bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Regeringen anger ibudgetpropositionen att den avser attlägga fram förslag om ytterligareförbättringar av matchningsprocessen påarbetsmarknaden, bl.a. genom ändringar avrelationen mellanarbetslöshetsförsäkringen ochaktivitetsgarantin.Regeringen har under de senaste årenföreslagit ett antal nya åtgärder för atthöja arbetsutbudet, öka sysselsättningenoch förbättra tillväxtmöjligheterna i alladelar av landet. Bland annat permanentasfr.o.m. de extra 700 miljoner kronorsom de senaste årenanvänt för tillfällig personal vidarbetsförmedlingarna. användas för att förbättrakvaliteten i aktivitetsgarantin,kontakterna med arbetsgivarna och deindividuella handlingsplanerna. För attminska deltidsarbetslösheten har 100miljoner kronor avsatts under perioden2002-2004. inrättasytterligare motsvarande 1 000lönebidragsplatser så att flerarbetshandikappade får möjlighet att kommaut på arbetsmarknaden. För att bl.a.minska tendenserna till flaskhalsar ocharbetskraftsbrist i storstadsregionernahar ett tidsbegränsat investeringsbidraginförts för att öka produktionen av främstsmå och medelstora hyreslägenheter. Ifebruari påbörjades enförsöksverksamhet med ett s.k. friår.Friåret innebär att anställd personal skafå möjlighet att ta ledigt upp till ett årunder förutsättning att arbetsgivarensamtidigt anställer en person som varitarbetslös som vikarie. Försöket ska hållapå till och omfattar tolvkommuner - , , ,, , ,, , , ,och Åmål.Vidare föreslår regeringen ibudgetpropositionen att det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting som infördes förlängs tillatt gälla även under 2003.Satsningarna på utbildning och kompetenshöjer arbetskraftsutbudetTill insatserna för att ökaarbetskraftsutbudet och minska riskernaför inflationsdrivande flaskhalsar skaenligt utskottets mening också läggas dereformer och de medel som satsas på atteffektivisera och öka utbildningen ochkompetensutvecklingen. Som tidigare nämntshar regeringen presenterat ett förslag omsystem för individuellkompetensutveckling. Systemet ska enligtplanerna träda i kraft ochbygger på att den enskilde individen skakunna göra avdragsgilla insättningar påett kompetenskonto. Ytterligare åtgärderär att fått i uppdrag attanalysera hur högskolans utbildningsutbudbättre ska kunna anpassas tillarbetsmarknadens behov. Enligt utskottetsmening bidrar också maxtaxan ibarnomsorgen och de skattesänkningar försärskilt låg- och medelinkomsttagare somgenomförts tillatt öka utbudet av arbetskraft. Vidare kanockså den införda möjligheten attfortsätta att arbeta ålderbidra till stigande sysselsättning.Sysselsättningen bland invandrare ska ökaDessutom genomförs under perioden2001-2003 ett program för att ökainvandrarnas deltagande påarbetsmarknaden. Bland annat förstärks denkompletterande utbildningen för arbetslösainvandrare med utländsk utbildning inomhälso- och sjukvårdsområdet. Vidaregenomförs en kompletterande utbildning förpersoner med utländsk utbildning inomlärarområdet och inom teknik ochnaturvetenskap. Den s.k. valideringen avutländsk yrkeskompetens har utökats, ochen försöksverksamhet med alternativplatsförmedling för invandrare prövas.Regeringen anger också ibudgetpropositionen att resurserna för attstärka invandrarnas ställning påarbetsmarknaden förstärks ytterligarenästa år och att regeringen inbjuditSvenskt Näringsliv till ett närmaresamarbete om hur fler invandrare ska fåarbete. Andra viktiga faktorer är atttiden mellan uppehållstillstånd och arbeteför en invandrare ska förkortas, attutbildningen i svenska språket måsteförbättras samt att diskriminering avolika slag måste motverkas på alla plan isamhället.I anslutning till diskussionen omarbetsmarknaden vill utskottet kommenteradet påstående som görs i bl.a. motionFi233 (kd) om att den kraftigasysselsättningsökningen är enbubbla eftersom sjukfrånvaron ökat starktunder . Liknande beskrivningargörs i motion Fi231 (m), och enligtmotionärerna svarar ökningen avsjukfrånvaron för tre fjärdedelar