bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Härfinns skäl att rikta starkkritik mot regeringen och dessstödpartier för att man inte öppnatden offentliga sektorn ochinte heller sänkt skatten förhushållsnära tjänster.I fråga om pelare III - attuppmuntra företagens och deanställdas anpassningsförmåga -efterlyser vi fler konkretaetgärder, bl.a. i form avmodernisering av den arbetsrättsligalagstiftningen, en förbättring avserviceandan hos myndigheter ochsatsningar på individuelltkompetenssparande.Syftet med pelare IV - attstärka jämställdhetspolitiken -är att integrera ettjämställdhetsperspektiv inomsamtliga fyra pelare och attutvärdera och mäta resultaten,minskaklyftorna mellan könen samt stärkamöjligheterna att kunna kombineraarbete och familj.Vi har lätt att instämma iregeringens övergripande mål förjämställdhetspolitiken, nämligenatt kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter på livets allaområden. kvarstår faktumatt den svenska arbetsmarknaden ärstarkt könssegregerad. Vihar en hög sysselsättningsgradbland kvinnor, men många av dem harlågbetalda jobb i offentligamonopolverksamheter inom vård,skola och omsorg. För att brytaobalansen är det därför viktigtatt öppna de offentliga monopolenför konkurrens från friståendearbetsgivare. Skattetrycket påarbete försvårar också för mångafamiljer att förena arbetsliv ochfamiljeliv.SammanfattningVi anser sammanfattningsvis attförutsättningarna försysselsättning och tillväxt måsteförbättras genom åtgärderpå en rad områden. Det gällerförutom åtgärder för en bättrefungerande arbetsmarknad,jämställda villkor och ökadintegration även åtgärder förbl.a. tillväxt genom företagande,minskad frånvaro, bättreutbildning och infrastruktur,lägre skatter och lägre offentligautgifter och bättre fungerandeoffentliga system.9. Mål för politikområdetArbetsmarknadspolitik (punkt 7) (m)av (), HenrikWestman (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 7 borde ha följandelydelse:7. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation 9.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A364 yrkande 14.StällningstagandeVi kan inte ställa oss bakomregeringens mål för politikområdetArbetsmarknadspolitik utananser att detta bör avvisas avriksdagen. I stället förordar vien politik som skaparförutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Den nya politikenskall utformas så att denarbetslöse sätts i centrum.Arbetsmarknadspolitiken måste utgåfrånatt alla människor är olika ochdärmed har olika behov, intressenoch förutsättningar men sammarätt till det stöd hon eller hanbehöver för att snabbt kunna få ettnytt arbete. Vi utvecklarvår syn på arbetsmarknadspolitikennärmare i motionerna 2002/03:A225om arbetshandikappade,2002/03:A294 ombemanningsföretag, 2002/03:A314om arbetsmarknaden, 2002/03:A315omjämställdhet, 2002/03:A316 omarbetstid och 2002/03:A321 om enrörlig och individuellyrkesutbildning.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskildayttranden. I rubriken angesinom parentes vilken punkt iutskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. EMU och arbetsmarknaden (punkt2) (mp)av ().InledningOm ansluter sig till EMUkommer det att innebära storaförändringar, sannolikt störreän de som EU-medlemskapet fört medsig. Vi är motståndare till attSverige blir EMU-medlem ochanser att en rad aspekter på EMU:sinverkan på arbetsmarknaden börbelysas närmare.EMU ett högriskprojektEkonomer brukar beskriva EMU somett högriskprojekt eftersom det äromöjligt att förutse allakonsekvenser av att avhända sigden egna penningpolitiken. Denslutsatsen drar också (SOU 2002:16) därdet förutses att det blirsvårare att stabilisera ekonomininom EMU än utanför.I dag använder vi penningpolitikenför att stabilisera sysselsättningoch produktion. Det ärinte möjligt i EMU. Blir Sverigemedlem i valutaunionen blir detsvårare att motverka negativaeffekter av ekonomiskastörningar som specifikt träffarvår ekonomi. Det är därför kommer fram till attett