bet · GP01KUU2 · 2002-05-21 00:00:00 — Dennamellanstatliga karaktär anser vi skallbevaras.Användandet av terminologi hämtad frånstatsrätten avspeglar den utveckling avEU mot ökad överstatlighet som vi ärmotståndare till. Därför emotsätter vioss, till skillnad från utskottetsmajoritet, att termen konstitutionanvänds som beteckning på det förändradefördrag konventet skall föreslå.Vad som anförts bör med bifall tillyrkande 9 (delvis) i motion 2001/02:K427(v) ges regeringen till känna.9.Fördragsstrukturen (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation9. Därmed bifaller motionerna2001/02:K62 (fp) yrkande 6 (delvis),2001/02:K86 (fp) yrkande 5 och2001/02:U301 (fp) yrkande 5. Riksdagenförklarar motionerna 2001/02:K3 (kd)yrkande 1, 2001/02:K426 (kd) yrkande 1,2001/02:U302 (c) yrkande 11, 2001/02:K87(delvis) (m) samt 2001/02:U302 (c)yrkande 14 besvarade med vad utskottetanfört. avslår motion2001/02:K427 (v) yrkande 9 (delvis).StällningstagandeFolkpartiet liberalerna vill att EU:smedlemsländer skriver en gemensamkonstitution. En konstitution är heltnödvändig för att medborgarna skall vetavar ansvaret ligger och för attmedlemsländerna skall veta vilkapolitiska och demokratiska åtaganden somär förknippade med ett medlemskap i nuvarande fördragen innebär ingentydlig ansvarsfördelning och ärogenomträngliga för medborgarna. Ettgrundläggande krav på en sådanförfattning är att den är fullt begripligoch tillgänglig för medborgarna.10. Grundläggande rättigheter(punkt 6)av , (båda v)och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation10. Därmed bifaller motion2001/02:K427 (v) yrkande 10. Riksdagenförklarar motionerna 2001/02:K87 (delvis)(m), 2001/02:K236 (m) yrkande 6,2001/02:U303 (m) yrkande 17 (delvis),2001/02:K427 (v) yrkande 10, 2001/02:K426(kd) yrkandena 8 och 9, 2001/02:U302 (c)yrkande 17 samt 2001/02:U301 (fp) yrkande7 besvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeInför regeringskonferensen i ansågregeringen att Europeiska unionens stadgaom de grundläggande rättigheterna intebör göras juridiskt bindande genom attinförlivas i , vilket bl.a.uttrycktes av utrikesminister den offentliga utskottsutfrågningenden . Utrikesministernmenade vidare att om EU:srättighetsstadga ges större tyngd än enpolitisk deklaration kan det skapasplittring i synen på de mänskligarättigheterna. Vi delar den ståndpunktsom här uttrycktes som regeringens.Vi delar utskottets bedömning attregeringen bör verka för att EU anslutstill om mänskligarättigheter och grundläggande friheter.Däremot anser vi att EU:srättighetsstadga inte ytterligare börbehandlas och göras juridiskt bindande,varken på nationell nivå eller påinternationell nivå, eftersom en sådanberedning skulle ge sken av atträttighetsstadgan har större dignitet änden politiska deklaration den antagitssom.Vad som anförts bör med bifall tillyrkande 10 i motion 2001/02:K427 (v) gesregeringen till känna.11. Kompetensfördelning ochsubsidiaritet (punkt 7)av Per , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation11. Därmed bifaller motion2001/02:K87 (delvis) (m). Riksdagenförklarar motionerna 2001/02:K426 (kd)yrkandena 5 och 6, 2001/02:U301 (fp)yrkande 4 samt 2001/02:K213 (m) besvarademed vad utskottet anfört. Riksdagenavslår motionerna 2001/02:U302 (c)yrkande 13, 2001/02:K369 (c) yrkande 2samt 2001/02:K427 (v) yrkande 9 (delvis).StällningstagandeDet är av vikt att konventet och dendärpå följande regeringskonferensenförmår precisera de huvuduppgifter som EUbör ha.Utgångspunkten när EU:s framtid formasbör vara principen om den begränsadestatsmakten. EU skall fokusera på deuppgifter som bäst utförs på europeisknivå, men undvika att ta på sig uppgiftersom med fördel utförs av det