bet · GQ01SFU2 · 2002-11-26 00:00:00 — Skälet till detta är attdet statliga äldreförsörjningsstödet då införs.I propositionen anges att () har granskat introduktionsverksamheten förflyktingar och deras anhöriga (RRV 2002:15).Regeringen har överlämnat rapporten till utredningenÖversynen av mottagande av och introduktion förflyktingar (dir. 2001:87).För föreslår regeringen ettramanslag på 2 279 239 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Sf348 av m.fl. (c) begärsi denna del att beslutar att anvisa 100miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit tillanslaget 10:3 Kommunersättningar vidflyktingmottagande. Motionärerna anför att enengångsvis indragning av anslagssparande bör göras.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf334 yrkandena47 och 48 att beslutar att systemet medförhandlingar och avtal med kommuner, avseendenyanlända, avskaffas och att det i stället införs ens.k. utvecklingspeng, som följer individen ochfördelas av , RFV.Övrig motionI motion Sf336 av m.fl. (v) yrkande 4anförs att det finns stora skillnader vadgäller flyktingmottagningen mellan kommunerna iframför allt storstadsregionerna. Alltfler kommunersäger dessutom upp sina avtal med Integrationsverketoch ännu fler kommuner minskar sinflyktingmottagning, vilket bidrar tillsegregationen. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen bör lägga framförslag som tydliggör kommunernas skyldigheter attta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd.I yrkande 5 anför motionärerna att kommunerna harett ansvar för att skapa en meningsfull tillvaro förde flyktingar som finns i flyktingmottagningen.Kännedom om och samhörighetskänsla med det svenskasamhället är centralt för en lyckad integration.Motionärerna begär ett tillkännagivande omkommunernas ansvar att skapa fritidsverksamhet förde barn, unga och vuxna asylsökande som finns ikommunens flyktingmottagning. Detta gäller både fördem som lever på förläggningar och för dem som hareget boende.Utskottets ställningstagandeKommunersättningen avser att täcka de kostnader somflyktingmottagandet medför för kommunerna. Det är avstor vikt att den kommun som tar emot personer somomfattas av flyktingmottagandet har kapacitet atterbjuda boende och en god introduktion, allt för attden enskilde skall få så goda förutsättningar sommöjligt att komma in i det svenska samhället.Utskottet noterar att utredningen om översyn avmottagande av och introduktion för flyktingar ochandra invandrare (dir. 2001:87) skall beakta frågorrörande boendet för asylsökande och bosättning förnyanlända flyktingar. Utredaren skall överväga omdet finns behov av åtgärder för att få personer attvälja ett boende som innebär så goda förutsättningarsom möjligt, dels asylansökan prövas,dels för en individuellt anpassad introduktion ochdels för en långsiktigt hållbar integration. Ävenvilken betydelse informationsinsatserna frånMigrationsverket och om bl.a.tillgång på bostäder, arbete och utbildning på olikaorter har haft för flyktingars bosättning skallanalyseras. Om utredaren finner att det finns behovav att i ökad utsträckning söka påverka boendet, börolika alternativ övervägas.Beträffande kommunernas ansvar förfritidsverksamhet för flyktingar m.fl. noterarutskottet att det inom ramen förintroduktionsprogrammet är ett delmål att nyanländainvandrare har tidig och för personen relevantkontakt med arbets- och föreningsliv. Även tidenunder vilken en asylansökan prövas skall beaktas iden ovanstående utredningen (dir. 2001:87).Utskottet inväntar utredningens analys, ochmotionerna Sf334 yrkandena 47 och 48 samt Sf336yrkandena 4 och 5 avstyrks.Vad det gäller medelstilldelningen finnerutskottet ingen anledning att göra någon annanbedömning än den regeringen har gjort ipropositionen och avstyrker i och med detta motionSf348 i denna del.Utskottet föreslår att godkännerregeringens förslag om ändring av den statligaersättningen till kommuner för