medlemskap skulle innebära ökadinstabilitet med störresvängningar i produktion ochsysselsättning. Efterfrågestörningarkommer, till skillnad från , att "slå igenom med fullkraft".I EMU ökar riskerna både föröverhettning i ekonomin och fördjupare konjunkturnedgångar.Utredningen konstaterar attdetta är förenat med"välfärdsförluster förmedborgarna".Erfarenheter visar att högarbetslöshet vid en djupkonjunkturnedgång "tenderar attblibestående, eller åtminstone mycketlångvarig". Förutom risk för ökadarbetslöshet till följd avinstabilitet inger också EMU:shårda inflationsmål farhågor.Per och Hans Sacklénvid Fackföreningsrörelsens Institutför Ekonomisk Forskning(FIEF) har studerat effekterna avett EMU-medlemskap. Går Sverigemed i får vi räkna medatt arbetslösheten kan stiga upptill , vilket skall jämföras medatt vi utanför EMUberäknas ha förutsättningar attminska arbetslösheten till 2 %.Dessutom visar ochSackléns empiriska studier attarbetslösheten inom EMU kan gåmot "extrema nivåer" i sambandmed ekonomiska kriser.Arbetsmarknaden får stå föranpassningenÄven kommer ekonomiskastörningar att äga rum. När viinte längre kan använda ossav penningpolitiken och rörligväxelkurs måste det till andramekanismer för att undvika höganivåer på arbetslösheten. InomEMU kommer kravet på anpassning atttill stor del läggas påarbetsmarknaden och på löntagarna.De mekanismer som i första handstår till buds handlar, imångt och mycket, om att få tillstånd konjunkturvariationer i löneroch lönekostnader och ökadrörlighet på arbetsmarknaden.Flexibla löner och hot omarbetslöshetEtt medlemskap i ställer tillproblem, framför allt när vi fårstora förändringar iefterfrågan, och dessa påverkarSverige på ett annat sätt änövriga euroländer. I sådanasituationer blir det angelägetatt lönekostnaderna snabbt kananpassas till nivån i andraländer. Det kan med andra ordytterst bli aktuellt medlönesänkningar för att undvikamassarbetslöshet.Vid ett EMU-medlemskap kan vi somframgått räkna med ökade krav påförändringar som skall gelägre löneökningar och därmedminskad risk för arbetslöshet.Hur kan då sådana förändringarse ut? I redovisarman resultat av modernforskning: "Denna forskning gerstarkt stöd för att högersättning och långaersättningsperioder iarbetslöshetsförsäkringen, högfacklig organisationsgrad samthögtäckningsgrad förkollektivavtalen tenderar attleda till höga reallöner ochhögjämviktsarbetslöshet." Vidare gesexempel på reformer som Frankrikegenomfört och som enligtutredningen inte anses höraihop med ett EMU-medlemskap.Sådana reformer ärarbetstidsförkortning, höjdaminimilöner och starkareanställningsskydd.Visstidsanställningar skaparflexibilitetEMU-utredningen konstaterar att vidett EMU-medlemskap tar ekonominsanpassning till ekonomiskastörningar formen av enkvantitetsanpassning, "dvs. attproduktion och sysselsättning ökareller minskar, eller en anpassningav priser och löner." Som nämntsses löneflexibilitet somett sätt att anpassakostnadsläget. Men lönekostnadernakan också göras flexibla ochkonjunkturanpassade genom attföretagen snabbt förändrarpersonalgruppens storlek ochsammansättning.Jag anser att förutsättningarnaför hur arbetsrätten utformas,och då inte minstanställningstryggheten, påverkas avom vi är medlemmar i ellerej. Därför bör regeringengöra en särskild översyn avarbetsrätten där EMU:s inverkansärskilt redovisas.Internationalisering, flexiblaanställningsvillkor och regionalaeffekterVilka krav ställs påarbetsmarknaden utifrån den allmännatrenden med ökadinternationaliseringoch vilka krav kan direkt hänförastill ett EMU-medlemskap? Enligt skiljer sigförutsättningarna i respektiveutanför valutaunionen på ett"fundamentalt sätt". Den avgörandeskillnaden ligger i det faktumatt en anpassning av kostnadslägetinte kan ske via rörligväxelkurs om vi går med i . Istället måste anpassningen till stordel ske via flexibilitetpå arbetsmarknaden.Vi menar att alla kommandeförslag och beslut inomarbetsmarknadsområdet ochtrygghetssystemen bör