avsysselsättningstillväxten under perioden1997-2001.Enligt utskottets mening är de senasteårens dramatiska ökning av antaletsjukskrivna ett mycket allvarligt problem.Utskottet tar i ett avsnitt nedan uppfrågan om olika åtgärder för att ökahälsan och öka andelen människor i arbete.Däremot är beskrivningen i Moderatasamlingspartiets och Kristdemokraternasmotioner missvisande. Enligt SCB:s AKU-undersökning, vilken är den officiellasvenska arbetsmarknadsstatistiken, stegsysselsättningen under perioden 1997-2001med eller ca 320 000 personer. Undersamma period ökade antalet personer iarbete (dvs. sysselsatta exklusive de somvarit frånvarande ) med5,eller ca 190 000 personer.Skillnaden på eller 130000 personer förklaras av ökad frånvaro avolika slag, däribland framför alltsjukfrånvaro.Innan utskottet övergår till attdiskutera lönebildningen vill utskottetbestämt avvisa förslaget i Folkpartietliberalernas motion Fi232 om ennedläggning av AMS för att i stället bl.a.lägga ut jobbförmedlingsverksamhet på enflora av platsförmedlingar som drivs avolika huvudmän. Utskottet vill ocksåstarkt avvisa de omfattande nedskärningarav AMS olika program som föreslås i såvälFolkpartiet liberalernas motion, Moderatasamlingspartiets motion Fi231,motion Fi233 somCenterpartiets motion Fi234. Ommotionernas förslag genomfördes skullesituationen för många arbetslösa försämraspå ett mycket allvarligt sätt, specielltför personer som bor i regioner därefterfrågan på arbetskraft är svag.Förslagen skulle öka de skillnader iregional sysselsättning som redan finnsoch som utskottet redogjort för tidigare.Lönebildningen spelar stor roll förtillväxten och sysselsättningenOm sysselsättningsmålet ska kunna nås ochtillväxten fortsätta att stiga i nivå medutvecklingen ochbörjan av är det, som utskottetnämnt tidigare, av avgörande betydelse attden svenska lönebildningen fungerar väloch att löneökningarna i alla sektorerligger på en rimlig nivå. Om de totalalönekostnaderna ökar snabbare änproduktiviteten riskerar den svenskaekonomin att hamna i en situation medstigande inflation, räntehöjningar,svagare tillväxt och ökad arbetslöshet somföljd. I ett sådant läge äventyras ocksåutrymmet för framtida reformer ochskattesänkningar, vilket framgår tydligtav regeringens olika utvecklingsalternativ- högtillväxtalternativet ochlågtillväxtalternativet - ibudgetpropositionen.Enligt utskottets mening är degrundläggande förutsättningarna för en brafungerande svensk lönebildning goda.Förtroendet för låginflationspolitikenbland ekonomins olika aktörer är hög,vilket innebär att risken minskat för attavtalade löneökningar ska gröpas ur av enkraftig och okontrollerad inflation.Löntagarna har också under de senaste årenfått historiskt höga reallöneökningartrots att de nominella lönepåslagen varitmåttfulla. harreallönerna stigit med i genomsnittungefär . Det kan jämföras medutvecklingen dåreallönerna var i stort sett oförändradesamtidigt som de nominella löneökningarnaökade dubbelt så mycket som i slutet av1990-talet. Till det kommer att företagenoch arbetsgivarna är medvetna omsvårigheterna att vältra över stigandelönekostnader på konsumenterna. Utskottetkan i det här sammanhanget även konstateraatt lönebildningens institutionellaomgivning har förändrats påtagligt desenaste åren. Inom t.ex. industrin ochinom delar av handeln har nyasamarbetsavtal tecknats. Avtalen utgör denram inom vilken avtalsförhandlingarnabedrivs. Vidare har Medlingsinstitutetinrättats, vars uppgift är att understödjaavtalsparterna i deras strävan att uppnåbåde en stabil reallöneutveckling och ensnabb och uthållig uppgång isysselsättningen.Utskottet kan dock konstatera att denominella lönerna och hittillsunder stigit snabbare än tidigare,trots den svagare konjunkturen. () steg de totalalönekostnaderna med 4,, överlönekostnadsökningarna i våra viktigastekonkurrentländer. Enligt utskottets meningär detta en oroande utveckling som om denfortsätter får allvarliga konsekvenser förutvecklingen på den svenskaarbetsmarknaden.Det