bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — grundlön samtfasta och rörliga tillägg inklusive socialaavgifter, utgjorde för yrkesofficerare ca5,, varav ca itillägg samt för civilanställda ca 3,3 miljarderkronor, varav ca 200 miljoner i tillägg.Enligt regeringens bedömning har Försvarsmakten iovannämnda frågor till viss del beaktat den kritiksom främst tidigare riktat motFörsvarsmaktens sätt att hantera arbetsgivarrollen,inte minst avseende lönebildningsfrågan. Många avåtgärderna i lönefrågan har inte fått fulltgenomslag . Regeringen avser därför attfortsätta att följa frågan.Det militära skolsystemets högre utbildningFörsvarshögskolans uppgifter är att utbilda yrkes-och reservofficerare på högre nivåer, attkompetensutveckla chefer för totalförsvarets behovsamt att bedriva viss forskning inom ämnen som näraanknyter till skolans utbildningsområden.Försvarshögskolan har genomfört enutbildningsöversyn som är kopplad till införandet avdet nya huvudämnet krigsvetenskap, och den harpåverkat såväl stabs- som chefsprogram. Vidare harmålsättning och delkurser förändrats i dialog medFörsvarsmakten. För de militära programmen har ävensynen på chefsutvecklingsprocessen förnyats, ochdetta bedöms leda till framtida förändringar avpedagogik och examinationsformer.DiskrimineringsfrågorFörsvarsmakten har tillsammans med representanterfrån polisen, samt fackligaorganisationer påbörjat ett EU-projekt som syftartill att synliggöra och förändra attitydernagentemot homosexuella. , bi- ochtranspersoner i försvaret (HoF) som en gruppanställda tog initiativ till att bildahar fått Försvarsmaktens officiella stöd.Regeringen konstaterar att resultatet avFörsvarsmaktens arbete med att motverka olika formerav diskriminering grundad på religiös eller etnisktillhörighet och på sexuell läggning inte kanpresenteras i form av något mätbart resultat.Myndighetens arbete har dock bidragit till attsynliggöra situationen inte minst för homo- ochbisexuella samt transpersoner inom försvaret. Det ärangeläget att Försvarsmaktens arbete motdiskriminering kan kvalitetssäkras genom att man tarfram lämpliga instrument för att kunna mätamåluppfyllelsen.Jämställdhet och etnisk mångfald avseende detotalförsvarsgemensamma myndigheternaRegeringen bedömer att bedriver ett planmässigt,aktivt och målinriktat arbete mot diskriminering ochför jämställdhet.Försvarshögskolan har däremot inte redovisat ettaktivt arbete för jämställdhet och ökad etniskmångfald som motsvarar regeringens krav påmyndigheten. Frågan har därför tagits upp medmyndighetsledningen med inriktningen att arbetetmåste intensifieras inte minst mot bakgrund av attskolan i många avseenden förmedlar normer ochvärderingar till framtidens officerare.Försvarets radioanstalts jämställdhetsarbetebedrivs främst med målsättningen att öka andelenkvinnliga anställda inom de tekniska områdena.Regeringen anser att det är viktigt att myndighetenfortsätter att sträva efter att jämna ut obalanser irekryteringen.Styrelsen vid Totalförsvarets forskningsinstitutfastställde en policy och en handlingsplan förmyndigheten omfattande såväl sexuella trakasserieroch kränkande särbehandling som förbud motdiskriminering på grund av etnisk tillhörighet.Sexuella trakasserierFörsvarsmakten har tagit fram ett utbildningspaketom sexuella trakasserier. Vid Högkvarteret har ävenen stödgrupp startat som skall kunna ge kontinuitetoch kvalitet i hanteringen av dessa frågor. Antaletanmälningar av sexuella trakasserier har ökat,vilket Försvarsmakten bedömer kan ha sin förklaringi att allt fler vet var de kan få stöd om de blirutsatta.Regeringen bedömer att Försvarsmakten tagitinitiativ till flera åtgärder som håller mycket godkvalitet. Myndigheten bör dock inom ramen för sittcentrala arbetsgivaransvar verka för ett mersystematiskt genomförande av verksamheten och enkvalitetssäkrad uppföljning. Regeringen kommer attverka för att Försvarsmakten utökar sitt arbete medatt genomföra och följa upp det påbörjade arbetetmot sexuella trakasserier.Frivilliga