bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — En folkomröstning i frågan börhållas, enligt motionärerna.Den 1 januari infördes sedlar ochmynt i euro i de tolv länderna i EMU.Enligt utskottets mening var det enlyckad och väl genomförd övergång från denationella valutorna till euron.Sverige valde att stå utanförvalutaunionen från starten somdörren hålls öppen för ett senareinträde. Utskottet delar regeringensuppfattning i vårpropositionen att ettbeslut om deltagande måste ha ett brettfolkligt stöd och skall underställassvenska folket för prövning i enfolkomröstning.Utskottet vill i anslutning tilldiskussionen om EMU erinra om attutredningen om stabiliseringspolitik förfull sysselsättning vid svensktmedlemskap i valutaunionen presenteradesitt slutbetänkande i mitten av mars2002. Utredningen har bl.a. analyserat omSverige behöver ytterligare instrumentför att klara stabiliseringen av ekonominom den svenska konjunkturen skulle avvikafrån unionens. Ett antal åtgärderföreslås för att stärka den svenskafinanspolitiken, bl.a. anser utredningenatt den offentliga sektorns saldomål börhöjas från nuvarande av BNP till 2,eller av BNP. Utredningen är förnärvarande utsänd på remiss. (s), (v) och (mp) i samarbeteUtskottet tillbakavisarKristdemokraternas angrepp i motion Fi37på och degröna. En redovisning av resultaten iekonomin duger bra som svar påKristdemokraternas attack: Även omkonjunkturen mattats av har tillväxten iden svenska ekonomin varit historiskt högunder den senaste mandatperiodensamtidigt som sysselsättningen stigit ocharbetslösheten sjunkit. Trotskonjunkturnedgången hade underförra året ett av de största överskotteni de offentliga finanserna i EU. Denoffentliga nettoskulden, som uppgick tillnästan i slutet av1998, har vänts till en nettotillgång somberäknas uppgå till omkring 50 miljarderkronor . Bytesbalansenvisar överskott, och medborgarnasrealinkomster stiger starkt.Vårpropositionen bygger påbudgetpropositionen om vilkendet finns en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och de gröna.Enligt utskottets mening ger samarbeteten signal till omvärlden att det finns enpolitisk majoritet för en ekonomiskpolitik som är inriktad på fullsysselsättning, ett offentligt överskottom av BNP över en konjunkturcykel ochprisstabilitet.Samarbetet har under mandatperiodenberört fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetoch miljö - och innefattar både konkretaförslag och långsiktiga åtaganden införframtiden. Överenskommelserna bekräftasmed vårpropositionen. Träffadeöverenskommelser skall fullföljas.Med hänvisning till vad som anförtsovan avstyrker utskottet förslagen imotionerna Fi36 (m) yrkande 1, Fi37 (kd)yrkandena 1, 2, 4 och 5, Fi38 (c) yrkande1 och Fi39 (fp) yrkandena 1 och 4.2 Budgetpolitiken2.1 BudgetutvecklingenDe finansiella överskottsmålen för denoffentliga sektorn har uppnåttsmed bred marginal. Det överskjutandefinansiella sparandet uppgick till sammanlagt167 miljarder kronor. beräknasdet offentliga finansiella sparandet till104,eller avBNP, vilket är överdet uppsatta målet för samma år.Den ekonomiska tillväxten har blivitväsentligt svagare jämfört medregeringens prognoser frånbudgetpropositionen . Dereviderade tillväxtutsikterna medför attöverskottet i de offentliga finansernaför respektive år under perioden2002-2004 beräknas uppgå till avBNP, vilket är lägreän det beslutade målet för det offentligasparandet och 0,3-0,5 procentenheterlägre än regeringens bedömningar frånbudgetpropositionen. Med hänsyn till denkraftiga nedrevideringen avtillväxtprognosen bedömer emellertidregeringen att det något lägreöverskottet är förenligt med detmedelfristiga saldomålet. Osäkerheten omden framtida konjunkturen samt omutvecklingen i de offentliga finansernaär stor, varför regeringenavser att återkomma med närmare analys avöverskottsmålen i budgetpropositionen för2003.Beräkningen av det finansiellasparandet utgår frånnationalräkenskapernasredovisningsprinciper. Inationalräkenskaperna tillämpas inte enstrikt periodisering