framgår inte minst av den årligarapport om de samhällsekonomiskaförutsättningarna för lönebildningen iSverige som KI publicerade.Rapporten tas fram på uppdrag avregeringen, och KI konstaterar att Sverigeunder skulle behöva kommaned i en lägre löneökningstakt för attuppnå en fortsatt gynnsam utveckling, medfortsatt stigande sysselsättning ochminskad arbetslöshet. KI behandlar irapporten vilka krav som långsiktigtställs på den svenska lönebildningen delsi alternativet att inte går med iden ekonomiska och monetära unionen (EMU),dels i alternativet att går med iEMU.För att arbetslösheten ska kunnafortsätta att vara låg ochsysselsättningsmålet ska kunna uppnåsmåste trenden om en högre löneökningstaktän omvärldens brytas. Enligt utskottetsmening har arbetsmarknadens olika parterett särskilt ansvar för att löneökningarnainte går över vad som ärsamhällsekonomiskt försvarbart. Dettagäller, enligt utskottets mening, ävenföretagsledarna som, i likhet medfackföreningarna och arbetstagarna, måsteta ansvar för sina löner.ArbetsrättenNär det gäller arbetsrätten är detutskottets principiella uppfattning attdet i många fall finns en felaktigföreställning om att en försvagning avarbetsrättslagstiftningen skulle ge storapositiva effekter på tillväxten ochsysselsättningen. Framför allt bidrararbetsrätten till att skapa tryggaarbetsförhållanden och stabila ekonomiskavillkor, vilket i sig stärker trygghetenför de anställda. Enligt en studie avarbetsrätten i olika som OECDpublicerat i Employment Outlook hararbetsrättens utformning inga störreeffekter på den totala sysselsättningeneller den totala arbetslösheten i ettland. Möjligtvis kan utformningen avarbetsrätten i viss mån påverka dendemografiska sammansättningen avarbetslösheten och sysselsättningen.Enligt är dock den effektenstatistiskt sett osäker.Åtgärder mot ohälsanI samtliga partimotioner presenterasolika typer av åtgärder för att hejda denstigande sjukfrånvaron.De senaste åren har antaletsjukskrivningar och utgifterna försjukpenning stigit dramatiskt. Specielltstor är ökningen av sjukskrivningar förkvinnor som arbetar i den offentligasektorn. Som utskottet framhållit tidigareär den ökade ohälsan och den stigandesjukfrånvaron ett hot mot både tillväxtenoch välfärden och ett slöseri med såvälmänskliga som ekonomiska resurser.Utvecklingen måste brytas.I budgetpropositionen föreslogregeringen ett program om elva punkter föratt förbättra arbetsvillkoren och minskaohälsan i arbetslivet. Arbetet med dettaprogram fortsätter och intensifieras genomde ytterligare förslag som regeringenlämnar i budgetpropositionen. mening är det viktigt attkampen mot ohälsan sker i samverkan medarbetsmarknadens parter, bl.a. inom ramenför de pågående trepartsamtalen, samt attarbetet särskilt fokuseras på kvinnorsarbetsplatser, arbetsmiljöer ocharbetsvillkor. Några av de initiativ somföreslås i budgetpropositionen är:Mål för hälsoarbetet. Ett mål om attantalet sjukdagar ska halveras till 2008införs. Parallellt med att målet uppfyllsgäller att nya aktivitets- ochsjukersättningar ska minska.Arbetsplatsen och parterna i fokus.Arbetsgivaren har ett stort ansvar förhälsan i arbetslivet. Starkare ekonomiskadrivkrafter införs för att få de enskildaarbetsgivarna att ta ett större ansvar förarbetsvillkoren och för att integrera detförebyggande och rehabiliterande arbetet iden dagliga verksamheten. En obligatoriskredovisning av sjukfrånvaron införs, dockundantas vissa mindre företag från detkravet. Det förebyggande arbetet stärksgenom ökade resurser till utbildning avregionala skyddsombud och tillföretagshälsovården. Vidare utredsmöjligheterna till certifiering avföretagshälsovården samt huvudmannaskapetför utbildning inom företagshälsovård.Dessutom ska en informationskampanjgenomföras tillsammans medarbetsmarknadens parter.Offentliga verksamheter ska bli föredömen.Sjukskrivningarna är högre i offentligsektor än i privat sektor. Därför måstearbetsvillkoren och personaltäthetenförbättras samt kraven på redovisning avhälsa och arbetsmiljö i de offentligasektorerna öka. Särskilda försök pågårredan hos några större offentligaarbetsgivare för att förebygga och minskasjukfrånvaron.