civilasamhället, marknaden eller på nationelleller lokal politisk nivå. EU bör hellerinte ta över eller duplicera uppgiftersom och Nato eller haransvaret för.Det bör finnas två utgångspunkter förhur EU skall fungera. Den ena är att detinte bör vara lätt att ge EU nykompetens. Medlemsländerna bör noga tänkasig för innan man överlåter till EU attta ansvaret för nya uppgifter. Den andraär att när EU väl har fått ett sådantansvar måste unionen faktiskt hamöjlighet att fullfölja sin uppgift.Beslutsordningarna bör vara utformadeså att EU verkligen kan leverera det sommedborgarna förväntar sig. Det är ocksåviktigt att medborgarna tydligt ser varEU:s ansvar ligger och att det finnsmöjlighet att utkräva det politiskaansvaret från EU:s olika institutioner. Isyfte att tydliggöra EU:s ansvarsområdenbör EU-länderna upprätta en s.k.kompetenskatalog som dock måste vara såflexibel att den kan förändras med tiden.Det är framför allt sex huvuduppgiftersom EU bör fokusera på.1. Den inre marknadenArbetet med att utvidga den inremarknaden till nya områden, som olikaformer av kommunikationer, bank- ochförsäkringstjänster m.m., bör drivasvidare.EU måste åstadkomma snabbareavregleringar vad gäller nationella el-och gasmarknader, men även i fråga omtele, post och järnvägstrafik.EU måste bli en öppen marknad gentemotomvärlden i enlighet med WTO:s principer.Tullar och andra gränshinder skall tasbort. Arbetet med att avvecklasubventioner till industri och jordbrukmåste fortsätta.Överdrivna regleringar inom EU måstetas bort. En generell regelrevision börgenomföras i detta syfte.Konkurrensreglerna bör skärpas så attde skapar goda förutsättningar för ettdynamiskt och konkurrenskraftigt Europa.2. Euron, den gemensamma valutanEuron är EU:s gemensamma valuta. För atthävda dess värde krävs det attmedlemsstaterna för en sådan politik attden ekonomiska stabiliteten i helaeuroområdet kan upprätthållas.Den gemensamma valutan gör detangeläget att konkurrensen skärps påandra områden. Euron bör inte tillåtasleda till en harmonisering av all annanpolitik.3. Den fria rörlighetenDet är en grundläggande rättighet attkunna resa fritt och bosätta sig var somhelst inom EU. Det finns ingen anledningatt ha enhetliga försäkringssystem inomEU, dock bör det ske en samordning av deoffentliga försäkringssystemen så att EU-medborgarnas möjlighet att arbeta ochbosätta sig fritt i unionen inteförsvåras.Det är också naturligt att EU tar påsig ansvaret för att utforma gemensammainvandringsregler och en gemensamflykting- och asylpolitik.4. Kampen mot den organiserade ochinternationella brottsligheten och motterrorismDet är angeläget att EU får störrekompetens på det rättsliga området så attkampen mot den organiseradebrottsligheten och mot terrorismen kanförstärkas.Besluten vad gäller rättsliga frågorbör tas på samma sätt som övriga EU-beslut. Den särskilda konstruktionen meden tredje pelare bör successivtavvecklas.5. Gränsöverskridande miljöföroreningarDet är viktigt att medlemsländerna följerden överenskommelse om neddragning avkoldioxidutsläpp som har gjorts(Kyotoprotokollet). miljöproblemhanteras bäst genom ett utvidgat EU.6. Den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenDet är viktigt att stärka EU:s röst påden internationella scenen. I det längreperspektivet är det rimligt att EU:sgemensamma utrikes- och säkerhetspolitikväxer samman till en enda. Därmed kansamma mekanismer för de gemensammabesluten användas också på utrikes- ochsäkerhetspolitikens område.EU måste förbättra sin förmåga atthantera kriser. är detviktigt att säkerställa att EU:skrishanteringsstyrka kan bli verklighet.Detta förutsätter att medlemsländernaavsätter tillräckliga civila och militäraresurser. Det är oroande