bet · GP01BOU9 · 2002-03-21 00:00:00 — Utskottet ärdäremot inte berett att föra dessa krav så långt attde också kommer att omfatta konstnärlig utsmyckningav det slag som motionärerna åsyftar. Motionenavstyrks sålunda.Tillsyn och kontroll m.m.Kvalitetssäkring i byggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omkvalitetssäkring i byggandet. Utskottetsställningstagande görs främst mot bakgrund avdet arbete som pågår på området. Jämförreservationerna 6 (kd, c, fp) och 7 (mp) samtsärskilt yttrande 1 (v).Förslag som på olika sätt avser att säkra kvaliteten ibyggandet förs fram i sex motioner. I motionernaförs bl.a. fram förslag om förbättrad tillsyn ochkontroll liksom om ett tydligare producentansvar.Enligt motion 2001/02:Bo220 (mp) bör åtgärdervidtas så att det över huvud taget inte skall kommain miljöfarligt material i byggnationen - dettabl.a. för att förhindra att fler allergier uppstår,att oväntade miljömässiga bakslag inträffar och föratt säkra att framtidens byggnation blir såekologiskt hållbar som möjligt. Det kan enligtmotionen åstadkommas genom att en utredningtillsätts som- klarlägger att byggsektorn klarar sitt frivilligaproducentansvar (yrkande 1),-- överväger behovet av ett lagregleratproducentansvar för byggsektorn (yrkande 2) och-- ger förutsättningar för att utse enhelhetsansvarig vid byggnation (yrkande 3).-Förslag om att se över det frivilligaproducentansvaret och överväga införandet av ettlagreglerat sådant ansvar förs även fram iMiljöpartiets partimotion 2001/02:Bo308 yrkande 3.Dagens ofta hetsiga byggnadstempo med kortabyggtider gör enligt motion 2001/02:Bo244 (kd)yrkande 2 kvalitetssäkringen extra viktig för att setill så att byggnader blir sunda och hälsosamma attbo i. En översyn måste därför göras av plan- ochbygglagens bestämmelser om kvalitetssäkring som dekommer till uttryck i bestämmelserna ombyggnadsarbeten, tillsyn och kontroll i 9 kap.Även enligt motion 2001/02:Bo320 (kd) yrkande 7måste en förändring av kommatill stånd i syfte att förtydliga produkt- ochkvalitetsansvaret. Förslaget lämnas främst för attkomma till rätta med problemen i inomhusmiljön.En bra planering, en helhetssyn på byggprocessenoch ett aktivt deltagande av såväl fastighetsägaresom berörda bostadskonsumenter är enligt motion2001/02:Bo255 (v) krav som måste uppfyllas för attgoda bostäder till rimliga kostnader skall kommatill stånd. För att nå målet med goda och sundabostäder förs i motionen fram förslag om att- åtgärder för att säkerställa byggkontrollen ibyggprocessen skall vidtas (yrkande 3),-- bygganmälan för större projekt skall göras i etttidigare skede av byggprocessen (yrkande 4),-- den kvalitetsansvariges ställning stärks (yrkande5),-- byggherren skall åläggas att göra slutanmälaninnan en byggnad tas i bruk m.m. (yrkande 6) samt-- tillsynsansvaret i byggprocessen utreds (yrkande8).-Det behövs enligt motion 2001/02:Bo305 (s) åtgärderför att komma till rätta med fuskbyggen. Regeringenbör därför överväga vilka åtgärder som kan vidtasför att genom förbättrad kvalitetskontroll hindrafuskbyggen. I arbetet bör enligt förslaget även ingåen översyn av reglerna för det statligabidragssystemet.De förslag som förs fram i motionerna syftar allatill att på olika sätt skapa förutsättningar för attden färdiga byggnaden skall erbjuda den goda ochsunda boendemiljö som alla har rätt att kräva.Utskottet delar helt motionärernas strävanden idetta avseende. Det frågan gäller är hur dettanärmast självklara mål skall nås.En förutsättning för en bra boendemiljö är attbyggande och planering sker på rätt sätt och attlämpliga material och andra komponenter används iden färdigställda byggnaden. Även om byggandet är eni vissa avseenden komplicerad process med mångaolika aktörer bör detta enligt utskottets meninginte i sig utgöra något hinder för ett slutresultatsom svarar mot de uppställda målen. Samtidigttvingas utskottet konstatera att många byggnaderinte erbjuder den kvalitet och den sunda miljö somde borde. Utskottet har i likhet med flera avmotionärerna noterat de