flyktingmottagande.10:4 HemutrustningslånUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning.Riksdagen bör även godkänna att lån under2003 får tas upp i för detsamlade behovet av hemutrustningslån intillett högsta belopp.Riksdagen bör avslå ett motionsyrkande om enutvärdering av hemutrustningslån.PropositionenFrån 1991 kan flyktingar få statliga lån tillhemutrustning när de bosätter sig i en kommun. Dessalån administreras av ,. Kapitalet lånas upp av påmarknadsmässiga villkor och ställs till CSN:sförfogande. Underskottet i verksamheten,låneeftergifter och bristande inbetalningar avräntor och amorteringar, täcks via anslaget.Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst avantalet kommunmottagna flyktingar och dessaslånebenägenhet. brukar igenomsnitt utnyttja möjligheten att få lån.Anslagsbelastningen har gått ned kraftigt under desenare åren och uppgick till drygt 6miljoner kronor. Stora belopp har kunnat återförastill statsbudgeten i form av indragningar. Den lågamarknadsräntan har haft betydelse för detta.Prognosen för hemutrustningslånen visar attkostnaderna kommer att stiga igenberoende på att antalet låneeftergifter förväntasöka de kommande åren.Regeringen föreslår för ettramanslag på 18 631 000 kr.Regeringen föreslår också att godkänneratt lån tas upp i fördet samlade behovet för hemutrustningslån intill ettbelopp av 1 300 000 000 kr.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Sf378 av m.fl. (m) yrkande 9begärs att beslutar att anvisa 6 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit till anslaget10:4 Hemutrustningslån. Besparingen kan ske genomändrade regler.Övrig motionSiw () anför i motion Sf252 att mångaflyktingar inte kommit in på arbetsmarknaden och därför söker anstånd med betalningen avhemutrustningslånen. Räntan fortsätter att löpaunder anståndstiden, vilket medför att skulden ökar.Permanent skuldsättning och socialbidragsberoendehindrar dessa grupper från att bli självförsörjande.Det finns anledning att följa hur skuldbördan hosflyktingarna påverkar deras möjligheter tillintegration i samhället. Motionären begär enutvärdering av hur dagens hemutrustningslån påverkarmöjligheterna till en bra start i Sverige.Utskottets ställningstagandeNär det gäller utformningen av reglerna förhemutrustningslån ser utskottet ingenanledning att föreslå ändringar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning samt avstyrker motion Sf378 yrkande9. Utskottet tillstyrker även att riksdagengodkänner att lån får tas upp iRiksgäldskontoret upp till angivet belopp.Vad gäller eventuella problem med hemutrustningslånenligt motion Sf252 vill utskottet hänvisa till attdet i den pågående översynen av mottagande av ochintroduktion för flyktingar och andra invandrare(dir. 2001:87) även ingår att analysera omhemutrustningslånets utformning och syfte har någonbetydelse för bosättningen och introduktionen.Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den31 . Utskottet anser att denna analys böravvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Sf252.10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla utskottets förslag tillmedelsanvisning, vilket innebär att till DOanvisas mer än regeringenföreslagit.Därmed bifalles en motion (s, v, mp) ochövriga motionsyrkanden om annanmedelsanvisning avslås.PropositionenFrån anslaget finansieras Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO) samt mot diskriminering har uppgifter som berörbåde DO, Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning och . Nämndenskall dock särskilt ge DO råd i principiellt viktigafrågor om tillämpningen av lagen (1999:131) omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering.Antalet anmälningar om etnisk diskriminering iarbetslivet har ökat kraftigt sedan lagen (1999:130)om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivetträdde i kraft . Ökningen avstannande någotunder 2000. Därefter har antalet anmälningar ökatmed