bet · GP01UBU13 · 2002-04-09 00:00:00 — Medlen fördelas avSkolverket till kommuner och enskilda skolor.Utskottet vill också hänvisa till att regeringen iaugusti 2001 har tillsatt en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av statens engagemangför framställning och anpassning av läromedel ochstudiematerial för barn, elever och vuxna medfunktionshinder i förskola, skola ochvuxenutbildning (dir. 2001:65). Uppdraget skallredovisas senast den 1 december 2002.Stöd för döva och hörselskadade eleverMotionerEn översyn av finansieringen av skolformerna förhörselskadade elever begärs i motion 2001/02:Ub276(fp) yrkande 1. Motionären framhåller atthörselskadade elever teoretiskt kan välja mellanolika skolplaceringar. De kan integreras i vanligaklasser, placeras i regionala särskildaundervisningsgrupper eller tas in i någon av de femregionala specialskolor som finns för döva ochhörselskadade barn. I placeras enligtmotionen de flesta hörselskadade eleverna integrerati vanliga klasser. Regionala hörselklasser finns påett fåtal platser i landet. Motionären hävdar attformerna för finansiering av utbildningen förhörselskadade är mycket ojämlika i landet, varför enöversyn behövs.Enligt motion 2001/02:Ub276 (fp) måste också flerhörselskadade elever tillförsäkras utbildning isärskilda undervisningsgrupper (yrk. Motionärenpåpekar att dessa elever drabbas hårt i de kommunersom inte har möjlighet att starta egna särskildaundervisningsgrupper eller som inte medverkar tillatt eleven får sin utbildning i en regionalundervisningsgrupp.Vidare begärs i motion 2001/02:Ub276 (fp) yrkande 3ett riksdagsuttalande om hörselskadade elevers rätttill teckenspråksundervisning inom habiliteringen,förskolan och skolan. Enligt motionären finns detvisserligen teckenspråksundervisning i de regionalaundervisningsgrupperna men inte i den utsträckningsom svarar mot behovet.I motion 2001/02:Ub422 (s) påtalas att detförekommer att döva vuxna tvingas avstå frånutbildning på grund av att kostnaden förteckenspråkstolk i s.k. kompletterande utbildning ärofinansierad. Enligt motionärerna bör regeringenfölja frågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motion2001/02:Ub276 yrkandena 13 om hörselskadade elever.Enligt 3 kap. 3 § skollagen skall barn som intekan gå i eller särskolan därför att deär döva eller hörselskadade tas emot ispecialskolan. Huvudmannen för specialskolan prövarom ett barn skall tas emot i specialskolan under sinskolpliktstid. Fråga om mottagande får väckas avbarnets vårdnadshavare eller av barnets hemkommun (3kap. 4 §). Beslut i sådana ärenden fattas avSpecialskolemyndigheten. Hemkommunen skall betalaersättning till staten för vissa kostnader för densom är elev i specialskolan.Specialskolemyndigheten bildades den 1 juli 2000.Den är styrelse för sex skolenheter, varav fem ärregionala specialskolor för döva och hörselskadadeelever och en är nationell specialskola för döva ochhörselskadade elever med utvecklingsstörning samtför dövblindfödda elever. Ett viktigt uppdrag förmyndigheten är att stödja kvalitetsutvecklingen vidde statliga specialskolorna och förstärkamöjligheterna till en likvärdig utbildning.Om en elev med hörselskada kan gå i grundskolaneller särskolan gäller bestämmelsen i 2 kap. 3 §skollagen att kommunen är skyldig att förundervisningen använda lärare som har en utbildningavsedd för den undervisning de i huvudsak skallbedriva. Det ankommer också på kommunen attorganisera undervisningen på bästa sätt och iutbildningen ta hänsyn till elevens behov av stöd.Specialpedagogiska institutet , under anslaget Särskilda insatserpå skolområdet, för bidrag tillkommuner avseende bl.a. regionalautbildningsinsatser för elever med funktionshinder.Bland annat fördelas statliga medel till regionalaundervisningsgrupper för elever med hörselskada.Utskottet föreslår också avslag på motion2001/02:Ub422 om teckenspråkstolk för döva i s.k.kompletterande utbildning.Frågan om