bet · GQ01MJU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Naturvårdsverketarbetar med att i samverkan med Artdatabanken till2004 upprätta och inleda åtgärdsprogram för hotadearter som är i behov av riktade åtgärder.Levande skogarDelmålet om långsiktigt skydd av skogsmark innebäratt ytterligare skyddsvärd skogsmarkskall undantas från skogsproduktion till år 2010jämfört med . har av de 320 000hektar som bör avsättas som naturreservatsäkerställts. Regeringen bedömer att det finns riskför att målet inte kommer att nås om inte takten isäkerställandearbetet ökar.För att nå målet behöver den årliga avsättningentill naturreservat nästan tredubblas jämfört . De ökade resurserna för skydd avvärdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald bördock ge förutsättningar för att öka takten isäkerställandearbetet. För att uppnå delmålet omökad förekomst av faktorer som är av betydelse förbiologisk mångfald behöver rådgivningsinsatsernatill skogsägarna ökas enligt Miljömålsrådetsrapport.Arbetet med områdesskyddet har under åretutvecklats och bedrivs effektivare. Flerakonsulter för värdering och förhandling har knutitstill verksamheten och samverkan mellanNaturvårdsverket och harvidareutvecklats. En förvaltningsdatabas, där allinformation om skyddade områden samordnas, harutvecklats av Naturvårdsverket.Eftersom statens eget skogsinnehav har ökatavsevärt finns nu bättremöjligheter att underlätta markägarnas efterfråganpå bytesmark. I samverkan med länsstyrelserna ochskogsvårdsorganisationen arbetar Naturvårdsverketmed att identifiera urskogsartade skogar ochutveckla förslag till hur dessa långsiktigt skallskyddas.Den ökande arealen skyddad mark ökar behovet avinsatser för vård och förvaltning av de redanskyddade markerna.I det fortsatta arbetet med att skydda skogsmarkbör friluftslivets behov ges ökad tyngd, såväl vidsäkerställande som vid förvaltning, skötsel, vårdoch information. Det gäller särskilt tätortsnäraområden. Allmänhetens information om och tillgångtill skyddade områden bör ökas. Alla urskogsartadeskogar i landet, såväl privat som statligt ägd,skall identifieras och föreslås långsiktigt skydd.Riksdagen har fattat beslut om ensammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet.2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174). Det fastslårminiminivåer för stammarna av björn, lo och kungsörnsamt etappmål för varg och järv. Naturvårdsverketarbetar med att skapa en databas överrovdjursstammarna samt med frågor hur inventeringenskall organiseras. Allmänhetens informationsbehovskall också tillgodoses bättre. harbildat ett nationellt råd för rovdjursfrågor tillstöd för verkets arbete med att genomförarovdjurspolitiken.Artinriktade åtgärdsprogram för hotade arterkommer även framöver att vara ett värdefulltkomplement till skydd och vård av värdefullanaturområden för bevarande av biologisk mångfald.Detta gäller t.ex. för arter som rör sig över storaområden eller har andra speciella behov som inteenbart kan tillgodoses genom olika former avområdesskydd. arbetar i samverkanmed Artdatabanken för att till 2004 upprätta ochinleda åtgärdsprogram för hotade arter som är ibehov av riktade åtgärder.Ett rikt odlingslandskapEnligt är miljö- ochlandsbygdsprogrammets informationsinsatser ochersättningar för skötselåtgärder de viktigasteverktygen för att uppnå delmålen.Den gemensamma jordbrukspolitiken är en viktigfaktor som påverkar sättet att bedriva jordbruk.Regeringen avser att agera för att den gemensammapolitiken utformas så att den fortsatt leder tillbevarandet av natur- och kulturvärdena iodlingslandskapet.Den nationella bevarandeplanen förodlingslandskapet bör vara ett vägledande dokument idet regionalpolitiska arbetet med att stärka ochutveckla landsbygden och syftar till att statliga,kommunala och andra insatser samordnas och därmedmer effektivt bidrar till att bevara och utveckla demest värdefulla odlingslandskapen.Storslagen fjällmiljöEnligt rapporten från ärersättningssystemen inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet