bet · GP01BOU8 · 2002-03-21 00:00:00 — Denpåverkan på förhållanden i andra kommuner föranledde att upphäplanen då den inte ansågs vara förenlig med de hänsyn som anges i 12 kap. PBLänsstyrelsen hänvisade även till den externhandelspolicy som hade utarbetatsRegionförbundet i Skåne.Kävlinge kommun överklagade sedermera beslut till regeringen.Regeringen ombad att yttra sig, vilket man gjorde på ett liknande säsom i fallet . Kommunens överklagan drogs dock tillbaka och regeringavskrev ärendet. Skälet till att kommunen drog tillbaka sin överklagan var aman i stället antog en ny plan där handeln begränsades till s.k. skrymmande vari form av bilhandel och möbelförsäljning. Denna handel ansågs inte konkurrera mstadskärnehandel i omgivande kommuner. Den nya planen förankrades hos såväl Lunkommun som hos . drog därför tillbaka sin överklagoch avstod från att pröva planen.Extern handel i länFallet KrokomÖstersundUtöver de redovisade fallen i har frågor om externhandelsetableringar ävbehandlats i . Såväl som kommuner hantagit detaljplaner som bl.a. innebär handelsetableringar i externa lägen.Krokoms fall syftade planen bl.a. till att skapa en jämnare fördelning av handei närhet. beslutade att pröva planen enligtkap. 1 § PBL. Motivet var att den aktuella planen befarades få stora konsekvensför handeln med dagligvaror och livsmedel i regionen och att det kunde befaratt frågan inte hade samordnats på ett lämpligt sätt mellan flera kommuner. Vprövningen konstaterade att detaljplanen ej hade samordnats på elämpligt sätt mellan kommunerna och att planen därför skulle upphävas. Beslutfattades av styrelse. Flera av styrelsens ledamöter anmälavvikande mening eller avstod från att rösta, däribland den tillförordnalandshövdingen. [152] överklagade beslut tiregeringen. Regeringen har sänt ärendet för yttrande till och förväntinte ta ställning i frågan förrän under våren 2002.Östersundsfallet väcktes strax efter Krokomfallet. Kommunen antog i augusti2001 en detaljplan som syftade till att skapa arbetsplatser, bilistservice ohandel. beslutade med samma motivering som i Krokomfallet att pröplanen enligt 12 kap. 1 § PBL. Med samma motivering och somKrokomfallet beslutade styrelse att upphäva planen. Även i detfall anmälde flera av styrelsens ledamöter avvikande mening eller avstod från arösta. [153] Liksom i Krokomfallet har kommun överklagat länsstyrelsebeslut. Beslutet har även överklagats av ett antal företagare i det arbetsområsom gränsar till planen. Regeringen har sänt ärendet för yttrande till Boverkoch förväntas inte ta ställning i frågan förrän . Troligen kommdetta att ske i de två Jämtlandsfallen.Extern handel i länFallet Vedeby i kommunI ett avslutat ärende har i behandlatdetaljplan omfattande en externhandelsetablering i anslutning till Karlskrotätort. pekade vid samrådet och vid granskningunder utställningstiden på bristerna i den mellankommunasamordningen.Den 23 november 2001 träffade länsarkitekten och ytterligare ett prepresentanter för företrädare för kommun för adiskutera hur ärendet skulle handläggas. Under mötet kom man bl.a. överensvilka kompletteringar som kommunen skulle göra. Då nödvändiga kompletteringinte gjordes inom utsatt tid beslutade att pröva planen bl.a. mmotivet att den mellankommunala samordningen inte hade varit lämplig.Länsstyrelsen beslutade dock efter prövningen att godkänna kommunfullmäktigesbeslut att anta planen. [154] vidhöll visserligen uppfattningen aden utökningen av det befintliga handelsområdet var av sådan volym att den måsanses vara av mellankommunalt intresse. ansåg att konsekvensernaetableringen, inom kommunen och för andra kommuner, inte var redovisadebeslutsunderlaget inför antagandet. Det aktuella området fanns visserligutpekat som ett område för handel och verksamheter i gällande översiktsplan (fr1991) men volymen och konsekvenserna för övrig handel inom och utanför kommunvar inte belysta.Länsstyrelsen framhöll att endast hade tagit del avplanförslaget inför antagandet och meddelat att den inte