bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — kunna välja vårdpersonal, omsorgsform ochhjälpmedel.Vi anser att det är centralt att funktionshindradeoch deras anhöriga ges goda möjligheter tillrekreation vid anläggningar som är särskiltanpassade för specifika funktionshinder. Vi förordardärför att stödet till handikapporganisationernasrekreationsanläggningar höjs med 1 miljon kronor.Vi anser att rätten till personlig assistans underskoltid och vid vistelse på dagcenter skallåterinföras och att schabloniseringen avassistansersättningen skall slopas. Vi anser ocksåatt rätten till personlig assistans bör omfattafunktionshindrade som bor i gruppbostad. För attfunktionshindrades behov inte skall ställas motandra behov i kommunen utan gå direkt till den somhar rätt till stöd anser vi att det ekonomiskaansvaret för de 20 första assistanstimmarna böråterföras till staten. För att garantera dettatillför vi anslaget för kostnader för statligassistansersättning ytterligare nästan 2 miljarderkronor.Vi står fast vid vår uppfattning att flera avombudsmannaverksamheterna bör slås ihop, däriblandHandikappombudsmannen. Inget anslag bör därmedanvisas till . Den nyamyndigheten bör tilldelas anslag under utgiftsområde14.Vad gäller äldrepolitiken har vi inga yrkanden ibudgeten men vill hänvisa till tidigareställningstaganden till äldrepolitiken, senast ibetänkande 2001/02:SoU12. Vi vill bl.a. införa enäldrepeng, vilken ger den enskilde äldre rätt attvälja den form av omsorg eller särskilda inriktningsom passar honom eller henne bäst.För att undvika ett ökat socialbidragsberoende förfunktionshindrade och för att underlätta förkommunerna ekonomiskt, anser vi att ett särskiltbostadsstöd för funktionshindrade bör inrättas. Fördetta föreslår vi att avsätts.Vi anser att en hjälpmedelsgaranti skall införas.Den konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantinmåste bli föremål för särskild utredning därnoggranna analyser och avvägningar görs. Det finnsdock skäl att redan nu pröva införandet av enstatlig hjälpmedelsgaranti, omfattande de hjälpmedelsom finansieras med statliga anslag,nämligen bilstöd för handikappade och bidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation.Vi vill tillföra till anslagetför bidrag till handikapporganisationer. Dessa extramedel skall riktas särskilt till mindrehandikapporganisationer som arbetar oberoende av destora samarbetsorganen inom handikapprörelsen.Slutligen anser vi att verksamheten vid Statensinstitutionsstyrelse inte fungerartillfredsställande. Enligt vår uppfattning bör denslutna ungdomsvården överföras till kriminalvården.Överföringen innebär att anslaget Statensinstitutionsstyrelse kan minskas med 125 miljonerkronor.2. Anslag under utgiftsområde 9av () och ().Socialutskottet har under beredningen av dettabetänkande arbetat under förutsättningen att enriksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4 december2002 kommer att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende 2003 samtbesluta om preliminära utgiftstak för år 2004.Folkpartiet liberalerna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ekonomiskaframsteg och välfärd i ett modernt samhälle är baramöjliga om befolkningen i yrkesaktiv ålder är istort sett frisk, arbetsför och i arbete. Detta blirännu viktigare när de äldres andel av befolkningenökar i förhållande till de yrkesverksammas.