försvarsorganisationerMedlemsantalet i de frivilligaförsvarsorganisationerna uppgick till drygt760 000. Av de 23 frivilligaförsvarsorganisationerna har 21 haft uppdrag förFörsvarsmakten och erhållit bidrag för uppdrags- ochutbildningsverksamhet. Totalt har Försvarsmaktenbetalat ut under 2001.Utbildningsverksamheten har minskat , frånca till ca 180 000dagar 2001. Antalet personer med frivilligavtal(samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och åtta avfrivilligorganisationerna) minskade från ca 20 500till ca 20 100 . tecknades ca 1100 nya avtal. Av de nya avtalstecknarna är 51 %kvinnor.MiljöfrågorEn av de viktigaste frågorna i Försvarsmaktensmiljöarbete är det sektorsansvar för ekologiskhållbarhet som regeringen beslutade för myndigheten1998. Inom ramen för detta ansvar har Försvaretsmiljödelegation bildats under 2001.En annan grundläggande uppgift har varit attinföra ett miljöledningssystem enligt deninternationella standarden ISO 14001 - kompletteratmed vissa delar ur EU-standarden EMAS - i helaorganisationen senast den 31 december 2001.I årsredovisningen beskriver Försvarsmakten deåtgärder som vidtagits inom ramen för de fastställda nationellamiljökvalitetsmålen. Utsläppen av kväveoxider ochkolväten har minskat med 19 respektive . För attytterligare förbättra miljösituationen installeraskatalytisk avgasrening på marinens fartyg. Utsläppenav svaveloxider har också minskat betydligt i ochmed att av det använda dieselbränslet numera ärav miljöklass 1. Övnings- och miljöanpassadeskötselplaner har införts vid sex skjutfält.Bullerisoleringen runt flygflottiljerna harfortsatt. Bullerisoleringen vid är sålundaslutförd vid samtliga flottiljer utom F 17 iRonneby. Vidare har Försvarsmakten infört blyfriammunition för kalibern . Blyfri 7,62 mmammunition kommer att börja levereras underinnevarande år. Försvarsmakten har också rensatskjutvallar från bly. Den har även vidtagitenergisparåtgärder vid värmeanläggningar. Detta harlett till att utsläppen av koldioxid frånuppvärmning har minskat med under 2001.Försvarsmakten har fortsattmiljöutbildningen inom organisationen. I stort setthar nu all anställd personal fått en grundläggandemiljöutbildning.Regeringen anser sammanfattningsvis attFörsvarsmaktens miljöarbete fortsätter att utvecklaspositivt.Miljöfrågor avseende de totalförsvarsgemensamma myndigheternaUnder 2001 har deltagit iarbetet med att utveckla försvarssektornsmiljöarbete tillsammans med Försvarsmakten. Arbetethar genomförts både nationellt och internationellt.Regeringens bedömning är att miljöledningsarbete utvecklas positivtoch att myndigheten uppnått flera av sina redovisar goda resultati miljöarbetet. har bl.a. en inventeringgjorts över resornas påverkan på miljön.Försvarshögskolan har högst väsentligt förbättratsitt miljöarbete. Skolan har under det gångna åretbl.a. fastställt en bedriver ett aktivtmiljöarbete huvudsakligen inriktat mot den direktamiljöpåverkan myndighetens verksamhet ger redovisar godaresultat i miljöarbetet. fastställt en miljöpolicy för myndigheten ochgeneraldirektören har fastställt miljömål.Omstrukturering av grundorganisationenMerparten av de förändringar i som beslutade i mars2000 (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168) har genomförts.Den nya organisationsenheten för underhållstjänstoch stödverksamhet, Försvarsmaktens logistik,inrättades . I den nyaorganisationsenheten inordnades verksamheten vid ettantal befintliga organisationsenheter, bl.a.underhållsregementena, örlogsvarv ochFörsvarsmaktens flygverkstäder. Deorganisationsenheterna lades ned vid samma tidpunkt.Enligt Försvarsmaktens planering skulleomlokaliseringen av Försvarsmaktens centrum förinternationell verksamhet () frånSödertälje/till /hagenomförts till . Försvarsmaktenbedömer att omlokaliseringen kan komma att försenasnågot bl.a. på grund av överhettningen ibyggsektorn. Myndighetens senaste bedömning är attomlokaliseringen skall vara slutförd före den 1april 2004.I sin redovisning av de genomförda nedläggningarnaanför