av skatter.Periodiseringseffekterna kan därför blibetydande vid exempelvis storavariationer i bolags- och reavinster.Omfattningen av bolagsskatter ochreavinstskatter var särskilt stor 2000,vilket ledde till att det finansiellasparandet för den offentliga sektorn 2001förstärktes med 42 miljarder kronor.Denna periodiseringseffekt förklararalltså av det offentliga sparandetförra året.Utvecklingen i de offentligafinanserna, uttryckt bl.a. somfinansiellt sparande justerat förskatteperiodiseringar, framgår avefterföljande sammanställning.Tabell 9. Finansiellt sparande i denoffentliga sektorn 1997-2004Målsatta respektive beräknade finansiellaöverskott(grafik borttaget)1 Beräkningen av fullständigaskatteperiodiseringar har sammanställtsav endast förperioden 1998-2004.Skattekvoten uppgick enligtnationalräkenskaperna till av BNP2001. Med nu gällande skatteregler ochaviserade reformer beräknas skattekvotensjunka med 3,1 procentenhetertill av BNP för att stabiliseraspå av BNP under de tvånästkommande åren. Utvecklingen avskattekvoten utjämnas emellertid avsevärtom man tar hänsyn till de kraftigaperiodiseringseffekterna . Denjusterade skattekvoten beräknastill av BNP och den förväntassjunka till drygt50 % av BNP redan under innevarande år.Till följd av de minskadeskatteinkomsterna sjunker också denoffentliga sektorns totala inkomster itermer av BNP.Utgiftskvoten bedöms förbli i stortsett oförändrad på en nivå omkring 54 %av BNP de kommande åren.Den offentliga sektorns förmögenhetväxer i takt med de offentligaöverskotten. Nettoskulden, som 1996utgjorde av BNP, vändes förra årettill en positiv förmögenhet som underåren 2002-2004 beräknas växa från 2,1 %till av BNP. Detta sker genomackumulering av finansiella tillgångar iålderspensionssystemet. sjunkerden offentliga sektorns konsolideradebruttoskuld från till avBNP vid utgången av 2004, i enlighet medregeringens tidigare bedömningar.Statsbudgetens saldo har sedan 1998uppvisat överskott på sammanlagt 232miljarder kronor och väntas även 2002 geett överskott på mer än 25 miljarderkronor. Regeringen beräknar budgetsaldotför 2002-2004 till 26,7, -13,2 respektive-11,. Detta medför attstatsskulden nominellt kommer att ökanågot . Som andel avBNP kommer dock både den konsolideradeoch den okonsoliderade statsskulden attfortsätta att minska - från av BNPvid utgången av 2001 till av BNPvid utgången av 2004 för denkonsoliderade statsskulden enligtvårpropositionen och från till47,av BNP för den okonsolideradestatsskulden enligt Riksgäldskontoretsdefinition.Engångseffekternas betydelse för detredovisade budgetsaldot framgår avefterföljande sammanställning som byggerpå uppgifter från vårpropositionen.Tabell 10. Statsbudgetens underliggandesaldo efter justering för större engångs-effekter 1999-2004Miljarder kronor(grafik borttaget)Statsbudgetens totala inkomster beräknasminska med mellan2000 och 2003. Först förväntasen inkomstökning på 32 miljarder kronor.Ställt i relation till BNP minskarbudgetinkomsterna även 2004. År 2000genomfördes emellertid storaförsäljningar av statliga företag, vilketförklarar det höga inkomstutfallet sammaår. Justerat för alla engångsposterminskar statsbudgetens inkomster somandel av BNP . Denna nedgångföljer huvudsakligen utvecklingen avskatteinkomster som minskar till följd avregeringens inkomstskattereform.Utvecklingen av statsbudgetens inkomsterredovisas i efterföljande tabell.Tabell 11. Statsbudgetens inkomster1997-2004Miljarder kronor(grafik borttaget)1 Denna kvot skall inte förväxlas medskattekvoten för hela den offentligasektorn.Utgiftstaken för staten har kunnat hållasunder som de har variti bruk med en marginal på sammanlagt 38miljarder kronor. De för 1997 och 1998ursprungligt fastställda utgiftstaken komatt gälla oförändrat. Utgiftstaken föråren därefter har däremot i efterhandkorrigerats vid sammanlagt fem tillfällentill följd av beräkningstekniskajusteringar. Även i årets vårpropositionaviserar regeringen att den i denkommande budgetpropositionen kommer attföreslå ytterligare