bet · GP01AU10 · 2002-05-28 00:00:00 — Ett system för individuell kompetensutveckling SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet proposition2001/02:175 Ett system för individuellkompetensutveckling jämte två motioner som väcktsmed anledning av propositionen. En av dessa är engemensam partimotion av ,därde presenterar sitt förslag till system förindividuell kompetensutveckling. I betänkandetbehandlas också motioner från den allmännamotionstiden som rör frågor om kompetensutveckling.Utskottet biträder regeringens förslag som innebäri huvudsak följande.Riksdagen skall godkänna riktlinjer för ett systemför individuell kompetensutveckling. En utgångspunktför systemet skall vara att individen deltar medeget sparande på kompetenssparkonto. Denkompetensutveckling som systemet skall stimulera gesen vid definition. Den enskilde individen bör gesmöjlighet att med vissa begränsningar göraskattemässigt avdragsgilla insättningar påkompetenssparkonton. En stimulans för arbetsgivareatt göra inbetalningar på en anställdskompetenssparkonto skall införas. Räntan påkompetenssparkonton beskattas som vanligkapitalinkomst. Inledningsvis förvaltaskompetenssparkonton av en statlig myndighet. Uttagfrån kompetenssparkonto beskattas som inkomst avtjänst. Vid uttag i anslutning tillkompetensutveckling bör det ges en stimulans i formav en kompetenspremie vars storlek bl.a. beror pålängden på kompetensutvecklingen. Premien bör ges iform av en skattereduktion.Regeringen anser att systemet bör träda i kraftden . avser regeringenatt återkomma till med förslag till denlagstiftning som behövs.Moderaterna, ochFolkpartiet reserverar sig till förmån för dengemensamma motionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motion 2001/02:A8 yrkandena 1och 2 (m).2. Utgångspunkter m.m. för ett system förindividuell kompetensutvecklingRiksdagen godkänner regeringens förslag tillriktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling såvitt avser systemetsutgångspunkter och syfte, val av sparmodell,avsättningsmöjligheter m.m. och förvaltning avmedel på kompetenssparkonto. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:175 i motsvarandedelar samt avslår motionerna 2001/02:A9 yrkandena1-4 (m, kd, c, fp), 2001/02:A204 yrkande 6 (kd),2001/02:A223 (m), 2001/02:A229 yrkande 12 (fp),2001/02:A295 (s), 2001/02:A367 yrkande 21 (kd),2001/02:Sf395 yrkande 2 (fp), 2001/02:So637yrkande 6 (fp), 2001/02:N263 yrkande 3 (c) och2001/02:N315 yrkande 8 (m).Reservation (m, kd, c, fp)3. Riktlinjer i övrigt för ett system förindividuell kompetensutvecklingRiksdagen godkänner regeringens förslag i övrigttill riktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:175 i de delar som inte omfattasav vad utskottet föreslagit ovan.Stockholm den 28 maj 2002På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), (), (), (), (),(), () och AgneHansson (c).2001/02AU10Redogörelse för ärendetEfter en överenskommelse med ochMiljöpartiet föreslog regeringen ibudgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) attdet skulle avsättas medel för att stimuleraindividuell kompetensutveckling. Enligt förslagetskulle det avsättas för år2000 och därefter årligen.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringensförslag (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU11, rskr.2000/01:41). Med anledning av dettaställningstagande beslutade regeringen den 20december 1999 att tillkalla en särskild utredare somfick i uppdrag att lämna förslag till hur avsattamedel för individuell kompetensutvecklingeffektivast skulle disponeras (Dir. 1999:106).Utredningen, som tog namnet IKS (individuelltkompetenssparande), lämnade ettdelbetänkande, Individuellt kompetenssparande - enstimulans för det livslånga lärandet (SOU 2000:51).Den 15 december 2000 överlämnade utredningen sittslutbetänkande, Individuellt kompetenssparande, IKS- med start (SOU 2000:119). Betänkandena harremissbehandlats.Den 27 mars 2002 beslutade regeringen att inhämtaLagrådets yttrande