram självmordsförebyggandeprogram för skolorna. Utskottet konstaterar vidareatt IPM har i uppdrag att föra ut WHO:s riktlinjerom självmordsförebyggande arbete i skolan samtredovisa för regeringen hur riksdagsbeslutet påområdet beaktats (bet. 2000/01:SoU7). Något nytttillkännagivande från behövs inte. mening får motionerna So325 (kd) yrkande1 och So634 (fp) yrkande 9 anses i huvudsaktillgodosedda.Utskottet ser med oro på ökningen av antaletöverviktiga barn och ungdomar. har formulerat mål såväl om ökadfysisk aktivitet som om goda matvanor. Utskottetutgår från att minskad övervikt hos bl.a. barn ochungdomar behandlas i regeringens aviserade förslagpå folkhälsoområdet. I avvaktan härpå bör någottillkännagivande till regeringen inte göras.Motionerna So316 (kd) och So534 (v) avstyrks därför.När det gäller åtgärder mot barns och ungdomarsnarkotikamissbruk har utskottet inte ändratinställning till de förslag som läggs fram i motionSo48 (m) yrkande 8 och som nyligenavslagit. Motionsyrkandet avstyrks därmed.Utskottet ser positivt på regeringens beslut atttillsätta en barnsäkerhetsdelegation. Delegationenhar bl.a. i uppgift att öka medvetenheten kringbarnsäkerhetsfrågorna, lämna förslag till hurkunskaperna inom området kan förbättras samt geförslag till hur barnolycksfallen kan minska. MotionSo634 (fp) yrkande 16 får därmed anses i huvudsaktillgodosedd.Utskottet vidhåller sin regelmässigt uttaladeinställning att det i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen att bedöma huruvida satsningarbör göras på enskilda sjukdomar eller hur vården avdessa sjukdomar bör organiseras. Utskottet har inteheller ändrat sin uppfattning att riktlinjerna förprioriteringar inom hälso- och sjukvården inte låtersig förenas med en "lista" där vissa sjukdomargenerellt prioriteras före andra. Vidare kan detinte anses vara en fråga för att initieraforskning kring en särskild sjukdom. Med det sagdaavstyrker utskottet motionerna So432 (kd) yrkandena1 och 2, So436 (c), So619 (kd) yrkande 11 samt So634(fp) yrkande 12.Utskottet vidhåller att det är ytterst angeläget attinformera om riskerna med att använda alkohol ochandra droger under graviditeten. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att och nyligenpresenterat ett underlag till fortbildning förpersonal inom mödrahälsovården när det gällersambandet mellan alkoholkonsumtion och fosterskador.Vidare har som en särskiltprioriterad uppgift att verka för att kvinnorundviker alkohol under graviditeten. stimulera ökad samverkan mellan olika lokalaaktörer samt arbeta för att få till ståndstödinsatser för riskgrupper, vård- ochbehandlingsinsatser, information ochopinionsbildning. Motionerna So327 (kd) yrkandena1-3 samt So505 (kd) yrkandena 1 och 2 får därmedanses i huvudsak tillgodosedda.I motionerna So311 (kd) och So425 (mp) yrkande 2begärs en ändring av lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) i syfte att kunnatvångsomhänderta en gravid kvinna till skydd förfostret. Utskottet delar motionärernas omsorg omfostrets hälsa men vidhåller att det inte finns skälatt ändra de grundläggande förutsättningarna för närvård skall beredas med stöd av lagen. Motionernaavstyrks.Barn i socialtjänstenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om attåterinföra 4 kap. 26 § barnavårdslagsamt om s.k. second opinion vidvårdnadsutredningar. Utskottet vidhåller sintidigare redovisade inställning i dessafrågor. bör även avslå motioner omfamiljerådslag eftersom något nytttillkännagivande på området inte kan anseserforderligt.Jämför reservationerna 19 (m) och 20 (kd, c).SkrivelsenDen infördes principen om barnetsbästa och barnets rätt att komma till tals i allafrågor som rör barnets i socialtjänstlagen. I dennya socialtjänstlagen, som trädde i kraft den 1januari 2002, har bestämmelsen om barnets bästa fåtten egen paragraf (1 kap. 2 §) och det harförtydligats att med barn avses varje människa under18 år.Enligt regeringen har länsstyrelserna iregleringsbreven haft i uppdragatt följa och redovisa hur bestämmelserna om barnetsbästa fått genomslag i verksamhet.Vidare har haft i uppdrag att ökakunskaperna i kommunerna om barnets bästa och attmedverka till att kommunernas socialtjänstförbättrar sina insatser för barn och ungdomar. Iskrivelsen anförs att sammanställningen avresultatet av den sociala tillsynen för år 2000redovisar positiva effekter av lagändringarna.Barnen och barnets bästa har fått en starkareställning i arbete. Det är vanligaremed riktlinjer för hur barnets bästa skall tas tillvara och det har