korrigeringar.Nivån på utgiftstaket har efter allatekniska justeringar ökat med mellan 12och efter1998. Mätt som andel av BNP beräknasemellertid utgiftstaket minska från 40,till under perioden 1997-2004.De takbegränsade utgifterna påverkas dockav vissa dispositioner avengångskaraktär, såsom exempelvisförskott på EU-avgiften ellertidigareläggning av olika ersättningar.Justerat för dessa engångsposter minskarde takbegränsade utgifterna som andel avBNP fram . Under 2002-2003förväntas denna andel vara i stort settoförändrad jämfört med för attåter minska under 2004.Utvecklingen av de underliggandeutgifterna presenteras tillsammans medutgiftstaket för staten i efterföljandesammanställning.Tabell 12. Utgiftstak för staten samttakbegränsade utgifter 1997-2004Miljarder kronor(grafik borttaget)1 För att skapa jämförbarhet över tidenhar utgiftstaken för åren 1997-2001korrigerats med senast beslutadetekniska justeringar.Statens finansiella sparande för 2001uppgick till av BNP, vilkethuvudsakligen förklaras av en överföringfrån AP-fonden på 155 miljarder kronorsamt stora periodiseringar av skatter ochränteutgifter. Den första fasen i denfinansiella infasningen av detreformerade ålderspensionssystemetavslutades , vilket innebär atteffekten av överföringarna från AP-fondenpå statens finanser fr.o.m. innevarandeår upphör. Därmed beräknas det statligafinansiella sparandet för första gångensedan 1997 uppvisa mindre underskott -statens finansiella sparande uppskattastill -0,av BNP och -0,avBNP 2003 och 2004.Samtidigt väntas kommunernas finanser istort sett vara i balans. Överskottet ide offentliga finanserna kommer alltsåunder att helt ligga iålderspensionssystemet.2.2 Budgetpolitikens inriktning2.2.1 Trepartiöverenskommelse ombudgetpolitikenAv vårpropositionen framgår attregeringen under hela mandatperioden hararbetat för att skapa en bredparlamentarisk uppslutning kring enpolitik för full sysselsättning.I och med beslut om en nyordning för hur de ekonomiskavårpropositionerna skall utformasinnehåller denna proposition riktlinjerför den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Finansplanen ärregeringens förslag till riktlinjer förden ekonomiska politiken.Den ekonomiska vårpropositionen byggerpå budgetpropositionen om vilkendet finns en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och . Därmedfinns en politisk majoritet förriktlinjerna för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken som är inriktade påfull sysselsättning, ett offentligtöverskott om av BNP i genomsnitt överen konjunkturcykel och prisstabilitet.Samarbetet harberört fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetsamt miljö - och innefattat både konkretaförslag och långsiktiga åtaganden införframtiden. Dessa överenskommelserbekräftas med denna vårproposition.Träffade uppgörelser fullföljs.2.2.2 De politiska alternativenVårpropositionenRegeringen ser kampen för jobben som sinviktigaste uppgift. Uthållig tillväxt,hög sysselsättning och låg arbetslöshetär grunden för välfärden. sominsatser görs för att begränsaarbetslösheten måste enligt regeringenstor kraft ägnas åt målet att avbefolkningen skallvara sysselsatta på den reguljäraarbetsmarknaden . Regeringenslångsiktiga mål är full sysselsättning.I den ekonomiska vårpropositionenredovisar regeringen översiktligt debudgetpolitiska åtaganden som tidigarehar lagts fast och som utgör riktlinjerför regeringens budgetpolitik.Regeringen kommer efter valet i höstatt genomföra en rad reformer somtidigare redovisats för . Avpropositionen framgår att de tidigarebeslutade eller aviserade utgifts- ochinkomstreformerna väntas leda till att deoffentliga finanserna försvagas med ca 60miljarder kronor.Nästa år kommer studiebidraget attutökas och biståndet att höjas. Då höjsockså taken i socialförsäkringarnaförutsatt att det statsfinansiella lägetmedger det. Vidare görs satsningar påinfrastruktur och ökat bostadsbyggandesamtidigt som hälso- och sjukvården,rättsväsendet och skolan tillförs ökaderesurser. Ett system för individuellkompetensutveckling införs då också. För2003 handlar det sammantaget omutgiftsreformer på ca 17 miljarderkronor.