mellan 2000 och 2001.Ett visst anslagssparande har uppnåtts. Skälet äratt de senaste årens expansion har inneburitpåfrestningar för DO, bl.a. harpersonalrekryteringen tagit tid. DO har fått ettökat antal ärenden om anmälningar om etniskdiskriminering i arbetslivet. DO:s anslag har därförförstärkts med påtilläggsbudgeten med hänvisning till den ökandeärendemängden.I en proposition kommer regeringen attföreslå en förändring av lagstiftningen mot etniskdiskriminering till följd av EG-direktivet om etniskoch religiös diskriminering. DO kommer därmed att fåutvidgat tillsynsansvar. Mot den bakgrunden föreslårregeringen att anslaget tillförs2 även för 2003.För föreslår regeringen ettramanslag på 16 176 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Fi230 av m.fl. (s, v, mp )yrkande 2 begärs att beslutar anvisa mer än regeringen till anslag 10:5 DO.Motionärerna anser att DO bör tillföras medel förutökade arbetsuppgifter i och med en nydiskrimineringslagstiftning som planeras träda ikraft . Dessutom har DO tillsynenligt lagen om likabehandling av studenter ihögskolan som trädde i kraft den 1 mars 2002.Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf378 yrkande10 att inte anvisar några medel tillanslag 10:5 DO inom utgiftsområde 8. Anslaget börföras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv.I motion Sf334 av m.fl. (kd) yrkande 52 idenna del begärs att anvisar 2 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit till anslaget10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering.Motionärerna avvisar regeringens förslag om lokaladiskrimineringsombudsmän och anser att även dessamedel, under anslag 10:2Integrationsåtgärder, bör tillföras DO.Utskottets ställningstagandeRegeringen avser att i en proposition våren 2003föreslå en förändring av lagstiftningen mot etniskdiskriminering till följd av EG-direktivet om etniskoch religiös diskriminering, vilket innebär att DOdärmed kommer att få utvidgat tillsynsansvar.Enligt utskottet finns det skäl för att ge utrymmeför en utökning av anslaget 10:5 Ombudsmannen motetnisk diskriminering i enlighet med motion Fi230yrkande 2.Utskottet anser att anslaget till DO bör vara kvarinom utgiftsområdet. Av riksdagsordningenstilläggsbestämmelse 5.12.1 framgår att beslut ifråga om vilka ändamål och verksamheter som skallinnefattas i ett utgiftsområde fattas i samband medbeslut med anledning av den ekonomiskavårpropositionen. Något beslut att flytta anslagethar inte fattats av (bet. 2001/02:KU37).Utskottet tillstyrker propositionen med denändring som föreslås i motion Fi230 yrkande 2 ochavstyrker motionerna Sf378 yrkande 10 och Sf334yrkande 52 i denna del.Storstadspolitiken11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om avveckling av anslaget.PropositionenStorstadspolitiken omfattar frågor om hur en godutveckling kan främjas i storstädernas mest utsattastadsdelar, hur förutsättningar för tillväxt skapasoch hur tillväxten kommer alla till del.Storstadspolitiken är tvärsektoriell och berör fleraandra politikområden, främst närings-,arbetsmarknads-, utbildnings- ochintegrationspolitik. Det finns därmed ingen bestämdmyndighet med särskilt ansvar för storstadspolitik.En särskild har regeringens uppdrag attutveckla och samordna politikområdet.Utgifterna inom politikområdet styrs av takten pådet lokala utvecklingsarbetet i de stadsdelar somomfattas av insatser inom ramen för lokalautvecklingsavtal. Stadsdelarna har hunnit olikalångt beroende på kommunen ochstaten tecknat avtal. Först varutvecklingsarbetet påbörjat i samtliga 24stadsdelar. Den årliga förbrukningen baserat på attutvecklingsarbetet är i full gång beräknas till 562miljoner kronor enligt utgiftsprognosen för 2002.I enlighet med storstadspropositionens intentionerskall en samlad avstämning och utvärdering görasefter som underlag för ställningstagande tillformer och omfattning för den fortsattastorstadspolitiken.Regeringen avser inleda ett