hade några synpunkterplanförslaget. Inga andra kommuner hade beretts tillfälle att yttra siLänsstyrelsen ansåg att påverkansområdet var större och att frågan därför berörflera kommuner. Den mellankommunala samordningen hade, enligt länsstyrelseuppfattning, varit bristfällig.Under prövningstiden hade kommunen låtit och kommuner (Kalmarlän) yttra sig över det antagna planförslaget. Dessa hade då inga erinringar mplanen. De hade dock inte beretts tillfälle att ta del av dhandelsutredning som kommunen låtit komplettera planhandlingarna meLänsstyrelsen hade därför sett till att de kommuner som enligt handelsutredningansetts vara berörda av etableringen (, , och Karlshamfått tillfälle att yttra sig över planen. De tre förstnämnda kommunerna vidhösina tidigare yttranden. , ansåg att remisstiden hade varit fkort och att det därför hade varit svårt att utröna på vilka grunder visantaganden i handelsutredningen var gjorda. före-slog att vardetaljplan som berör ändamålet Handel och är av en viss storlek ska komplettermed en professionellt utförd konsekvensbeskrivning med regionalt perspektiv saatt alla kommuner ska ingå i samrådskretsen.Länsstyrelsens sammantagna bedömning var att det ovan beskrivnaremissförfarandet hade givit berörda kommuner informationkonsekvenserna av den planerade exploateringen. Detta ansåg vaett minimum av samordning och i detta fall även tillfyllest, då ingen avberörda kommunerna hade haft någon invändning mot planen. menaatt det därför inte längre fanns underlag för att ifrågasätta den mellankommunasamordningen och därmed heller ingen grund för att upphäva planen.Extern handel i länFallet Svista i kommunInom kommun planerades i slutet av 1990-taletexternhandelsetablering i Svista nära gränsen till kommun. Denna skulbli den största i länet. Under samrådet påpekade att frågan hamellankommunala dimensioner, att en konsekvensanalys borde ha upprättats och aetableringen borde ha diskuterats med kommun. kommun ansdock att detta inte var nödvändigt.Länsstyrelsen valde då att på egen bekostnad genomföra en konsekvensutredningsom även kommun fick ta del av. Utredningen visade att handelnSträngnäs tätort skulle påverkas negativt av etableringen i Svista. [155] Trodetta valde kommun att inte motsätta sig etableringen.Enligt tjänstemän hos handlade detta om en överenskommelse mellankommunerna som man inte hade någon insyn i. uppfattade det som adet fanns ett önskemål från båda kommunerna inte blanda in länsstyrelsenfrågan. Sedermera övergav kommun, trots överenskommelsen mSträngnäs, planerna på en handelsetablering i Svista.I sammanhanget kan också nämnas att i haragerat för att få till stånd en övergripande handelsstrategi för länets kommuneMan väckte frågan i länets partnerskap för regional utveckling, men kommunervara inte intresserade av att en sådan gemensam strategi utarbetades. **FOOTNOTES**[129]: Prop. 1997/98:165. [130]: Prop. 2001/02:55. [131]: Proposition 1991/92: 51, bet. 1991/92:BoU10. [132]: , Handeln i planeringen, 1999, s. [133]: Se bl.a. motionerna 2000/01:Bo502 (m), 2000/01:Bo506 (m) yrkande 2 och2000/01:Bo514 (m) yrkande 6. [134]: . 2000/01:BoU9. [135]: Se bl.a. motionerna 2000/01:Bo515 (s) och 2000/01:Bo529 (mp). [136]: . 2000/01:BoU9 och bet. 1999/2000:BoU7. [137]: , Handeln i planeringen, 1999. [138]: , Kan kommunerna pressa matpriserna?,rapportserie 2001:4, 2001. [139]: Miljø- og i , i ,i , i , Planlægning fordetailhandel i , 2000. [140]: , Handeln i planeringen, 1999, s. [141]: i län, Regionala analyser Handel: Delrapport 1Kartläggning externhandel, 2001, s. [142]: i län, Regionala analyser Handel: Delrapport 1Kartläggning externhandel, 2001, s. [143]: i län, Regionala analyser Handel: Delrapport 1Kartläggning externhandel, 2001. [144]: , detaljplan för Sunnanå 12:6, Stora Bernstorpsindustriområde, . [145]: , regeringsbeslut 13, . [146]: kommun, detaljplan för , norra delen, . [147]: i län, Prövning av beslut att anta detaljplan förÖrja Östra, norra delen i kommun, . [148]: , Yttrande över