År 2004 tillförs ytterligare resursertill vården, förskolan och skolan.Biståndet höjs ytterligare. Rättsväsendetfår ökade resurser. Nya satsningar görspå infrastruktur, miljö och bostäder.Sammantaget handlar det om tillkommandereformer på under2004. Trots de nya åtagandena fortsätteremellertid den offentliga skulden attminska, påpekar regeringen.Under de senaste åren har sjukfrånvaronökat dramatiskt. Regeringen slår fast attdenna utveckling måste vändas ochhänvisar till det elvapunktsprogram förvkad hälsa som presenterades ibudgetpropositionen . Dettaprogram följs nu löpande upp. Individenskall ställas i centrum och ingen skallpassivt behöva gå sjukskriven i månader.Arbetsvillkoren måste förbättras ochohälsan i arbetslivet måste minskas.Särskilt kvinnors villkor skalluppmärksammas.Kvinnor arbetar i större utsträckningän män deltid. Ofta rör det sig om enofrivillig deltidsarbetslöshet. För attunderlätta för kvinnor att gå över tillheltid har en rad åtgärder genomförts,och för att ytterligare stimulera till ensådan övergång har regeringen för avsiktatt ge anställningsstöd tillarbetsgivare när deltid omvandlas tillheltidsarbete.Även kommer barnfamiljernassituation att ges hög prioritet. Dågenomförs maxtaxereformens sista steg nären allmän förskola införs för 4-5-åringar. Det innebär att alla barn fårrätt till gratis förskola omdagen. Då förstärks ocksåföräldraförsäkringen ytterligare. Denlägsta dagpenningen iföräldraförsäkringen höjs till perdag 2003 och till per dag 2004. Omdet statsfinansiella läget så tillåterkommer även inkomsttaket iföräldraförsäkringen att höjas från 7,5till 10 prisbasbelopp fr.o.m. den 1 juli2003. skall också studiebidragetutökas från 9 , vilketinnebär att barnfamiljer med en tonåringi gymnasiet får mer per år.Redan vid halvårsskiftet kommer deäldre att få ett nytt högkostnadsskyddsom begränsar deras tandvårdskostnadertill . Då ändras ocksåavgiftsreglerna inom äldre- ochhandikappomsorgen och de som betalaravgift för vård och omsorg tillkommunerna garanteras att alltid fåbehålla en viss del av sin pension, ettförbehållsbelopp.Nästa år kommer tandvårdsstödet för deäldre att förstärkas ytterligare, och dåkommer också ett nyttäldreförsörjningsstöd att införas förpersoner som inte har rätt tillfolkpension. är dessa hänvisadetill socialbidrag.Enligt regeringens tidigare förslagkommer skolan och fritidshemmen fram till2005 att tillföras 1 miljardkronor i syfte att öka antalet vuxna iskolan. och framåt skallskolsatsningen uppgå till 5 miljarderkronor.Utöver satsningen på skolan görs ensärskild satsning för att stärkahögskolan. Regeringens långsiktiga mål äratt hälften av en årskull skall ha börjathögskolan vid ålder.Antalet platser i högskolan kommermellan 1997 och 2003 att ha ökat medomkring 100 000. Från och med i årtillförs också högskolans humanistiska,samhällsvetenskapliga, teologiska ochjuridiska utbildningar ökade resurser föratt höja kvaliteten på grundutbildningen.För att ge högskolorna möjlighet attbedriva forskning som rymmer både breddoch specialisering höjs de statligaanslagen till forskning ochforskarutbildning med 1,5 miljarderkronor mellan 2000 och 2004.För att utveckla det livslånga lärandetoch stärka kompetensutvecklingen iarbetslivet har regeringen under vårenpresenterat ett förslag om ettindividuellt sparande påkompetenssparkonton. Även arbetsgivarenstimuleras att medverka. Huvuddelen avstimulanseffekterna i systemet ges genomen kompetenspremie som utformas så attden individuella kompetensutvecklingenblir attraktiv även för de grupper somhar begränsade möjligheter att spara.Inkomstbeskattningen har på senare årreformerats i tre steg, vilket medförtatt löntagarna kompenseras för trefjärdedelar av egenavgifterna. För eninkomsttagare med en månadslön på 20 000kr ger det en skattesänkning med ca 700kr . Av propositionen framgåratt regeringen kommeratt avgöra om samhällsekonomin