inte tillfredsställandeutformade för att bevara värdefulla natur- ochkulturmiljöer i renskötselområdet. För att förbättramåluppfyllelsen pågår ett arbete för att höjaersättningsnivåerna för skötsel av natur- ochkulturmiljöer i renskötselområdena samt attförtydliga villkor och åtgärder för dessaersättningar.Inom fjällområdet finns enligt ettantal konflikter som påverkar möjligheterna attarbeta för att nå miljökvalitetsmålet. Fleraintressen som renskötsel, mineralbrytning,vindkraftsutbyggnad, friluftsliv, trafik medterrängfordon, anläggningsverksamhet m.m. råkar oftai konflikt med varandra och med intressen att bevaravärdefull natur- och kulturmiljö och att utökaarealen ostörda områden.God bebyggd miljöRamen och därmed förutsättningarna för den hållbarautvecklingen sätts i hög grad av fysisk planeringoch samhällsbyggande. Frågor om att utveckla en godoch hälsosam livsmiljö i städer, tätorter och annanbebyggd miljö är av central betydelse församhällsplaneringen som den fysiskaplaneringen bidrar till möjligheterna att nåmiljömålen. Det gäller såväl skydd och bevarande avmiljöer och resurser som restaurering ochåterskapande av värden som försvinner eller har gåttförlorade. De av antagna riktlinjerna församhällsplanering bör fullföljas i statliga ochkommunala myndigheters arbete.Alltfler människor lever och arbetar i tätorter.Tätortsnära naturområden behöver i högre gradbevaras och utvecklas för att öka människornastillgänglighet till rika naturupplevelser.Regeringen avser att införa ett särskilt program isyfte att ge kommunerna möjlighet att söka statligdelfinansiering av lokala naturvårdsprojekt.Miljökvalitetsmålet har kompletterats med ettdelmål beträffande inomhusmiljön som innebär attbyggnader och deras egenskaper inte skall påverkahälsan negativt. Bygg- och fastighetssektorn svararför en betydande del av miljöbelastningen isamhället. Ny miljövänlig teknik bör utvecklas ocharbetet med energieffektivisering drivas vidare föratt skapa en hållbar bygg- och fastighetssektor.Antalet personer utsatta för buller över 65 dBAutomhus från det statliga vägnätet är oförändrat2001 jämfört med . Även om bullerskyddsåtgärdervidtagits har bullerutsatta tillkommit. Antaletpersoner utsatta för buller från järnväg har minskatnågot. Arbetet med att nå delmålet om trafikbullergår långsamt. En orsak kan vara att länen inte harprioriterat bullerskyddsåtgärder i sina planer förregional transportinfrastruktur. Det stora antaletbullerstörda av vägtrafik, ca 197 000 personer,finns längs kommunernas gator och vägar.Naturvårdsverket har i uppdrag att samordnabullerarbetet.Omställningen till ett ekologiskt hållbartomhändertagande av avfall kräver att mängden avfallsamt avfallets farlighet minskar. Viktiga styrmedelsom införts för att minska deponeringen är skatt påavfall som deponeras samt förbud mot deponering avutsorterat brännbart avfall och organiskt avfall.Det författningsreglerade producentansvaret harutvecklats och återvinningen har ökat.Deponeringsförbudet för brännbart avfall har avolika skäl visat sig svårt att genomföra till detutsatta . Länsstyrelserna har ellerkommer att tvingas meddela ett stort antal dispenserfrån förbudet på grund av bristandeåtervinningskapacitet. Kraven som ställs vidprövning av ansökan om dispens får dock anses ha enstark pådrivande effekt och bidra till att delmåletom minskad deponering uppnås till 2005.Naturvårdsverket bedömer att deponeringen avbrännbart avfall kan ha kommit att upphöra heltnågon gång . Regeringen anseratt det finns skäl att anta att delmålet om enhalvering av deponerad mängd avfall kan uppnås till2005. Det fortsatta genomförandet avdeponeringsförbudet för brännbart och organisktavfall kommer att leda till att deponeringen minskarkraftigt . Det finns därmed ocksåskäl att anta att delmålet om avfallsdeponiernasstandard kan uppnås till 2008.De styrmedel som införts på avfallsområdet harinte givit tydliga resultat i form av minskadeavfallsmängder. För att nå resultat i form avminskad mängd avfall