bet · GP01KU34 · 2002-05-21 00:00:00 — Handlingsoffentligheten i EU:s institutioner, m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens skrivelseRiksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:110 till handlingarna.2. Offentlighetsprincipen i EU:sinstitutionerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K86 yrkande11, 2001/02:U301 yrkande 1 och 2001/02:U302yrkande 16.3. Utredning om maktrelationerRiksdagen avslår motion 2001/02:K427 yrkande 1.Reservation 1 (v, mp)4. Deltagande i riksdagsdebatterRiksdagen avslår motion 2001/02:K62 yrkande 6 idenna del.Reservation 2 (fp)5. ValdeltagandeRiksdagen avslår motion 2000/01:U510 yrkande11.6. Rösträttsreglerna i andra länderRiksdagen avslår motion 2000/01:K383.7. verksamhetsortRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K219,2000/01:K398 yrkande 6, 2000/01:U510 yrkande 13,2001/02:K426 yrkande 4 och 2001/02:U301 yrkande16.8. EnergianvändningRiksdagen avslår motion 2001/02:K426 yrkande30.9. Europeiska partierRiksdagen avslår motion 2001/02:K257 yrkande 1.Reservation 3 (v, mp)10. Beskattning av EuropaparlamentetsledamöterRiksdagen avslår motion 2001/02:K257 yrkande 2.11. Utvärdering av den öppnasamordningsmetodenRiksdagen avslår motion 2001/02:K427 yrkande 3.12. Villkor för kandidatländernaRiksdagen avslår motion 2001/02:K88 yrkande 10.Reservation 4 (mp)13. KampanjpengarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K2 yrkande2 och 2001/02:K400 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (mp)14. SommartidRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K280 och2001/02:K311.Stockholm den 21 maj 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och SvenBergström (c).2001/02KU34SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2001/02:110 med redogörelse för arbetet inför ochunder det svenska ordförandeskapet i EU med handlingsoffentlighet i EU:sinstitutioner. Därutöver behandlas motioner omöppenheten i EU och om andra frågor med anknytningtill EU. Dessa motioner avser1. frågor om , bl.a. maktrelationen mellanriksdagen och EU:s institutioner,2. EU-partier och beskattningen avledamotsersättningen,4. den öppna samordningsmetoden,5. villkoren för kandidatländerna,6. fördelning av kampanjpengar,7. föreskrifterna om sommartid.Utskottet, som anser att den nämnda förordningen ochde följdändringar som institutionerna beslutat utgören god grund för fortsatt arbete att vidgaöppenheten inom unionen, föreslår att riksdagenlägger skrivelsen till handlingarna. Utskottetavstyrker samtliga motioner.Fem reservationer (v, fp, mp) och ett särskiltyttrande har avgivits.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen har till överlämnat enskrivelse (skr. 2001/02:110) med redogörelse förarbetet inför och under det svenska ordförandeskapeti EU med handlingsoffentligheti EU:s institutioner.Skrivelsen har inte föranlett någon motion.Motioner om öppenheten i EU har emellertid väcktsunder den allmänna motionstiden och medanledning av regeringens skrivelse (skr.2001/02:115) EU:s framtidsfrågor. Motionernabehandlas i detta betänkande.I detta betänkande behandlas också andra motionersom har väckts under allmän motionstid eller medanledning av skrivelsen om EU:s framtidsfrågor ellernågon proposition. Motionerna avser EU:sinstitutioner, särskilda frågor om Europaparlamentetsamt kampanjpengar.Det kan noteras att utskottet tillsammans medskrivelsen om EU:s framtidsfrågor överlämnat ettstort antal motionsyrkanden som rör bl.a.fördragsfrågor, kompetensfördelning, beslutsformernainom EU, EU:s förhållande till Europakonventionenoch arbetet inom det s.k. konventet till ettsammansatt konstitutions- och utrikesutskott.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redogör regeringen för arbetet införoch under det svenska ordförandeskapet i EU med handlingsoffentlighet i EU:sinstitutioner.Utskottets övervägandenÖppenheten inom EUUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att den svenskainställningen till offentlighetsprincipenpräglas av stor enighet och att enighetengäller såväl betydelsen av att principen i såstor utsträckning som möjligt genomförs inomEU-institutionerna som värnandet avprincipens giltighet för och fullatillämpning av svenska myndigheter.