Försvarsmakten att lokaler och övningsfält ivissa fall har behållits inom Försvarsmakten förmilitärdistriktsgrupperna eller hemvärnet närgrundorganisatoriska enheter har avvecklats. Detgäller bl.a. vid nedläggningen av Lapplandsjägarregemente (I 22/GJ 66) i , Roslagensluftvärnskår (Lv 3) i och Dalregementet (I13/Fo 53) i Falun.I sin årsredovisning pekar Försvarsmakten också påatt avvecklingen av fastigheter på avvecklingsortergår snabbare än planerat. Samtliga garnisonsortersom enligt planeringen skulle ha lämnats den 30 juni2001 har också kunnat lämnas inom utsatt tid.Sammanfattningsvis anser regeringen attomstruktureringen av i allt väsentligt fortlöper ienlighet med den inriktning statsmakterna harbestämt. Regeringen vill därutöver understrykabetydelsen av att Försvarsmaktens utredning avlångsiktigt behov av mark och fastigheter skyndsamtfärdigställs samt att utredningens slutsatserinarbetas i Försvarsmaktens planering.Skydd mot NBC-stridsmedelUnder 2001 har arbetet med att utvecklaFörsvarsmaktens NBC-skyddsförmåga fortskridit. Påregeringens uppdrag har en NBC-strategi tagits framgemensamt av Försvarsmakten och Överstyrelsen förcivil beredskap, vilken redovisades under 2001.Strategin omfattade bl.a. förslag till åtgärder förförbättrat NBC-skydd inom totalförsvaret.Den i vissa fall bristande kompetensen rörandeNBC-skydd beror bl.a. på att NBC-moment sällanförekommer vid större övningar. Vidare konstaterarregeringen att Högkvarteret har vissa begränsningari sin förmåga att leda verksamhet avseende NBC-skydd, främst beroende på begränsningar i tillgångentill kompetens. En kurs för NBC-handläggaregenomfördes med gott resultat.Ammunitions- och minröjningUnder 2001 har internationella engagemanginom ammunitions- och minröjningsområdet fortsatt.De initiativ som har tagit syftar till attdels bidra till att lösa det globala problemet medminor och oexploderad ammunition, dels förbättra våregen ammunitions- och minröjningsförmåga för attmöta ett eventuellt framtida behov inom landet.Sverige har även varit engagerat i olikainternationella samarbetsforum och där verkat förregleringar av vapen och ammunition som kan geupphov till s.k. explosiva lämningar av krig.Regeringen kommer att fortsätta arbetet för englobal anslutning till vilkenförbjuder användning, lagring och produktion av s.k.antipersonella minor.Under 2001 har forsknings- och teknikutvecklingeninom ammunitions- och minröjningsområdet varit högtprioriterad. Bland annat har nya metoder fördetektion och träningsmetoder för minhundar harprovats. Vidare har försök med olika maskinaggregatför minröjning genomförts. Omfattande utbildning harbedrivits i Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrums (Swedec) regi, bl.a. förutlandsstyrkan.Inom utlandsstyrkan har ammunitions- ochminröjningspersonal varit engagerad ibl.a. Sjöminröjningsuppgifterhar utförts längs den baltiska kusten ochsjöminröjningsutbildning har bedrivits i bl.a.Singapore.Regeringen avser att utifrån den samlade syn påminhantering som presenterades för i maj2002 fortsatt verka för ett starkt svensktengagemang inom området.Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutvecklingMaterielRegeringen redovisar i propositionen (s. 40) ettflertal större materielsystem som hartillförts Försvarsmakten samt ett antal viktigarestudier och utvecklingsprojekt som genomförts.AvvecklingFörsvarsmaktens förnödenhetsöverskott har under åretavvecklats med hög prioritet. Avvecklingen av sådanaförnödenheter som med anledning av de senasteförsvarsbesluten bedömts som överskott inom detmilitära försvaret, skall enligt Försvarsmaktensplanering vara klar . Förutom utgallringgenom försäljning och destruktion har avvecklingäven skett genom t.ex. överföring till andrastatliga myndigheter och till frivilligaförsvarsorganisationer, gåva till humanitärt biståndsamt gåva inom ramen för bilateraltsäkerhetsfrämjande stöd till , ochLitauen.Försvarsmakten har uppdragit åt att sälja överskottsmaterielen.AnläggningarRegeringens inriktning är att anläggningar