att mångamedlemsländer, inklusive , drarned sina satsningar på försvaret ochdärmed får allt svårare att fullgöraförpliktelserna gentemot EU.Utöver dessa sex centrala områdenfyller det europeiska samarbetet enviktig funktion inom vissa begränsadeområden i de fall då dessa har engränsöverskridande eller internationellkaraktär. Det rör sig bl.a. ominfrastruktur, forskning och folkhälsa.Lika viktigt som det är att EUfokuserar på dessa sex huvuduppgifter ärdet att organisationen inte överlastasmed uppgifter. Det finns ingen anledningatt sociala transfereringar skall gå viaEU. Det finns därför heller inget skältill varför EU skall ha en egenbeskattningsrätt. Finansieringen av EU:sverksamhet bör som ske viamedlemsavgifter av i stort sett sammastorleksordning (av BNP) som nu.12. Kompetensfördelning ochsubsidiaritet (punkt 7)av , (båda v)och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation12. Därmed bifaller motion2001/02:K427 (v) yrkande 9 (delvis).Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K87(delvis) (m), 2001/02:U302 (c) yrkande13, 2001/02:K369 (c) yrkande 2,2001/02:K426 (kd) yrkandena 5 och 6,2001/02:U301 (fp) yrkande 4 samt2001/02:K213 (m).StällningstagandeEn fastlagd kompetensfördelning, sombeskriver gränsen mellan EU:s ochmedlemsstaternas ansvarsområden ochdärmed uppdelningen av makt ochbefogenheter dem emellan, är ett kravfrån dem som önskar en konstitution förEU och unionens utveckling till enfederativ stat. I federalastatsbildningar krävs att konstitutionenavgör vilken beslutandekompetens somligger på vilken politisk nivå.Vi anser därför att förslaget tillkompetenskatalog bara kan uppfattas somett steg i byggandet av ett federalt EU.På grund därav bör regeringen helt avvisaalla förslag till en kompetenskatalog.Vad som anförts bör med bifall tillyrkande 9 (delvis) i motion 2001/02:K427 (v) ges regeringen till känna.13. Kompetensfördelning ochsubsidiaritet (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation13. Därmed bifaller motion2001/02:U302 (c) yrkande 13. Riksdagenförklarar motionerna 2001/02:K426 (kd)yrkandena 5 och 6, 2001/02:U301 (fp)yrkande 4, 2001/02:K213 (m), 2001/02:K87(delvis) (m) samt 2001/02:K369 (c)yrkande 2 besvarade med vad utskottetanfört. avslår motion2001/02:K427 (v) yrkande 9 (delvis).StällningstagandeEtt ställningstagande från utskottetssida till förmån för en kompetenskatalogeller en tydligare uppgiftsfördelninghade varit en fördel. En sådan katalogeller fördelning bör vara uppdelad i treavdelningar: en om exklusiva EU-kompetenser, en om delade kompetensersamt en om frågor där EU används sommellanstatligt samarbetsforum. Vi börinte låsa oss vid hur dessa kompetenserbör fördelas. Jag skulle snarare viljaföra en debatt om hur man den vägen kanförtydliga kompetensfrågorna, utan att påförhand försöka definiera hurkompetenserna bör fördelas.14. Kompetensfördelning ochsubsidiaritet (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation14. Därmed bifaller motion2001/02:U301 (fp) yrkande 4. Riksdagenförklarar motionerna 2001/02:K426 (kd)yrkandena 5 och 6, 2001/02:K213 (m),2001/02:K87 (delvis) (m), 2001/02:U302(c) yrkande 13 samt 2001/02:K369 (c)yrkande 2 besvarade med vad utskottetanfört. avslår motion2001/02:K427 (v) yrkande 9 (delvis).StällningstagandeFolkpartiet liberalerna anser att det ärhelt nödvändigt att kompetensfördelningenmellan EU och medlemsstaterna tydliggörsi en kompetenskatalog. En sådan skallrymmas i den som vi villskall inrättas. Närhetsprincipen skallutvecklas och stärkas. EU skallkoncentrera sig på de storagränsöverskridande frågorna och intesyssla med frågor som kan lösas avmedlemsländerna själva.15. Institutionernas roller(punkt 9)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation15. Därmed bifaller motion2001/02:K88 (mp) yrkande 7. Riksdagenförklarar motionerna 2000/01:K274 (m)yrkande 3, 2000/01:U511 (mp) yrkandena 4och 21, 2001/02:K88 (mp) yrkande 6 samt2001/02:K428 (mp) yrkandena 5 och 6besvarade med vad utskottet anfört.