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse2001/02:110 läggs till handlingarna och anseratt den under det svenska ordförandeskapetantagna förordningen om handlingsoffentlighetinom EU utgör en god grund för fortsattarbete att vidga öppenheten inom unionen.Utskottet noterar att ett fortsatt sådantarbete är regeringens avsikt och anser därmedatt något tillkännagivande med anledning avföreliggande motioner inte behövs. Motionernaavstyrks därför.SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen ingående för arbetetinför och under det svenska ordförandeskapet i EUförsta med handlingsoffentlighet iEU:s institutioner. Förhandlingarna om denförordning om handlingsoffentlighet iEuropaparlamentet, rådet och kommissionen som antogsunder det svenska ordförandeskapet redovisas. Vidarelämnas en historisk bakgrund och redovisasförutsättningarna för förhandlingarna samtresultatet av dem. Som ett betydelsefullt bidragtill diskussionen nämns den resolution om öppenhetinom EU som antogs av i januari1999 (A4-0476/98) och som föregicks av ettbetänkande som utarbetats av den svenskaparlamentsledamoten innehåller en beskrivning av deoffentlighetsregler som gäller för EU:sinstitutioner.Bland annat hänvisas till att det genomAmsterdamfördraget dels infördes en allmänöppenhetsprincip (artikel 1 andra stycket i ), dels en grundläggande bestämmelse omhandlingsoffentlighet i , rådet ochkommissionen (artikel 255 i EG-fördraget, artiklarna28 och 41 i ). I EG-fördraget föreskrevsvidare att allmänna principer för och begränsningari rätten att ta del av institutionernas handlingarskulle fastställas av och rådet ien rättsakt som skulle gälla för alla treinstitutionerna. Rättsakten skulle vara antagen efter Amsterdamfördragets ikraftträdande,dvs. före den 1 maj 2001.Rättsakten antogs i form av en förordning den 28maj 2001. Regeringen framhåller att den innebär ettstort steg på vägen mot ökad öppenhet i EU:sinstitutioner men inte innebär att Sverigesansträngningar för ökad offentlighet iinstitutionerna därmed kan upphöra. kommerenligt regeringen att fortsätta arbeta för attytterligare förbättra regler och praxis när detgäller offentlighet inom unionen. Det skall skegenom att tillämpningen av det nya regelverketbevakas i olika fora och att arbetar aktivtinför och under den revidering av förordningen someventuellt kommer att ske 2004. kommer ocksåatt aktivt verka för att yttrandefriheten förinstitutionernas tjänstemän förbättras.Sammanfattningsvis anges i skrivelsen attförordningen (EGT L 145/43, 31.5.2001) innebär attallmänna principer och villkor förhandlingsoffentlighet har fastställts i enlighet medvad som föreskrivs i Amsterdamfördraget. Därefterhar särskilda bestämmelser om varje institutionshandlingar utarbetats i respektive institutionsarbetsordning. Genom dessa nya bestämmelserupphävdes de förutvarande reglerna påarbetsordningsnivå om handlingsoffentlighet iEuropaparlamentet, rådet och kommissionen.Till de mest positiva delarna hör enligtregeringen att15.alla handlingar hos en institution omfattas av denya reglerna, såväl sådana som upprättats av eninstitution som sådana som kommit in dit,16.17.institutionerna måste upprätta offentligaregister över sina handlingar,18.- listan över sekretessundantag äruttömmande,-- det införts en skyldighet att lämna utdelar av handlingar som i övrigt är hemliga.