värderingsarbete avmaterial från avstämningen samt tillkommandeutvärderingar och studier. Värderingsarbetet blirett viktigt underlag inför regeringensställningstagande till storstadspolitikens fortsattautformning. Regeringen avser återkomma tillriksdagen om storstadspolitikensutveckling. Mot denna bakgrund har inga nya medelberäknats från 2004.För föreslår regeringen ettramanslag på 230 000 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Sf378 av m.fl. (m) yrkandena5 och 11 begärs att beslutar att inteanvisa några medel till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Motionärerna anser att anslaget tillstorstadssatsningen bör upphöra och att andrametoder skall prövas, bl.a. avreglering avarbetsmarknad och bostadsmarknad, för att ökaförutsättningarna för arbete, utbildning och socialrörlighet.I motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkande14 i denna del begärs att beslutar attinte anvisa några medel till anslag 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna har inteen tillfredsställande effektivitet och förankringbland de berörda. Därför bör anslaget upphöra.I motion Sf334 av m.fl. (kd) yrkande 52 idenna del begärs att beslutar att inteanvisa några medel till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Motionärerna hänvisar till att Kristdemokraternasammantaget avsätter mer änregeringen i statsbidrag till kommuner för2003-2004.I motion Sf348 av m.fl. (c) idenna del begärs att beslutar att inteanvisa några medel till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är storstadspolitiken enviktig del i arbetet att bryta segregationen ochförbättra storstadsregionernas förutsättningar.Detta arbete är emellertid, liksomintegrationspolitiken, av långsiktig karaktär.Av propositionen framgår att regeringen avser attgöra en samlad avstämning och utvärdering av denhittills förda storstadspolitiken. Därefter kommerregeringen att ta ställning till formerna för denfortsatta storstadspolitiken.Ett av instrumenten för att genomförastorstadspolitiken är de lokala utvecklingsavtal somtecknats med sju kommuner i storstadsregionerna omvilka åtgärder som skall vidtas. De lokalautvecklingsavtalen bygger på delad finansieringmellan stat och kommun. Sammanlagt har regeringenanvisat2 miljarder kronor för , ochkommunerna förutsätts bidra med motsvarande belopp.Utskottet anser även att kommunernas ordinarieinsatser är av stor betydelse för att destorstadspolitiska målen skall uppnås. Insatser somsker inom andra politikområden bidrar också,exempelvis arbetsmarknads- och utbildningsinsatser.Utskottet kan konstatera att den statistik sombeskriver utvecklingen i bostadsområdena visar attutvecklingen i många avseenden går i positivriktning. Arbetslösheten har minskat liksomsocialbidragsberoende. I vilken utsträckning destatliga insatserna inom politikområdet bidragittill utvecklingen är för tidigt att bedöma.Utskottet noterar också att trots en positivutveckling i berörda bostadsområden är tillståndetinom politikområdet inte tillfredsställande iförhållande till de uppsatta målen, att bryta densociala, etniska och diskriminerande segregationenoch att ge storstadsregionerna goda förutsättningarför en långsiktig och hållbar tillväxt.För närvarande pågår ett arbete med att löpandeutvärdera insatserna inom de olikautvecklingsavtalen. har fåttregeringens uppdrag att koordinera en nationellutvärdering av insatserna och redovisade i juni 2002rapporten rätt väg? Slutrapport från dennationella utvärderingen av storstadssatsningen(rapportserie 2002:5). Rapporteninnehåller inga slutsatser om resultatet av delokala insatserna eftersom det enligtIntegrationsverket är för tidigt att se effekternaav storstadssatsningen. Däremot ges en aktuelllägesbeskrivning av utvecklingen i de berördaområdena och för delmålen. Rapporten belyser ävenvilka framgångsfaktorer och hinder som harkunnat ses i genomförandet av storstadssatsningen.I avvaktan på den