över ett förslag om ett antallagbestämmelser för ett system avseende sparande förindividuell kompetensutveckling. Förslaget var intefullständigt, utan i lagrådsremissen framhölls attdet skulle erfordras kompletterande bestämmelser imånga hänseenden. Regeringen avsåg att under hösten2002 återkomma med förslag i en rad olika frågortill riksdagen.I sitt yttrande riktade Lagrådet stark kritik motmetoden att dela upp en och samma lagreform i tvåseparata lagstiftningsärenden och ansåg att samtligalagbestämmelser borde granskas och bli föremål förriksdagens beslut i ett sammanhang. Lagrådet ansågockså att den föreslagna tidpunkten förikraftträdande, , bordesenareläggas. Enligt Lagrådet borde lagstiftningen ivarje fall inte träda i kraft före den 1 juli 2003.Regeringen har med anledning av Lagrådets kritikvalt att förelägga ett förslag som innebäratt i detta skede endast skall taställning till grunderna i systemet. Regeringenavser att återkomma med en kompletterandeproposition , där systemet närmareutvecklas och ett fullständigt lagförslagpresenteras. Regeringen delar Lagrådets uppfattningatt lagbestämmelserna inte bör träda i kraft förränden . Enligt regeringen kommer detta inteatt påverka tidsplanen för införandet av systemet.Med anledning av propositionen har det väckts tvåmotioner. I en flerpartimotion lägger ,ett gemensamt förslag för ett system förindividuell kompetensutveckling.I betänkandet behandlar utskottet också ett antalmotioner från den allmänna motionstiden som tar uppfrågor om kompetensutveckling.Utbildningsutskottet har avgett ett yttrande somframgår av bilaga 2.Under ärendets beredning har utskottet mottagit enskrivelse från Svenska Bankföreningen.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom regeringensförslag till riktlinjer för ett nytt systemför individuell kompetensutveckling.Jämför reservation (m, kd, c, fp).PropositionenSom framgår av redogörelsen ovan föreslår regeringenatt endast skall godkänna riktlinjer förett nytt system för individuell kompetensutveckling.I riktlinjerna ingår utgångspunkterna för och syftetmed systemet enligt avsnitt 3.1 i propositionen. Detingår också vissa grundläggande bedömningar somåterfinns i olika avsnitt i propositionen. Dessa ärval av sparmodell (avsnitt 4.1),avsättningsmöjligheter m.m. (avsnitt 4.2),förvaltning av medel på kompetenssparkonto (avsnitt4.3), utformning av och villkor för kompetenspremien(avsnitt 5), systemets förhållande till andra system(avsnitt 6.1), principer för organisationen (avsnitt7) samt informationsinsatser, uppföljning ochutvärdering (avsnitt 10).De delar av propositionen som har att taställning till kan i korthet beskrivas på följandesätt.I propositionen konstateras att de medel somhittills har avsatts för kompetensutveckling vidutgången av 2002 kommer att uppgå till 3,65miljarder kronor inklusive avsättningen för år 2002.Regeringen betonar att det system som föreslås skallvara ett komplement till befintliga system inomutbildnings- och arbetsmarknadspolitiken till gagnför utvecklingen av arbetslivet i vid mening. Enligtregeringen är det angeläget att komplettera vad somgörs inom dessa politikområden genom att ge enskildaindivider möjlighet att efter sina behov utveckladen egna kompetensen. Regeringen anser att viktigautgångspunkter skall vara följande:· Individen deltar med eget sparande påkompetenssparkonto.·· Den kompetensutveckling som systemet stimulerarges en vid definition.·· Systemet är förenligt med en väl fungerandekapitalmarknad och med EG:s regler.·· Stimulanserna koncentreras tillkompetensutvecklingstillfället och ärtillräckligt stora för att individer medbegränsade möjligheter att spara skall finnasystemet attraktivt.·· Arbetsgivare ges möjlighet att bidra tilluppbyggnaden av kompetenssparkonton.·· Stimulanserna finansieras genom deenergiskattehöjningar som skett som en del av dengröna skatteväxling som inleddes år 2000.