överklagande av i beslutatt med stöd av 12 kap. 3 § upphäva detaljplan för ÖrjaÖstra, kommun, . [149]: , Yttrande över överklagande av i beslutatt med stöd av 12 kap. 3 § upphäva detaljplan för ÖrjaÖstra, kommun; framställning nu med medgivande före regeringen attändra detaljplanen med stöd av 13 kap. 8 § PBL, . [150]: , regeringsbeslut 39, [151]: i län, Prövning av beslut att anta detaljplan fördel av 23:3 (norr om ) i kommun, . [152]: i , Prövning av kommunfullmäktige i Krokomskommun beslut att att anta detaljplan för Ås arbetsområdedel av Rösta 2:6 Ås , . [153]: i , Prövning av kommunfullmäktige iÖstersunds kommun beslut att den att anta detaljplan förarbetsplatser, bilistservice och handel vid trafikplats (kvÅngvälten mm) kommun, . [154]: i , Angående beslut om antagande avdetaljplan för del av 1:1, del av Vedeby 8:7 m fl i , Karlskronakommun, Beslut, . [155]: i , Översiktlig bedömning avdetaljhandel i , yttrande, 1999-12-20.8 Vindkraftsetableringar som mellankommunal PBL-frågaInledningEtablering av vindkraftverk innebär ibland sådana ingrepp i landskapet attmedför mellankommunal påverkan. Detta är inte minst påtagligt i de öppvindgynnade landskap där vindkraftsetableringar ur energiutvinningsperspektär lämpliga. Vindkraftsetableringar innebär vidare vissa negativa effekternärmiljön i form av exempelvis buller.Byggande av enskilda större vindkraftverk kräver bygglov. [156] Enligt PBLställs krav på detaljplan vid tillkomst av ny sammanhållen bebyggelse. Denbestämmelse kan anses omfatta etablering av s.k. vindkraftsparker. Störvindkraftsetableringar kräver tillstånd enligt och kravs ställsatt miljökonsekvensbeskrivning (MKB) upprättas. [157]Förbättrad vindkraftsplaneringI inledde tillsammans med och ett metodutvecklingsarbete för hur planeringför vindkraft kan förbättras i den kommunala översiktsplaneringen.Bakgrunden till projektet var bl.a. uppfattningen om att kunskapen om vindkrafti län och kommuner är måttlig och varierande. Förutsättningarna fvindkraftsplanering är dessutom mycket olika, vilket riskerar att bidra till abedömningar och beslut brister i enhetlighet. Projektets övergripande syftekunskapsuppbyggnad och metodutveckling som främjar fysisk planering och sskapar bättre planeringsförutsättningar för utbyggnad av vindkraft.Vindkraftsplaneringens mellankommunala dimensioner uppmärksammas mest i detpilotprojekt som drivs i slättlandskommunen . Energimyndigheteprojektledare framhåller att mellankommunala frågor kan vara intressanta ävenandra typer av kommuner och medger vikten av att kommuner kommunicerar i desfrågor. Ett motiv till detta är att byggnation i en kommun kan muta in områdenen grannkommun eller åtminstone påverka planeringen. Hur denna samverkan kan skommer att behandlas närmare i projektet.Boverket har fått regeringens uppdrag att, i samråd med bl.a. Naturvårdsverketoch , ta fram en handbok om lokalisering av vindkrafUppdraget ska redovisas till . Som eled i detta arbete har man sammanställt information från länsstyrelserna bl.a.hur vindkraften behandlats i länsstyrelsernas regionala planeringsunderlag ellom en särskild vindkraftspolicy har tagits fram.Det visar sig att vindkraftsetableringar endast saknas i ,och . Där är det heller inte aktuellt med utbyggnav vindkraften. och har också svarat att det inteaktuellt med en utbyggnad, men att ett fåtal vindkraftverk har etableratsvissa platser.I , , , , och ärinte frågan om vindkraft upptagen i regionala planeringsunderlaEj heller i en särskild vindkraftspolicy. I pågår arbete medsärskild vindkraftspolicy.Vindkraftsetableringar i länLänsstyrelsen som kunskapsförmedlareSom ett led i sin kunskapsförmedlande roll utarbetade i 19ett planeringsunderlag med riktlinjer för etablering av vindkraft oradiomaster. har sedermera påbörjat en handlingsplan fvindkraftsutbyggnad som bl.a. ska omfatta en analys av olika utbyggnadsmål. Detprojekt beräknas vara avslutat hösten 2002.I sammanhanget bör nämnas att även tidigare hade ambitioner attgenomföra en liknande