bör åtgärder sökas i tidigareled än vid avfallshanteringen. Syftet med enkretsloppsstrategi är att flera politikområden somberör produkter och material skall samverka och pålång sikt åstadkomma produkter som är högeffektiva ifråga om användning av material och energi och sominte innehåller eller kräver användning av ämnen somkan leda till negativa effekter på människors hälsaoch miljön.Fyra utredningar och uppdrag med koppling tillkretslopps- och avfallspolitiken har nyligenredovisats. Regeringen avser att i enkretsloppsproposition presentera en samlad syn påden framtida avfallshanteringen ochproducentansvarets framtida roll och utveckling.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket har beträffandeNaturvårdsverket, ,() samt Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () intehaft några invändningar i revisionsberättelsen för2001.Riksrevisionsverket har beträffandeKemikalieinspektionen inte haft några invändningar irevisionsberättelsen . I revisionsrapportenför har däremot påpekat attdet föreligger brister i den dokumentation som skallverifiera informationen i Kemikalieinspektionensresultatredovisning samt att det inte framgår hurinformationen har sammanställts. Riksrevisionsverkethar påtalat motsvarande brist även tidigare år.Kemikalieinspektionen ämnar vidta åtgärder medanledning av rapport.Regeringen avser att följa för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande (Formas) harRiksrevisionsverket haft en invändning irevisionsberättelsen . Invändningenmotiveras av att rådet enligt RRV överskridit dentilldelade bemyndiganderamen för budgetåret 2001.Överskridandet har uppstått i bokföringen genom attrådet i årsredovisningen felaktigt redovisat ejbindande avtal om forskningsstöd för kommandebudgetår som bindande åtaganden. Regeringens förslagtill bemyndiganderamar för innebäratt bemyndiganderamarna ökas för att kunna inkluderaäven de avtal som tidigare hade en oklar ställning.MotionernaI motion MJ432 (kd) föreslås att ett nytt anslag,Skogsmarkskalkning, tillförs (yrkande28 delvis). De vatten och marker som redan ärdrabbade av försurning måste återställas genomomfattande kalkningsinsatser.Enligt motion MJ443 (c) bör en miljöfond förkostnadseffektiva investeringar tillföras 50 000 000kr för att användas för investeringar kringÖstersjön (delvis). Krav på rening av exempelviskväveoxidutsläpp från en svensk industri kanantingen genomföras som en investering inomverksamheten, eller genom att motsvarandeinvesteringsbelopp läggs i en miljöfond som kananvändas mer kostnadseffektivt på andra sidanÖstersjön. Även i motion MJ428 (c) framhålls att enmiljöfond för kostnadseffektiva investeringar börinrättas (yrkande 23).I motion MJ443 (c) föreslås vidare att ett nyttanslag, Miljöbistånd, tillförs (delvis). I budgetförslag aviserasstora satsningar till bistånd, varav angivet beloppöronmärkas för miljöbistånd. Även enligt motionMJ428 (c) bör öronmärkas förmiljöbistånd (yrkande 52).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har genom beslut den 4 december 2002fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 20 till (bet.2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:000). Efter förslag i enmotion (s, v, mp) överstiger den fastställda ramenregeringens förslag med 28 000 000 kr.Utskottet instämmer i att bör vara ettföregångsland i omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle och att vi under de kommande årenbör befästa och utveckla den positionen. Genom enambitiös miljöpolitik bör aktivt bidra ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbarutveckling, nationellt och globalt.Som regeringen anfört bör miljöpolitiken vara enviktig del i regeringens politik för hållbarutveckling. De av antagna 15miljökvalitetsmålen med vägledande åtgärdsstrategier- och det systematiska och brett upplagdamiljöarbete som inletts för att nå miljömålen -utgör grunden för vår nationella miljöpolitik. Ilikhet med regeringen anser utskottet att målet börvara ett ekologiskt hållbart Sverige.Utskottet instämmer