bet · GP01KU13 · 2002-02-12 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas en framställan frånRiksbanken (2001/02:RB4), i vilken föreslås att enändring görs i 8 kap. 14 § regeringsformen. Genom ensådan ändring återställs enligt framställan denmöjlighet som fanns före den1 för att uppdra åtRiksbanken att meddela föreskrifter inom Riksbankensansvarsområde att främja ett säkert och effektivtbetalningsväsende. Framställan har inte föranlettnågra motioner.Utskottet tillstyrker framställan isak, men föreslår att ändringen i 8 kap. 14 §regeringsformen formuleras något annorlunda än vadRiksbanken har föreslagit. Lagändringen föreslåsträda i kraft den 1 januari 2003.Därutöver behandlas i betänkandet under skildarubriker motioner från allmänna motionstiden 2001som rör rikets styrelse. Samtliga motioner avstyrksav utskottet. Utskottets ställningstaganden harföranlett 16 reservationer och 4 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Framställan från om ändring iregeringsformenRiksdagen antar som vilande det i bilaga 3intagna förslaget till lag om ändring i 8kap. 14 § regeringsformen. Därmed bifallerriksdagen delvis framställan2001/02:RB4.2. Bred författningsutredningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K236yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:K327.Reservation 1 (m, kd, c, fp)3. Flernivådemokrati och kommunalsjälvstyrelseRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K236yrkande 5, 2001/02:K248 yrkande 3, 2001/02:K326,2001/02:K368 yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:K371yrkandena 9, 34 och 35, 2001/02:K424 yrkande 4och 2001/02:N314 yrkande 2.Reservation 2 (m, kd, c, fp)4. Bekräftelse i grundlag av direktvaldaregionfullmäktigeRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande19.Reservation 3 (c)5. Vissa åtgärder för att försvara demokratinRiksdagen avslår motion 2001/02:K280 yrkandena 1och 3.Reservation 4 (m)6. Våld och hot mot politiska förtroendemänRiksdagen avslår motion 2001/02:K280 yrkande 4.7. Rösträtt för utländska medborgare vidriksdagsvalRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K264yrkande 5 och 2001/02:A317 yrkande 30.Reservation 5 (v, mp)8. Sänkning av rösträttsåldernRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K258yrkande 1, 2001/02:K337, 2001/02:K381 yrkande 2och 2001/02:K397.Reservation 6 (mp)9. Tidpunkt för rösträttRiksdagen avslår motion 2001/02:K258 yrkande 2.Reservation 7 (v, c, fp, mp)10. Valsystem av tysk modellRiksdagen avslår motion 2001/02:K306.11. Renodlat personvalRiksdagen avslår motion 2001/02:So637 yrkande23 (delvis).Reservation 8 (m, c, fp)12. Förstärkt representation i beslutandeorganRiksdagen avslår motion 2001/02:K409.13. SmåpartispärrenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K222(delvis) och 2001/02:K323 yrkande 4.Reservation 9 (v, kd, mp)14. ValdagarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K236yrkande 19, 2001/02:K368 yrkande 6, 2001/02:K381yrkande 6, 2001/02:K383 yrkande 2, 2001/02:K424yrkande 3, 2001/02:So637 yrkande 23 (delvis) och2001/02:N364 yrkande 24.15. Antalet riksdagsledamöterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K206,2001/02:K222 (delvis), 2001/02:K236 yrkande 20,2001/02:K287 och 2001/02:K299 yrkandena 1 och 2.Reservation 10 (m, kd)16. Partibytares rätt att förfoga överuppdrag från partigruppRiksdagen avslår motion 2001/02:K325.Reservation 11 (kd)17. Tidsbegränsning av uppdrag somriksdagsledamotRiksdagen avslår motion 2001/02:K358.18. Uppehåll i studier förriksdagsuppdragRiksdagen avslår motion 2001/02:K417 yrkande 1.19. Successionsordningens giftermålsbestämmelserRiksdagen avslår motion 2001/02:K330.Reservation 12 (fp, mp)20. Förberedelser för monarkins avskaffandeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K240 och2001/02:K273.Reservation 13 (v, mp)21. Entledigande av regeringen efter riksdagsvalRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande37.Reservation 14 (c, mp)22. Regeringens verkställande av