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. Om majoritet den 4 decemberbeslutar om ramar för de olika utgiftsområdena ienlighet med finansutskottets förslag och därmedväljer en annan inriktning av politiken, deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelninginom utgiftsområde 9.Vi redovisar här kortfattat inriktningen på våraanslagsförslag för utgiftsområdet där de avvikerfrån regeringens förslag.Vi har tillsammans med Moderata samlingspartiet,och kommit överensom att en nationell vårdgaranti bör införas. Över debåda avsätter vi därförsammanlagt för detta ändamål, varav750 för . Vad gäller dennärmare utformningen av vårdgarantin hänvisar vitill ett gemensamt särskilt yttrande från deborgerliga partierna.Vi anser att anslaget för alkohol- ochnarkotikapolitiska åtgärder bör tillförasytterligare . Vidare anser vi attupp till ur detta anslag böranvändas till extra bidrag till WHO:s Europaregionsarbete med att föra ut den alkoholpolitiska planen.Även anslaget för folkhälsopolitiska åtgärder börenligt vår uppfattning tillföras ytterligare 100miljoner kronor.Vi föreslår omfattande satsningar för attunderlätta för handikappade att delta isamhällslivet. Således anser vi att de rättighetersom lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade och lagen (1993:389) omassistansersättning ursprungligen givit personer medfunktionshinder och deras anhöriga måsteåterinföras. Vi anser att staten skall återtaansvaret för de 20 första assistanstimmarna. Likasåanser vi att rätten till personlig assistans iförskola och skola skall återställas. Personligassistans bör också användas mer i arbetslivet och istudieverksamheten. Medel avsedda för kommuner medhöga kostnader för stöd och service till vissafunktionshindrade samt medel avsatta för särskiltkostnadskrävande insatser bör överföras frånutgiftsområde 25 till utgiftsområde 9. Anslaget förstatlig assistansersättning bör sammanfattningsvistillföras ytterligare drygt 3 miljarder kronor.Vidare bör anslaget för bilstöd tillförasytterligare 50 miljoner kronor.Vidare anser vi att en tillgänglighetsreform börpåbörjas i syfte att göra allmänna miljöertillgängliga för personer med funktionshinder.Handikappombudsmannen och har i rapportervisat att arbetet med att öka tillgängligheten gåralldeles för långsamt. Vi vill framhålla attansvars- och finansieringsprincipen, dvs. att varjesektor i samhället har ansvar för att just derasverksamhet är tillgänglig för funktionshindrade ochatt detta normalt skall tillgodoses inom ordinariebudget, ligger fast. bör dock påskyndautvecklingen genom att fatta beslut omstimulansbidrag med i genomsnitt omåret fr.o.m. den 1 juli 2003.Enligt vår uppfattning bör anslaget förstimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitikenökas med . Vi anser att detbehövs en omsorgsgaranti för attkvalitetssäkra en rad olika delar av äldrevården.Garantin skall innehålla rätt till medicinskkompetens, rätt till ett värdigt omhändertagande,rätt till en väl fungerande hemtjänst, rätt till enväl fungerande färdtjänst och rätt till hjälpmedel itid. Omsorgsgarantin skall också ge valfrihet iboendet, rätt till eget rum och rätt att flytta. Destatliga stimulansbidrag som bör ges till kommunernaför äldrevården vid sidan om fortsatt utveckling avanhörigstödet bör också användas för att underlättainförandet av omsorgsgarantier på nivå.Anslaget bör ökas med för dessaändamål. Vi anser vidare att den statliga tillsynenav äldrevården bör ges en tydligare medicinskkompetens genom att koncentreras tillSocialstyrelsen och dess regionala avdelningar förtillsynsverksamhet. Tyngdpunkten i kvalitetsarbetetoch tillsynen skall ligga lokalt, medäldreombudsmän, omsorgsgarantier ochäldrevårdscentrum. Regeringens förslag på den härpunkten bör avvisas av , och regeringen böruppmanas att återkomma med förslag i budgeten för2004 med den inriktning som vi angivit. bör de 46 extra somregeringen önskar lägga på länsstyrelserna(utgiftsområde 18, anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m.)i stället tillföras kommunerna som stimulansbidragför ett snabbt införande av äldreombudsmän.För att säkerställa att kvinnojourernas verksamhetskall kunna utsträckas över hela landet krävs enligtvår mening att anslaget för bidrag till utvecklingav socialt arbete m.m. tillförs ytterligare 10miljoner kronor.Vi vill också erinra om att vi i motion So430framfört förslag om riktlinjer för entandvårdsreform som kan genomföras stegvis från 2005och framåt.Slutligen anser vi att åtgärder bör vidtas för attminska läkemedelskostnaderna.3. Anslag under utgiftsområde 9av ().Socialutskottet har under beredningen av dettabetänkande arbetat under förutsättningen att enriksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4 december2002 kommer att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende 2003 samtbesluta om preliminära utgiftstak för år 2004.Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vårpolitik stärker tillväxtkraften och därmedresurserna för de viktiga gemensammavälfärdstjänsterna. Vården måste inta ensärställning vid fördelningen av samhälletsresurser. Hälso- och sjukvården skall kännetecknasav värdighet, kvalitet och tillgänglighet.Valfrihet, bättre utnyttjande av de ekonomiskaresurserna, men också mer pengar, krävs för attskapa en bättre vård och omsorg.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. Om majoritet den 4 decemberbeslutar om ramar för de olika utgiftsområdena ienlighet med finansutskottets förslag och därmedväljer en annan inriktning av poltiken, deltar jaginte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelninginom utgiftsområde 9.Jag redovisar här kortfattat inriktningen på våraanslagsförslag för utgiftsområdet på de punkter därden avviker från regeringens förslag.Vi har tillsammans med Moderata samlingspartiet,och kommit överens om atten nationell vårdgaranti bör införas. För år 2003avsätter fördetta ändamål under ett särskilt anslag. Vad gällerden närmare utformningen av vårdgarantin hänvisarjag till ett gemensamt särskilt yttrande från deborgerliga partierna.Jag vill erinra om att i motionSo509 föreslår att det tillsätts en utredning isyfte att klarlägga förutsättningarna för attinkludera tandvårdsförsäkringen i den allmännasjukförsäkringen.Kommittén om vård i livets slutskede kundekonstatera stora brister i den palliativa vården iSverige. En värdig vård i livets slutskede omfattarflera aspekter på det lidande och den smärta somdöendet kan föra med sig. Hänsyn bör tas till såvälrent fysiska behov som psykiska, sociala ochexistentiella behov. Det är viktigt att hospicevårdoch palliativa team vidareutvecklas och finnstillgängliga i hela landet. Jag vill också framhållavikten av forsknings- och utbildningsinsatser påområdet och avsätter därför förår 2003 till forskning kring palliativ medicin underett särskilt anslag.Regeringen avser att avsätta 30 miljoner kronorårligen för att förstärkaarbetet med tobaksprevention. Satsningen är ihuvudsak vällovlig, men enligt min mening skall detpreventiva arbetet utföras i skolorna som ANT-undervisning. Detta är delvis en kommunalangelägenhet. Anslaget 14:7 Folkhälsopolitiskaåtgärder bör därför minskas med 30 miljoner kronor.Liksom tidigare avsätter dock merpengar till kommunerna under utgiftsområde 25, vilkamedel kan användas bl.a. för tobaksprevention.Jag kan konstatera att regeringen återigen sänkeranslaget för bilstöd till handikappade efter entemporär höjning i vårpropositionen 2002. Dettakommer att resultera i att personer medfunktionshinder nekas bilstöd långt före åretsutgång med hänvisning till att det saknas pengar.För att bättre tillgodose behoven av bilstöd villjag öka anslaget med för år 2003.Samtidigt anser jag att det bör skapas störreflexibilitet mellan de olika systemen för bilstödoch färdtjänst samt utökad tillgänglighet ikollektivtrafiken.Kristdemokraterna föreslår för åren 2003 och 2004att avsätts vardera året förstimulansbidrag till kommunernas utvecklingsarbetemed anhörigvården. Jag anser att resultatet av des.k. Anhörig 300-projekten bör förvaltas ochutvecklas.Landets kvinnojourer bedriver en mycket viktigverksamhet som har stor betydelse för utsattakvinnor. För stöd till denna verksamhet föreslår jagatt