utbildningstolk behandlades ipropositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen som till alla delarställde sig bakom (prop. 2000/01:72, bet. UbU15,rskr. hade i sinutvärdering visat att studerande som behöverutbildningstolk har betydande svårigheter att fåtolkinsatsen finansierad. Den huvudsakliga orsakenär att utbildningstolkning är förknippad med storakostnader för utbildningsanordnaren. Regeringenanförde i nämnda proposition att en av degrundläggande principerna i svensk handikappolitikär den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen. Påen övergripande nivå betyder detta att de medel somavsätts för vuxenutbildningen i princip skall täckakostnader även för studerande med funktionshinder.Varje utbildningsanordnare bör därför tillhandahålladet tolkstöd som behövs. Regeringen bedömde dock attfrågan om utbildningstolk är av den karaktären attspeciella insatser kan behöva göras i fråga om attutveckla läromedel för studerande som harteckenspråk som första språk.Enligt regleringsbrev för förflexibelt lärande skall avmyndighetens anslag lägst 10 miljoner kronoranvändas för att, i samarbete med , utveckla läromedel för vuxna medteckenspråk som första språk. Ett av myndighetensverksamhetsmål är att ge dessa vuxna förutsättningarför delaktighet i vuxenutbildningen ochfolkbildningen.Särskolan och särvuxUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörsärskolan och vuxenutbildningen förutvecklingsstörda (särvux) med hänvisningfrämst till pågående utredning.Jämför reservationerna 2 (m), 7 (kd), 8 (m,kd) och 1 (m, kd, c, fp).Utbildning i särskolanMotionerModerata samlingspartiet pläderar i motion2001/02:Ub380 yrkande 1 för att särskolan skallfinnas som egen skolform även i fortsättningen. Imotionen noteras att det i ett antal kommuner finnsen ambition att i allt större utsträckning integrerasärskolans elever i den vanliga . EnligtModeraterna är den utvecklingen olycklig, om inteintegreringen är noga genomtänkt. De framhåller atten liten särskild undervisningsgrupp i särskolan medegna kunskapsmål att uppnå ofta är garanten förindividuellt anpassad utbildning. Kommunaliseringenav särskolan får inte leda till att elever medbegåvningshandikapp får en sämre utbildning.Kristdemokraterna påpekar i motion 2001/02:Ub448yrkande 3 att ökningen av antaletbarn i särskolan också har inneburit att nya gruppertagits in, såsom s.k. bokstavsbarn med högintellektuell förmåga men utan förmåga till socialtsamspel. Motionärerna understryker att särskolanmåste förbli en skolform för barn med intellektuellutvecklingsstörning. Den får inte bli en skola föralla barn som av olika anledningar har det svårt iskolan. Riskerna är stora att sådana nya grupperstör undervisningen för de barn som verkligen harbehov av att gå i särskolan.Enligt motion 2001/02:Ub491 (s) finns det anledningatt ompröva begreppet särskola utan att resursernaförändras så att det negativt laddade namnetändras till att ingå i det allmänna skolbegreppeten skola för alla.I motion 2001/02:Ub380 yrkande 3 efterlyserModeraterna återkommande utvärderingar avsärskoleundervisningens kvalitet och resultat. Deanmärker att vissa uppföljningar av särskolansverksamhet tyder på att fokus ibland kan ligga påomvårdnad snarare än på utbildning. villförsäkra sig om att särskolans elever får enallsidig utbildning och att deras individuellaförutsättningar tas till vara.Asylsökande barn skall, enligt i motion2001/02:Sf394 yrkande 8, ha samma rätt som svenskabarn till utbildning inom särskolan om så behövs.Utskottets ställningstagandeUtbildning av barn och ungdomar medutvecklingsstörning sker i huvudsak i särskolan.Särskolan vänder sig även till elever som har fåttett betydande och bestående begåvningsmässigtfunktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd avyttre våld eller kroppslig sjukdom, samt till elevermed autism eller autismliknande tillstånd. Särskolansom skolform omfattar den obligatoriska särskolanoch