riksdagsbeslutRiksdagen avslår motion 2001/02:K288.23. Domstolars och Domstolsverketsställning samt utnämning av högre domareRiksdagen avslår motion 2001/02:K236 yrkandena14-16.Reservation 15 (m)24. Lagprövning och författningsdomstolRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K236yrkande 13, 2001/02:K368 yrkande 3, 2001/02:K401,2001/02:K424 yrkande 2 och 2001/02:Ju450 yrkande31.25. EMU och demokratinRiksdagen avslår motion 2001/02:K374.Reservation 16 (v, mp)26. Fördelning av resurser införfolkomröstning om EMURiksdagen avslår motion 2001/02:K413 yrkandena 1och 2.Stockholm den 12 februari 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), () och MariaLarsson (kd).2001/02KU13Redogörelse för ärendetI framställan 2001/02:RB4 Framställan om vissaändringar i regeringsformen föreslår atten ändring görs i regeringsformen som återställerden möjlighet som fanns före förriksdagen att uppdra åt att meddelaföreskrifter inom ansvarsområde attfrämja ett säkert och effektivt betalningsväsende.Framställan med lagförslag återges i bilaga 2.Framställan har inte föranlett några motioner.Utskottet har inhämtat remissyttranden frånRiksdagens ombudsmän (), Justitiekanslern ochFinansinspektionen över förslaget i framställan.Utskottskansliet har vidare beträffande utformningav lagförslag samrått med företrädare förRiksbanken, ochJustitiedepartementet. Utskottets förslag till lagom ändring i 8 kap. 14 § regeringsformen framgår avbilaga 3.I ärendet behandlar utskottet därutöver underskilda rubriker motioner från allmänna motionstiden2001 som rör rikets styrelse. Förslagen i motionernaåterges i bilaga 1.Utskottets övervägandenFramställan från omändringar i 8 kap.14 § RFUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att återfården föreskriftsrätt i fråga om dessansvarsområde att främja ett säkert ocheffektivt betalningsväsende, som banken hadeföre de lagändringar som gjordes 1999. Ienlighet med remissyttranden från JO och JKföreslår utskottet dock att dennaföreskriftsrätt skall komma till uttryck i8 kap. 14 § andra stycket RF med en någotannorlunda utformning än vad harföreslagit.BakgrundDen infördes en ändring i 8 kap. 14 §RF (SFS 1991:1501) som gav möjlighet för riksdagenatt uppdra åt att meddela föreskrifterinom det ansvarsområde som banken har enligt 9 kap.RF. De ansvarsområden som banken då hade enligt 9kap. RF var ansvaret för valuta- och kreditpolitik,främjande av ett säkert och effektivtbetalningsväsende och rätten att ge ut sedlar ochmynt samt att bestämma utformningen av dessa. Påalla dessa områden öppnades med lagändringenmöjlighet för att överlåtanormgivningsrätt till Riksbanken.I samband med en ändring i regeringsformen den 1januari 1992 ändrades dåvarande 5 § riksbankslagen(1988:1385) så att direkt iriksbankslagen bemyndigades att meddela föreskrifterom utformningen av sedlar och mynt. Ändringen iregeringsformen vid samma tillfälle innebar attbestämmelsen i 9 kap. 13 § som gav enexklusiv rätt att meddela föreskrifter omutformningen av sedlar och mynt togs bort.Den 1 januari 1993 infördes i dåvarande 22 §riksbankslagen ett bemyndigande för attmeddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet förbetalningsbalansstatistiken. Den 1 april 1997utökades denna föreskriftsrätt enligt samma paragraftill att också gälla finansmarknadsstatistiken.I samband med att gavs en ny ställningfr.o.m. infördes i 1 kap. 2 §riksbankslagen en rätt för att inom sittansvarsområde för penningpolitiken utfärda närmareföreskrifter (prop. 1997/98:164, bet. 1997/98:KU8,rskr. 1997/98:11, SFS 1998:1413). Vidare gjordes enändring i 9 kap. RF, som medförde att Riksbankensnormgivningsrätt i fråga om betalningsväsendetinskränktes (prop. 1997/98:40, bet. 1997/98:KU15,rskr. 1997/98:147, bet. 1998/99:KU2, rskr.1998/99:6, SFS 1998:1402). stod det i 9kap. 12 § RF att "är rikets centralbankmed ansvar för valuta- och kreditpolitik. Den skallockså främja ett säkert och effektivtbetalningsväsende. "Enligt den nya lydelsen är "riketscentralbank