-"Känsliga" handlingar, dvs. handlingar på främstdet försvars- eller säkerhetspolitiska områdetklassificerade på visst sätt enligt rådetssäkerhetsföreskrifter, omfattas av särskilda regleri förordningen. De innebär bl.a. att om en sådanhandling lämnats in till en institution krävssamtycke från den som handlingen härrör från för atthandlingen skall få lämnas ut från eller registrerashos institutionen. Medlemsstaterna har givitssärskilda privilegier när det gäller handlingar somhärrör från dem. En medlemsstat får begära attinstitutionen inte skall lämna ut en sådan handlingutan dess medgivande.Förordningen trädde i kraft ,vilket innebar att de ditintills gällandebestämmelserna på arbetsordningsnivå omhandlingsoffentlighet för , rådetoch kommissionen upphörde att gälla. Tilldess skulle nödvändiga följdändringar genomföras irespektive institutions arbetsordning. För rådetsdel antogs dessa genom rådets beslut /840/EG avden om ändring av rådetsarbetsordning. Rådet hade antagit ettbeslut om publicering av vissa rådshandlingar påInternet (rådets beslut /320/EG av den 9 april2001 om tillgängliggörande för allmänheten av vissakategorier av rådets handlingar, EGT L 111,20.4.2001, s. 29). Detta beslut införlivades senaremed följdändringarna i rådets arbetsordning.Europaparlamentet antog sina följdändringar genompresidiets beslut /C 374/01 utfärdat den 28november 2001 om allmänhetens tillgång tillEuropaparlamentets handlingar. Därefter följdekommissionen genom ett beslut av den 5 december 2001om ändring av dess arbetsordning (2001/937/EG, EKSG,Euratom).Genom Amsterdamfördraget gjordes också vissa tilläggavseende rådets arbetsordning. I artikel 207.3 i EG-fördraget infördes en föreskrift om att rådet iarbetsordningen skall fastställa de fall där detanses handla i egenskap av lagstiftare i syfte attmedge större tillgång till handlingar i dessa fallsamtidigt som effektiviteten i beslutsprocessenbevaras. Rådet skall alltid offentliggöraomröstningsresultaten, röstmotiveringarna ochuttalandena i protokollet, när rådet handlar iegenskap av lagstiftare.Regeringskonferensen inför Amsterdamfördragetbeslöt också att förbättra informationen tillallmänheten om samarbetet i rättsliga och inrikesfrågor. Enligt en till slutakten fogad gemensamförklaring (nr 9) skall initiativ till åtgärder frånmedlemsstaterna och kommissionen samt rättsakter sområdet antar inom detta samarbetsområdeoffentliggöras i Europeiska gemenskapernasofficiella tidning i enlighet med vad som anges irådets respektive kommissionens arbetsordning.MotionerI motion 2001/02:U301 av m.fl. (fp)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande för regeringenom att fortsätta att förbättra öppenheten i EU:sinstitutioner. Motionärerna anser att strävan börvara att införa en offentlighetsprincip av denmodell som används i med öppenhet somregel och sekretess som undantag och med garanteradmeddelarfrihet. Vidare bör på det nationellaplanet upprätthålla sin hittillsvarande tolkning avoffentlighetsprincipen. Svensk hantering av EU-dokument skall följa svenska lagar och rättspraxisnär det gäller offentligheten, oavsett hur enhandling klassats av ett EU-organ. Om unionsorganenbestrider vår rätt att tillämpaoffentlighetsprincipen, skall vi ta strid i . Öppenhet ses av motionärerna som den mesteffektiva åtgärden mot korruption ochoegentligheter.Liknande synpunkter förs fram i motion 2001/02:K86av m.fl. (fp) yrkande 11, därmotionärerna begär ett tillkännagivande förregeringen om ytterligare öppenhetsfrämjandeåtgärder.De nu nämnda motionerna innehåller även yrkandenom förhandlingsoffentlighet vid sammanträden iministerrådet, när rådet uppträder som lagstiftare.Dessa yrkanden har överlämnats för beredningtillsammans med regeringens skrivelse (skr.2001/02:115) EU:s framtidsfrågor i ett sammansattkonstitutions- och utrikesutskott. Yrkandenabehandlas således i betänkande 2001/02:KUU2.I motion 2001/02:U302 av m.fl. (c)yrkande 16 begärs ett tillkännagivande förregeringen om allmänhetens rätt till avgiftsfritillgång till handlingar hos EU-institutionerna.Motionärerna anser att denna rätt bör utvecklas somett led i en ytterligare förstärkt insyn.BakgrundOffentlighetsprincipenKonstitutionsutskottet avgav ettyttrande till över det förslag tillförordning om allmänhetens tillgång tillinstitutionernas handlingar som kommissionen lagtfram (yttr. 2000/01:KU3y). Utskottet redogjorde iyttrandet för den svenska