analys. Enligt uppgift förekom vissa meningsskiljaktighetmellan de båda myndigheterna om vem som hade ansvar för denna typ av arbetSedermera avstod dock från att driva sitt projekt vidare.Medan arbetar med att ta fram en handlingsplan förvindkraftsetableringar pågår det parallellt en planering fvindkraftsetableringar ute i de skånska kommunerna. I några fall har denplanering resulterat i meningsmotsättningar. har exempelvisett detaljplaneprogram pekat ut ett område nära gränsen till kommsom lämpligt för vindkraftsetableringar. kommun har i ett yttranöver översiktsplan motsatt sig denna lokalisering. Länsstyrelskonstaterade i sitt yttrande över planprogrammet att vindkraften ärmellankommunal och regional fråga och att samordningen av planeringen inte halösts på ett tillfredsställande sätt. Man menar att och Landskrogemensamt bör arbeta vidare med att komma fram till lämpliga lokaliseringar fvindkraft så att de negativa konsekvenserna för grannkommunen så långt smöjligt kan undvikas eller minimeras. Om inte så sker menade aman kunde komma att pröva ett eventuellt kommunalt detaljplanebeslut enligtkap. 1 § PBL. [158] Detta budskap hade även framfört tidigare tiHelsingborgs stad. Kommunen hade då kallat angränsande kommuner till emellankommunalt samråd om vindkraft. [159]som medlareI har vindkraftsplanering orsakat spänningar i relationen mgrannkommunen . I ett granskningsyttrande över en fördjupöversiktsplan avseende vindkraft konstaterade att kommhade erinringar mot planförslaget. Planeringen kunde därmed inte anses ha löspå ett tillfredsställande sätt kommunerna emellan. menade även aden fortsatta detaljplaneringen borde ske parallellt i de båda kommunerna i daktuella området. erinrade också om sina prövningsmöjlighetenligt 12 kap. [160]För att underlätta det fortsatta arbetet med vindkraftsplaneringen i detaktuella området tog initiativ till ett möte med de två kommunernMötet resulterade i att de båda kommunerna ställde sig positiva till att övervämöjligheterna att upprätta en gemensam översiktsplan för det aktuella området.Vindkraftsetableringar i länLänsstyrelsen i län genomförde på uppdrag av en studav förutsättningarna för vindkraftsutbyggnad i länet. Studien innehöll också eförslag till länspolicy i enskilda tillståndsärenden. I denna policy framgbl.a. att det vid uppförande av gruppstationer med många större vindkraftverkden berörda kommunen bör upprättas detaljplan i samråd med vindkraftsintressentsamt att mindre, gårdsanknutna vindkraftverk bör kunna tillåtas om de inte stårstrid med starka allmänna intressen. [161] I förslaget till policy nämemellertid inget om vindkraftsetableringar ur ett mellankommunalt perspektiv. **FOOTNOTES**[156]: 8 kap. 2 § 6 p PBL. Med större avses vindkraftverk med enturbindiameter överstigande . Bygglov krävs även för vindkraftverksom ligger närmare fastighetsgräns än verkets höjd samt för sådana som skamonteras på byggnader. [157]: Krav på MKB ställs även i 5 kap. 18 § PBL om det handlar omdetaljplanering av en anläggning med betydande miljöpåverkan. [158]: i län, Planprogram för del av Kvistofta 24:1 m.fl.(vindkraft), , yttrande, . [159]: , , Kallelse tillmellankommunalt samråd om vindkraft, . [160]: i län, utställning av fördjupad översiktsplanavseende vindkraft i norra delen av , granskningsyttrande,. [161]: i län, Vindkraft i län lokaliseringsstudie inför riks-intresseavgränsning förslag tillvindkraftspolicy, remiss, 1997-11-10.9 Några ytterligare mellankommunala PBL-frågorSjukhuslokaliseringLänssjukhusets lokalisering i länEn mellankommunal fråga som med hetta diskuterades i under fleår var den om lokaliseringen av det nya . Detaljplanför det alternativ som slutligen förordades, i kommuöverklagades av bl.a. Bodens kommun enligt 13 kap. PBL. Motiveringen var bl.att beslut i lokaliseringsärendet hade varit styrande för Lulkommuns beslut. Detta hade, enligt Bodens kommun, lett till att havstått från att pröva det mellankommunala intresset. [162]avslog kommunens besvär bl.a. med