och en myndighet under riksdagen.Riksbanken har ansvaret för penningpolitiken. "uppgift att främja ett säkert ocheffektivt betalningsväsende regleras således fr.o.m.den 1 januari 1999 inte längre i regeringsformenutan endast i 1 kap. 2 § riksbankslagen.FramställanOmfattningen av föreskriftsrättenEnligt 8 kap. 14 § RF kan genom lag uppdraåt att meddela föreskrifter endast inomdess ansvarsområde enligt 9 kap. RF. Riksbankenpåpekar att sådan delegation av föreskriftsrätt intelängre kan förekomma på betalningsväsendets områdetill följd av att regeln om uppgifter ifrågan om betalningsväsendet flyttades från 9 kap.RF till riksbankslagen i samband med lagändringarnaden . Denna inskränkning av detdelegeringsbara området kommenteras inte iförarbetena till lagändringen (prop. 1997/98:40).Riksbanken hänvisar vidare tillkonstitutionsutskottet i dess betänkande1990/91:KU20 om vissa normgivningsfrågor rörandeRiksbanken (s. 9), där utskottet uttalade följande:Enligt utskottets mening visar vad fullmäktigeanfört och vad som förekommit i delagstiftningsärenden som berörts ovan att det börfinnas en möjlighet även för att tillRiksbanken överlåta rätt att meddela föreskrifter påbankens verksamhetsområde. I 9 kap. regeringsformenfinns bestämmelser om uppgifter. Enligtkapitlets 12 § är rikets centralbank medansvar för valuta- och kreditpolitik. Paragrafenföreskriver också att banken skall främja ett säkertoch effektivt betalningsväsende. Att ge ut sedlaroch mynt och att meddela föreskrifter hur de skallutformas är uppgifter för enligtkapitlets 13 §. Utskottet finner därför att detdelegeringsbara området kan bestämmas till att avseRiksbankens verksamhetsområde enligt 9 kap.regeringsformen.Enligt har detta uttalande fortsattgiltighet. bör ha en möjlighet attmeddela föreskrifter inte endast vad gällerpenningpolitiken utan också beträffande bankensandra huvuduppgift att främja ett säkert ocheffektivt betalningsväsende.Föreskriftsrätt inom betalningsväsendetRiksbanken framhåller att behovet av att kunnautfärda föreskrifter inom betalningsväsendets områdehar ökat som en följd avförändringar inom såväl betalningssystemområdet somområdet sedlar och mynt. roll förändrashärvid alltmer mot reglerande och övervakande medanproduktion och operativa funktioner i egen regiminskar.Vidare anför att dess arbete medbetalningssystemet främst syftar till att verka förminskade systemrisker, dvs. risken för attekonomiska eller tekniska problem hos en aktörsprider sig och hotar det finansiella systemetsstabilitet. tillhandahåller därför sedanlänge en möjlighet för banker och vissa andraaktörer att avveckla betalningsförpliktelsersinsemellan. Den verksamheten bedrivs inom ramen förRIX, system för avveckling avbetalningar. Det nuvarande arrangemanget förbetalningsavveckling är föremål för en genomgripandeöversyn. anför att det arbetet på siktkan leda till att marknadens aktörer helt ellerdelvis kommer att ta över driften avbetalningsavvecklingssystemet. En sådan utvecklingbör enligt förenas med en föreskriftsrättför , för att banken skall kunna uppfylladen lagliga skyldigheten att främja ett säkert ocheffektivt betalningsväsende.Därutöver framhåller att beträffandesystem och instrument för massbetalningar ärRiksbanken inte heller bara övervakare utan harockså det praktiska ansvaret förkontantförsörjningen i samhället. Tillverkning avkontanter hanteras av det helägda dotterbolaget , och distribution och lagerhållning avkontanter hanteras av det helägda bolaget iSverige AB (PSAB). Framför allt vad gäller tillsynenav PSAB finns det behov av en föreskriftsrätt förRiksbanken. Tillsynen syftar till att tillvarata ochskydda statens intressen. baserastillsynen på ett tillsynsavtal mellan ochPSAB. Detta avtal träffades mellan parterna eftersomRiksbanken inför bildandet av PSAB, med hänsyn tillsitt ansvar enligt riksbankslagen för landetskontantmedelsförsörjning, ansåg det nödvändigt attkunna granska och kontrollera den operativakontantmedelsverksamheten