åtföljasav en konsekvensbeskrivning därEMU:s eventuella inverkanredovisas.Förutom flexibilitet i löner ochanställningsvillkor kansysselsättningen stabiliseras inomEMU genom att arbetskraften blirmer rörlig. För att åstadkomma dettakan skattepolitiken ochutformningen avarbetslöshetsförsäkringen utgöraredskap. Jag anser mot dennabakgrund attkommande förslag till förändringari arbetslöshetsersättningen skallåtföljas av en redovisningav EMU:s eventuella påverkan.I en bilaga till (SOU1996:158) konstateras att kravenpårörligheten inom landet, framförallt mellan norra och ,sannolikt kommer att varahögre med ett medlemskap i änutan. I många fall är det, enligtEMU-bilagan, rimligt atttänka sig att en extern ekonomiskchock påverkar ochden europeiska kontinentenrelativt likartat, medan norraSverige drabbas på ett helt annatsätt.Jag anser att det finns starka skälför att närmare analysera vilkakonsekvenser ett svensktEMU-medlemskap får för Norrlandoch norrländskt näringsliv samtatt utröna hur negativakonsekvenser kan motverkas.Konsekvenser för jämställdhetenIngen av de båda stora EMU-utredningar som resulterat i SOU1996:158 och SOU 2002:16 haranalyserat konsekvenserna av ettEMU-medlemskap ur ett jämställdhets-och könsperspektiv.Fram till 1990-talet har svenskpolitik aktivt varit inriktad påfull sysselsättning och enväl utbyggd offentlig sektor,vilket är en förutsättning förkvinnors höga förvärvsfrekvens.Inom EMU är prisstabilitet ochstrama finanspolitiska normeröverordnade sysselsättningen.I en bilaga till SOU 1996:158 visasatt det är länder med en storoffentlig sektor som kan fåsvårast att uppfylla EMU:sfinanspolitiska normer. Beskattningoch utgifter måste göras mindrekonjunkturberoende, vilket kanmedföra att "välfärdsstaten måsteminska i omfattning". I EU:sriktlinjer för den ekonomiskapolitiken 2002 sägs i klartext attmålsättningen är att "minskadet totala skattetrycket".Om EMU skall fungera behöver,som nämnts, också rörligheten hosarbetskraften öka. Detställer i sin tur krav påharmonisering avsocialförsäkringssystemenmedlemsländerna emellan.Även om våra kollektivaförsäkrings- och trygghetssystem harbrister i könsneutralitet och ivissa fall ger olika utfall förkvinnor och män, har ,jämförelsevis, kommit längre ifråga om att skapa förutsättningarför att kvinnor skall kunna varaekonomiskt oberoende. Närnu trygghetssystemen samordnaskommer det också att krävas ensamsyn kring utformningen avdessa.Många av de grundläggandeförutsättningar som gjort attSverige, i förhållande till andraländer, kommit relativt långt isina jämställdhetsambitioner äralltså utsatta för press vidett EMU-medlemskap. Det gällerframför allt den offentligasektorn och den generellavälfärdsmodellen. Till det kanläggas det faktum att det i högutsträckning är kvinnor som fårutgöra en sorts buffert närarbetsmarknaden görs mer flexibelexempelvis genom otryggavisstidsanställningar.Sammantaget är det av vikt attde ökade kraven på flexibilitet påarbetsmarknaden och denpress på skattesänkningar ochminskade offentliga utgifter somEMU för med sig ses i ljuset avrådande könsmaktsordning. Jag anserdärför att en utredning börtillsättas med uppgift attanalysera EMU ur ettjämställdhetsperspektiv.2. genomförande av EU:ssysselsättningsstrategi (punkt 6)(v)av ().Öppna samordningsmetodenVänsterpartiet menar att det ärviktigt att värna det nationellasjälvbestämmandet ochinstämmer i regeringensuppfattning attsysselsättningspolitiken skallvara en nationellangelägenhet.När det gäller den öppnasamordningsmetoden vill jag peka påatt den, som namnet anger, är enmetod för samordning och inte församarbete. Metoden har dessutombrister när det gäller insyn,och processen är otydlig som grundför ansvarsutkrävande. Jag menaratt en närmare analys avmetoden bör göras utifråndemokratiaspekter.Kunskapsbaserad ekonomiI beslutade om ett nytt strategiskt målför unionen: "Att blivärldens mest konkurrenskraftigaoch dynamiska kunskapsbaseradeekonomi ...". Jag välkomnarmålsättningen