bet · GQ01KU7 · 2002-10-24 00:00:00 — Hets mot folkgrupp, m.m. (vilande grundlagsförslagoch följdlagstiftning) SammanfattningI betänkandet anmäls för slutligt beslut det vilandeförslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen. Förslaget innebär atttillämpningsområdet för bestämmelserna om brottethets mot folkgrupp utvidgas så att också hets medanspelning på sexuell läggning omfattas.Vidare behandlas regeringens förslag till lag omändring i såvitt avser 16 kap. 8 § samten motion.Utskottet föreslår att slutligt antardet vilande förslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen samt utskottets förslagtill lag om ändring i . Utskottetavstyrker motionen.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (m)och (kd) samt ett särskilt yttrande (fp, mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. TryckfrihetsförordningenRiksdagen antar slutligt det i bilaga 1 intagnaförslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. BrottsbalkenRiksdagen antar utskottets i bilaga 3 intagnaförslag till lag om ändring i brottsbalken.Därmed avslår motion 2001/02:K29yrkande 1.Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)den 24 oktober 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (m), (), (), (),(), (), GustavFridolin (mp), () och LiselottHagberg (fp).2002/03KU7Redogörelse för ärendetVilande grundlagsförslagRiksdagen beslutade (bet.2001/02:KU23, rskr. 2001/02:234) att som vilandeanta utskottets förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen (se bilaga 1).Förslag till följdlagstiftningPropositionenI proposition 2001/02:59 föreslås att riksdagenantar det i propositionen framlagda förslaget till2. lag om ändring i brottsbalken.Lagförslaget återfinns i bilaga 2.Motionen2001/02:K29 av av Per m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut1. beslutar att avslå regeringens förslagom att utvidga tillämpningsområdet för bestämmelsenom hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § ienlighet med vad som anförs i motionen.Utskottets övervägandenDet vilande grundlagsförslaget, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att slutligtantar det vilande förslaget till lag omändring i tryckfrihetsförordningen (se bilaga1).Utskottet föreslår att antarutskottets förslag till lag om ändring ibrottsbalken (se bilaga 3). Utskottetföreslår att avslår motion2001/02:K29 yrkande 1.Det vilande grundlagsförslaget.Utskottets anmälan och yttrandeDet vilande förslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen innebär atttillämpningsområdet för bestämmelsen om brottet hetsmot folkgrupp utvidgas så att också hets medanspelning på sexuell läggning omfattas. Ändringenföreslås träda i kraft den 1 januari 2003.Genom detta betänkande anmäler utskottet detvilande förslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen till kammaren för slutligtbeslut.Med hänvisning till vad utskottet anförde vidärendets första behandling tillstyrker utskottet attriksdagen slutligt antar förslaget.FöljdlagstiftningenPropositionenProposition 2001/02:59 hänvisades tillkonstitutionsutskottet. Utskottet beslutade den 12december 2001 att till justitieutskottet överlämnapropositionens lagförslag 2.2 Förslag till lag omändring i såvitt avsåg förslaget tilländring i 17 kap. 10 § om övergrepp i rättssak.Justitieutskottet behandlade förslaget i betänkande2001/02:JuU12, följde justitieutskottetsförslag (rskr. 2001/02:164, SFS 2002:117).Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2001/02:KU23 regeringens förslag till ändringar ibl.a. Utskottet föreslog i betänkandetatt skulle skjuta upp behandlingen avregeringens förslag till lag om ändring ibrottsbalken såvitt avsåg 16 kap. 8 § samt motion2001/02:K29 yrkande 1 till 2002/riksmöte.Riksdagen följde utskottets förslag.Konstitutionsutskottet behandlar i dettabetänkande propositionens förslag till lag omändring i såvitt avser 16 kap. 8 §.Regeringen föreslår i propositionen attbrottsbalkens bestämmelse om hets mot folkgrupputvidgas så att den omfattar även hot och uttryckför missaktning mot folkgrupp eller annan sådangrupp av personer med anspelning på sexuellläggning. Kriminaliseringen bör, enligt regeringen,ske genom en utvidgning av de gällande bestämmel-serna om hets mot folkgrupp.Den valda lagtekniska lösningen syftar, enligtregeringen, till att markera att samma principiellaöverväganden skall göras vid bedömningen av en sådangärning som avser exempelvis homosexuella som vidbedömningen av en gärning som avser någon av deandra grupper som skyddas av bestämmelserna om hetsmot folkgrupp. Regeringen vill framhålla attförslaget till en kriminalisering av hets medanspelning på sexuell läggning, lika lite som denmotsvarande gällande kriminaliseringen av hetsmot folkgrupp, är avsett att hindra en fri ochsaklig debatt. Meningen är alltså inte att hindraresonemang och diskussioner om homosexualitet,bisexualitet eller heterosexualitet vare sig inomkyrkor eller på andra håll i samhället. Det måsteockså vara möjligt för homosexuella och andra att ien fri och öppen debatt bemöta och tillrättaläggafelaktiga uppfattningar och på så sätt motverkafördomar som annars riskerar att konserveras ochleva kvar i det fördolda.Den nuvarande lagstiftningen om hets mot folkgruppinnehåller också begränsningar så att inte varjeyttrande som innehåller omdömen om en viss gruppeller varje uttryck för missaktning är straffbelagt.Således sägs i förarbetena bl.a. att det förstraffbarhet bör krävas att det är fullt klart attuttalandet överskrider gränsen för en saklig ochvederhäftig diskussion rörande gruppen i fråga. Vidprövningen av om en gärning utgör straffbar hets motexempelvis homosexuella, måste också uttalandeteller meddelandet - liksom annars när det gällerprövningen av om en gärning utgör hets mot folkgrupp- alltid bedömas i sitt sammanhang. Motiven förgärningen måste därvid beaktas.Ett visst utrymme för straffria kritiska ellerliknande uttalanden måste självfallet finnas.Avgörande blir hur meddelandet framstår vid en ob-jektiv bedömning. Vidare måste det med hänsyn tillsammanhanget stå klart att gärningsmannens uppsåtmed meddelandet varit att sprida ett sådantmeddelande som innefattar hot mot eller missaktningför gruppen i fråga.Det som föreslås kriminaliseras är hets motkollektivt bestämda grupper med anspelning påsexuell läggning. Det rör sig alltså om sådanakränkande omdömen och hotfulla uttalanden om främsthomosexuella som grupp som tar sin utgångspunkt iatt gruppen har den läggning den har. Att endastcitera och diskutera exempelvis religiösa urkunderfaller inte inom det straffbara området enligtförslaget. Det bör däremot inte - lika lite som deti dag är tillåtet att utifrån religiösa texter hotaeller uttrycka missaktning för muslimer ellerkristna - vara tillåtet att använda sådant materialför att hota eller uttrycka missaktning förhomosexuella som grupp. Det är här viktigt attskilja uttalanden och meddelanden som anspelar påläggningen som sådan och uttrycker hot ellermissaktning mot kollektivet på grund av dennaläggning från sådana uttalanden eller andrameddelanden som anspelar på beteenden eller sådanauttryck som läggningen kan ta sig, men som inte kantänkas syfta till att kränka eller hota hela dengrupp av människor som har denna läggning. - på motsvarande sätt som gäller i frågaom exempelvis uttalanden med anspelning påtrosbekännelser - vara möjligt att diskutera olikalivsstilar och livsåskådningar.MotionenI motion 2001/02:K29 av Per m.fl. (m)föreslås att beslutar att avslåregeringens förslag om att utvidgatillämpningsområdet för bestämmelsen om hets motfolkgrupp i 16 kap. 8 § (yrkande 1) ienlighet med vad som anförs i motionen. Enligtmotionärerna skall alla människor i ett demokratisktsamhälle ha lika rätt, oavsett hudfärg, kön ellersexuell läggning. Tyvärr förekommer det attmänniskor trakasseras och utsätts för brott