offentlighetsprincipen ochför uttalanden i ämnet inför och underdet svenska medlemskapet i EU. Här hänvisas tilldenna redogörelse.I yttrandet framhöll utskottet attoffentlighetsprincipen är den grundsats enligtvilken samhällsorganens verksamhet skall bedrivasunder allmän insyn och kontroll och att, för attprincipen skall kunna anses råda, den offentligaverksamheten måste ligga öppen för medborgarna påett sådant sätt att de - vanligen genom massmedierna- kan hämta in upplysningar i skilda angelägenheterefter eget val, oberoende av myndigheternasinformationsgivning, dvs. det räcker inte med attmyndigheterna lämnar medborgarna en vidsträcktinformation om sitt arbete.I regeringens skrivelse 2001/02:115 EU:sframtidsfrågor framhåller regeringen att öppenhetenär en fråga som kommer att vara avgörande för denlegitimitet EU:s institutioner har i medborgarnasögon. Regeringen hänvisar till den under det svenskaordförandeskapet antagna förordningen samt till attdet i debatten har diskuterats bl.a. stärktyttrandefrihet för EU-tjänstemän och förbättring avmedborgarnas rätt till tillgång tillinstitutionernas handlingar.Som svenska utgångspunkter anges i skrivelsen attSverige verkar för ett regelverk som främjarutvecklandet av en öppenhetskultur inominstitutionerna där tjänstemän ser det som ennaturlig uppgift att svara på frågor frånallmänheten och medier, att stärkt yttrandefrihetför EU-tjänstemän bör fördragsfästas samt attreglerna om handlingsoffentlighet måste utsträckastill andra EU-institutioner och organ. Därutöver ären utgångspunkt att offentliga rådsmöten bör hållasi större utsträckning, särskilt vid behandling avlagstiftningsfrågor.Statsminister har också i ettdiskussionspapper inför Europeiska rådets möte iBarcelona hänvisat till förordningen som ettavgörande instrument för att nå större öppenhet ochframhållit att tjänstemän bör ges större möjlighetatt ge muntlig information. Statsministern framhöllvidare att ytterligare åtgärder behövs för attutveckla öppenheten i rådets tjänster.Kostnaden för att få tillgång till handlingarI fråga om kostnaden för att få tillgång tillhandlingar hos institutionerna finns följandeföreskrifter i öppenhetsförordningen.Sökanden skall enligt artikel 10.1 få tillgångtill en handling antingen genom att få ta del av denpå stället eller genom att erhålla en kopia,inklusive en kopia i elektronisk form, om handlingenfinns i sådan form, i enlighet med sökandensönskemål. Kostnaden för framställning och utskick avkopior får åläggas sökanden. Avgiften får inte varahögre än den faktiska kostnaden för att framställaoch skicka kopiorna. Att ta del av en handling påstället, erhålla kopior på färre än 20 A4-sidor ochges direkt tillgång i elektronisk form eller viaregistret skall vara kostnadsfritt.Svenska regler om avgifter för att få uthandlingar finns i avgiftsförordningen (1992:191).Förordningen gäller för myndigheter underregeringen. Myndigheten skall ta ut avgift förkopior av allmänna handlingar och för utskrifter avupptagningar för automatisk databehandling, ombeställningen omfattar tio sidor eller mer. För tiosidor är avgiften , och för varje sidadärutöver . Om det finns särskilda skäl fårmyndigheten besluta om undantag. Särskilda reglerfinns också om kostnader för avskrifter ellerutskrifter av ljudband. När avgift tas ut, skallmyndigheten ta ut ersättning förportokostnad m.m., om försändelsen väger mer än vadsom motsvarar lägsta brevporto.Utskottets ställningstagandeDen svenska inställningen tilloffentlighetsprincipen präglas av stor enighet.Principen skall utgöra en garanti förrättssäkerheten, effektiviteten i förvaltningen ocheffektiviteten i folkstyret.Enigheten och uppslutningen bakomoffentlighetsprincipen i dess svenska utformninggäller såväl betydelsen av att den i så storutsträckning som möjligt genomförs inom EU-institutionerna som värnandet av dess giltighet föroch fulla tillämpning av svenska myndigheter.Den förordning om handlingsoffentligheten inom EUsom antogs under det svenska ordförandeskapet och deföljdändringar som institutionerna beslutat utgörenligt utskottets mening en god grund för fortsattarbete att vidga öppenheten inom unionen. Ettfortsatt sådant arbete är också regeringens avsikt.Utskottet anser därmed att något tillkännagivandeinte behövs med anledning av motionerna 2001/02:K86(fp) yrkande 11, 2001/02:U301 (fp) yrkande 1 och2001/02:U302 (c) yrkande 16. De avstyrks därför.