·När det gäller val av sparmodell är det regeringensuppfattning att man bör använda sig av en s.k. öppenmodell, vilket innebär att individerna har möjlighetatt disponera kontomedlen fritt utan straffavgifter.Regeringen anser därför att sparmodellen börutformas så att fysiska personer ges möjlighet attmed skattemässig verkan göra insättningar påkompetenssparkonto som de kan disponera fritt.Avkastning på behållning på kompetenssparkontobeskattas som personlig kapitalinkomst, dvs. De insatta medlen på kontot fårdisponeras utan några sanktioner. Regeringen anserinte att sparade kompetensmedel skall kunnaomvandlas till pension.Enligt regeringen bör avsättningsmöjligheternautformas så att en fysisk person får göra avdrag vidinkomstbeskattningen för insättningar påkompetenssparkonto med maximalt av ettinkomstbasbelopp . Insättningar påkompetenssparkonto bör kunna ske t.o.m. detinkomstår kontohavaren fyller 60 år.Arbetsgivarna skall ges möjlighet att förstärkasystemet genom insättning på en anställdskompetenssparkonto. Arbetsgivare som gör en sådaninsättning bör få en skattelättnad som motsvarar ennedsättning avarbetsgivaravgifterna på det insatta beloppet.Uttag från kompetenssparkonto bör kunna göras utanåldersgräns för kontohavaren och beskattas somtjänsteinkomst. Behållning på kompetenssparkonto upp till beskattning med början det årkontohavaren fyller och avslutas det årkontohavaren fyller . Vid dödsfall börkontobehållningen tas upp till beskattning idödsboet.De grundläggande skattereglerna för insättning påoch uttag från kompetenssparkonto bör kompletterasmed följdändringar i annan lagstiftning. Regeringenavser att återkomma i dessa frågor.För att möjliggöra en snabb introduktion avsystemet bör sparandet inledningsvis ske genominlåning på konton som förvaltas av en statligmyndighet. Vilken myndighet som är lämplig somkontoförvaltare bör utredas i särskild ordning.Regeringen anser dock att man bör övervägamöjligheten att låta individen spara i olikainstitut, exempelvis banker och försäkringsbolag.Regeringen skall återkomma med en analys av dennafråga, bl.a. när det gäller de EG-rättsliga aspektersom då aktualiseras.Räntan på kompetenssparkonto bör sättas så attnivån blir väl avvägd som riskerna för denenskilde minimeras.När en person tar ut medel i syfte att genomgåkompetensutveckling skall en särskildkompetenspremie utgå. Den maximala premien skalluppgå till av ett inkomstbasbelopp perkalenderår. Full premie bör utgå vid ett årsheltidsstudier, dvs. Vid lägreantal studiedagar reduceras den maximala premienproportionellt. Ingen premie bör utgå vidkompetensutveckling som understiger fem dagar.Storleken på premien bör inte överstiga av detbelopp som tas ut från kontot under kalenderåret.Oberoende av antalet utbildningsdagar bör dock ettfast belopp med utges under förutsättningatt tas ut från kontot. Det fastabeloppet bör utges högst vart tredje år.Kompetenspremie bör utgå tidigast för året efter detatt individen fyllt . Möjligheten till särskildskattejämkning så att kompetenspremien tillfallerindividen bör undersökas.Avgränsningen av vad som skall anses vara tillåtenkompetensutveckling bör utgå från attkompetensutveckling skall ges en så vid definitionsom möjligt. Systemet skall vara så administrativtenkelt och överblickbart som möjligt. Subventionen isystemet gör det emellertid angeläget att avgränsaden kompetensutveckling som kan berättiga tillkompetenspremier. Det är viktigt att deutbildningar, kurser, praktikplatser och annankompetensutveckling som erbjuds är seriösa ochhåller god kvalitet. Inledningsvis bör systemetdärför omfatta utbildningar, kurser och praktik somanordnas inom de offentliga utbildningsväsendena förbarn och ungdom respektive vuxna, universitet ochhögskolor, folkbildning, kvalificeradyrkesutbildning samt kompletterande utbildningar somstår under statlig tillsyn. Därutöver bör sådanutländsk utbildning ingå för vilken får bevilja studiestöd.Regeringen anser att det är ytterst angeläget attsystemet snabbt får en fungerande organisation somkan inkludera även andra