medger attinkomstskattereformen slutförs 2003.En skattereduktion har införts förfackföreningsavgifter.I samband med skattereformen 1990/91angavs att högst av inkomsttagarnaskulle betala statsskatt, och därför höjsgränsen för statlig skatt automatisktvarje år utöverinflationen. Den angivna ambitionen haremellertid inte kunnat hållas och för attminska andelen statsskatteskyldiga harman höjt gränsen merän vad som följt av den automatiskauppräkningen.För att stärka småföretagandet iNorrlands inland har den nuvarandegenerella nedsättningen av socialavgifterhöjts till för företag med fastdriftställe i stödområde A. Enmotsvarande nedsättning har gjorts förenskilda näringsidkare i stödområdet.Regeringen pekar också på att man undermandatperioden har sänkt uttaget avfastighetsskatt från till försmåhus och för flerbostadshus.Dessutom har en begränsningsregel införtsvid fastighetsbeskattningen. Den innebäratt hushåll med normala inkomst- ochförmögenhetsförhållanden maximalt skallbehöva betala av sin inkomst ifastighetsskatt. Därmed harfastighetsskattens fördelningspolitiskaprofil förbättrats, framhållerregeringen.I vårpropositionen erinras också om attomräkningsförfarandet vidfastighetstaxeringen kommer att ersättasav en förenklad fastighetstaxering mittemellan de allmännafastighetstaxeringarna. Man kommer ocksåatt införa regler som innebär att höjdataxeringsvärden inte får omedelbartgenomslag på uttaget av fastighetsskatt.Fribeloppen vidförmögenhetsbeskattningen har höjts från0,9 till förensamstående och försambeskattade par.Vid det senaste årsskiftet harbokmomsen sänkts till 6 %.De beslutade eller föreslagna utgifts-och inkomstförändringarna i regeringensbudgetalternativ väntas leda till att deoffentliga finanserna försvagas medsammanlagt ca underåren 2002-2004. I sammandrag fördelar sigreformerna och åtgärd på följandesätt.Tabell 13. Regeringens utgifts- ochinkomstreformer 2002-2004Effekt på de offentliga finanserna iförhållande till föregående årMiljarder kronor200 200 200 2002-22 3 4 004Utgiftsreformer 21, 17, 12, 50,851 07 22 0Inkomstreformer 27, -3, 0.2 24,530 00 0 0Summa utgifts- 48, 14, 12, 75,3och 81 07 42 0inkomstreformerFinansiering m.m. -7, -5, -2, -15,71 44 59 74Reformer 41, 8,6 9,8 59,5inklusive 10 2 4 6finansieringEn god välfärd kräver enligt regeringenstarka offentliga finanser. Statsmakternahar därför lagt fast ett överskottsmålför de offentliga finanserna om avBNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.I propositionen anges tre skäl för detta:1. Den demografiska utvecklingen ärsådan att andelen äldre kommer att ökakraftigt . Därmed ökarutgifterna för pensioner, vård ochomsorg, som inkomsterna ökarlångsammare till följd av att andelenpersoner i arbetsför ålder minskar. Föratt bereda ekonomiskt utrymme för deutgiftsökningar som följer av dendemografiska utvecklingen byggs fonderupp i pensionssystemet, och denoffentliga skuldsättningen minskar.2.3. Budgetkrisen visar med all tänkbar tydlighet hurutsatt välfärden blir när den offentligasektorn är beroende av stor upplåning påkapitalmarknaden för att finansieralöpande underskott.4.5. För att kunna bedriva en aktivstabiliseringspolitik utan attunderskotten blir för stora behövs ensäkerhetsmarginal så att finanspolitikenkan bidra till att dämpakonjunktursvängningarna. Utansaneringspolitiken mellan 1994 och 1998hade den expansiva finanspolitiken under2001 och 2002 inte varit möjlig.6.För gäller sompreliminära delmål att överskottet skallmotsvara av BNP under vart och ett avåren. Mot bakgrund av den svagarekonjunkturutvecklingen räknar regeringennu med att det finansiella sparandetunder dessa år kommer att begränsas till1,av BNP. Regeringen erinrar om attdet i budgetpropositionen angavsatt ett lägre överskott skulle accepterasom konjunkturen utvecklades sämre änväntat, och därför bedöms den nukonstaterade avvikelsen från målet under2002 vara acceptabel och väl i linje meddet för hela konjunkturcykeln fastlagdaöverskottsmålet. Regeringen kommer isamband med höstens