bl.a. pågrund av sin sexuella läggning. Det är oacceptabeltatt någon utsätts för hot eller våld på grund av sinsexuella läggning. Motionärerna anser att det finnsall anledning att agera kraftfullt mot sådanabrottsliga handlingar. För Moderata samlingspartietär bestämmelsen i 2 kap. 1 § regeringsformen (RF) omvarje medborgares rätt till yttrandefrihet en av demest fundamentala principerna för ett fritt ochdemokratiskt samhälle. Värnandet om det friameningsutbytet som en grundpelare i det friasamhället innebär att även moraliskt förkastligaåsikter ges utrymme. Priset för den egnayttrandefriheten är att också acceptera andramänniskors rätt att uttrycka sin uppfattning.Motionärerna ifrågasätter om hets med anspelning påsexuell läggning skall kriminaliseras på det sättsom nu föreslagits. I stället för att rikta in sigpå skydd av olika grupper menar motionärerna att enlämpligare lösning skulle vara att ta sikte på brottsom begås mot enskilda individer. Regeringensförslag innebär att en ny straffsanktion införs.Frågan är, enligt motionärerna, om regeringensförslag innebär en förbättring av skyddet för t.ex.homosexuella. Genom bestämmelser omförtal, olaga hot, misshandel och uppvigling m.m.skyddas alla människor mot dylika angrepp på sinperson - oavsett sexuell läggning. Motionärernaanser att förutsättningarna att ytterligareförbättra möjligheterna att komma åt kriminellahandlingar i form av hets, hot o.d. genom dennalagstiftning bör utredas. Det finns en risk med atti lag ange grupper som anses särskilt skyddsvärda.En översyn av hela lagstiftningen om hets motfolkgrupp är därför påkallad. Möjligheterna att göralagstiftningen mer generell bör utredas.UtskottetUtskottet gjorde i betänkande 2001/02:KU23 bl.a.följande ställningstagande.Utskottet delar regeringens bedömning att hetsmot homosexuella lagstiftningstekniskt börbehandlas på samma sätt som hets mot andragrupper som skyddas av den nu gällandebestämmelsen.När det gäller frågan om skyddet enligt denföreslagna utvidgade kriminaliseringen börbegränsas till att avse endast homosexuellläggning anser regeringen att även om det är justde homosexuellas utsatta situation som motiveraratt tillämpningsområdet för bestämmelsen om hetsmot folkgrupp utvidgas bör den lagtekniskautformningen av denna utvidgning ske på ett sättsom stämmer överens med utformningen avbestämmelsen i övrigt. Regeringen anser attbrottsbeskrivningen generellt bör avse straffbaraanspelningar på sexuell läggning samt attbegreppet sexuell läggning bör, när detförekommer i lagtext, avse homo-, bi- ochheterosexuell läggning. Utskottet delarregeringens bedömning när det gäller förslagettill 16 kap. 8 § första stycket och7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen.Utskottet vidhåller sin bedömning och tillstyrkeratt 16 kap. 8 § ändras. Till följd aven redaktionell rättelse bör förslaget till ändringi 16 kap. 8 § få den lydelse somframgår av utskottets framlagda förslag till lag omändring i , se bilaga 3. Utskottetavstyrker bifall till motion 2001/02:K29 yrkande 1.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Tryckfrihetsförordningen (punkt 1)av Per (), (m) ochHillevi ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen förkastar det i bilaga 1 intagna förslagettill lag om ändring i tryckfrihetsförordningen ochtillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 1.StällningstagandeAlla människor i ett demokratiskt samhälle skall halika rätt, oavsett hudfärg, kön eller sexuellläggning. Tyvärr förekommer det att människortrakasseras och utsätts för brott bl.a. på grund avsin sexuella läggning. Vi anser att det finns allanledning att agera kraftfullt mot sådana brottsligahandlingar. Bestämmelsen i 2 kap. 1 §regeringsformen (RF) om varje medborgares rätt tillyttrandefrihet är en av de mest fundamentalaprinciperna för ett fritt och demokratiskt samhälle.Värnandet om det fria meningsutbytet som engrundpelare i det fria