Ökad tillgänglighet i hälso- ochsjukvården. Tillgängligheten i hälso- ochsjukvården ska öka. Vid sidan av dennationella handlingsplanen om 9 miljarderkronor i tillskott under perioden2001-2004 tillförs ytterligare resurser omtotalt perioden2002-2004.Stöd vid återgång till arbete. Rätten tillrehabilitering förbättras genom att bl.a.skyldigheten för arbetsgivare att lämnarehabiliteringsunderlag inom 60 dagarskärps. Vidare analyseras möjligheternaatt införa en rehabiliteringsförsäkring.Möjligheterna till att efter sjukdomåtergå till arbetet med hjälp av nyahjälpmedel eller förändradearbetsuppgifter ska på olika sättförbättras. Utbildningen iförsäkringsmedicin bland läkarna skaförstärkas.Tidsbegränsad förtidspension. Det kraftigtökade antalet förtidspensionerade är ettstort problem. Regeringen föreslår därföratt nya förtidspensioner skabeviljas för högst . Rätten tillvilande förtidspension ska också utökasfrån ett till och det ska även varamöjligt att studera med vilandeförtidspension.Effektivare organisation.Försäkringskassan tillförs mer resursersamtidigt som möjlighet till finansiellsamordning mellan lokala och regionalaaktörer införs. Samordningen bör bygga påsamverkan mellan socialförsäkringen, hälso-och sjukvårdsförsäkringen, socialtjänstenoch arbetsmarknadsmyndigheterna. Vidarebör i vissa fall kunnainhämta fördjupande underlag om denförsäkrades arbetsförmåga från annanläkare. Varje försäkrad bör dessutom ha enegen kontaktperson på försäkringskassan.Tillväxt och full sysselsättning i helaSverigeI motion Fi234 (c) hävdas också att detsker en regional klyvning av . påpekat tidigare är inte desenaste årens kraftiga tillväxt- ochsysselsättningsökning jämnt fördelad ilandet. I många län och kommuner brottasman med utflyttning och en svagarbetsmarknad, medan det i andra regionersnarare i vissa sektorer råder brist påarbetskraft och inflyttningen är stor.Denna situation är enligt utskottetsmening ett allvarligt hot mot enbalanserad regional utveckling i landet.Som utskottet tidigare framhållit är ettviktigt mål i den ekonomiska politiken atthela ska växa. Staten har ettövergripande ansvar för utvecklingen ihela landet som det även krävsaktiva lokala insatser i alla delar avlandet för att skapa förutsättningar förhögre tillväxt och ökad sysselsättning.Genom det kommunala utjämningssystemetsker en långtgående utjämning avskatteinkomster och strukturellt betingademerkostnader. Därigenom ökarförutsättningarna för alla kommuner ochlandsting i landet att kunna erbjuda sinainvånare en bra service, vård, omsorg ochskola. I motion Fi231 (m) föreslåsförändringar och, enligt utskottetsmening, allvarliga försvagningar avutjämningssystemet. Om dessa förslaggenomfördes skulle de regionalaobalanserna bli större än vad de är idagsläget.Inriktningen av regionalpolitiken är attskapa förutsättningar för hållbarekonomisk tillväxt, rättvisa ochvalfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna ihela riket. Decentraliseringen avhögskolan, insatser för att öka underhåll,bärighet och rekonstruktion av vägar ochjärnvägar, satsningarna inominfrastrukturen, som t.ex. ochförbättringen av , och desenaste årens stora bidragsökningar föratt säkra en god kvalitet inom skolan,vården och omsorgen är några av deåtgärder som vidtas för att skapaförbättrade möjligheter runt om i landet.För att stärka småföretagandet i utsattaområden sänks fr.om. företagenssocialavgifter i stödområde A medmotsvarande av lönesumman upp till ca850 . Sänkningen gäller ävenenskilda näringsidkare och motsvararfr.o.m. 2002 en satsning på ungefär 600miljoner kronor per år.Som en följd av regeringens propositionom regionalpolitiken - En politik förtillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:4) - som lämnades tillriksdagen , införs under 2003och 2004 ett särskilt statsbidrag förkommuner och landsting med