gymnasiesärskolan. Utbildningen i särskolansyftar till att ge barn och ungdomar medutvecklingsstörning en till varje elevsförutsättningar anpassad utbildning som så långt detär möjligt motsvarar den som ges i ochgymnasieskolan. En elev som är inskriven i särskolankan få sin undervisning i en klass i (integrerad elev), varvid särskolans kursplanergäller för eleven.Regeringen har beslutat atttillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté föratt se över utbildningen för barn, ungdomar ochvuxna med utvecklingsstörning (dir. 2001:100).Utgångspunkterna för detta arbete skall vara attutbildningen skall hålla en hög kvalitet och attkontakterna och samverkan mellan elever med och utanutvecklingsstörning skall öka.Kommitténs övergripande uppdrag är att föreslå hurden framtida utbildningen skall utformas t.ex. ifråga om mål, innehåll, organisation och personalenskompetens. Därvid skall kommittén arbeta med tvåparallella alternativ, nämligen att särskolan ochsärvux kvarstår alternativt upphör som egnaskolformer.Utifrån pedagogiska, sociala och ekonomiskaaspekter skall kommittén analysera för- ochnackdelar med den föreslagna utformningen inomrespektive alternativ samt göra en samlad bedömningoch förorda ett av alternativen. Kommittén skalllämna författningsförslag för båda alternativen.I direktiven redovisas som grund för en översyn deutredningar och utvärderingar som gjortom särskolan och särvux . Blandannat visar en rapport på en markant ökning avantalet elever i särskolan och en förändring avelevgruppens sammansättning till att omfatta ävenelever utanför särskolans personkrets.Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag senastden . Ett delbetänkande skall lämnasden med bl.a. en analys av hur denutbildning och den undervisning som ges tillbarn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörningsvarar mot deras behov och förutsättningar.Utskottet anser det vara av intresse isammanhanget att kort referera en undersökning frånSkolverket som publicerats.Den 4 mars 2002 redovisade ettregeringsuppdrag om särskolan genom rapporten eller i grundskola? (dnr 103404). Rapportenrör orsaken till variation beträffande integreringav särskolebarn i grundskoleklasser, kvaliteten iundervisningen i särskola jämfört med i grundskolaoch försöksverksamheten med föräldrainflytande. Denbygger på en rikstäckande enkät och fallstudier inio kommuner.Av rapporten framgår att det är stor variationmellan och inom kommuner när det gäller hursärskolelevernas undervisning är organiserad. Oftaär det praktiska omständigheter som styr snarare änmedvetna överväganden utifrån elevernasundervisningssituation och individuellaförutsättningar. konstaterar i rapportenatt integrering av särskoleelever igrundskoleklasser är vanligast i gles- ochlandsbygdskommuner. I de fall integrering förekommerär några av de viktigaste orsakerna och argumentenföljande: Integrering kan framstå som den endaorganisatoriska lösningen för en skola med fåsärskoleelever. Särskoleelever i glesbygd slipperlånga resor när de integreras i en grundskola närahemmet. Integrering kan ge särskoleelever positivdraghjälp från grundskoleelever. studievisar betydande skillnader mellan lärare somundervisar i olika grupper där särskoleelever finns.Uppenbart är att det främst är lärare isärskoleklasser som har specialpedagogiskutbildning. De har också generellt längre erfarenhetav att undervisa särskoleelever än lärare igrundskoleklass. Majoriteten av lärarna isärskoleklass anser att sär-skoleeleverna får denundervisning som de har rätt till, sommindre än hälften av lärarna i grundskoleklass anserdetta. Studien visar dock inga självklarakvalitetsskillnader mellan olikaundervisningsformer. Avgörande för undervisningenskvalitet är en gemensam verksamhetsidé och klaramål. En majoritet av föräldrarna förklarar sig nöjdamed det bemötande som deras barn får i skolan ochlärarnas kompetens, oavsett vilkenundervisningsgrupp