som ejlängre erfordras i insatsorganisationen skallavvecklas. Avvecklingen av försvarsfastigheter hargått snabbare än planerat.Forskning och teknikutvecklingRegeringen redovisar i propositionen (s. 41) områdeninom vilka Försvarsmakten har beställt forskning ochteknikutveckling, bl.a. när det gällerspaningsförmåga, ledningsförmåga, bekämpningsförmågaoch skyddsförmåga.Försvarsmakten har också, på uppdrag avregeringen,- initierat ett brett s.k. demonstratorprogrammed förstudier och förberedelser förbeställningar i syfte att förstärkaFörsvarsmaktens anpassningsförmåga samt föratt bidra till att utveckla alternativamateriellösningar och beslutsunderlag förframtida vägval,-· fortsatt bygga upp kunskap inom IT-området,·1fortsatt bedriva samordnat inomtotalförsvaret samt2· satsat på att tillvarata civil har bidragit tillFörsvarsmaktens långsiktiga utveckling genom attlämna forsknings- och utvecklingsunderlag för bl.a.systemövergripande studier av det nätverksbaseradeförsvaret. Myndigheten har även bidragit medunderlag om förbands- och systemutformning, ommaterielfrågor samt om ett miljöanpassat försvar.Institutet har även lämnat operationsanalytiskt stödtill Försvarsmakten. Utöver detta har myndighetenbidragit med modelleringar, simuleringar ochdemonstratorer för utveckling, utbildning och övninginom har vidareunder 2001 bedrivit försvars- och säkerhetspolitiskforskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskningsamt flygteknisk resurs- och kompetensutveckling.Under hösten 2001 analyserades också de misstänktamjältbrandsförsändelserna som påträffades runt om iSverige. Den flygtekniska forskningen har inriktatsmot bl.a. aerodynamik och hållfasthet och har tillstor del bedrivits i internationellt har bidragit tillFörsvarsmaktens långsiktiga utveckling med bl.a.beskrivningar av framtida tekniska systemlösningar,underlag till forsknings- ochteknikutvecklingsstrategier. I syfte att merkostnadseffektivt kunna utforska nya tekniskalösningar och materielsystem har , med stöd av Försvarsmakten, inrättatett centrum för modellering och simulering. Vidarehar , med underlag frånindustrin, tagit fram ett omfattande program för nyateknik-demonstratorer.Försvarshögskolan bedriver forskning påbeställning av Försvarsmakten inom forsknings- ochteknikområdena Ledning respektive Urval ochLedarskap. Försvarshögskolans anslag för forskninghar i huvudsak använts för att bekosta professureroch rekryteringstjänster vid skolan i syfte attbygga upp skolans vetenskapliga grund. Denresterande delen av anslaget bekostarsäkerhetspolitisk och militärhistorisk forskning,nordisk säkerhetspolitisk forskning, stöd tillregeringens arbetsgrupp, skydd motinformationsoperationer samt forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom detta område.Försvarshögskolan har även på beställning av andratotalförsvarsmyndigheter bedrivit forskning ochutveckling inom ett flertal områden. Främst har detavsett teknikutveckling för ledning, beslutsstöd,krishantering och människors säkerhetsbeteende.Den säkerhetspolitiska forskningen utformas idialog med Försvarsdepartementet.Den forskning och teknikutveckling som med stöd , och Försvarshögskolan bedrivitsunder 2001 har enligt regeringens bedömning bidragittill att långsiktigt utveckla Försvarsmaktensoperativa förmåga och kompetenser.Internationellt materielsamarbeteDet övergripande målet för internationellaförsvarsmaterielsamarbete är att säkerställa attFörsvarsmaktens behov av materiel kan tillgodoses ialla situationer, så att Försvarsmakten därigenomkan lösa sina uppgifter.I det följande sammanfattas utvecklingen av detinternationella samarbetet inommaterielförsörjningsområdet.EuropaInom ramen för det s.k. WEAG-samarbetetundertecknade 2001 ett övergripande ramavtalför forskning och teknologisamarbete benämntEuropean Undertakings for ,Programmes and Activities (). Avtaletgodkändes av (prop.2001/02:157, bet. 2001/02:UU15, rskr. 2001/02:290).Sverige har vidare undertecknat ettsamarbetsavtal rörande upphandling av tjänster