budgetproposition attpå vanligt sätt pröva om det preliminärtfastställda delmålet skallligga fast.Regeringen slår fast att utgiftstakenskall . Budgeteringsmarginalernaför har varit små och ärknappa även för de tre efterföljandeåren. har budgeteringsmarginalenminskat och anges i propositionen uppgåtill , dock att en påtilläggsbudget föreslagenändring av det kommunalautjämningssystemet motiverar en tekniskjustering av utgiftstaket med 2,9miljarder kronor, vilket i princip ökarbudgeteringsmarginalen med ett lika stortbelopp. räknarregeringen med i stort oförändradebudgeteringsmarginaler, dvs. 2,8respektive 7,5 miljarder kronor.Regeringen har därvid utgått från att deförslag som kommer att redovisas i denkommande budgetpropositionen skall hejdakostnadsutvecklingen inom utgiftsområde10 (Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp).Finns det risk för att ett beslutat takför statens utgifter kommer attöverskridas, ämnar regeringen vidta deåtgärder som den har befogenhet tilleller föreslå nödvändigaåtgärder.Regeringen anser att utgiftskontrollenhar förbättrats väsentligt tack varesystemet med utgiftstak ochbudgeteringsmarginal. Genom att vidtautgiftsbegränsande åtgärder harutgiftstaken kunnat hållas, vilket stärktförtroendet för budgetpolitiken. Avpropositionen framgår emellertid ocksåatt myndigheternasplaneringsförutsättningar i vissa fallhar försämrats när utgiftsbegränsningarvidtagits i ett sent skede. Även detinterna långsiktiga arbetet inomRegeringskansliet har ibland fått ge vikaför mer kortsiktiga insatser avsedda attklara utgiftstaket.Risken för att utgifterna skallöverstiga utgiftstaket skulle enligtregeringen kunna reduceras kraftigt ombudgeteringsmarginalen görs tillräckligtstor. Å andra sidan skulle en alltförstor budgeteringsmarginal kunna leda tillatt utgiftstaket blev en mjukarebudgetrestriktion med mindre styrandeeffekt på utgiftsutvecklingen. Regeringenhar för avsikt att i budgetpropositionenför 2003 föreslå riktlinjer förbudgeteringsmarginalens storlek.MotionernaModerata samlingspartiet redovisar imotion Fi36 två långsiktiga mål för sinfinanspolitik: de offentliga finansernaskall vara i balans över enkonjunkturcykel och den offentligabruttoskulden skall vid utgången av 2005understiga av BNP. Eftersombalanskravet avser en konjunkturcykel kanmotionärerna acceptera att detfinansiella sparandet blir något lägrevid en lägre tillväxt. De kan dock intetillåta att sparandet krymper så mycketatt målet för skuldkvoten inte kanuppfyllas.I avvaktan på att den offentligabruttoskulden pressats ner under 40 %vill motionärerna påskynda dennautveckling genom att tillåta överskott idet finansiella sparandet.Motionärerna framhåller också attSverige måste kunna ha ett skattetrycksom är väsentligt lägre än . Strävanskall vara att gradvis nå fram tillgenomsnittet inom EU med sikte på attpressa ner den offentliga utgiftsandelennärmare genomsnittet inom OECD.I motionen redovisas en budgetpolitikinriktad på skattesänkningar avsedda attge människor ett ökat inflytande översina liv och minska derasbidragsberoende. Partiet vill få tillstånd en sådan utveckling genom lägreutgiftstak som begränsar den offentligautgiftskvoten och skapar utrymme för enväxande privat sektor. I motionenframhålls att partiets budgetpolitiksyftar mer till att slå vakt om denenskildes välfärd än de offentligavälfärdssystemens omfattning. Genommålmedvetna insatser både på skattesidanoch utgiftssidan skall bidrags- ochutgiftsbehov minskas. Stödet skall gåtill dem som är mest beroende av detoffentliga, eftersom det handlar omgrundläggande offentliga uppgifter.Motionärerna prioriterar utgifter somfrämjar ökad ekonomisk tillväxt. I dettasyfte ändrar de kraftigt de statligautgifternas sammansättning.Ambitionen är att de offentligautgifternas andel av samhällsekonomingradvis skall pressas ner. Därmed får manenligt motionärerna inte bara en minskadkonjunkturkänslighet och stabilareoffentliga finanser utan också ett störreutrymme för enskilt företagande ochmänniskors fria val.