kraftigbefolkningsminskning. Vidare har ensärskild statlig myndighet med uppgift attge fortsatt stöd till omstruktureringen avkommunala bostadsföretag inrättats.Myndigheten ska underlätta avvecklingen avtomma bostäder och nedskrivningen avfastighetsvärden.Vidare har två delegationer, Inlands- ochTillväxtdelegationerna, inrättats för attstärka utvecklingen i två av de mestutsatta delarna av landet - norra och Bergslagen, ochVärmland. avsättsresurser för att öka samarbetet mellanuniversitet, högskolor och kommuner isyfte att öka rekryteringen tillhögskolorna och skapa tillväxt i olikaregioner. inrättas ettnationellt program för utveckling av s.k.innovationssystem och kluster. Programmetska innehålla flera delprogram ochprogrammen ska förutom en generellförstärkning av den regionalakonkurrenskraften även stärka tillväxteninom turistnäringen, träindustrin och demineralutvinnande branscherna. Dessutomskapas ett särskilt program för att ökaanvändningen av IT i företag i stödområdeA.De s.k. tillväxtavtalen, somintroducerades , vidareutvecklas ochförlängs för att säkerställaden kompetens och kreativitet som finns pådet lokala och regionala planet. Efter2003 ersätts tillväxtavtalen med regionalatillväxtprogram och en ny period genomförs2004-2007. Tillväxtavtal har under desenaste åren utarbetats i samtliga län,där företrädare för statliga myndigheter,kommuner, landsting, regionalasjälvstyrelseorgan, företag,arbetsmarknadens parter,utbildningsväsende och många andra arbetatfram gemensamma förslag om hur länetstillväxt och sysselsättning ska kunna öka.Näringsdepartementet presenterade iår en andra utvärdering av tillväxtavtalenunder rubriken (Ds2002:34). De viktigaste slutsatserna irapporten är bl.a. att avtalen ökatmedvetenheten och kunskapen om denregionala och lokala näringslivsmiljönsbetydelse för företagens konkurrenskraft.Vidare framgår att de regionala nätverkenav offentliga aktörer,näringslivsrepresentanter ochkommunaltjänstemän stärkts under avtalensutarbetande. Klusterperspektivet påregional och lokal nivå har utvecklats.Enligt utskottets mening ärtillväxtavtalen en viktig process somdriver på den lokala och regionalamobiliseringen för en bättre ekonomiskutveckling.Kraftig satsning på infrastrukturenAv avgörande betydelse för tillväxten ochnäringslivets utveckling i olika delar avlandet är att det finns en väl fungerandeinfrastruktur av bl.a. vägar ochjärnvägar. I den proposition ominfrastrukturen som regeringen lade påriksdagens bord föreslås ensatsning på svenska vägar och järnvägarunder på sammanlagt 364miljarder kronor. Av detta belopp skaomkring användas föratt bevara och säkerställa befintligt väg-och järnvägsnät, omkring 100 miljarderkronor användas för nyajärnvägsinvesteringar och ytterligare 69miljarder kronor för utbyggnad avvägnätet. Resterande ca 30 miljarderkronor föreslås avsättas för t.ex.kollektivtrafik, kommunala flygplatser ochkajanläggningar och vägar som inte är s.k.nationella stamvägar. Utskottet vill idetta sammanhang peka på denregionalpolitiska betydelsen avinfrastruktursatsningarna genom att bl.a.17 miljarder kronor avsätts förtjälsäkring och bärighet av de mindrevägarna . Det är nästan dubbelt såmycket som den nuvarande nivån.För att starta ytterst angelägnainfrastrukturprojekt påbörjas dentidigareläggning av vissa investeringarsom presenterades i propositionen. Detinnebär att ytterligare ungefär 12miljarder kronor iinfrastrukturinvesteringar tillkommer framt.o.m. 2004.En annan viktig satsning för att ge helaSverige utvecklingsmöjligheter är denpågående utbyggnaden av IT-infrastrukturen. I motion Fi234 (c) ansermotionärerna att utbyggnaden av dendigitala infrastrukturen inte kommer allatill del. Enligt utskottets uppfattningstämmer inte den beskrivningen överens medverkligheten. Ett mycket viktigt inslag iIT-satsningen är nämligen att även hushålloch företag i glesbygd ska få tillgångtill snabb dataöverföring till en rimligkostnad. Sammantaget innebär utbyggnadenen satsning på omkring 17 miljarder kronorunder