blivit vanligare att utredare äventalar med barnen. Ändå är det inte ovanligt attbarnets behov inte framgår avbarnavårdsutredningarna. Det före-kommer ävenalltför ofta att det saknas ett barnperspektiv isocialbidrags-ärenden. Det har framkommit att det istor utsträckning saknas en samsyn om innebörden avbegreppen barnets bästa och barnperspektiv, vilketenligt regeringen försvårar arbetet med att stärkabarnens ställning i socialt arbete. Begreppen behö-ver därför definieras och konkretiseras, anförs det.Enligt regleringsbrevet för skallSocialstyrelsen redovisa sina insatser för atthänsynen till barnets bästa skall beaktas inomsocialtjänstens verksamheter samt göra en bedömningav effekterna av insatserna.Regeringen redogör för det tillkännagivande somriksdagen gjorde om familjerådslag (bet.2000/01:SoU7, rskr. 2000/01:135). Socialutskottetuttalade med anledning av en motion att det bör varaen självklar rättighet för familjer att varadelaktiga när beslut skall tas om socialaingripanden eller om stödåtgärder. Om familjen såönskar bör den därför ha rätt till ettfamiljerådslag eller annan arbetsmodell som i likhetmed familjerådslag tar till vara de närståendesresurser. Enligt tillkännagivandet borde regeringeni lämpligt sammanhang återkomma till meden redovisning.Regeringen anför i skrivelsen att familjerådslagintroducerades som en metodatt arbeta med barn och familjer. Med stöd frånregeringen genomförde ettprojekt för att utveckla ensvensk modell för familjerådslag. Tanken bakomfamiljerådslag är att familj, släkt, vänner ochgrannar har en kunskap om det enskilda barnet sommyndighetspersoner saknar och som gör dem bättrerustade att fatta beslut om och ta ansvar förbarnet. Projektet har utvärderats (Familjerådslag iSverige, 1999:1). Enligt regeringenvisar utvärderingen att de svenska familjerådslageni huvudsak har genomförts enligt modellen samt attrådslaget har utnyttjat den möjlighet tillinflytande som modellen innebär. Återaktualiseringför ny utredning var ungefär lika vanlig bland barnsom varit föremål för familjerådslag som bland demsom utretts traditionellt. Hälften av barnen varfortfarande aktuella för någon form av bistånd, ochdetta var vanligare vid familjerådslag. Det var likavanligt att barn placerades utanför hemmet efterfamiljerådslag som efter traditionella utredningar.De flesta av familjerådslagsbarnen placerades hossläktingar, medan detta var ovanligt bland dem somutretts på traditionellt sätt. Föräldrar sommedverkat i familjerådslag var i stor utsträckningpositiva till att medverka i ytterligarefamiljerådslag. t.o.m.oktober 1997 användes familjerådslag i ungefär tioprocent av alla pågående utredningar i de tiokommuner som ingick i det svenska projektet. Två årefter det att det första familjerådslagetgenomfördes hade fem av kommunerna så gott somupphört med att använda familjerådslag. Fyrafortsatte i begränsad omfattning och endast enkommun använde det regelbundet. En viktig förklaringtill den låga graden av användande är att åtta avtio föräldrar tackade nej till erbjudandet omfamiljerådslag.Regeringen redovisar sin avsikt att lämna enproposition till om medling med anledningav brott. Medling och familjerådslag är metoder somenligt regeringens bedömning kan kompletteravarandra.Regeringen anför slutligen att det inte ärlämpligt att lagstifta om vissa specifika metoderför det sociala arbetet. Däremot är det angelägetatt det utvecklas nya metoder och att socialarbetarehar tillgång till väl beprövade metoder för att medstor flexibilitet kunna anpassa sitt arbete till denenskilda familjens behov. Regeringen betonar Social-styrelsens uppdrag på området, dels som nationellexpert och tillsynsmyndighet, dels för genomföra ensamlad strategi för kunskapsutveckling inomsocialtjänsten.MotionernaI motion So48 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att 26 § i den gamlabarnavårdslagen bör införas i socialtjänstlagen(yrkande 13). Paragrafen innebar att socialamyndigheter i samverkan med familjen och på etttidigt stadium kunde inrikta sitt arbete på atthjälpa och stötta, ofta i förebyggande syfte.