i att omsorgen för naturen ochmiljön är en förutsättning för vår välfärd och enviktig drivkraft för en tillväxt som ger etthållbart samhälle. Över hela världen efterfrågas nunya tekniska lösningar för hållbar produktion ochkonsumtion.Som regeringen anfört är ny konkurrenskraftigmiljöteknik med goda exportförutsättningar ettstrategiskt vägval. En sådan ökad satsning påteknikutveckling och teknologiutbyte kan gelösningar på globala miljöproblem som deti kan främja svensk industri och tjäna somdrivkraft för ekonomisk tillväxt. Inom utgiftsområde21 Energi genomförs forsknings- ochutvecklingsinsatser som bl.a. syftar till att fåfram förnybara energikällor. Solcellstekniken är ettexempel på teknologi som kan bli ett stortgenombrott för världens energisektor. Svenskindustri och svensk forskning har många av dekunskaper som krävs i detta arbete. För att främjautveckling, entreprenörskap och export inommiljöteknikområdet avser regeringen att etablera ettnationellt centrum.Regeringen fattade beslut ombidrag på totalt för en fortsattsatsning på export av svensk miljöteknik genomExportrådets program (prop. 2002/03:1 utg.omr. 24 s. 79). Enligtförslaget i budgetpropositionen för anslåsdessa medel på anslaget 39:3 Exportfrämjandeverksamhet. Inom utgiftsområde 24 finns vidareanslaget 39:6 Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen, som finansierar det tidsbegränsadeprogrammet Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2). Medlen skall användas förnäringslivssatsningar och omfatta stöd till bl.a.angelägna miljösatsningar och andrafrämjandeinsatser.Utskottet har ingen erinran mot redovisningen avpolitikens inriktning och avstyrker därmedmotionerna MJ428 (c) yrkandena 23 och 52, MJ432 (kd)yrkande 28 delvis och MJ443 (c) i berörd del omytterligare utgifter på nya anslag. De i motionernaMJ428 (c) och MJ443 (c) framförda yrkandena omytterligare utgifter på nya anslag ryms för övrigtinte inom den av fastställda ramen.Utskottet har inget att erinra mot den redovisaderesultatbedömningen inom politikområdet. Inte hellerredovisningen av revisionens iakttagelser föranledernågon erinran från utskottets sida.Utskottet redovisade i betänkandet Sverigestillträde till om långlivadeorganiska föreningar (2001/02:MJU14 s. 25) attbromerade flamskyddsmedel är en stor grupp ämnen somtillsätts material för att förändra derasbrandegenskaper. Kemikalieinspektionen haridentifierat ca 70 bromerade föreningar som användssom flamskyddsmedel. Kemikalieinspektionen harutarbetat ett förslag till en snar avveckling av PBBoch PBDE inklusive eventuella förbud. Inom EU ärvissa bromerade flamskyddsmedel reglerade ibegränsningsdirektivet (76/769/EEG). Användning avPBB i textilier med hudkontakt har förbjudits.Utskottet redovisade att har drivit fråganom förbud mot bromerade flamskyddsmedel, specielltde tre bromerade difenyletrarna pentaBDE, oktaBDEoch dekaBDE. Kommissionen har inom ramen förbegränsningsdirektivet föreslagit förbud motanvändning och utsläppande på marknaden av pentaBDEoch varor som innehåller pentaBDE. OktaBDE ochdekaBDE är föremål för riskbedömningar.Utskottet har inhämtat att direktivförslaget omförbud mot användning och utsläppande på marknadenav pentaBDE och varor och som innehåller pentaBDE ärföremål för förlikning mellan rådet och parlamentet.Genom beslut uppdrog regeringentill Kemikalieinspektionen att utredaförutsättningarna för ett nationellt förbud motbromerade flamskyddsmedel. Uppdraget skall redovisastill regeringen senast den 31 december 2002.Utskottet instämmer i regeringens bedömning (prop.2002/03:1 utg.omr. 20 s. 34) att arbetet med attfasa ut och avveckla farliga kemikalier som ärlånglivade och lagras i människans kropp börintensifieras. Mot bakgrund av de risker förmänniskors hälsa som ämnena utgör utreds, i avvaktanpå ett förbud på , ett nationellt förbud motanvändningen av bromerade flamskyddsmedel i varoroch produkter samt användningen av farliga s.k. HA-oljor vid tillverkning av bildäck. Utskottet anseratt detta arbete bör