anordnare av utbildning ochkompetensutveckling. Regeringen avser därför attåterkomma med förslag om övrigakompetensutvecklingsanordnares medverkan och hurprövning och godkännande av dessa anordnare skallhanteras.Enligt regeringen kommer införandet avindividuellt kompetenssparande att kräva tydliga ochväl planerade informationsinsatser från statenssida. Regeringen skall återkommamed kompletterande förslag avseende organisationen,där även frågor som rör information kommer attbeaktas.SCB bör få ansvar för den löpande uppföljningen avkompetenssparandet. För utvärdering och djupareanalyser av kompetenssparandets effekter börlämpliga myndigheter få i uppdrag att genomförasamordnade utvärderingar på nationell nivå.Fristående forskningsprojekt där kompetenssparandetstuderas och utvärderas bör också stimuleras.Regeringen avser att löpande redovisa deoffentlig-finansiella effekterna av systemet ikommande budgetpropositioner och ekonomiskavårpropositioner.MotionerMed anledning av propositionen har det väckts tvåmotioner, A8 och A9.I den gemensamma motionen A9 presenterarModeraterna, ochFolkpartiet sitt förslag om hur ett system förindividuell kompetensutveckling bör utformas.Motionen behandlar vissa av de frågor somaktualiserats i propositionen. Övriga frågor, sominte berörs särskilt i motionen, anser partiernainte behöver bli föremål för riksdagsbeslut i vår.Enligt motionärerna kan beslut i dessa delar fattasförst när behandlar ett fullständigtförslag som även innehåller lagförslag.Inledningsvis framför partierna kritik motregeringens sätt att handlägga frågan om individuellkompetensutveckling. De hänvisar till att denödvändiga reformerna gång på gång har skjutits påframtiden, trots att haravsatt budgetmedel för ändamålet och trots attutredningen om kompetenssparande presenterat sittslutbetänkande år 2000.Enligt partierna är det viktigt att Sverigeåterfår sin forna ställning i toppen av den s.k.välståndsligan. Dagens situation är bekymmersam. Imånga kommuner är en tredjedel av den arbetsförabefolkningen antingen arbetslös, föremål för någonarbetsmarknadspolitisk insats ellerförtidspensionerad.Arbetslivet genomgår en snabb förändring.Globalisering och teknikintensifiering leder tillökad rörlighet på arbetsmarknaden. Det blir alltvanligare att en person har varit anställd hos fleraolika arbetsgivare och att man växlar mellanutbildning och arbete. Utbildningen är en färskvara,och många gamla yrken är på tillbakagång samtidigtsom nya tillkommer.Det är viktigt att man understöder det livslångalärandet och ökar människors möjligheter attförkovra sig och utvecklas. Utbildning och kompetensär nyckelord för framtidens arbetsmarknad. Därförskall ett system införas för sparande tillkompetensutveckling. Systemet skall varaindividuellt och frivilligt. Kompetenssparandefrämjar möjligheterna för individen att utbilda sigvidare. När kompetensen stärks ökar den enskildestrygghet på arbetsmarknaden liksom benägenheten attpröva utmaningar i arbetslivet. Ökade möjlighetertill kompetenssparande är därför en viktig komponenti en strategi för långsiktig tillväxt.Kompetenssparande är inte bara positivt ur ettindividperspektiv. Sådant sparande bidrar tillkompetenshöjning och därmed till att begränsaarbetslösheten. Landets förmåga att stå emotekonomiska kriser förstärks (yrk. 1).Systemet skall bygga på en möjlighet för fysiskapersoner att med skattemässig verkan görainsättningar på individuella kompetenssparkonton.Det skall inte bara gälla för anställda, utan det ärockså viktigt att egenföretagare ges möjlighet attkompetensspara.Medlen på kompetenssparkontot är individens egnaoch skall kunna användas till sådankompetensutveckling som den enskilde självbestämmer. Kompetensutveckling bör ges en viddefinition. Om sparmedlen inte kommer tillanvändning för kompetensutveckling bör de kunnaanvändas för att förstärka pensionen (yrk. 2).Den föreslagna avdragsrätten är otillräcklig föratt nå reformens syfte. Avdragsrätten bör gälla förinsättningar