om en konkurrenskraftbyggd på kunskap och menar att dettaunderstryker våra kravpå långsiktighet, behov avstatligt ansvar för forskningoch teknikutveckling, attarbetskraften ses som en resursatt utveckla, tryggaanställningar, goda utvecklandearbetsmiljöer och bra löner.Jag menar att ett kraftfullt,samlat initiativ bör tas för attutarbeta breda politiskastrategier för kunskap somkonkurrensmedel.JämställdhetVi kan konstatera att haren hög förvärvsfrekvens blandkvinnor och att den offentligasektorn är en viktig orsak tilldetta. Arbetet med att brytakönssegregeringen skall därför gåhand i hand med ett försvar avoffentlig verksamhet.Kvinnor har också oftare änmän tillfälliga och otryggaanställningar. Flexibilitet iekonomin får inte innebäraökade sociala klyftor ochotrygga och könsdiskriminerandeanställningsformer. Flexibilitetenmåste i stället utgå frånett bättre system förvuxenutbildning, individuellkompetensutveckling etc., ochkombineras med färrevisstidsanställningar, ökademöjligheter att prova nya yrkenoch branscher och förbättrademöjligheter att pendla. Andelenotrygga anställningar måste minska.3. genomförande av EU:ssysselsättningsstrategi (punkt 6)(mp)av ().Från sida är vii princip positiva till denöppna samverkan som EU:ssysselsättningsstrategi ger uttryckför. Det är så ett mellanstatligtsamarbete skall gå till,utan tvingande lagar ellerdirektiv.Jag menar dock att Sverigei stora drag saknar enhållbar strategi påsysselsättningsområdet. Det ärenligt min mening paradoxalt attregeringen i ministerrådetmedverkar till utarbetande avriktlinjer för EU-medlemsstaternassysselsättningspolitiksamtidigt som man i den nationellapolitiken inte vidtar de åtgärdersom krävs för att uppfyllasysselsättningsstrateginsmålsättningar.Jag vill lyfta fram ett exempelpå detta. Det gäller behovet av attfrämja ett livslångtlärande, något som betonas starkti sysselsättningsstrategin och somjag anser vara viktigt,oavsett EU-medlemskap. Enligt minuppfattning är de insatser somhittills gjorts i närdet gäller kompetensutveckling ochlivslångt lärande otillräckliga,och ytterligare åtgärderbehövs.I. Arbetslösa som i dagdeltar i aktivitetsgaranti ocharbetsmarknadsutbildning fårotillräcklig kompetensutveckling.Kvaliteten i dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernamåste förbättras så attbåde individernas ochmarknadens efterfrågan kantillfredsställas.II.· Politiken för livslångt lärandeär otillräcklig beträffande deäldre på arbetsmarknaden. Idagsläget beviljas inte studielåntill personer -åldersgränsen bör i ett förstasteg höjas till 55 år.·· Systemet för individuelltkompetenssparande måste utformaspå ett sådant sätt att detverkligen stimulerarkompetensutveckling. Detta liggeri såväl arbetsgivarnas som deanställdas intresse. Bristen påkompetens är å ena sidan skriandeinom vissa branscher. Åandra sidan har alltför mångamänniskor arbete under sinkompetens, vilket framgår avrapporten ? (Ds2000:49).·En annan fråga isysselsättningssamarbetet som jagi korthet vill beröra i dettasammanhanggäller skattefrågorna. FrånMiljöpartiets sida är vi starktkritiska till att EU:s ministerrådoch inom ramen försysselsättningsstrategin lägger sigi hur och i vilkenutsträckning ochandra medlemsstater genomförskattereformer och utformarskattereglerna. Vi menar attdet helt och hållet måste vara ennationell angelägenhet attavgöra hur skattesystemet skall seut.4. anslagsförslag förutgiftsområde 13 (punkt 9) (m)av (), HenrikWestman (m) och ().Arbetsmarknadsutskottet har underberedningen av detta betänkandearbetat under förutsättningenatt en riksdagsmajoritet beståendeav socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartisterden4 kommer attfastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i denstatliga budgeten och enberäkning av statens inkomsteravseende samt besluta ompreliminära utgiftstak för år 2004.Moderata samlingspartiet har iparti- och kommittémotioner förordaten annan inriktning avden ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Ett övergripandemål för den ekonomiska politikenbör vara att möjliggöra ökadtillväxt. Då måste utgiftskvotensänkas. För detta krävs bl.a. enmoderniserad arbetsmarknad,avregleringar, sänkta skatter ochlägre offentliga utgifter.Antalet sjukskrivna ochförtidspensionerade måste minskasgenom att sjukvård ochrehabiliteringförbättras.Våra förslag syftar också till attskapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Vi villsatsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter tillett rikare liv. Genom en störreenskild sektor och ett starkarecivilt samhälle kan bådeföretag och människor växa.Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Densociala tryggheten ökar också iandra bemärkelser genom atthushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att väljabidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en störretrygghet. De enskilda människornafår ett större inflytande över sinaliv.Vi har föreslagit enlångtgående växling frånsubventioner och bidrag tillomfattandeskattesänkningar för alla, främstlåg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller ingamöjligheter att påverkasin egen situation. Vi slår ocksåfast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunnagenomföra de uppgifter som måstevara gemensamma. Avsevärdaresurser tillförs t.ex. föratt bryta den ökadesjukfrånvaron och de ökandeförtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - medvåra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning ochskatteförändringar - bör ses som enhelhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut ochbehandlas isolerat från de andra.Om majoritet den 4december beslutar om ramar förde olika utgiftsområdena i enlighetmed finansutskottets förslag ochdärmed väljer en annaninriktning av politiken, deltarvi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inomutgiftsområde 13.Beträffande de olika anslagen harvi följande uppfattning.Anslaget 22:1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderEn ny effektiv myndighet börinrättas som ersätter AMS. Den nyamyndigheten skall ansvara föratt godtagbara förmedlingstjänstererbjuds över hela landet,administrera schabloniseradearbetsmarknadspolitiska stöd somflytt- och starta-eget-bidragsamt bedriva den ytterstamyndighetsutövning som fordrasför att fördela de medel somanslås över statsbudgeten förövriga insatser.En reformering avarbetslöshetsförsäkringen medför attAMS övervakningsansvar kan upphöranärförsäkringen flyttas från a-kassorna till de allmännaförsäkringskassorna liksomadministrationoch beslut om lönebidrag.Genom den reformering avarbetslöshetsförsäkringen och dearbetsmarknadspolitiska programmensom vi förordar kan anslaget 22:1Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader reducerasmed251 miljoner kronor.Anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ochaktivitetsstödVi förespråkar införandet av enallmän arbetslöshetsförsäkring somadministreras av staten.Försäkringen skall vara enomställningsförsäkring somfinansieras med enförsäkringspremierelaterad till månadslön.Premien skall tas ut på inkomster som ärersättningsberättigande och varaavdragsgill. Den höjda egenavgiftenkompenseras för denenskilde genom sänkt skatt.Ersättning skall som längstkunna lämnas under enersättningsperiod om 300 dagardäråterkvalificering endast skallkunna ske genom ett riktigtarbete. Genom att införa denarbetslöshetsförsäkring viföreslår kan huvuddelen avdagens regel-, kontroll- ochsanktionssystem slopas. Dettamedför ekonomiska konsekvenser förberörda myndigheter. Viberäknar sammantaget attbesparingar kan ske om inom anslaget 22:2Bidragtill arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd.Anslaget 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnaderFlera av de traditionellaprogrammen inklusiveaktivitetsgarantin bör avskaffastill förmån förmer individuellt inriktadeinsatser. Inriktningen pååtgärderna måste tillåtas varieraoch tasin utgångspunkt