bedrivas så skyndsamt som ärmöjligt.NaturvårdsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motioner (m, kd) om minskadanslagsnivå. Även en motion (s) om ekonomisktstöd för myggbekämpning avstyrks.PropositionenNaturvårdsverket är en central expertmyndighet påmiljöområdet. Anslaget disponeras förNaturvårdsverkets förvaltningskostnader, inkl.verkets kostnader för att administrera denverksamhet som finansieras via sakanslagen.Verksamheten präglades ihög grad av det svenska ordförandeskapet i EU därmiljö var ett av de tre prioriterade områdena. Medanledning av EU-ordförandeskapet genomfördeNaturvårdsverket en rad insatser som framför alltvar kopplade till rådsarbetet. med expertkunnande,medverkade i förhandlingsfrågor m.m. Regeringensbedömning är att i alltväsentligt uppfyllt sina åtaganden.I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr.2001/02:173) redogjorde regeringen för sin avsiktatt inrätta ett friluftsråd vid har /2002 ettgenerellt ansvar för att se till attförutsättningarna för friluftsliv bevaras ochutvecklas. Regeringen avser att vid ingången av år2003 inrätta ett friluftsråd vid Naturvårdsverket.Regeringen föreslår att anslaget 34:1Naturvårdsverket för uppgår till 313 890 000kr.MotionernaI motion MJ415 (s) yrkas tillkännagivande om behovetav fortsatt stöd för att bekämpa myggplågan iTärnsjö. har försök gjorts med s.k.biologisk bekämpning, vilket varit mycketframgångsrikt. Myggen har minskat avsevärt. Försöketär nu avslutat och för att permanenta verksamhetenbehövs fortsatt ekonomiskt stöd.I motion MJ432 (kd) föreslås att anslagetreduceras med (yrkande 28 delvis).Motionärerna föreslår en långsammare ökningstakt.Enligt motion MJ444 (m) bör anslaget minskas med2 (yrkande 2). Motionärerna anser attNaturvårdsverkets utökade ansvar förmiljömålsarbetet och information om de storarovdjuren bör rymmas inom ramen förNaturvårdsverkets normala verksamhet. Andrabesparingar i motionen leder också till attbudgetmedel kan sparas för myndighetensadministration.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att friluftsliv berör mångamyndigheter och organisationer varför ett forum förfriluftsfrågor kan behövas. Förslaget om att inrättaett friluftsråd vid tillstyrksdärför. Utskottet tillstyrker även förslaget om attge i uppdrag att fr.o.m. år 2003bereda frågor om fördelning av medel från anslaget30:4 Stöd till friluftsorganisationer underutgiftsområde 17 och att ge friluftsrådet mandat attfatta beslut om denna medelsfördelning.Som regeringen anförde i förslag tilltilläggsbudget för (prop. 2001/02:100 s.153) inleddes ett projekt för myggbekämpningi nedre . Staten bidrog då med 54 miljonerkronor. Avsikten för var att kostnadernaskulle finansieras av kommunerna och med EU-medel.Ansökan om EU-medel avslogs emellertid och i densituationen ansåg regeringen att staten ochkommunerna borde dela på kostnaderna så attprojektet kunde slutföras. Genom tilläggsbudget tillstatsbudgeten beslutade att ökaanslaget 34:1 med 2 miljoner kronorför projektet (2001/02:FiU21, rskr. 326).Utskottet har inhämtat att genom beslut den 12september 2002 gav regeringen i uppdrag åtlänsstyrelsen i att efter samrådmed berörda kommuner, myndigheter och organisationergöra en utvärdering av verksamheten beträffandemyggbekämpning vid nedre . Uppdraget skallgenomföras efter samråd med berörda kommuner,myndigheter och organisationer och redovisas senastden 1 maj 2003.Utskottet gör samma bedömning som regeringen närdet gäller medelsbehovet under anslaget ochavstyrker motionerna MJ415 (s), MJ432 (kd) yrkande28 delvis och MJ444 (m) yrkande 2.34:2 Miljöövervakning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning och avstyrker motionerom ytterligare medel till ideellaorganisationer (c), om statligdelfinansiering av (m) och om prioriteringav miljöforskning och miljöövervakning (m).Utskottet tillstyrker även regeringensförslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för uppföljning och rapporteringav miljökvalitetsmålen, för miljöövervakning, förbilavgasverksamhet, för