Åtgärder vidtogs sedan stegvis i samråd med familjenoch först som en sista utväg kunde övervakning ochett omhändertagande bli aktuellt. kommerdessvärre socialnämndens åtgärder ofta överraskandeoch ofta för sent.Ett yrkande om att paragrafen bör införas i LVUframförs i motion So275 av m.fl. (m)(yrkande 5).I motion Sf392 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om familjerådslag (yrkande 13).Motionärerna anser att arbetsmodellen bör spridastill fler kommuner samt att regeringen bör återkommatill med en redovisning av hur systemetmed familjerådslag fungerar.I motion So617 av m.fl. (kd)framställs ett likartat yrkande (yrkande 7).I motion So304 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om en utredning förkvalitetssäkring av vårdnadsutredning genom s.k.second opinion (yrkande 2). Motionärerna påpekar attdet förekommer fall där det döms till delad vårdnadom ett barn trots att det är klart olämpligt.Motionärerna anser att en väg att kvalitetssäkravårdnadsutredningarna är att införa en möjlighettill ytterligare en social prövning om endera partenanser sig missbedömd. Frågan bör utredas, anförsdet.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 2000/01:SoU18 Ny socialtjänstlag m.m.behandlade utskottet motionsyrkanden om att isocialtjänstlagen införa 26 § barnavårdslagen samtom kvalitetssäkring av vårdnadsutredningar genoms.k. Yrkandena avstyrktes (s. 41respektive 49; res. m respektive c).Regeringen har överlämnat proposition2001/02:126 Medling med anledning av brott tillriksdagen. Den nya lagen om medling skall avsemedlingsverksamhet som anordnas av stat ellerkommun, dvs. främst av ,kriminalvården eller polisen. Med medling avses ilagen att en gärningsman och ett brottsoffer mötsinför en opartisk medlare för att tala om brottet.Medlingen skall vara frivillig för båda parter. Ipropositionen anförs att medling och familjerådslagär metoder som kan komplettera varandra. Ettmedlingsmöte kan även ha inslag av familjerådslaggenom att andra personer än vårdnadshavare kannärvara, om det är lämpligt och förenligt med syftetmed medlingen. Lagen föreslås träda i kraft den 1juli 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill åter framhålla att de åtgärder somvar möjliga att vidta enligt 4 kap. 26 § i den gamlabarnavårdslagen hade kommit att sakna betydelselångt innan lagen upphörde att gälla 1982. Utskottetvidhåller vidare att de möjligheter tillförebyggande åtgärder som lagen (1990:52) medsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) ger fåranses tillräckliga. Utskottet avstyrker såledesmotionerna So48 (m) yrkande 13 och So275 (m) yrkande5.Riksdagen gjorde ett tillkännagivandetill regeringen om att familjerådslag eller annanarbetsmodell bör vara en självklar rättighet förfamiljen i samband med beslut om sociala ingripandeneller stödåtgärder samt att regeringen bör återkommamed en redovisning. I den här behandlade skrivelsengör regeringen sin redovisning på området. Utskottetdelar regeringens bedömning att det inte är lämpligtatt lagstifta om vissa specifika metoder för detsociala arbetet men att det är angeläget attsocialtjänsten anpassar sitt arbete till denenskilda familjens behov. Utskottet konstaterar attdet står kommunerna fritt att arbeta medfamiljerådslag eller andra liknande modeller som tarde närståendes resurser till vara, t.ex. medling vidbrott. Enligt utskottets mening får motionerna So617(kd) yrkande 7 och Sf392 (kd) yrkande 13 anses ihuvudsak tillgodosedda. Något nytt tillkännagivandei frågan är inte erforderligt. Motionerna avstyrksdärmed.När det gäller frågan om s.k. second opinion vidvårdnadsutredningar vill utskottet framhållaSocialstyrelsens arbete med att genomföra denstrategi för kunskapsutveckling inom socialtjänstensom finns redovisad i proposition /01:80 medförslag till ny socialtjänstlag. Utskottet vill återunderstryka vikten av hög kvalitet och kompetens isocialtjänstens verksamhet men anser att utfallet avden nämnda satsningen bör avvaktas. Med det anfördaavstyrks motion So304 (c) yrkande 2.Barn i asylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om barnsrättigheter enligt utlänningslagstiftningen,om ensamkommande barn, om förvarstagande avbarn, om uppehållstillstånd efter inresa ochom offentligt biträde och tolk iutlänningsärenden. hänvisar ihuvudsak till de uttalanden somsocialförsäkringsutskottet gjort medanledning av likartade motionsyrkanden.Jämför reservationerna 21 (v, kd), 22 (m), 23(kd), 24 (v, kd), 25 (v, kd), 26 (v, kd) och27 (v, kd).SkrivelsenI skrivelsen anges att landstingen sedan den1 är ansvariga för att samtliga asyl-sökande m.fl. erhåller akut sjukvård och tandvårdsamt sjukvård och tandvård som inte kan anstå.Därutöver ges viss annan vård, exempelvis mödra- ochförlossningsvård. Asylsökande barn har rätt till iprincip samma hälso- och sjukvård samt tandvård somandra i bosatta barn. Asylsökande skall ävenerbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer iallmänna råd från .