påforsknings- och teknologiområdet benämnt Memorandumof Understanding concerning Participation in theWestern ().Som ett resultat från det s.k.sexnationersinitiativets ramavtal om åtgärder föratt underlätta omstrukturering och drift av deneuropeiska försvarsindustrin, som undertecknades2000, har ett flertal förslag till samarbetsavtalförhandlats fram.Sverige har bilaterala samarbetsavtal medflertalet europeiska stater.NordenVerksamheten har ökat såväl vad gällergemensamt samarbete mellan , , Norgeoch som bilaterala samarbete meddessa länder. är ett flertal nordiskaarbetsgrupper verksamma. pågår ettsamarbete om en gemensam utveckling av ubåtar, dets.k. Den 13 september 2001beslutade , och att anskaffasamma typ av helikopter (NH90). De tre länderna harbeslutat att fortsätta samarbetet inomhelikopterprojektet med underhålls- ochutbildningsfrågor.Försvarsindustrierna i länderna har också ökatsitt samarbete bl.a. inom ammunitionsområdet. Den 9juni 2001 undertecknade försvarsministrarna iDanmark, , och ett avtal omstöd för industrisamarbete inomförsvarsmaterielområdet. Avtalet godkändes idecember 2001 av (prop. 2001/02:10, bet.2001/02 FöU1, rskr. 2001/02:104). Avtalet hardärefter ratificerats av Sverige.Transatlantiskt samarbeteSveriges bilaterala samarbete med har storbetydelse då är världsledande inom kvalificeradeförsvarsteknikområden. för därför fortsattadiskussioner med om möjligheterna att underlättatekniköverföring och främja ökad handel mellanländerna.ExportstödDen exportstödjande verksamheten har under åretkoncentrerats till stöd för JAS 39 , flygburetradarvarningssystem, stridsledningssystem, olikastyrda vapensystem, fartyg och pansrade fordon.Stödet har bedrivits samordnat och aktivt från såvälRegeringskansliet som myndigheterna. Blandexportstödsframgångar kan särskilt nämnasUngerns val av JAS 39 Gripen.Verksamheten inom samrådsforum för exportstöd tillindustrin, de s.k. koordinations- ochreferensgrupperna (KRG), har förändrats från attomfatta specifika produkter till ett bredareproduktområde och systemtänkande. Dessa samrådsforumleds av , med deltagare frånberörda myndigheter och industrin.Robotstrategin m.m.Regeringen informerar om utvecklingen inom det s.k.robotstrategiområdet omfattande radarjaktrobotenMeteor, värmesökande , ochluftvärnrobotsystemet Bamse.Sverige undertecknande ettsamarbetsavtal kallat Memorandum of Understanding() avseende utveckling av en ny radarjaktrobotmed lång räckvidd, Meteor, avsedd att beväpna JAS 39Gripen . Förutom har ävenStorbritannien, , och Spanienundertecknat avtalet. , som också deltar iprojektet, har dock ännu inte undertecknat avtalet.Storbritannien leder . I utvecklingenav Meteor kommer och att delta. JAS 39 kommer attutnyttjas som provplattform. Med Meteor kommerSveriges operativa behov av en radarjaktrobot medlång räckvidd till JAS 39 att tillgodosesliksom vidmakthållande av viss robotkompetens vidinhemsk försvarsindustri.Sverige deltar också i utvecklingen av en nyvärmesökande jaktrobot, IRIS-T, till JAS 39 Gripen.Roboten utvecklas gemensamt med , ,och . Regeringen bedömer attutvecklingen av IRIS-T kommer att slutföras och atten beställning av serierobotar kan läggas våren2003.Utvecklingen av luftvärnsrobotsystemet Bamsefortsätter. De tekniska problem som funnits är nulösta, och systemet bedöms kunna levereras tillFörsvarsmakten med början 2006. Den tänktavidareutvecklingen av Bamse till Bamse DGA, dvs. ettsystem med s.k. digital gruppantennteknik, somförutsattes för att kunna tillgodose bl.a.sjöstridskrafternas behov, bedöms av inte gå att realisera . Dettaär för sent för att kunna tillgodose ett operativtbehov inom Försvarsmakten. Försvarets materielverkgenomför bl.a. av denna anledning ett arbete med attta fram en ny samlad robot- och sensorstrategi.Samtidigt genomför Försvarsmakten enluftförsvarsstudie för att ta fram underlag för helaluftförsvarsfunktionens utveckling, dvs. bådeavseende flygstridskrafter och luftvärn. Resultatetav luftförsvarsstudien och arbetet med en ny robot-och