bidrag till vissa ideellaorganisationer samt för bidrag till Swedish WaterHouse. disponeras anslaget för arbetemed miljökrav vid offentlig upphandling. Medlen tilluppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålenoch till miljöövervakning fördelas av Miljömålsrådetvid . Rådet fattar beslut om dennationella miljöövervakningens inriktning samtfördelar även medel till viss regionalmiljöövervakning.En del av anslaget används också förinternationellt miljöövervakningsarbete och arbetemed internationell rapportering som en följd av EG-direktiv och andra internationella åtaganden. Deninternationella rapporteringen har förbättrats.Avseende rapporteringen till Europeiska miljöbyrån,EEA, hörde till de främsta. Fortfarandeåterstår dock vissa problem vad gäller rapporteringom utsläpp av växthusgaser och det finns behov avytterligare kvalitetshöjning av denna rapporteringnär Kyotoprotokollet träder i kraft. Resultaten frånmiljöövervakningen har rapporterats i fleraskrifter, bl.a. de Facto.Den 1 januari 2002 inrättades , som dåtog över ansvar ochuppgifter. Rådet har dessutom ett samordnande ansvarför uppföljning och rapportering till regeringen.För att ge goda förutsättningar för planering,upphandling och genomförande av miljöövervakningenföreslås regeringen bemyndigas att under år 2003ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 60miljoner kronor , högst 40 miljoner kronorunder 2005 och högst under 2006.För att skapa goda förutsättningar för upphandlingav bilavgasverksamhet (hållbarhetskontroller)föreslås regeringen bemyndigas att under år 2003ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusivetidigare åtaganden, innebär utgifter på högst 16miljoner kronor under vart och ett av åren 2004 och2005.Riksdagen har gett regeringen bemyndigande atttillsammans med ingå som stiftarei ()(prop. 2001/02:155, bet. 2001/02:JuU21, rskr.2001/02:248). Inom ramen för planeras enverksamhet, (), med syfte attgenom utåtriktad verksamhet i form av utbildningar,seminarier, Internetbaserad information etc.förmedla och generera kunskap och erfarenheter inomtemat integrerad vattenförvaltning. SWH skallsamverka med relevanta institutioner påvattenområdet i Sverige.Regeringen föreslår att anslaget för år 2003uppgår till 210 958 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ420 (m) bör miljöforskning ochmiljöövervakning prioriteras (yrkande 6 delvis).Till de offentliga kärnuppgifterna på miljöområdethör miljöforskning, miljöövervakning, kalkning ochansvar för uppfyllandet av nationella ochinternationella överenskommelser, såsomklimatpolitiken. På dessa statliga kärnområden börstaten ta sitt ansvar och göra klarare prioriteringoch lämna åt marknaden och de enskilda medborgarnaatt lösa det de löser bäst och koncentrera statensinsatser dit där de mest behövs. Genom forskning ochmiljöövervakning kan ny kunskap och information tasfram som gör att såväl företag som enskilda kanfatta relevanta beslut och på ett aktivt sätt väljaprodukter med minsta möliga miljöpåverkan.Enligt motion MJ428 (c) bör anslaget till ideellaorganisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet förstärkas (yrkande 20). Det ärangeläget att ta till vara det engagemang som finnsi verksamma organisationer. Ersättningen tillideella krafter är blygsam jämfört med vadtjänstemän och konsulter kostar. I motion MJ443 (c)yrkas att anslagen till ideella organisationerverksamma inom natur- och kulturmiljöområdet räknasupp med (delvis).I motion MJ444 (m) anförs i fråga om fortsattstatlig delfinansiering av att rådet är en viktig pådrivarei näringslivets frivilliga miljöarbete (yrkande 1).Verksamheten bör rymmas i budgeten med staten somdelfinansiär.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade att förstärkta anslaget för (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:MJU1, rskr. 2000/01:85).Regeringen anför i årets budgetproposition attförstärkningen främst har använts till nysatsningarpå hälsorelaterad miljöövervakning samt övervakningav miljögifter.