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse 2001/02:110 till handlingarna.Frågor som inte avser öppenhetenFrågor om riksdagenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om att en utredning skalltillsättas för att belysa maktrelationernamellan riksdag och EU:sinstitutioner vad gäller lagstiftningen ochom att de svenska ledamöterna iEuropaparlamentet skall få delta iriksdagsdebatter som rör EU-politik.Jämför reservationerna 1 (v, mp) och 2 (fp).MotionerI motion 2001/02:K427 av m.fl. (v)yrkande 1 föreslås att skall begära attregeringen tillsätter en utredning som belysermaktrelationerna mellan riksdag och EU:sinstitutioner vad gäller lagstiftningen.Motionärerna hänvisar till att danska EU-experterfunnit att av de lagar som antarhar sin grund i EU-direktiv och att en mängd beslutsom påverkar människors vardag aldrig når defolkvalda utan bestäms inom EU-kommissionenskommittéväsende. Vidare framhålls rollvid konflikter mellan kommissionen ochmedlemsländerna, där en överordnad princip är att EUskall utvecklas genom en process mot en allt fastareunionsbildning, vilket medför att domstolens utslagi regel blir till fördel för ochtill nackdel för medlemsstaterna. Motionärerna anseratt maktrelationerna mellan den svenska riksdagenoch inte torde skilja sig nämnvärt frånvad som gäller Danmark.I motion 2001/02:K62 av m.fl. (fp)yrkande 6 delvis föreslås att de svenska ledamöternaav skall få möjlighet att delta idebatter i den svenska som rör EU-politik.Yrkandet innehåller även en del som avsermaktfördelningen inom EU. Denna del av yrkandetbehandlas i sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande 2001/02:KUU2.Utskottets ställningstagandeFrågan om maktrelationen mellan riksdag ochEU:s institutioner är ett ämne som ägnasuppmärksamhet i olika akademiska studier. Inom ramenför (se betänkandet En uthålligdemokrati, SOU 2000:1) har publicerats uppsatser iämnet i forskarvolymer och småskrifter. Den avregeringen tillsatta Expertgruppen för EU-frågor hartill uppgift att bedriva och främja forskning,utvärdering, analys och studier i Europapolitiskafrågor (se SFS 2001:204). Verksamheten skallinriktas på att självständigt och objektivt fördjupaoch bredda underlaget för sådana ställningstagandensom har betydelse för utvecklingen av EU och förSveriges EU-politik, främst inom områdena ekonomioch handel, statsvetenskap och juridik. Denlikaledes av regeringen tillsatta (dir. 2001:35) har till uppgift bl.a. attsammanställa analyser av de frågor som kan komma attbehandlas vid regeringskonferensen 2004.Ett grovt mått på maktrelationen mellan riksdagenoch EU-institutionerna är att räkna andelenpropositioner till ett som har EU-anknytning. Detta gjordes under Riksdagskommitténsarbete som mynnade ut i förslaget inför2000-talet (RS 2000/01:RS1). Ett annat grovt måttanvänds i regeringens skrivelser med redogörelse förbehandlingen av skrivelser, som lämnasårligen (senast skr. 2001/02:75). Där redovisasandelen grund- respektive ändringsförfattningar(lagar och regeringsförordningar) som genomför EG-direktiv. För en närmare bedömning krävs också enanalys av betydelsen av EG-förordningar, som ärdirekt tillämpliga och som inte tillåter någonnationell implementering, och av betydelsen avsamrådet mellan regeringen och i EU-nämnden.Utskottet vill erinra om att frågorna omkompetensfördelningen mellan medlemsstaterna och EUär en central fråga för det konvent som arbetarinför nästa regeringskonferens.Med hänvisning till det anförda anser utskottetinte att det finns anledning för tillnågot sådant tillkännagivande som begärs i motion2001/02:K427 (v) yrkande 1 och avstyrker den därför.Bestämmelser om yttranderätt i kammarefinns i regeringsformen och i riksdagsordningen. Närett ärende skall avgöras i kammaren får enligt4 kap. 4 § regeringsformen varje riksdagsledamot ochvarje statsråd yttra sig i enlighet med vad somnärmare anges i riksdagsordningen. Omkammarsammanträden föreskrivs i 2 kap. 10 §riksdagsordningen att varje ledamot och varjestatsråd, med de undantag riksdagsordningenföreskriver, fritt får yttra sig i alla frågor somär under behandling och om lagligheten av allt somtilldrar sig vid sammanträdet. Vidare fårstatschefen avge ämbetsförklaring inför kammaren ochenligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen vid ettriksmötes öppnande på talmannens hemställan förklarariksmötet öppnat. Statschefen är således den endesom, utom ledamöterna och statsråden, kan delta ikammarsammanträden och detta endast i de angivna tvåsituationerna.Utskottet behandlade frågan om möjligheten förledamöter i att delta iriksdagsdebatter i sittbetänkande 2001/02:KU12. Utskottet vidhöll där sittställningstagande från behandlingen avriksdagsstyrelsens förslag om inför 2000-talet (bet. 2000/01:KU23). Utskottet hade då delatriksdagsstyrelsens bedömning, vari framhållits attEuropaparlamentet och är två skildaparlament, att det är värdefullt med goda kontaktermellan de svenska ledamöterna i ledamöter men att deras olika mandatinte skall sammanblandas, att kontakterna ävenfortsättningsvis borde gå genom partierna men attdet finns anledning att utveckla kontakterna mellanEuropaparlamentarikerna och andra delar av riksdagensamt att till exempel utskotten och bordeöverväga att bjuda in ledamöter i Europaparlamentettill utfrågningar, öppna eller slutna, och attmöjligheten att i ordna öppna seminariermed deltagande av sådana ledamöter borde utnyttjas.Utskottet vidhåller den angivna bedömningen ochavstyrker motion 2001/02:K62 (fp) yrkande 6 i dennadel.EuropaparlamentetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till attbehovet ändå är uppmärksammat en motion omåtgärder för att höja deltagandet i valentill . Utskottet avstyrkerockså en motion om reglerna i andramedlemsstater och i kandidatländer omrösträtt till , eftersomutskottet utgår från att regeringen i desammanhang där frågan aktualiseras verkar förrättvisa rösträttsregler i medlemsstaterna.Utskottet avstyrker slutligen motioner om attEuropaparlamentets verksamhet skallkoncentreras till en ort och om effektivenergianvändning i ochtransporter. Utskottet anser det varaotillfredsställande att Europaparlamentetsverksamhet inte har koncentrerats bättregeografiskt och förutsätter att regeringenvid lämpligt tillfälle aktualiserar frågan omlokaliseringen av verksamheten.ValdeltagandeMotionI motion 2000/01:U510 av m.fl.(c) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande omåtgärder för att höja valdeltagandet. Motionärernaanser att olika åtgärder bör övervägas med anledningav det låga och sjunkande deltagandet i valen tillEuropaparlamentet.BakgrundRegeringen har som ett av de långsiktiga målen fördemokratipolitiken (prop. 2001/02:80) satt upp attvaldeltagandet skall öka väsentligt såväl i denationella och kommunala valen som i valet tillEuropaparlamentet.För att uppnå detta avser regeringen att särskiltverka för att medvetenheten om rösträttens innebördökar. Regeringen hänvisar till att det pågår ettinformations- och mobiliseringsarbete. Bland annatinitierade regeringen ett långsiktigtutvecklingsarbete för den svenska demokratin, Tidför Demokrati. En särskild demokratidelegationtillsattes för att leda arbetet.Regeringen påpekade i propositionen att vad gällerdet låga valdeltagandet i valen tillEuropaparlamentet hade Rådet för utvärdering av 1998års val (SOU 2000:81, Valdeltagande ochEuropaparlamentsval) framfört att en starktbidragande orsak till detta var bristandeengagemang, bl.a. som en följd av attEuropaparlamentets ställning, arbetsformer ochbetydelse för olika frågor inte alltid är enkel attta till sig.