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K333(s), 2000/01:K398 (fp) yrkande 5,2000/01:U510 (c) yrkande 10, 2001/02:K3(kd) yrkande 5, 2001/02:K62 (fp) yrkande6 (delvis), 2001/02:K85 (kd) yrkande 2(delvis), 2001/02:K86 (fp) yrkandena 7,8, 9 och 12, 2001/02:K87 (delvis) (m),2001/02:U301 (fp) yrkandena 8, 9, 10 och13 samt 2001/02:U303 (m) yrkande 17(delvis).StällningstagandeEuropeiska kommissionens starka maktmåste ifrågasättas på ett tydligare sätt.Vår grundhållning är att den bordeavskaffas, för att ersättas av ettadministrativt organ, och enligt vårmening borde utskottet åtminstone hakunnat samla sig till en kritisk analysav dagens kommission och dess sätt attutöva sin stora makt.16. Institutionernas roller(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation16. Därmed bifaller motion2000/01:U510 (c) yrkande 10. Riksdagenförklarar motionerna 2000/01:K398 (fp)yrkande 5, 2001/02:K3 (kd) yrkande 5,2001/02:K62 (fp) yrkande 6 (delvis),2001/02:K85 (kd) yrkande 2 (delvis),2001/02:K86 (fp) yrkandena 7, 8 och 12,2001/02:K87 (delvis) (m), 2001/02:U301(fp) yrkandena 8, 9, 10 och 13 samt2001/02:U303 (m) yrkande 17 (delvis)besvarade med vad utskottet anfört.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K274(m) yrkande 3, 2000/01:K333 (s),2000/01:U511 (mp) yrkandena 4 och 21,2001/02:K86 (fp) yrkande 9, 2001/02:K88(mp) yrkandena 6 och 7 samt 2001/02:K428(mp) yrkandena 5 och 6.StällningstagandeDet är viktigt att EU har en folkligförankring. Det är viktigt att demokratinutvecklas och att beslutsvägar, ansvaroch ansvarsområden blir tydligare.Medborgarna måste kunna överblicka ochförstå EU-systemet och kunna ta till varasina kanaler för att påverka. Reformer avEU:s institutioner som leder till ökadöppenhet, ökad klarhet om var ansvaretligger och förbättrade möjligheter förmedborgarna att förstå och påverkaprocessen är också angelägna.Kommissionen är EU:s verkställandekraft och en tjänstemannaorganisation.Det är dags att utveckla denna funktiongenom att renodla uppgifterna ochunderställa kommissionen de beslut somfattas i de politiska institutionerna. Enav kommissionens viktigaste uppgifter äratt övervaka fördragen och derastillämpning i medlemsstaterna. Såvälministerråd som parlament bör hainitiativrätt.17. Institutionernas roller(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation17. Därmed bifaller motionerna2000/01:K398 (fp) yrkande 5, 2001/02:K62(fp) yrkande 6 (delvis), 2001/02:K86 (fp)yrkandena 7, 8, 9 och 12 samt2001/02:U301 (fp) yrkandena 8, 9, 10 och13. avslår motionerna2000/01:K274 (m) yrkande 3, 2000/01:K333(s), 2000/01:U510 (c) yrkande 10,2000/01:U511 (mp) yrkandena 4 och 21,2001/02:K3 (kd) yrkande 5, 2001/02:K85(kd) yrkande 2 (delvis), 2001/02:K87(delvis) (m), 2001/02:K88 (mp) yrkandena6 och 7, 2001/02:K428 (mp) yrkandena 5och 6 samt 2001/02:U303 (m) yrkande 17(delvis).StällningstagandeFolkpartiet liberalerna ser det sommycket angeläget att frågan om den skevamaktfördelningen mellan EU:sinstitutioner får en lösning vid kommanderegeringskonferens. Utskottetifrågasätter om det finns behov avgrundläggande förändringar i balansenmellan EU:s institutioner. I ställetantyds att EU fungerar bra som det är . Denna inställning är enligtFolkpartiet liberalernas uppfattning intehållbar. Maktbalansen är mycketskev. Europeiska kommissionen ochEuropaparlamentet har alltför liteinflytande i förhållande till rådet . Den nuvarande ordningeninnebär