utvärdering som regeringen avseratt göra ställer sig utskottet bakom den nuvarandesatsningen inom anslaget utvecklingsinsatser istorstadsregionerna. Utskottet kommer noga att följaarbetet med utvärdering av storstadsarbetet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker med detanförda motionerna Sf378 yrkandena 5 och 11, Fi232yrkande 14 i denna del, Sf334 yrkande 52 samt Sf348i denna del.MigrationspolitikenMigrationspolitiken omfattar frågor rörandeflyktingpolitik, invandringen till ,mottagande av asylsökande, utlänningars rätt attvistas i samt internationellt arbete inomdet migrationspolitiska området. I politikområdetingår myndigheterna Migrationsverket ochUtlänningsnämnden.12:1 MigrationsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omasylansökan i hela landet, om långahandläggningstider samt om avgifter iutlännings-, medborgarskaps- ochviseringsärenden.Jämför reservationerna nr 4 (fp), 5 (m) och6 (v).PropositionenMigrationsverket är central utlänningsmyndighet ochansvarar för utlännings-, invandrings- ochmedborgarskapsfrågor i den mån frågorna intehandläggs av någon annan myndighet.I propositionen anges att det ökande antaletasylsökande främst är en följd av operativainträde i . ärsituationen på och i liksom i f.d.Sovjetunionen sådan att många söker sig bort fråndessa områden. En stor del av dessa väljer Sverigesom tillflyktsland bl.a. för att de har anhörigahär. kan möjligen också den skarpadebatten i några andra Schengenländer ha hafteffekt.Vid beräkningen av anslaget görs bedömningen attMigrationsverket bör ha en beredskap att ta emot 27000 asylsökande. För att kunna minska balansen avärenden, både avseende prövning av asylärenden ochverkställigheter, bedömer regeringen det motiveratatt utöka förvaltningsanslag med118 2003.Inom EU sker en harmonisering av migrations- ochasylpolitiken, vilket är en förutsättning för ensolidarisk flyktingpolitik inom Europeiska unionen.Bland annat kommer fingeravtryckssystemet Eurodacsom syftar till att effektivisera tillämpningen avDublinkonventionen och handläggningen av asylärendenatt börja användas i januari 2003.När det gäller besök och bosättning har ettdatorstöd införts för handläggning avutlänningsärenden på 15 utlandsmyndigheter för attfå bättre beslutsunderlag, flexibel ärendehanteringoch kortare handläggningstiderFör föreslår regeringen ettramanslag på 617 511 000 kr.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Sf378 av m.fl. (m) yrkande 3begärs att kommunersättningar vid flyktingmottagandeskall distribueras av efter det attIntegrationsverket, som motionärerna föreslår,avvecklats.I yrkande 12 begärs att anvisar 20miljoner kronor mer än regeringen föreslagit tillanslag 12:1 . Målet bör vara attväntetiden för beslut om uppehållstillstånd uppgårtill maximalt sex månader.I motion Sf334 av m.fl. (kd) yrkande 11anförs att om tillförs ökaderesurser minskar handläggningstiderna ochverksamhetsmålet bör uppnås.I yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om attprövningen av uppehållstillstånd skall tas bort delsavseende de av svensk domstol meddelade adoptionernaför barn i åldern , dels för nyfödda barntill föräldrar med uppehållstillstånd i ,varigenom resurser frigörs för Migrationsverket.I yrkande 52 i denna del begärs att riksdagenanvisar mer än regeringenföreslagit till anslag 12:1 bör avvecklas och vissa avverkets uppgifter bör i stället övertas avMigrationsverket samt DO. anslagbör därför ökas.I motion Sf348 av m.fl. (c) idenna del begärs att anvisar 50 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit till anslag12:1 genom besparingar i verketsadministration.I motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkande14 i denna del begärs att anvisar 70miljoner kronor mer än regeringen föreslagit tillanslag 12:1 . Genom ökade satsningarpå snabbare behandling av asylärenden kanhandläggningstiderna förkortas och kostnaderna förmottagande av asylsökande minskas. Ett liknandeyrkande finns i motion Sf256 yrkande 18 av LarsLeijonborg m.fl. (fp).I motion Sf367 av m.fl. (mp) yrkande1 i denna del begärs att skall fåmer resurser för att kunna göra ett godtagbartarbete och korta handläggningstiderna. I yrkande 4anförs att en verksamhet inte kan anses präglas avhumanitet och respekt för individens rättigheter närasylsökande tvingas att vänta på besked.Motionärerna begär ett tillkännagivande om attmaximal tid för besked i första instans inte fåröverstiga och om hur detta skall uppnås.