även sedan den avskiltsfrån banken.Riksbanken påpekar att den inom en relativt snarframtid kommer att bjuda in andra ägare som ett ledi den strukturförändring och effektivisering avkontanthanteringen som vill främja ochkommer i så fall inte längre att vara ensamägareutan delägare eller inte ha någon ägarroll alls. situationen är det viktigt att Riksbankenstillsyn i förhållande till PSAB kan ske även medhjälp av föreskrifter och inte endast genomcivilrättsligt avtal. Det är således av betydelseatt möjlighet till föreskriftsrätt för Riksbankeninförs även på detta område.Form för lagstiftningEn lagändring bör enligt göras somåterställer den möjlighet som fanns före den 1januari 1999 för att uppdra åt Riksbankenatt meddela föreskrifter inom ansvarsområdet förbetalningsväsendet. 8 kap. 14 § regeringsformen bördärför ändras från lydelsen "meddela föreskrifterinom dess ansvarsområde enligt 9 kap." till "meddelaföreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap.och beträffande betalningsväsendet".Kompletterande uppgifter till framställanangående försäljningen av AB BrukEnligt pressmeddelande från den 2 januari2002 har banken tecknat ett slutligt avtal med detamerikanska företaget om försäljning avAB . Avtalet baseras på denavsiktsförklaring som tecknades i slutet av oktober.Försäljningen omfattar pappersbruket för sedelpapperoch sedeltryckeriet. ingår inte iförsäljningen, utan säljs till finska statensmyntverk, . har övertagitledningen av /2002.Tumba Bruk byter namn till Crane AB.Riksbanken har tecknat ett leveransavtal med om fortsatt produktion av svenska sedlar.RemissinstansernaRiksdagens ombudsmän () tillstyrker Riksbankensförslag till ändring av8 kap. 14 § andra stycket RF. En utformning avstadgandet som närmare ansluter till ordalagen i 1kap. 2 § tredje stycket riksbankslagen skulle enligtJO emellertid vara att föredra. JO anför vidare atten annan lösning, som måhända vore att föredra, voreatt åter föra in främjandet av ett säkert ocheffektivt betalningsväsende i Riksbankensansvarsområde enligt 9 kap. 12 § RF. Därmed skullebehovet av den något konstlade uppdelningen på tvådelområden av föreskriftsrätten enligt 8 kap. 14 §bortfalla. En sådan lösning vinner enligt JO ocksåstöd i det principiella resonemanget rörande val avlagform i förarbetena till reform, därdepartementschefen anförde att Riksbankensansvarsområde hör till de frågor som bör behandlas iregeringsformen (prop. 1997/98:40, s.51).Justitiekanslern () anför att det avdirektionens framställning att döma finns ettpraktiskt behov av att kan utfärdaföreskrifter också inom området förbetalningsväsendet. Den nu föreslagna ändringen av 8kap. 14 § RF är då ett möjligt sätt att återställaordningen till den som rådde . Enligt JK ären annan möjlighet att ändra 9 kap. 12 § förstastycket RF så att ansvaret för betalningsväsendetåter anges som en uppgift för . JK anföratt det som talar för en sådan lösning är främst attdet ter sig logiskt och lämpligt att Riksbankensnormgivningsrätt begränsas till det som uttryckligenär bankens ansvarsområde.Finansinspektionen har inget att invända motRiksbankens förslag.Utskottets ställningstagandeI likhet med remissinstanserna anser utskottet attRiksbanken bör återfå den föreskriftsrätt i fråga omdess ansvarsområde att främja ett säkert ocheffektivt betalningsväsende, som banken hade före delagändringar som gjordes 1999 i samband med reformenavseende ställning. Utskottettillstyrker således framställan i sak.När det gäller hur denna föreskriftsrätt skall kommatill uttryck i lagtexten delar utskottet JO:s ochJK:s uppfattning att föreskriftsrätten bör avgränsastill det som uttryckligen är Riksbankensansvarsområde för betalningsväsendet enligt 1 kap. 2§ tredje stycket riksbankslagen. Efter samråd medföreträdare för , ochJustitiedepartementet förordar utskottet denlösningen att det till den nuvarande lagtexten i 8kap. 14 § andra stycket RF, som föreskriver attriksdagen genom lag kan uppdra åt attmeddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt9 kap., läggs till en text med lydelse "ochbeträffande dess uppgift att främja ett säkert ocheffektivt betalningsväsende". Utskottet föreslårsåledes att ett tillägg med denna innebörd införs inämnda bestämmelse.FörfattningsutredningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att utskottet senaredenna vår kommer att ta ställning till enproposition med förslag på ändringar iregeringsformen som bygger påFörfattningsutredningens förslag och tillFörfattningsutredningens fortsatta arbetesamt till utskottets behandling i dettabetänkande av motioner om flernivådemokratioch självstyrelse, avstyrkerutskottet motionerna K236 (yrkandena 1 och 2)och K327 med yrkanden om en bredförfattningsutredning. Jämför reservation 1.MotionernaI motion 2001/02:K236 av m.fl. (m) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om en utredning av deförfattningsfrågor som aktualiseras i motionen(yrkande 1). Motionärerna anser attFörfattningsutredningens uppdrag inte ärtillräckligt mot bakgrund av de diskussioner somförs om bristerna i den svenska grundlagen.Regeringen bör enligt motionärerna ta initiativ mer omfattande utredning kring bl.a. de frågorsom aktualiseras i motionen. En central utgångspunktför den successiva författningsförnyelse sommotionärerna vill se är respekten för den enskildesrätt. Motionärerna framhåller att det är hans ellerhennes skiftande ambitioner och önskemål som ärpolitikens - och därmed också författningens - syfteoch mål. En författning som har en sådanutgångspunkt blir enligt motionärerna annorlunda änen författning som ser politiken mer som ettsjälvändamål än ett verktyg för medborgarnaspersonliga förhoppningar. Motionärerna anför att enannan utgångspunkt är att författningen måste kunnasäkerställa att de beslut som fattas gemensamtomfattas av en tillräcklig legitimitet. Här ärenligt motionärerna bristerna betydande.Vidare hänvisar motionärerna till enforskningsrapport från Cityuniversitetet ()där det framförs krav på en helt ny författning.Motionärerna framhåller att ett cen-tralt inslag i rapporten är att en ökad maktdelningskulle stärka den enskildes frihet och förbättrademokratins vitalitet.Därutöver yrkas i samma motion att gerregeringen till känna vad i motionen anförs ommaktdelning (yrkande 2). Enligt motionärerna ärpoängen med maktdelning att den underlättarmöjligheterna till ansvarsutkrävande och insyn genomatt man har olika institutioner som självständigtgranskar varandra. I en demokrati som skall fungeraparallellt på flera nivåer är klarhet om hur maktendelas av stor betydelse. Motionärerna ser storafördelar med att makten delas mellan olika, pådemokratiska grunder, sammansatta institutioner. Enutveckling av den svenska grundlagen i en sådanriktning skulle enligt motionärerna vara en storvinst.I motion 2001/02:K327 av m.fl. (kd)yrkas att av regeringen begär enutvärdering av regeringsform enligt vad imotionen anförs. Motionärerna framhåller attregeringsformen har varit i kraft i mer än ettkvarts sekel. har enbart partiellaområden i den belysts. Det är enligt motionärernadags att ta ett mer långsiktigt och översiktligtgrepp över regeringsformen och dess konsekvenser fördet svenska rättssamhället.BakgrundKonstitutionsutskottet behandlade senast underföregående motioner som rörde frågor om attden svenska författningen borde utredas (bet.2000/01:KU11).I betänkandet redogjorde utskottet för innehålleti gällande regeringsform och bakgrunden till denna.Vidare redovisade utskottet de aktuella utredningarsom pågick och som berörde skilda delar av densvenska författningen.Utskottet konstaterade i sin bedömning av deaktuella motionerna (a. bet. s. 10) att 1999 årsförfattningsutredning (nedanFörfattningsutredningen) hade avlämnat ettdelbetänkande med förslag om skydd för miljön ochfunktionshindrades och andra utsatta gruppersdelaktighet och jämlikhet i samhället och om skyddför egendom samt om vissa frågor som rörförhållandet till Europeiska unionen. Utskottetpåpekade