i individensbakgrund, behov och motivation.Ansvar och beslut måste flyttasså att den arbetssökande fåreget inflytande och ges störreansvar och valmöjligheter.Utbildning måste utgöra ettgrundläggande inslag för att kunnage alla arbetslösa som villarbeta bra förutsättningar attfinna ett nytt arbete. Våra förslaginnebär att anslaget 22:3Köp av arbetsmarknadsutbildningoch övriga kostnader kan reducerasmed 1 000 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag.Anslaget 22:7 Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärderingRiksdag och regering behöver ettbättre beslutsunderlag. Ett utökatuppdrag ges till Institutetför arbetsmarknadspolitiskutvärdering (IFAU). Institutet skallårligen utvärdera resultaten avde arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som vidtas ochutvärderingsresultaten skall varaoffentliga. Vi föreslår attanslaget 22:7 Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärderingökas till , dvs.drygt 4 miljoner kronor mer änenligt regeringens förslag.Anslaget 22:8 Bidrag tilladministration av grundbeloppetAnslaget 22:8 Bidrag tilladministration av grundbeloppet kani sin helhet avvecklas till följdav införandet av en nyarbetslöshetsförsäkring enligt vårtförslag.Anslaget 22:10 anser att anslaget 22:10 bör utgå i sinhelhet.Anslag till nyarbetsmarknadsmyndighetDen nya myndighet som vi föreslårskall kunna införas helt och fullter 2005. För uppbyggnadenav den nya myndigheten föreslårvi att det i ett första stegtillförs för2003.Sammanställning över anslagen 22:1-22:3, 22:7, 22:8 och 22:10 samtanslag till nyarbetsmarknadsmyndighetTusental kronor---------------------------------------------------------| |Anslag|Anslagstyp|Utskottet||---------------------------------------------------------|22:1||ramanslag| 4 621 |- 250 853|| |förvaltningskostnader|| 614 | |---------------------------------------------------------|22:2|Bidrag till|ramanslag| 36 363 | - 3 175|| |arbetslöshetsersättning|| 000 | 0001|| |och aktivitetsstöd || | |---------------------------------------------------------|22:3|Köp av |ramanslag| 4 708| - 1 000|| |arbetsmarknadsutbildning|| 812 | 000|| |och övriga || | || |kostnader || | |---------------------------------------------------------|22:7|ramanslag| 20 903 | + 4 097|| |arbetsmarknadspolitisk|| | || |utvärdering || | |---------------------------------------------------------|22:8|Bidrag till|ramanslag| 57 427 | - 57 427|| |administration av || | || |grundbeloppet || | |---------------------------------------------------------|22:10|Bidrag till|obetecknat| 7 750 | - 7 750|| |Stiftelsen |anslag| | || |Utbildning || | || ||| | |---------------------------------------------------------| |Ny | || + 25 000|| |arbetsmarknadsmyndighet2|| | |---------------------------------------------------------|Totalt för | | 60 306| - 4 461||utgiftsområdet || 689 | 933|---------------------------------------------------------Varav avserutgiftsminskning till följd av enutökad själv-finansiering av en allmänarbetslöshetsförsäkring.2 Nytt anslag.5. anslagsförslag förutgiftsområde 13 (punkt 9) (fp)av () och TinaAcketoft (fp).Folkpartiet liberalernasbudgetförslag för innebär isina huvuddrag sänkta skatter påarbete och företagande somsyftar till att uppnå en långsiktigoch uthållig tillväxt. Det syftarockså till en mera rättvisskattepolitik för bl.a.barnfamiljer. Våra utgiftsökningaravser främst bistånd, utbildning,vård och omsorg, förbättringar förhandikappade,åtgärder mot ohälsan samtsatsningar på miljö ochrättssäkerhet.Vårt förslag till utgiftsram förutgiftsområde 13 har emellertidavslagits i budgetprocessensförsta steg. DåFolkpartiets budgetförslag är enhelhet är det inte meningsfullt attdelta i fördelningen på anslag inomutgiftsområdet.I det följande redovisas isammanfattning innehållet i vårtbudgetförslag för utgiftsområde 13.Anslaget 22:1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderVi anser från sidaatt arbetsmarknadspolitiken börreformeras.