att stora medlemsländer ges ökatinflytande på bekostnad av små länder.Dessutom gynnar ett mellanstatligt systemvarken öppenheten eller demokratin i EU.I syfte att öka öppenheten ibeslutsfattande och stärka demokratinanser liberalerna att detfolkvalda måste gesstörre inflytande. i dessnuvarande form bör avskaffas ochi stället göras om till den ena kammareni ett tvåkammarsystem. Likaså bör denationella parlamentens inflytandestärkas. Det görs bäst genom att i enförfattning tydliggörakompetensfördelningen mellan unionen ochmedlemsstaterna och befästanärhetsprincipen ytterligare.18. Institutionernasbeslutsfattande (punkt 10)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation18. Därmed bifaller motionerna2001/02:K85 (kd) yrkande 2 (delvis) och2001/02:K426 (kd) yrkande 3. Riksdagenförklarar motionerna 2000/01:U510 (c)yrkandena 4 och 5, 2001/02:K426 (kd)yrkandena 2 och 25, 2001/02:U301 (fp)yrkandena 11, 12, 14, 15 och 22,2001/02:U302 (c) yrkandena 12 och 15,2001/02:U303 (m) yrkande 17 (delvis),2001/02:Sf216 (fp) yrkande 14 samtbesvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeEU-samarbetet bygger på en avvägningmellan de mellanstatliga och överstatligaprinciperna. Eftersom EU på detta vis ärunikt bland internationellasamarbetsformer det är sui generis somutskottet tidigare påpekat leder detfel att ensidigt fästa sig vid endera avdessa principer. I takt med att EU fåralltfler och fördjupade uppgifter, måstedock den överstatliga dimensionenutvidgas. Effektiv handling kräver oftaatt majoritetsbeslut används, så att ettenda land inte kan blockera framsteg.Detta gäller i än högre grad när unionenutvidgas med ett stort antalmedlemsstater. Därför bör kvalificeradmajoritet användas som regel, med någraviktiga undantag för de beslut som liggernära staternas egen suveränitet.När majoritetsbeslut används börEuropaparlamentet för maktbalansens skullsamtidigt få medbeslutande. Dendemokratiska kontrollen av EU utförs delsav nationella parlament, dels avEuropaparlamentet, som ju också består avfolkvalda representanter. Men när rådetbeslutar med kvalificerad majoritetförlorar det nationella parlamentetmycket av inflytande ochkontrollmöjligheter. Därför är det såangeläget att träder inoch garanterar den demokratiskakontrollen. beklagaratt kopplingen mellan majoritetsbeslut irådet och medbeslutande iEuropaparlamentet har förbisetts i desenaste regeringskonferenserna.19. Institutionernasbeslutsfattande (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation19. Därmed bifaller motion2001/02:U301 (fp) yrkandena 11, 12, 14,15 och 22. förklarar motionerna2001/02:U302 (c) yrkandena 12 och 15,2000/01:U510 (c) yrkande 5, 2001/02:K426(kd) yrkandena 2, 3 och 25, 2001/02:K85(kd) yrkande 2 (delvis), 2001/02:U303 (m)yrkande 17 (delvis), 2001/02:Sf216 (fp)yrkande 14 samt 2000/01:U510 (c) yrkande4 besvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeFolkpartiet liberalerna anser attviktningen av rösterna i ministerrådetbättre måste avspegla befolkningsmängdeni de enskilda medlemsländerna. För attinte underminera balansen mellan storaoch små länder är det viktigt att utformaett system som särskilt tar hänsyn tillde små länderna. Ett system med dubblamajoriteter bör införas i vissa frågor,det vill säga att det krävs en majoritetav medlemsländerna men också att dessaländer representerar en majoritet avmedborgarna för att ett beslut skallkunna genomföras. Detta är viktigt ur ettdemokratiskt perspektiv med tanke på attmedborgarna på ett tydligt sätt därmedstår bakom rösten. Rådets arbete måstebli effektivare. I syfte att ökaeffektiviteten i beslutsprocessen böranvändningen av kvalificerad majoritetbli för allt beslutsfattande iministerrådet. Endast