samhället innebär att ävenmoraliskt förkastliga åsikter skall ges utrymme.Priset för den egna yttrandefriheten är att ocksåacceptera andra människors rätt att uttrycka sinuppfattning. Trots vårt starka avståndstagandegentemot alla former av trakasserier riktade mothomosexuella ifrågasätter vi om hets med anspelningpå sexuell läggning skall kriminaliseras på det sättsom regeringen föreslagit.I stället för att rikta in sig på skydd av olikagrupper anser vi att en lämpligare lösning skullevara att ta sikte på brott som begås mot enskildaindivider. Vi ifrågasätter om förslagen innebär enförbättring av skyddet för t.ex. homosexuella. Genombrottsbalkens bestämmelser om förtal, olaga hot,misshandel och uppvigling m.m. skyddas allamänniskor mot dylika angrepp på sin person - oavsettsexuell läggning. Det finns också en risk med att ilag ange grupper som anses särskilt skyddsvärda. Attange att hets mot vissa grupper är brottsligt kant.o.m. sända signaler om att hets mot andra, ickeangivna grupper är lagligt. Vi menar att en översynav hela lagstiftningen om hets mot folkgrupp ärpåkallad.Förslagen är att bestämmelserna i omtryckfrihetsbrottet hets mot folkgrupp och ibrottsbalken om brottet hets mot folkgrupp skallutvidgas till att omfatta även hets med anspelningpå sexuell läggning. Inskränkningar i tryck- ochyttrandefriheten måste alltid utgöra deexceptionella undantagen från huvudregeln omöppenhet. Möjligheterna till inskränkning skallalltså tillämpas restriktivt eftersom det är frågaom att inskränka grundlagsstadgade rättigheter.Vi instämmer i att hets med anspelning på enpersons sexuella läggning är oacceptabel och måsteförhindras. Bestämmelsen om hets mot folkgrupp i TFär ett ingrepp i tryck- och yttrandefriheten ochinförandet av en ny straffsanktion måste medföra attdet oönskade beteendet kan motverkas mer effektivt.Av material som bl.a. Kommittén om straffansvar förorganiserad brottslighet m.m. presenteradeframkommer inte något som tyder på att så är fallet.Vi ifrågasätter därför effektiviteten i dengrundlagsändring som antagits som vilande ochförslaget till ändring i brottsbalken.2. Tryckfrihetsförordningen (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen förkastar det i bilaga 1 intagna förslagettill lag om ändring i tryckfrihetsförordningen.StällningstagandeI artikel 9 i sägs om tanke-,samvets- och religionsfriheten att var och en harrätt till tankefrihet, samvetsfrihet ochreligionsfrihet; denna rätt innefattar frihet attbyta religion eller tro och frihet att ensam eller igemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utövasin religion eller tro genom gudstjänst,undervisning, sedvänjor och ritualer. Friheten attutöva sin religion eller tro får endast underkastassådana inskränkningar som är föreskrivna i lag ochsom i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga medhänsyn till den allmänna säkerheten eller till skyddför allmän ordning, hälsa eller moral eller tillskydd för andra personers fri- och rättigheter.Religionsfriheten är också garanterad i 2 kap. 1 §6 regeringsformen. Noterbart är attreligionsfriheten inte är inskränkbar enligt 12 § ikapitlet. Där hänvisas för de friheter som ärinskränkbara till 13-16 §§. I 13 §, som medgerinskränkningar i yttrandefriheten ochinformationsfriheten, omtalas vikten av vidastmöjliga yttrandefrihet och informationsfrihet ipolitiska, religiösa och andra uppräknadeangelägenheter.Möjligen föreligger här en tolkningskonfliktmellan den oinskränkta religionsfriheten enligt 2kap. 1 § 6 RF och meningen om yttrandefrihet ochinformationsfrihet i religiösa angelägenheter enligt13 §.Religionsfriheten har alltså ett starkt, tillsynes oinskränkbart, skydd i den svenska fri- ochrättighetslagstiftningen.Regeringen diskuterade detta i proposition2001/02:59 på följande sätt. Regeringen framhålleratt förslaget till en kriminalisering av hets medanspelning på sexuell läggning lika lite som