barnet går i. Föräldrarna ärockså positiva till den försöksverksamhet som gerdem rätt att tacka nej till erbjudande om särskolaför sina barn.Med hänvisning till att en parlamentarisktsammansatt kommitté skall se över utbildningen förbl.a. barn och ungdomar med utvecklingsstörninganser utskottet att bör avslå motionerna2001/02:Ub380 yrkande 1 och 2001/02:Ub448 yrkande 3om särskolan som egen skolform. Utskottet föreslårockså avslag på motion 2001/02:Ub491 om begreppetsärskola.Som nämnts skall kommittén i ett delbetänkanderedovisa en analys av hur undervisningen i dagsvarar mot de behov och förutsättningar somsärskole-elever har. Yrkande 3 i motion2001/02:Ub380 om utvärdering avsärskoleundervisningens kvalitet och resultat ärdärmed enligt utskottets mening tillgodosett och böravslås.Enligt förordningen (2001:976) om utbildning,förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg förasylsökande barn m.fl. har dessa barn rätt att fåutbildning i bl.a. den obligatoriska särskolan påsamma villkor som barn som är bosatta i (2§). Rätten att få utbildning medför inte någonskolplikt. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /02:Sf394 yrkande 8.Mottagande av barn i särskolanMotionerFrågor kring placering av barn i särskolan tas upp iflera motioner.I Moderata samlingspartiets motion 2001/02:Ub380yrkande 2 ställs krav på obligatoriska utredningarinför särskoleplaceringar. Det är enligt motionenoacceptabelt, som fallet är , att placeringarkan göras utan föregående utredningar eller med stödav utredningar som har allvarliga brister. Enplacering i särskola måste föregås av noggrannautredningar som skall bygga på vetenskaplig grund.Vidare bör upprepade utredningar göras för attsäkerställa att eleven fått rätt placering iskolsystemet.Enligt motion 2001/02:Ub331 (m) får det inteförekomma att elever som inte hör till målgruppenför särskolan ändå placeras där, när skolan saknarresurser eller kunnande för att på andra sätt ge demdet stöd de har rätt till.Inskrivningsförfarandet till särskolan bör sesöver i syfte att bl.a. klart definiera elevkretsen.Detta begärs i motion 2001/02:Ub373 (m). Enligtmotionärerna ser man tendenser till attutredningar och inskrivning av elever i särskolansker alltför lättvindigt och på oklara grunder.Elevgruppen har förändrats.Kristdemokraterna hävdar i motion 2001/02:Ub448att placeringen i särskolan oftast bygger på endasten bedömning som görs när barnet placeras. De anseratt en rätt till omprövning av särskoleplacering börinföras, särskilt när det gäller barn i gränszonenför sådan placering (yrk. Vidare betonarKristdemokraterna att en särskoleplacering aldrigfår styras av vilka resurser som finns (yrk. 2).Tendensen finns att problemet med minskade resursertill stödundervisning och extrahjälp till svagaelever i löses genom att placeraeleverna i särskolan.Enligt motion 2001/02:Ub380 yrkande 4visar en studie att elever medinvandrar- eller flyktingbakgrund äröverrepresenterade i särskolan och att eleverna harutretts bristfälligt före placeringen. Detta ärallvarligt, anser , och måste leda tillinsatser i särskild ordning (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeSkolverket meddelade Allmänna råd omrutiner för utredning och beslut om mottagande i denobligatoriska särskolan (SKOLFS 2001:23). Deallmänna råden rör den kommunala handläggningen avmottagande i särskola, vilket underlag som behövsför bedömning om mottagande och hur information ochsamverkan med hemmet bör gå till underutredningsprocessen. Vidare rör de allmänna rådenden kommunala beslutsfunktionen och innehållet ibesluten samt hanteringen vid tveksamma fall.Skolverket har också kompletterat de allmänna rådenmed kommentarer. Inledningsvis understryker verketatt det är viktigt med hänsyn till den enskildesrättssäkerhet att ett ärende om mottagande isärskolan blir riktigt utrett och att beslut fattaspå ett välgrundat underlag. Syftet med dessaallmänna råd är att bidra till