frågor som rörändring av fördragen, internationellaavtal, nya medlemmar samt beslut omsamarbete inom nya områden bör avgörasmed enhällighet.För att öka medborgarnas inflytande iEU anser liberalerna attEuropaparlamentets inflytande bör öka.Parlamentet är det enda direkt folkvaldaorganet, som ställs till ansvar iallmänna val. Därför skall parlamentet hamedbeslutanderätt på alla områden därmajoritetsomröstning i rådet gäller.Vidare måste parlamentet kunna utöva sinaparlamentariska befogenheter på hela EU:sbudget. Det innebär att jordbruksbudgetenockså måste bli föremål för parlamentetskontroll.20. Vissa sakfrågor (punkt 11)av , (båda v)och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation20. Därmed bifaller motion2001/02:K88 (mp) yrkande 3. Riksdagenförklarar motionerna 2000/01:U507 (mp)yrkande 1, 2001/02:K88 (mp) yrkandena 5och 11 samt 2001/02:K428 (mp) yrkande 4besvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeI avsnitt 2.7 i betänkandet avvisas påett alltför lättvindigt sätt kritiken motutvecklingen av EU:s försvarspolitik ochav en militär kapacitet samt motbristen på utveckling av EU:sotidsenliga, byråkratiska ochmiljöfarliga jordbrukspolitik. Kraven påen utträdesparagraf i harockså avvisats utan närmare analys. Idessa frågor finns det anledning tilldjup oro över utvecklingen. Frågan omjordbrukspolitiken är föremål för ettsärskilt yttrande av oss.När det gäller försvarspolitiken togEU:s stats- och regeringschefer vidtoppmötet i ännu ettformellt steg i riktning mot att skapa engemensam EU-insatsstyrka. Vi menar att EUinte skall ha någon militär kapacitet. Deneutrala ländernas oberoende av militäraallianser ger dem en viktig roll när detgäller förhandlingar, information ochaktivt konfliktförebyggande. Vi anser detdärför vara mycket viktigt att ,, och kan och fårstå utanför Nato, VEU och det militärasamarbetet inom EU.21. Svensk strategi för EU:sframtidsfrågor (punkt 12)av , (båda v)och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation21. Därmed bifaller motion2001/02:K268 (v). förklararmotionerna /02:K85 (kd) yrkande 1,2001/02:K86 (fp) yrkandena 1, 3 och 6,2001/02:K87 (delvis) (m), 2001/02:K369(c) yrkande 5, 2001/02:K427 (v) yrkande 7samt 2001/02:U301 (fp) yrkande 6besvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeGenom medlemskapet i EU har storaförändringar skett för den svenskademokratin. inrikespolitiskaområden flyttades från riksdagtill överstatligt och mellanstatligtbeslutsfattande i , utanmöjlighet till samlat politisktansvarsutkrävande för väljarna. Dessutomhar varje fördragsändring, även sedanSverige blev medlem i EU, inneburit attytterligare beslutandemakt förflyttatsfrån nationell nivå till EU:sinstitutioner.Vi anser att denna utveckling är enfara för demokratin eftersom den minskardet folkliga inflytandet i första handgenom att ett samlat politisktansvarsutkrävande omöjliggörs, men ävengenom att de svenska positionerna införfördragsändringar sker utan egentligdebatt och utan ett ställningstagande iriksdagen.Vi anser att ett sätt att förstärka detfolkliga inflytandet över Sverigesposition i fördragsförhandlingarna vidEU:s regeringskonferenser och därmedregeringens förhandlingsposition vore attriksdagen beslutar om den svenska synenpå EU:s utveckling. syn påEU:s utveckling skulle också bidra tillatt debatten om EU:s framtid sköt fart.Väljarnas möjlighet till politisktansvarsutkrävande skulle öka, och riskenför att fördragsändringar genomförs utandebatt och offentlig diskussion skulleminska drastiskt.Givetvis är det orimligt att ett dyliktprogram skulle låsa regeringen vid fastapositioner. I finns dock åtminstone i ord en bred enighet om attmotverka en utveckling till en federalstatsbildning.