denmotsvarande gällande kriminaliseringen av hetsmot folkgrupp är avsett att hindra en fri och sakligdebatt. Meningen är alltså inte att hindraresonemang och diskussioner om homosexualitet,bisexualitet eller heterosexualitet vare sig inomkyrkor eller på andra håll i samhället.Det som föreslås kriminaliseras är hets motkollektivt bestämda grupper med anspelning påsexuell läggning. Det rör sig alltså om sådanakränkande omdömen och hotfulla uttalanden om främsthomosexuella som grupp som tar sin utgångspunkt iatt gruppen har den läggning den har. Att endastcitera och diskutera exempelvis religiösa urkunderfaller inte inom det straffbara området enligtförslaget. Det bör däremot inte - lika litet som deti dag är tillåtet att utifrån religiösa texter hotaeller uttrycka missaktning för muslimer ellerkristna - vara tillåtet att använda sådant materialför att hota eller uttrycka missaktning förhomosexuella som grupp. Det är här viktigt attskilja uttalanden och meddelanden som anspelar påläggningen som sådan och uttrycker hot ellermissaktning mot kollektivet på grund av dennaläggning från sådana uttalanden eller andrameddelanden som anspelar på beteenden eller sådanauttryck som läggningen kan ta sig, men som inte kantänkas syfta till att kränka eller hota hela dengrupp av människor som har denna läggning. - på motsvarande sätt som gäller i frågaom exempelvis uttalanden med anspelning påtrosbekännelser - vara möjligt att diskutera olikalivsstilar och livsåskådningar, hävdade regeringen ipropositionen.Det kan möjligen förefalla något oklart vadregeringen avser med begreppet diskutera ställt irelation till t.ex. predikosituationer.Predikosituationer eller med andra ord enförkunnelse är i sig normerande till sin karaktäroch kan alltså innehålla uppmaningar till ett visstbeteende eller en viss livsstil. Det är diskutabeltom den typen av företeelser faller in underbegreppet diskutera, enligt regeringens definition.Enligt mitt förmenande måste opinionsbildningavseende ett visst beteende eller en företeelsekunna ha ett normerande inslag utan att därmed fallainom det straffbara området. Självfallet måste enföreteelse kunna ifrågasättas som sådan utan att förden skull kränkande uttalanden om gruppen som utövaren sådan företeelse görs.Enligt regeringen är det tillåtet att citerareligiösa urkunder avseende sexuell läggning.Utskottet har emellertid försvagat citaträtten ochbegränsat predikosituationer genom sinmotivskrivning med uttrycken torde, normalt ochendast. Utskottets skrivning lyder: "När det gällerpredikosituationer torde det, enligt utskottetsmening, normalt komma att ligga utanför detstraffbara området att citera religiösa urkunder ochendast uppmana åhörarna till att följa urkundernasinriktning." Utskottet har alltså inte på etttillfredsställande sätt klarlagt rätten till enförkunnelse i anslutning till sådana citat. Jaganser därför att den oinskränkbara religionsfrihetenhar trätts för när genom denna oklarhet. I det lägetåterstår för min del att yrka avslag på den utökadekriminaliseringen i 7 kap. 4 § 11tryckfrihetsförordningen.3. (punkt 2)av Per (), (m) ochHillevi ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår förslaget till lag om ändring ibrottsbalken och tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:K29 yrkande 1.StällningstagandeAlla människor i ett demokratiskt samhälle skall halika rätt, oavsett hudfärg, kön eller sexuellläggning. Tyvärr förekommer det att människortrakasseras och utsätts för brott bl.a. på grund avsin sexuella läggning. Vi anser att det finns allanledning att agera kraftfullt mot sådana brottsligahandlingar. Bestämmelsen i 2 kap. 1 §regeringsformen (RF) om varje medborgares rätt tillyttrandefrihet är en av de mest fundamentalaprinciperna för ett fritt och demokratiskt samhälle.Värnandet om det fria meningsutbytet som engrundpelare i det fria samhället innebär att ävenmoraliskt förkastliga åsikter skall ges