att utredningen skulle fortsätta sittarbete med att bl.a. utreda frågorna om skildavaldagar och vårval och att se över partibegreppet iregeringsformen.Utskottet hänvisade vidare till att det i sammabetänkande behandlade motioner om ändringar iregeringsformen som gällde den nationella nivån ochi betänkande 2000/01:KU12 motioner om en närmarereglering i regeringsformen av den kommunalasjälvstyrelsen. Utskottet ansåg att någottillkännagivande om en bred utredning omregeringsformen inte nu var påkallat. Utskottetavstyrkte därmed motionerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att utskottetsenare denna vår kommer att ta ställning till enproposition från regeringen med förslag på ändringari regeringsformen som bygger påFörfattningsutredningens förslag. I propositionenföreslås ett grundlagsskydd för miljön samt attgrundlagsskyddet för utsatta grupper kompletterasoch förstärks. Propositionen innehåller ocksåförslag på grundlagsändringar som rör samarbetet medEU, m.m. skall vidare underinnevarande vår avsluta sitt arbete när det gällerfrågorna om skilda valdagar och vårval samt i frågaom partibegreppet i regeringsformen. Därutöverbehandlar utskottet nedan i detta betänkandemotioner som rör frågor om flernivådemokrati ochkommunal självstyrelse. I detta sammanhang hänvisarutskottet till den översyn av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna ochlandstingen som regeringen aviserat i proposition2001/02:7 Regional samverkan och statliglänsförvaltning. Utskottet anser att det inte ärpåkallat att nu göra ett tillkännagivande tillregeringen om en bred författningsutredning. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet motion K236(yrkandena 1 och 2) i berörd del samt motion K327.Flernivådemokrati och kommunalsjälvstyrelseUtskottets förslag i korthetEnligt utskottet kan det antas att det i denav regeringen aviserade översynen avuppgifts- och ansvarsfördelningen mellanstaten, kommunerna och landstingen kommer attfinnas utrymme för de frågor som berörs imotionerna K236 (yrkande 5), K248 (yrkande3), K326, K368 (yrkandena 1, 2 och 4), K371(yrkandena 9, 34 och 35), K424 (yrkande 4)och N314 (yrkande 2) om flernivådemokrati ochkommunal självstyrelse. Därutöver avstyrker utskottet motionK371 (yrkande 19) om att direktvaldaregionfullmäktige skall bekräftas genom attgrundlagen ses över. Detta görs mot bakgrundav bl.a. att försöksverksamheten medregionala självstyrelseorgan skall fortsättai län och . Jämförreservationerna 2 och 3.MotionernaI motion 2001/02:K236 av m.fl. (m) yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag till ändring av grundlagsregleringen av denlokala självstyrelsen i enlighet med vad som anförsi motionen (yrkande 5). Motionärerna anför att närnu EU inleder arbetet med att ange vilka områden sombör handhas på europeisk nivå, utgör detta ettvälkommet tillfälle att också överväga hur detlokala inflytandet i skall kunna stärkas.Den möjligheten måste enligt motionärerna nu tastill vara.I motion 2001/02:K248 av de () yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag till sådana ändringar i regeringsformenoch kommunallagen att det kommunala självstyretförstärks i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 3). Motionären anser att det kommunalasjälvstyret urholkas mer och mer. Enligt motionärenbehöver det kommunala självstyret kraftigt ochentydigt förstärkas och skyddas i grundlagen.I motion 2001/02:K326 av m.fl. (kd)yrkas att begär att regeringen tillsätteren utredning med syfte att fastställa en tydligkommunal kompetens i grundlagen, t.ex. genom enhänvisning till en särskild kommunalordning likartadriksdagsordningen, enligt vad i motionen anförs.Enligt motionärerna är de nuvarande förhållandenainte acceptabla. Motionärerna anför att om man villha en reell självstyrelse måste det till enkraftfull rättslig kompetens för kommunerna attutöva den. Då krävs dessutom också en reelllagprövningsrätt som kommunerna kan använda för atthävda sin suveränitet.