detta.När det särskilt gäller elever med invandrar- ellerflyktingbakgrund anges i de allmänna råden följande:Beträffande barn med annan kulturell och språkligbakgrund bör extra uppmärksamhet ägnasförutsättningarna för en korrekt bedömning.Särskilda faktorer som kan påverka utredningen ärt.ex. ofullständig skolgång i det tidigarehemlandet, kulturskillnader och språksvårigheter.Testresultat bör tolkas med försiktighet dåtestinstrument inte är kulturneutrala och därförriskerar att ge missvisande resultat. Riskföreligger också för att barnets språkfärdighetermäts och inte dess kognitiva förmåga. Särskiltbör behovet av noggranna observationer ochkartläggningar av eleven och dennes samspel ihem- och skolmiljön under en längre perioduppmärksammas.Utskottet har i det föregående kortfattat återgivitdirektiven för den tillkallade kommittén föröversyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxnamed utvecklingsstörning. I direktiven (dir.2001:100) anges att på regeringensuppdrag har utarbetat allmänna råd om utredning ochbeslut om mottagande i särskolan. Det bör dockenligt direktiven utredas om ytterligare åtgärderbör vidtas för att säkerställa att särskolan enbarttar emot de elever som den är avsedd för.Förändringarna i elevgruppen aktualiserar ocksåfrågan om nuvarande personkrets är tillräckligttydligt definierad och om den behöver förändras.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2001/02:Ub331, 2001/02:Ub373, 2001/02:Ub380 yrkande 2 samt2001/02:Ub448 yrkandena 1 och 2 om placering av barni särskolan.Likaså avstyrks motion 2001/02:Ub380 yrkande 4 somrör elever i särskolan med invandrar- ellerflyktingbakgrund.Utbildning för ungdomar och vuxna medutvecklingsstörningMotionerKristdemokraterna begär i motion 2001/02:Ub448yrkande 4 ett riksdagsuttalande om att de hinder somfinns för särskoleelevers fortsatta utbildning skallundanröjas. Det får inte vara en omöjlighet för ensärskoleelev att gå på ett nationelltgymnasieprogram om eleven har den kompetens somkrävs, menar de. I motionen pekas på att det alltoftare är barn utan intellektuellutvecklingsstörning som placeras i den obligatoriskasärskolan.En ändring av regelverket för särvux begärs avModerata samlingspartiet i motion 2001/02:Ub380yrkande 5. påpekar att kommunerna i daginte är skyldiga att bereda plats för alla som villstudera inom särvux. De utvecklingsstördas rätt tillvuxenutbildning måste skrivas in i skollagen.Också i motionerna2001/02:Ub448 yrkande 5 och 2001/02:Ub549 yrkande 2 betonar att vuxna med en utvecklingsstörning ellersom av andra skäl har gått i särskolan skall ha likarätt till utbildning inom särvux som andra vuxna hari fråga om grundläggande vuxenutbildning.Enligt motion 2001/02:Ub322 yrkande17 måste den lagliga begränsningen undanröjas närdet gäller tillträde till vuxenutbildning förpersoner med särskoleutbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena omsärskoleelevers fortsatta utbildning respektiveutvecklingsstördas rätt till vuxenutbildning medhänvisning till det arbete som påbörjats inom denparlamentariskt sammansatta kommittén för översyn avutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning.Enligt direktiven skall kommittén underalternativet att särskolan och särvux förblir egnaskolformer utreda hur samverkan mellan skolformerför elever med utvecklingsstörning och övrigaskolformer kan öka. I detta ingår att belysa vilkahinder för ökad samverkan som finns i nuvarandesystem samt att föreslå hur dessa hinder kanundanröjas. Under alternativet att särskolan ochsärvux upphör som skolformer skall kommittén utredavilka förutsättningar , gymnasieskolanoch komvux har att ge utbildning åt elever medutvecklingsstörning. Mot denna bakgrund skallkommittén ge förslag till vilka förändringar somkrävs för att göra det möjligt för dessa elever attfå sin undervisning i , gymnasieskolanrespektive komvux. I sammanhanget bör utredas omelever med utvecklingsstörning skall ha särskildamål, hur betygssystemet skall vara utformat om detinom en skolform finns olika mål samt vilkakonsekvenser detta får för behörighet tillgymnasieskola respektive högskola.