avsätts på ett nytt anslag.Jag anser det också angeläget att det avsättsytterligare resurser till Statensinstitutionsstyrelse för att tillgodose behovet avbehandlingsplatser för ungdomar. Ungdomar som hardömts till sluten ungdomsvård har förtur tillvårdplatserna vid institutionerna, vilket leder tilloacceptabla väntetider för ungdomar som skallplaceras enligt LVU.Anslaget till för arbetsliv ochsocialvetenskap bör minskas med 30 miljoner kronor,bl.a. mot bakgrund av att Kristdemokraternaföreslagit en rehabiliteringsförsäkring underutgiftsområde 10 som innehåller en betydandesatsning på forskning kring arbetsliv ochrehabilitering.Slutligen föreslår jag besparingar ocheffektiviseringar av ett antal myndighetersadministration av förvaltningsanslagen. Jaganser att anslaget till , och börminskas med 24 miljoner, 6 miljoner respektive 9miljoner kronor.4. Anslag under utgiftsområde 9av ().Socialutskottet har under beredningen av dettabetänkande arbetat under förutsättningen att enriksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4 december2002 kommer att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende 2003 samtbesluta om preliminära utgiftstak för år 2004.Centerpartiet har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. Vården och omsorgenskall utgå från människors behov och utövas ienlighet med den enskildas önskemål och aktiva val.Centerpartiet har medverkat till att vården ochomsorgen nu får ytterligare resurser. En jämnarebefolkningsutveckling, en solidarisk skatteutjämningoch en breddad skattebas ger resurser och likavillkor.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. Om majoritet den 4 decemberbeslutar om ramar för de olika utgiftsområdena ienlighet med finansutskottets förslag och därmedväljer en annan inriktning av poltiken, deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelninginom utgiftsområde 9.Jag redovisar här kortfattat inriktningen på våraanslagsförslag för utgiftsområdet på de punkter därden avviker från regeringens förslag.De nya resurserna inom hälso- och sjukvården skallhjälpa primärvården att utveckla sin kompetens ochnyckelroll. Vidare skall den nära vården nå allaindividuellt, och patienten skall ha inflytande övervården. Distriktssköterskornas roll och framtidenssjukvård måste också stärkas. Jag anser vidare attresurserna bör användas till att utveckla ochförbättra den psykiatriska vården. Landstingen ochkommunerna skall därvid i samverkan utveckla stödettill barn, ungdomar och vuxna med psykiskproblematik. Dessutom skall landstingens om-händertagande av personer med neuropsykiatriskatillstånd förbättras och tillgången till lä-karmedverkan för psykiskt funktionshindrade ikommunal verksamhet säkras. Jag anser också att välfungerande vårdkedjor inom äldrevården måste säkras.Den medicinska kompetensen i särskilda boendeformeroch i hemsjukvården skall också förbättras ochläkarmedverkan i fråga om allmänmedicin ochgeriatrik garanteras. Även kommunernas stöd tillanhöriga bör förstärkas. Vidare måste vårdenskvalitet i livets slutskede särskilt uppmärksammas.Jag anser att en rad åtgärder bör vidtas för attförhindra att läkemedelsförmånen försämrasytterligare. Ett sätt att förbättraläkemedelshanteringen kan vara att införa s.k.smartcard i vården, vilket innebär att patienten kanha sin journal i själva patientbrickan. Vidare anserjag att monopol bör avvecklas. Dettakommer att leda till ökad tillgänglighetsamt lägre läkemedelskostnader för den enskilde.Vi har tillsammans med Moderata samlingspartiet,liberalerna och kommitöverens om att en nationell vårdgaranti bör införas.Vi avsätter , utöver vad regeringenanslagit, för att introducera en nationellvårdgaranti , varav 250 miljonerkronor för . Vad gäller den närmareutformningen av vårdgarantin hänvisar vi till ettgemensamt särskilt yttrande från de borgerligapartierna.Jag vill avsätta resurser