en fyraårsperiod, inklusivesatsningar som görs av marknadens olikaaktörer. Enligt utskottets mening ärutbyggnaden av infrastrukturen inom IT-området en mycket viktig del i ambitionenatt ytterligare stärka ställningsom en av världens ledande IT-nationer.Dessutom är utbyggnaden viktig för att ökautvecklingskraften i alla delar av vårtavlånga land.För utvecklingen inom olika regioner ärdet också viktigt att länen fullt ututnyttjar de resurser från EU:sstrukturfonder som ställs till Sverigesförfogande. vill utskottet ocksåpeka på de s.k. lokala utvecklingsavtalensom tecknats mellan staten och vissastorstadskommuner för att öka tillväxten istorstadsregionerna och minskasegregationen. Merparten av de 2 miljarderkronorna som tidigare avsatts för dettaändamål har fördelats ut på olikakommuner.Sänkta inkomstskatterNär det gäller skatterna vill utskottetframhålla att regeringen under perioden2000-2002 tagit de tre första stegen i eninkomstskattereform för att sänkaskatterna för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Bland annat har enskattereduktion införts som kompenserarför av de egenavgifter som tas ut föratt finansiera det nyaålderspensionssystemet. harskiktgränsen för statlig inkomstskatthöjts. Gränsen höjs automatiskt med 2procentenheter utöver inflationen.För att minska andelen skattebetalare sombetalar statsskatt har gränsen höjtsutöver den automatiska uppräkningen. I årligger gränsen för statlig skatt vid eninkomst på ca , och denkommer automatiskt att stiga till ca 2003. var gränsen 20 000 kri månaden. Som ett led i den grönaskatteväxlingen föreslås ibudgetpropositionen och motion Fi230 avBritt m.fl. (s, v, mp) attinkomstskatten sänks 2003 genom attgrundavdraget förstärks för inkomster upptill . Den gröna skatteväxlingenbeskriver utskottet mer utförligt nedan.Skattesänkningarna bidrar till att minskade marginaleffekter som är särskiltkännbara för låg- och medelinkomsttagare.Det kan i sin tur leda till attarbetskraftsutbudet stiger, vilket är ennödvändig utveckling om vi ska kunnabibehålla och förstärka uppgången i densvenska ekonomin.Regeringen anger i budgetpropositionenatt den kommer attföreslå att det fjärde och sista steget iskattereformen genomförs, underförutsättning att den statsfinansiellautvecklingen tillåter en sådan åtgärd.För att kompensera pensionärerna för debesparingar som genomfördes införs fr.o.m. en särskildskattesänkning för pensionärer (se vidareavsnitt nedan om pensionärerna ochpensionerna). infördes ävenen skattereduktion för en del avfackföreningsavgiften. Detta är enligtutskottet en viktig reform sett ur etträttviseperspektiv. Arbetsgivares rätttill avdrag för avgift tillarbetsgivarorganisation infördes 1913.Avdragsrätten för fackföreningsavgifterslopades 1993. Det fick till följd attlöntagarnas bidrag till den fackligaverksamheten missgynnades jämfört medarbetsgivarnas bidrag till sinaintresseorganisationer. Som framgår ovanunder avsnittet om regelverken förföretagen har även en del skattesänkningarriktade mot företagen införts.Nivån på de skatter som staten ochkommunerna tar ut bestäms bl.a. av vilkavälfärds- och fördelningspolitiskaambitioner man har. Enligt utskottetsmening riskerar de mycket omfattandeskattesänkningar som föreslås i bl.a.Moderata samlingspartiets motion Fi231 attleda till stora nedskärningar av viktigoffentlig verksamhet. Dessutom ökar riskenför instabila statsfinanser. En sådanutveckling kommer att få starkt negativakonsekvenser för den svenska välfärden ochden svenska tillväxten.Utskottet delar regeringens bedömning attreformer för rättvisa och tillväxt bör gåföre skattesänkningar. Om utrymme förskattesänkningar uppkommer bör utrymmetprioriteras för löntagarna ochsmåföretagen.FastighetsskattenI samtliga partimotioner föreslås attfastighetsskatten tas bort, sänks ellerkraftigt förändras. Fastighetsskatten ärenligt utskottets mening en viktiginkomstkälla för staten. Den ger ungefär20 miljarder kronor , pengar sombidrar till att finansiera den gemensammavälfärden.