upp till ett prisbasbelopp per år.För låginkomsttagare bör det införas någon form avextra skattekredit eller bidrag.Arbetsgivarnas medverkan är viktig för att stödjaoch utveckla individernas kontinuerligavidareutbildning. Det är angeläget att få derasmedverkan bl.a. därför att kapitalet i systemet dåkan byggas upp i en snabbare takt. I syfte attstimulera arbetsgivare att bidra till den anställdesegna utbildningssparande bör det införas en rätttill avdrag för sociala avgifter vid avsättningartill den anställdes kompetenssparkonto (yrk. 3).Partierna avvisar förslaget att medlen skallförvaltas av en myndighet. I stället anser de attmedlen bör förvaltas av banker och andra finansiellainstitut. Kostnaderna minskar eftersom det redanfinns en "infrastruktur". Det är viktigt attkompetenssparandet blir attraktivt genom att detråder stor valfrihet för spararna vad gäller bådeolika typer av sparande och sparinstitut.Avkastningen skall inte beskattas somkapitalinkomst. I stället skall avkastningenbeskattas på samma sätt som gäller för detindividuella pensionssparandet. Det innebär attavkastningen bör beskattas (yrk. 4).Carl och () anser imotion A8 (yrk. 1 och 2) att det föreslagna systemetär tungt och byråkratiskt samt att det har dåligträffsäkerhet. Enligt motionärerna är systemet bl.a.lätt att manipulera och det ger ingen stimulans tillarbetsgivarna. De föreslår därför att propositionenavslås. Enligt motionärerna finns det redan i dagframgångsrika system för hur kompetenssparande kanse ut och man bör i stället använda sig av dessa.I flera motioner från allmänna motionstiden framförskrav på införande av kompetenskonton.Moderaterna förordar i partimotion N315 (yrk. 8) attdet införs individuella kompetenskonton. Ikommittémotion A223 anser att man börpröva möjligheten att införa ett individuelltutbildningssparande.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A367 (yrk.21) att ett utbildningskonto bör inrättas för attfrämja ett lärande under hela livet. Ett liknandekrav framställer i kommittémotionA204 (yrk. 6).Centerpartiet föreslår i partimotion N263 (yrk. 3)att det införs ett individuellt kompetenskonto.I tre partimotioner, A229 (yrk. 12), Sf395 (yrk. 2)och So637 (yrk. 6), föreslår att detinförs individuella kompetenskonton.I motion A295 av och () föreslås att nuvarande regler ändras för attmöjliggöra stöd för kompetensutveckling förensamföretagare.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan i likhet med regeringen konstatera attden snabba utvecklingen i arbets- och samhällslivetoch den demografiska utvecklingen kommer att ställaökade krav på kompetensutveckling.Kunskapssamhällets utmaningar ställer högre krav påkompetens.Både nationellt och internationellt finns enutbredd samstämmighet kring dagensutvecklingstrender i samhälls- och arbetslivet, sominnebär att det krävs en kontinuerlig uppgraderingoch utveckling av kompetensen. De kvalificeradearbetena har kommit att utgöra en allt större andelav arbetena på arbetsmarknaden. Detta innebär attdet på en arbetsmarknad som präglas av teknologiskutveckling, rationaliseringar och internationellkonkurrens kan den kunskap som individen förvärvat iunga år snabbt bli otillräcklig eller föråldrad.Vidare ökar kraven i takt med attinformationsmängden ökar och den nya tekniken bliren naturlig del av vardagen.Som regeringen påpekar har kompetensutvecklingstor betydelse för samhällets, företagens och denenskildes utveckling. En högre kunskapsnivåförknippas med ökad produktivitet och tillväxt. Denekonomiska betydelsen av utbildning ochkompetensutveckling kompletteras av förbättradeanställnings- och arbetsförhållanden i en bredbemärkelse. Kompetensutvecklingen kan ge individenmöjlighet att utveckla sin yrkesmässiga identitet,vilket i förlängningen skapar förutsättningar attfinna nya och mer stimulerande arbetsuppgifter. Tilldetta kommer förhållandet att arbetsplatsernasorganisation förändras alltmer. Hierarkiskaorganisationsmodeller ersätts av plattareorganisationer. Denna