Övriga motionerI motion Sf256 av m.fl. (fp) yrkande19 anförs att det bör vara möjligt att ansöka omasyl på alla kontor. Detta medföratt ärendebelastningen minskar på kontoren istorstäderna och handläggningstiderna blir kortare.Per m.fl. (m) anser i motion Sf264 yrkande 2att det krävs ökad flexibilitet för Migrationsverketoch en mindre byråkratisk syn på anslagsanvändningenmen att det inte finns någon anledning att låsa en specifik modell.Det finns flera motioner som rör avgifter iutlännings-, medborgarskaps- och viseringsärenden.I motion Sf336 av m.fl. (v) yrkande40 begärs ett tillkännagivande om att avgiften föratt söka svenskt medborgarskap skall tas bort närdet statsfinansiella läget så tillåter.I motion Sf218 av och (s) anförs att kostnaderna är för höga fördem som ansöker om svenskt medborgarskap.Motionärerna begär att reglerna ses över så attavgiften tas bort för dem med ekonomiskt biståndeller ersätts av kommunen.Samma motionärer anför i motion Sf222 att det börgöras en översyn av avgifter för tillståndsärenden.Motionärerna är kritiska mot höga avgifter och attavgiften i vissa fall beror på nationalitet.Exempelvis krävs ingen avgift för EU-medborgare. Imotionen begärs ett tillkännagivande om detta.I motion Sf236 av och (s) anförs att de svenska ambassadernasoch generalkonsulatens viseringspolicy ibland kanuppfattas som godtycklig. I vissa länder tas ingaavgifter ut för barn och ungdomar medan i andraländer samma avgifter är kännbart höga. Barn ochungdomar från länder där satsar pådemokratiprojekt som inbjuds till skall intehindras att komma hit på grund av ett lokalt beslutom höga viseringsavgifter. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen skall göra enöversyn av viseringsavgifterna och eventuellajusteringar.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att regeringen i propositionenbedömt att kostnaderna för migrationspolitiken ävenunder 2002 kan komma att överskrida tilldelade medeli huvudsak genom en allmän ökning av antaletasylsökande.Utskottet kan liksom tidigare konstatera attantalet asylsökande är av avgörande betydelse förkostnadernas utveckling inom området. Antaletasylsökande har ökatmarkant, från ca 11 1999 till enligtpreliminära prognoser i propositionen ca 28 000 år2002 och ca 27 2003. uppgavvid sitt besök i utskottet attverkets prognoser däremot uppgår till 33 000asylsökande 2002 och . Enligtbåde regeringen och beror ökningenav antalet asylsökande främst på operativainträde i men även på den skarpadebatten i några andra Schengenländer.Prognosen för antalet asylsökande är alltid mycketosäker och olika händelser kan påverka antaletansökningar. Utskottet utgår vid sin bedömning avramen från att antalet asylsökande blir ca 27 000under 2003 men förutsätter att medel anvisas påtilläggsbudget om dessa antagandeninte håller.Utskottet vill även påpeka att det är viktigt att demedel som anvisas för migrationspolitiken användsrationellt. Vad gäller handläggningstiderna iMigrationsverket vill utskottet i likhet medregeringen påtala att det är viktigt att genomföraåtgärder i syfte att förkorta handläggningstiderna.Långa handläggningstider blir särskilt kostsamma iasylärenden, inte bara på grund av att de sökandeunder tiden vistas i Migrationsverketsmottagandesystem utan också på grund av den psykiskapress som sökandena tvingas leva under.Utskottet noterar att målet vad gällerhandläggningstider inte uppnåtts.