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attSkolverket i stället förSpecialskolemyndigheten skall vara centralmyndighet för fristående specialskolor.Jämför reservation 7 (kd).Kristdemokraterna förordar i motion 2001/02:Ub448yrkande 8 att skall vara tillstånds- ochtillsynsmyndighet för fristående skolor för elevermed funktionshinder och inte, som beslutats,Specialskolemyndigheten.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Enligt 9 kap. 1 § tredje stycket skollagen, i desslydelse från , skall ärenden omgodkännande av fristående skolor som motsvararspecialskolan prövas av styrelsen för specialskolan(). I propositionen Elevermed funktionshinder ansvar för utbildning och stöd(prop. 1998/99:105), där denna lagbestämmelse varaktuell, anmälde regeringen att det finns skäl attanalysera huruvida lagbestämmelserna för de olikaskolformerna skall harmoniseras så att Skolverketansvarar för godkännande även av friståendespecialskolor. Regeringen avsåg att återkomma tillriksdagen efter beredning av frågan. Enligt uppgiftfrån är beredningen avdenna fråga inte avslutad.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkeneller vilka punkter i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Funktionshindrade eleversmöjligheter att välja skola, m.m.(punkterna 1, 11 och 22) m, kd, c,fpav (), (), TomasHögström (m), (), (), (), UlfNilsson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1,11 och 22 borde ha följande lydelse:1. Funktionshindrade elevers möjligheteratt välja skolaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion2001/02:So611 yrkande 11.11. Översyn av finansieringen av skolformerför hörselskadade eleverRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion2001/02:Ub276 yrkande 1.22. Rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna2001/02:Ub322 yrkande 17,2001/02:Ub380 yrkande 5,2001/02:Ub448 yrkande 5 och2001/02:Ub549 yrkande 2.StällningstagandeVår principiella uppfattning är att alla skolor sålångt det är möjligt skall vara utformade så attelever med särskilda behov inte utestängs. Vi anserdock inte att målsättningar om integration avfunktionshindrade elever i den vanliga skolan ochanpassning av skolan till dem skall innebära attskolor som t.ex. med den kompetens sombyggts upp där skall tvingasstänga. Möjligheten att välja skola är av särskildbetydelse för funktionshindrade barn och ungdomar.Specialskolor skall även vara ettalternativ för de elever som anser att dessa bättrekan tillgodose deras särskilda behov. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion2001/02:So611 yrkande 11 tillkännage för regeringensom sin mening.Hörselskadade elever kan teoretiskt välja mellanolika skolplaceringar: integrering i vanligaklasser, placering i regionala, särskildaundervisningsgrupper (hörselklasser) eller placeringi någon av de fem regionala specialskolor som finnsför döva och hörselskadade. Problemet medhörselskadade elevers möjligheter att få optimalutbildning är dock långt ifrån löst. Det är oftarekommunernas ekonomi än elevens behov som styr vilkenskolform eleven placeras i. Finansieringen avskolformer för hörselskadade elever ärotillfredsställande och mycket ojämlik i landet,varför en översyn behövs. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub276 yrkande 1.Vuxna med utvecklingsstörning eller som av andraskäl har gått i särskola som barn har inte sammarätt till grundläggande vuxenutbildning som andravuxna har. Kommunerna är inte skyldiga attbereda plats för alla som vill studera i särvux. Vianser att utvecklingsstördas rätt tillvuxenutbildning måste skrivas in i skollagen. Dettabör med bifall till motionsyrkandena iärendet tillkännage för regeringen som sin mening.2. Statligt garanterad ochfinansierad rätt att välja skola,m.m.