för ett nationellthälsonät för att knyta samman alla vårdcentraler,äldreboenden, stora och små sjukhus, privatklinikeroch göra det möjligt för alla som arbetar inomhälso- och sjukvården att kommunicera med varandraför konsultation och utbildning. Ett nationellthälsonät förbättrar möjligheten till vård i hemmensamtidigt som den internationella arenan blir enkontinuerlig kontaktyta för professionen. initierande, utbildning ochorganisationsutveckling bör därför för år 2003avsättas under ett nytt anslag,Hälsonät.Jag vill även erinra om våra förslag påtandvårdsområdet som vi framför i vår motion So443yrkandena 44-50.Jag har lagt förslag om att utreda en utvidgningav assistansreformen som enbart delvis tillgosettsoch även anfört att det behövs enhjälpmedelsgaranti. Jag hänvisar tillreservationerna 11 och 14 i dessa frågor.Slutligen föreslår jag besparingar inomadministrationen vid , och medsammanlagt samt att anslaget tillforskning vid för arbetsliv ochsocialvetenskap minskas med 50 miljoner kronor.5. Vårdgarantiav (), (), (), Carl-AxelJohansson (m), (), () och ().Hälso- och sjukvården möter människorna när de ärsom mest utsatta. Det är därför av avgörandebetydelse att vården är tillgänglig. Var och enskall veta att vården finns där när de behöver denoch att den är av hög kvalitet. Det är utifrån denenskilda människan som förtroendet förvälfärdssystemet måste byggas.Vi vill framhålla att uppskjutna vårdinsatserminskar möjligheterna till goda behandlingsresultatoch innebär dessutom ökade kostnader. En del avdessa kostnader syns först senare ilandstingsbudgetarna. De visar sig i form avförsämrat hälsoläge, som resulterar i extraläkarbesök och mer omfattande ochdärmed dyrare behandlingar, än vad som varitnödvändigt om patienten fått vård i tid.Köernas största kostnader syns inte alls ilandstingens ekonomi. Det handlar om det pris somenskilda människor tvingas betala i form av sänktlivskvalitet, sjukskrivning med försämradprivatekonomi och risk för att halka efter iutvecklingen på arbetet. Staten tvingas betala försjukskrivningar, rehabilitering ochförtidspensioneringar. Kommunerna tvingas betala förhemtjänst och färdtjänst och företagen tvingasbetala för produktionsbortfall ochdubbelanställningar.I dag ökar sjukskrivningarna ochförtidspensioneringarna dramatiskt. Endast varannanlångtidssjukskriven kommer tillbaka tillarbetsmarknaden. En nationell vårdgaranti är enviktig del i att möta denna utveckling genomsnabbare behandling och därmed snabbarerehabilitering.Sammantaget handlar det om stora välfärdsförlusterför samhället. Sjukvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut, SPRI, beräknade för någraår sedan att den samhällsekonomiska kökostnaden ärnärmare och patient.Enligt vår uppfattning bör en nationellvårdgaranti införas fr.o.m. den 1 januari 2003.Vårdgarantin skall innebära att alla har en uttaladrätt att få vård inom senast efter detatt behovet fastslagits. Den skall omfatta allamedicinskt motiverade behandlingar. Vårdgarantinskall vidare innebära att kontakt garanteras medvårdcentral eller primärvården somkontakten tas och att besök hos distrikts- ellerhusläkare garanteras senast efter attkontakten tagits. Då vårdgarantin är fullt genomfördskall besök garanteras . Garantinskall också innebära besök hos annan specialistinom ochdbehandling inom tremånader efter det attbeslut om sådan fattats.När inte det egnasjukhuset kan ge vård itid skall patientenerbjudas vård efter egetval inom det egnalandstinget, i ett annatlandsting eller hos enannan vårdgivare. Det åliggerhemlandstinget att se till att patienträttighetenuppfylls. Det är skyldighet att bådeinformera patienten om hennes rättigheter samt biståmed den praktiska hjälp som kan behövas.Vårdgarantin skall omfatta prioriteringsgrupp 2och 3. Patienter inom prioriteringsgrupp 1 haralltid företräde till vård genom akutsjukvård ellerpå