utveckling ställer krav på deanställdas flexibilitet och kompetens.Ett ökat inslag av kompetensutveckling iarbetslivet är som regeringen påpekar ofta avavgörande betydelse för svenska företags möjligheteratt hävda sig i en allt starkare internationellkonkurrens. Den svenska exportindustrin utgörs tillstor del av företag som tillverkar högteknologiskaprodukter och därför har stora krav på kontinuerligutveckling av sina arbetstagare. Det är viktigt attföretag snabbt kan förändra sina produktionssystemoch utbudet av varor och tjänster för att kunna mötade krav kunderna ställer.Utskottet vill i detta sammanhang poängtera attdet finns behov av kompetensutveckling även inomandra sektorer i samhället för att möta framtidakrav på förändringar. Detta gäller särskilt inomtjänstesektorn och inte minst inom vård, skola ochomsorg. Det finns också stora behov av ökadkompetens inom småföretagen.Sverige har i ett internationellt perspektiv etthögt deltagande i personalutbildning. Statistikenvisar dock att olika grupper på arbetsmarknaden intefår lika stor del av dessa satsningar. Lägreutbildade deltar i mindre utsträckning än högreutbildade, och yngre liksom äldre deltar i mindreutsträckning än medelålders. Personalutbildninggenomförs i mindre omfattning i små företag än istörre. Statistiken visar också attpersonalutbildning snarare koncentreras tilltillsvidareanställda än till personer medtidsbegränsade anställningar. Inte hellerdeltidsarbetande deltar i lika stor utsträckning somheltidsarbetande. Trots kvinnors väldokumenteradestörre benägenhet att studera innebär dettasammantaget att kvinnor missgynnas i fördelningen avdagens verksamhetsrelaterade utbildning. Utskottetvill betona vikten av att personalutbildning ellerverksamhetsrelaterad utbildning förstärks och blirmer jämlikt fördelad. Detta måste ses som en mycketviktig investering för framtiden till gagn för såvälindividerna som för verksamheterna och Sverigesekonomi.Staten har också ett intresse av ökadkompetensutveckling. Genom att öka omfattningen avkompetensutvecklingen underlättas rörlighet ochstrukturomvandling. Den anställdes anställbarhetstärks, och därigenom minskar risken för utslagning.Risken för uppsägningar minskar också. Staten haräven ett fördelningspolitiskt intresse förutbildning och kompetensutveckling liksom ettintresse av att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden.För att möta dessa krav på ökad utbildning ochkompetensutveckling är det viktigt att olikaåtgärder vidtas som kan ge effekter på både kort ochlång sikt. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla de omfattande satsningar som sker inomramen för den reguljära utbildningen. Under våren2001 beslutade om en strategi förutvecklingen av vuxnas lärande på grundskole- ochgymnasienivå där individualisering och flexibilitetskall möjliggöra studier på olika stadier och inomolika ämnesområden. Det s.k. harpågått och är en unik satsning påvuxenutbildning som når enbred målgrupp och ger ca 800 000 vuxna möjlighet attkomplettera sin tidigare utbildning. Ett nytt riktatstatsbidrag till kommunernas utbildning för vuxnaoch folkhögskolan införs för perioden 2003-2005.Statsbidraget innebär att staten åtar sigfinansieringen av ca 47 000 årsstudieplatser ikommunerna och 7 000 platser inom folkhögskolan. Den1 infördes en kvalificeradyrkesutbildning. Det är en reguljär utbildningsformpå eftergymnasial nivå med starkarbetslivsanknytning. Mellan åren 1997 och 2003byggs högskolan ut med ca 100 000 nya platser.Utskottet vill också framhålla de satsningar somgjorts inom arbetsmarknadspolitiken och då främstarbetsmarknadsutbildningen för individer som äreller riskerar att bli arbetslösa. Inom ramen förarbetsmarknadspolitiken finns det möjlighet förarbetsgivare att få statligt stöd för utbildning avanställda. Till detta kommer de stöd som ges tillpersonalutbildning. Staten medverkar i arbetet förutveckling av mänskliga resurser i arbetslivet genomVäxtkraft mål 3 inom .