motiveringen att man inte undernågot skede av planprocessen hade ansett att lokaliseringen stred mot dmellankommunala intresset. Lokaliseringen ungefär mitt mellan centralorteransågs göra att arbetskraftspendling, kommunikationer m.m. inte skulle påverkpå något betydande sätt. Utan närmare motivering konstaterade aman inte ansåg att lokaliseringen stred mot det mellankommunala intresset och aen prövning enligt 12 kap. 1 § 2 PBL därför inte skulle ske. [163]beslut överklagades sedermera till regeringen som avslog Bodenskommuns besvär med motiveringen att avvägningen mellan skilda allmänna intressrörande lokaliseringen samt synpunkter på hanteringen av planärendet inutgjorde skäl att ändra beslut. [164]Framtidsfrågor med mellankommunala inslagVid intervjuer med företrädare för länsstyrelser och kommuner är det ett pnya planfrågor som flera anser kommer att medföra ökade krav på mellankommunsamordning.MiljökvalitetsnormerDen fråga som tycks uppfattas som den mest problematiska är tillämpningen okonsekvenserna av bestämmelserna om miljökvalitetsnormer (MKN) i miljöbalkeFrämst gäller detta de som avser luftkvalitet, kanske främst i storstadsområdenMKN kommer att vara en viktig faktor att ta hänsyn till inte minstinfrastrukturplaneringen. I den händelse det finns risk att en MKN överträmåste en viss planerad etablering modifieras eller stoppas. I ett åtgärdsprogrska man redovisa hur kvaliteten kan återställas eller säkras. Handlar dexempelvis om ett vägprojekt kan man tvingas till alternativa lösningar som gupphov till andra olägenheter. Det kan också bli tal om att hänvisa en ökantrafikvolym till befintliga vägar i andra kommuner. Inte minst i Stockholms- oGöteborgsområdena innebär detta ökade krav på en väl utvecklad mellankommunsamordning.Infrastruktur för telekommunikationEn annan fråga som ofta nämns som en ny planfråga med mellankommunala inslagbyggandet av infrastruktur för mobil telekommunikation, främst . Desmaster kräver som regel endast bygglov och kraven på mellankommunal samordningdärmed begränsade. Ett problem är dock att operatörerna i många fall träfföverenskommelser med enskilda kommuner. Då lokaliseringen av masterna sker eftett visst mönster med vissa givna avstånd, kan dessa överenskommelser begränmöjligheterna för kringliggande kommuner att styra masternas lokalisering. Någav de intervjuade efterfrågar planering på regional nivå för att undvika detproblem eller att länsstyrelserna verkar för att en mellankommunal samordnikommer till stånd i ett tidigt skede av lovprocesserna.EU:s VattendirektivEn ytterligare fråga som nämndes vid intervjuer och i enkäterna var tillämpningav EU:s vattendirektiv. Länsstyrelsernas ansvar när det gäller att främmellankommunal samordning gäller ju, enligt PBL, även hushållningen med vatteOm en plan i en kommun uppströms i ett vattensystem förväntas få konsekvenser fen kommun nedströms ska således verka för att den mellankommunasamordningen säkerställs. Om så inte sker ska man pröva planen enligt 12 kap. 1PBL. Med EU:s vattendirektiv skärps kraven på hushållningen med vatten och därmäven kraven på mellankommunal samordning inom PBL-området. Vattendirektivets krpå förvaltningsplaner och åtgärdsprogram uppfattas av många som typismellankommunala frågor. Några menar att det är oklart hur dessa kommer aförhålla sig till det kommunala planmonopolet och PBL:s krav på mellankommunsamordning. **FOOTNOTES**[162]: i , Överklagande av detaljplan försjukhus i , kommun, . [163]: i , Överklagande av detaljplan försjukhus i , kommun, . [164]: Miljö- och naturresursdepartementet, regeringsbeslut 12, 1994-11-24.10 Sammanfattande slutsatserAllmänt- Den mellankommunala samordningen inom PBL-området innebär som regel ingastörre problem för de planläggande kommunerna eller för länsstyrelsen.Med undantag för handelsfrågorna är den mellankommunala samordningen istora delar av landets mer glesbefolkade områden i princip att betraktasom en icke-fråga.