utrymme.Priset för den egna yttrandefriheten är att ocksåacceptera andra människors rätt att uttrycka sinuppfattning. Trots vårt starka avståndstagandegentemot alla former av trakasserier riktade mothomosexuella ifrågasätter vi om hets med anspelningpå sexuell läggning skall kriminaliseras på det sättsom regeringen föreslagit.I stället för att rikta in sig på skydd av olikagrupper anser vi att en lämpligare lösning skullevara att ta sikte på brott som begås mot enskildaindivider. Vi ifrågasätter om förslagen innebär enförbättring av skyddet för t.ex. homosexuella. Genombrottsbalkens bestämmelser om förtal, olaga hot,misshandel och uppvigling m.m. skyddas allamänniskor mot dylika angrepp på sin person - oavsettsexuell läggning. Det finns också en risk med att ilag ange grupper som anses särskilt skyddsvärda. Attange att hets mot vissa grupper är brottsligt kant.o.m. sända signaler om att hets mot andra, ickeangivna grupper är lagligt. Vi menar att en översynav hela lagstiftningen om hets mot folkgrupp ärpåkallad.Förslagen är att bestämmelserna i omtryckfrihetsbrottet hets mot folkgrupp och ibrottsbalken om brottet hets mot folkgrupp skallutvidgas till att omfatta även hets med anspelningpå sexuell läggning. Inskränkningar i tryck- ochyttrandefriheten måste alltid utgöra deexceptionella undantagen från huvudregeln omöppenhet. Möjligheterna till inskränkning skallalltså tillämpas restriktivt eftersom det är frågaom att inskränka grundlagsstadgade rättigheter.Vi instämmer i att hets med anspelning på enpersons sexuella läggning är oacceptabel och måsteförhindras. Bestämmelsen om hets mot folkgrupp i TFär ett ingrepp i tryck- och yttrandefriheten ochinförandet av en ny straffsanktion måste medföra attdet oönskade beteendet kan motverkas mer effektivt.Av material som bl.a. Kommittén om straffansvar förorganiserad brottslighet m.m. presenteradeframkommer inte något som tyder på att så är fallet.Vi ifrågasätter därför effektiviteten i dengrundlagsändring som antagits som vilande ochförslaget till ändring i brottsbalken.4. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår förslaget till lag om ändring ibrottsbalken. Därmed bifaller motion2001/02:K29 yrkande 1.StällningstagandeI artikel 9 i sägs om tanke-,samvets- och religionsfriheten att var och en harrätt till tankefrihet, samvetsfrihet ochreligionsfrihet; denna rätt innefattar frihet attbyta religion eller tro och frihet att ensam eller igemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utövasin religion eller tro genom gudstjänst,undervisning, sedvänjor och ritualer. Friheten attutöva sin religion eller tro får endast underkastassådana inskränkningar som är föreskrivna i lag ochsom i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga medhänsyn till den allmänna säkerheten eller till skyddför allmän ordning, hälsa eller moral eller tillskydd för andra personers fri- och rättigheter.Religionsfriheten är också garanterad i 2 kap. 1 §6 regeringsformen. Noterbart är attreligionsfriheten inte är inskränkbar enligt 12 § ikapitlet. Där hänvisas för de friheter som ärinskränkbara till 13-16 §§. I 13 §, som medgerinskränkningar i yttrandefriheten ochinformationsfriheten, omtalas vikten av vidastmöjliga yttrandefrihet och informationsfrihet ipolitiska, religiösa och andra uppräknadeangelägenheter.Möjligen föreligger här en tolkningskonfliktmellan den oinskränkta religionsfriheten enligt 2kap. 1 § 6 RF och meningen om yttrandefrihet ochinformationsfrihet i religiösa angelägenheter enligt13 §.Religionsfriheten har alltså ett starkt, tillsynes oinskränkbart, skydd i den svenska fri- ochrättighetslagstiftningen.Regeringen diskuterade detta i proposition2001/02:59 på följande sätt. Regeringen framhålleratt förslaget till en kriminalisering av hets medanspelning på sexuell läggning lika lite som denmotsvarande gällande kriminaliseringen av hetsmot folkgrupp är avsett att hindra en fri och sakligdebatt.