annat sätt.En vårdgaranti som omfattar operation ellerbehandling finner vi nödvändig, men den är enligtvår mening inte tillräcklig. Den totala väntetidenär i själva verket längre. Därför måste vårdgarantinbeakta vårdens alla delar; symtom, diagnos ochbehandling.En lättillgänglig primärvård som snabbt kan ordnaen besökstid är avgörande för den personligatryggheten och för förtroendet för sjukvården. Detavlastar den kostnadskrävande akutvården som då fårmer tid och resurser för de riktigt akuta ochkrävande fallen. Det ger en mer kostnadseffektivvård som är bättre för alla. Det är också viktigtatt onödiga väntetider inte uppstår under utredningför att avgöra behovet av åtgärder. Köer till t.ex.röntgen och laboratorieundersökning får inte urholkavårdgarantin.Den vårdgaranti vi nu föreslår syftar till attkorta vårdkedjans samtliga väntetider frånpatientens första kontakt med vården till dess atthan eller hon är slutbehandlad. Om inte denvårdenhet som patienten valt kan ge vård harhuvudmannen skyldighet att hänvisa patienten tillnågon annan vårdgivare i eller utom landstinget.Vi anser att kravet på att hälso- och sjukvårdenskall ges bör angesi hälso- ochsjukvårdslagen(1982:763). På så sättfår den nationellavårdgarantin det stöd ilag som gör att patientenkan ställa krav påsjukvårdshuvudmannen. dVi vill framhålla attför att vårdgarantinskall kunna genomföras måstepersonalens kreativitet tas till vara genom bättremöjligheter till ökat inflytande och en mångfald avvårdgivare.Den vårdgaranti vi föreslår ersätter inte och stårheller inte i motsats till valfrihet i vården.Patientens valfrihet skall inte vara bunden till"det egna" sjukhusets möjligheter att ge vård i tid.Valfriheten skall omfatta hela landet och får intebegränsas till ett geografiskt eller administrativtområde. Vi vill därför att patienten skall ha rätttill ett fritt val av distriktssköterska,läkare, sjukgymnast,barnmorska ocharbetsterapeut. Vidareskall patienten ha rätttill fritt val avvårdcentral, sjukhuseller motsvarande samt dförnyad medicinskbedömning. Hälso- ochsjukvården skallfinansieras gemensamt.Att få sitt behov av vårdtillgodosett måste vara en rättighet för allaoavsett den egna betalningsförmågan.6. Omskärelse av pojkarav () och ().Vänsterpartiet ställde sig bakom denproposition vari föreslogs regler för omskärelse avpojkar. Lagen var ett viktigt steg då manligomskärelse varit helt oreglerad, bådevad gäller utförande och smärtlindring. Enligt lagenkrävs att ingreppet utförs av legitimerad läkareeller, såvitt avser pojkar ,av person med särskilt tillstånd frånSocialstyrelsen. Det krävs också att fullgodsmärtlindring kan ges.Socialstyrelsen har genomfört två tillsynsbesöksedan lagstiftningen trädde i kraft, ett i Stockholmoch ett i . Vid båda dessa besök kunde detkonstateras att antalet ingrepp är få och främst rörpojkar med judisk tillhörighet. Socialstyrelsenkonstaterade att lagstiftningen efterlevdes och attinga allvarliga tillbud eller komplikationer i denbemyndigade verksamheten kunde iakttas.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att följaupp lagen i dess helhet. anser bör införa ett förbud mot omskärelse avpojkar utifrån FN:s konvention om barnetsrättigheter men avvaktar tills vidare resultatet avSocialstyrelsens uppdrag.7. Omskärelse av pojkarav ().Jag erinrar om att det i en mp-motion, som väcktesmed anledning av propositionen om omskärelse avpojkar , föreslogs att lagförslaget skulleändras så att ingen annan än legitimerad läkaretillåts utföra ingreppet, oavsett ålder på pojken ifråga. Det saknas inte muslimska eller judiskaläkare som kan utföra ingreppet, och det finnsheller inget religiöst förbud mot att läkare utföromskärelsen. Varför i så fall göra undantag för justspädbarn? Det är knappast försvarbart att utelämnade allra minsta barnen till lekmän och integarantera dem bästa möjliga behandling.