-- till gagn för hanteringen av mellankommunala frågoranses av många vara tillfyllest. I de relativt få fall där allvarligaremellankommunala samordningsproblem uppkommer är detta ofta ett resultatav bristande tillämpning av gällande bestämmelser, bl.a. frånlänsstyrelsernas sida.-- Då den mellankommunala samordningen fungerar förhållandevis väl börlänsstyrelserna, enligt fler bedömare, i stället ägna mer resurser åtatt säkerställa en tvärsektoriell regional samordning av olika statligaintressen.-- Mellankommunala PBL-frågor har berörts i flera olika sammanhang.Det gäller bl.a. den regionalpolitiska propositionen (prop. 2001/02:4)samt infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20). Vidare diskuterasdessa frågor i samband med miljömålspropositionen (2000/01:130) och iregeringen förslag till reformerad länsförvaltning (prop. 2001/02:7).Vissa PBL-frågor utreds av en arbetsgrupp inomRegeringskansliet. Regeringen har vidare aviserat en större översyn avPBL. Översynen ska bl.a. innefatta överväganden kring frågor om externahandelsetableringar. Även revisorer har förespråkaten översyn av PBL. Det arbete som har drivits av NUTEKoch inom ramen för EU:s gemensamma planeringsperspektiv (ESDP)har tydliga kopplingar till mellankommunala PBL-frågor.-Regionalt eller mellankommunalt?- Trots förhållandevis små problem med mellankommunal samordning inom PBL-området finns det en utbredd uppfattning om att den regionalaplaneringen bör stärkas. Detta kan delvis förklaras med varierandeuppfattningar om vilka frågor som är mellankommunala och vilka som äratt betrakta som regionala.-- Få förespråkar förändringar i PBL som ett medel för att stärka denregionala planeringen. De kommunala samverkansorgan som blir möjliga attbilda och EU:s gemensamma planeringsperspektiv (ESDP) sessom faktorer som kan höja den regionala planeringens status.-Länsstyrelsernas metoder- Länsstyrelsernas främsta metod för att säkerställa en lämpligmellankommunal samordning är att under planeringens olika skeden påpekavilka frågor som kan innefatta mellankommunala dimensioner och somdärför bör samordnas med andra kommuner. Relativt få länsstyrelser angerframtagandet av särskilda underlagsmaterial där mellankommunala frågorbelyses som en viktig metod. Detta trots att PBL skärptes på denna punkti mitten av .-- Länsstyrelsernas möjligheter att på ett tidigt stadium säkerställa enlämplig mellankommunal samordning försvåras av att en viktig arena fördetta, nämligen den kommunomfattande översiktsplaneringen, är lågtprioriterad i många kommuner.-Överprövningar och överklaganden- Det är ovanligt att länsstyrelserna prövar och upphäver planer medhänvisning till att den mellankommunala samordningen inte har varitlämplig. Den huvudsakliga förklaringen till detta torde vara attkommunerna, med eller utan stöd, säkerställer en lämpligmellankommunal samordning under planeringsprocessernas tidiga skeden.-- Det är ovanligt att kommuner överklagar varandras planer med hänvisningtill att den mellankommunala samordningen inte har fungerat.-- Det är mycket ovanligt att länsstyrelser förordnar om att lov ellerförhandsbesked ska prövas med motiveringen att man vill säkerställamellankommunal samordning. Det är likaså mycket ovanligt att regeringenutfärdar planförelägganden med den motiveringen.-- Få menar att PBL behöver ändras för att säkerställa en lämpligmellankommunal samordning. När det gäller den statliga kontrollen finnsdet dock mycket varierande uppfattningar om huruvida länsstyrelserna kantillämpa prövningsgrunden inte lämplig mellankommunal samordning omkommuner är överens i en planfråga.-Mellankommunala problemfrågor- Den fråga som är i särklass vanligast bland de som anses kunna skapamellankommunala samordningsproblem är etablering av extern handel,företrädesvis med inslag av livsmedelshandel. Vindkraftsetableringarnämns också ofta bland dessa frågor.-- har länsstyrelserna i två län valt att pröva och upphävaplaner som innefattar externhandelsetableringar med motiveringen att denmellankommunala samordningen inte har varit lämplig.