sensorstrategi kommer att ingå i Försvarsmaktensunderlag inför nästa försvarsbeslut. Regeringenåterkommer till avseende framtidarobotstrategi m.m. i propositionen inför nästaförsvarsbeslut.InsatserGrundberedskapBeredskapen har upprätthållits enligt de kravregeringen ställt.Lednings- och försvarsunderrättelsekompetensen harutvecklats bl.a. genom de åtgärder och översyner avplaner som föranleddes av terrorangreppen i den11 september 2001.Internationella insatserSFORNato har i enlighet med beslut av FN:s säkerhetsrådlett en multinationell fredsstyrka (SFOR) i sedan december 1995.Sverige har bidragit med ca 30 personertill SFOR. Huvuddelen av dessa tjänstgör i dennordisk-polska bataljonsstridsgruppen och harframför allt bestått av personal med Cimic-uppgifter(civil-militär samverkan). Dessutom har officeraretjänstgjort i SFOR:s högkvarter.KFORFN:s säkerhetsråd har gett ett bemyndigande tillNato samt mandat för en multinationell fredsstyrka iKosovo med stöd av kapitel VII i . Deninternationella fredsstyrkan har funnits iKosovo och leds av Nato.Sverige har bidragit med trupp.Under 2001 har bidragit med ca 1 600personer till KFOR.Trenden att svenska förband understöder ellerunderställs förband från andra nationer eller viceversa fortsätter att öka. Detta ställer högre kravpå svensk personal att kunna arbeta i enmultinationell miljö. Vidare ökar bl.a.interoperabilitetskraven på materielen.Under året har två bataljoner utbildats (KS 04 ochKS 05). Personalrekryteringen har i stort fungerattillfredsställande.UNMEE (United Nations Mission in and )beslutade regeringen att Sverigeunder skulle ställa fem stabsofficeraretill förfogande som ett svenskt bidrag till den avSHIRBRIG ledda FN-insatsen i Etiopien-Eritrea.Regeringen anser att den internationellaverksamheten har genomförts med gott resultat ochhar bidragit till ökad förmåga att i samverkan medandra länder planera och genomföra fredsbevarandeoperationer samt ökad förmåga att lämna stöd tillfredsfrämjande och humanitär verksamhet.Verksamheten har även bidragit till att öka deninternationella kompetensen samt att ge effekt vadavser lednings- och logistikkompetens.Däremot uppstod problem vad avser denkontrakterade personalen då valde att intefölja med kompaniet till insatsområdet.Personalförsörjningen av de internationellaförbanden, inklusive snabbinsatsförbanden, kommeratt studeras närmare vid införandet av det nyapersonalförsörjningssystemet.Beredskap för internationella insatserUnder 2001 har Försvarsmakten lagt ned ettomfattande arbete på att organisera och utveckla deresurser och förband som är anmälda till olikainternationella styrkeregister. Verksamheten haromfattat förband ur armé-, marin- ochflygstridskrafterna. Förbanden har i huvudsak 30dagars beredskap.Under året har arbetet inom det nordiskasamarbetet för fredsfrämjande och humanitärainsatser (Nordcaps) fördjupats, främst utvecklandetav en nordisk styrka upp till brigads storlek.Ett stort antal av Försvarsmaktens personal hardeltagit i kurser inom ramen för partnerskap förfred (PFF). Syftet är att öka antalet anställda iFörsvarsmakten med kompetens att delta i deinternationella insatser som Försvarsmaktengenomför.Försvarsmakten har deltagit PFF-övningar eller övningar i PFF:s anda.Därutöver har stått som värd för övningen iPFF:s anda 01. harSverige stått som värd för Nordic Peace 02, enövning i PFF:s anda.Sammantaget bedömer regeringen att den verksamhetsom Försvarsmakten bedriver som beredskap förinternationella insatser har genomförts med gottresultat.IncidentinsatserIncidentberedskapen har upprätthållits med resurserur grundorganisationen i enlighet med ställda krav.Insatser har genomförts med tyngdpunkt motterritoriell integritet.Inga konstaterade kränkningar till sjöss harrapporterats. Dock rapporterar Försvarsmakten attdet skett möjlig främmandeundervattensverksamhet.Under 2001 har 19 konstaterade kränkningar avsvenskt luftrum skett. Bristande kunskap ellerbristande respekt för våra tillträdesbestämmelser ärorsak till kränkningarna.