nyhetsinslag och andrarapporter som visat på byggprojekt av olika slag ochomfattning där fusk och slarv och kanske ocksåokunskap lett till skador på bl.a. byggnader ochbostäder. Det är utskottets uppfattning att dessaskador i mycket stor utsträckning är onödiga och attde till helt övervägande del hade kunnat undvikas.Det finns goda kunskaper om de problem somskapar fukt- och mögelskador. Forskningen på områdetär omfattande och nya kunskaper och erfarenhetervinns ständigt. Det finns inte heller några beläggför att regelsystemet som sådant skulle vara grundentill problemen. Det innebär naturligtvis inte attreglernas utformning är given en gång för alla. Itakt med att nya kunskaper vinns måsteregelsystemets utformning ses över och anpassas tillde nya rön som kommer fram. Reglernas utformning isig är dock inte en garanti för ett fullgottslutresultat. En ytterligare förutsättning ärsjälvfallet att de också följs. Ansvaret för dettaåvilar i första hand alla de som är involverade iplan- och byggprocessen.En grundläggande förutsättning för en fullgodslutprodukt är att kvaliteten säkras under helaplan- och byggprocessen. För en långsiktigt godmiljö fordras dessutom att byggnaden underbruksperioden hålls i stånd och brukas på avsettsätt. För att dessa mål skall nås måsteförutsättningar för en fullgod kvalitetssäkring ialla led skapas. Här kan naturligtvis regelsystemetbidra genom att ställa krav på tillsyn och kontrollsom syftar till att säkerställa kvaliteten i olikaskeden av plan- och byggprocessen. bör detunderstrykas att dagens regler i hög grad bygger påatt ansvaret primärt ligger hos den som bygger. Dethar dock i olika sammanhang satts i fråga hur dettaansvar har kommit till uttryck. Frågan har ocksåväckts om hur ansvaret kan göras tydligare och vilkaåtgärder som kan erfordras för att underlätta ettansvarstagande.Frågan om en förbättrad kvalitetssäkring ibyggande och boende i vid mening ingår i detförberedelsearbete inför den kommande översynen avPBL som pågår inom . Som framgårovan har sålunda föreslagit att i översynenskall ingå flera för kvalitetssäkringen i byggandeoch boende viktiga frågor. Det gäller bl.a. frågorom- byggherrerollen, bl.a. hur olikabyggherrekategorier kan stödjas t.ex. viainternationellt accepteradekvalitetssäkringssystem,-- den kvalitetsansvariges ställning m.m.,-- förbättring av systemet för bygglovsprövning ochegenkontroll samt förtydligande av länsstyrelsenstillsynsroll m.m. och-- hur krav på byggnader som bör gälla underbyggnadens hela livslängd skall säkras.-Utan att gå händelserna i förväg kan det enligtutskottets mening förutsättas att den nu initieradeöversynen av PBL kommer att ge underlag för insatserav olika slag som innebär att ytterligare steg kantas mot ett kvalitetssäkrat byggande och boende.Frågor om vilka åtgärder som kan behöva vidtas isyfte att förbättra kvaliteten i byggandet skallockså uppmärksammas av den kommission som regeringennyligen tillsatt för att överväga frågor omkonkurrensen, kvaliteten och kostnaderna ibyggsektorn. Enligt sina direktiv (dir. 2002:24)skall kommissionen arbeta utifrån ett tydligtkonsumentperspektiv vari bl.a. ingår behovet av attsäkra kvalitet och hälsa och nå sänktabygg- och boendekostnader. Kommissionen skallredovisa sina förslag senast den 15 oktober 2002.Kvalitet och effektivitet i bygg- ochförvaltningsprocessen är också centrala frågor i ettutvecklat energi- och miljöriktigt byggande. Behovetav ökad samverkan i processen har framhållits iflera utredningar och rapporter. Ett underliggandeproblem är fragmenteringen av byggprocessen.Samordning av hela bygg- och förvaltningsprocessenbehövs för att få en ökad helhetssyn på byggnaden,ett tydligare fokus på förvaltningsskedet och denfärdiga produkten och en systematiskerfarenhetsåterföring. Detta förutsätter samordningmellan alla inblandade där ett tydligt ansvar,garantier, kontinuitet i processerna ochkompetensutveckling utgör nyckelbegrepp. Regeringenhar mot denna bakgrund initierat bildandet av Rådetför byggkvalitet (BQR) där de statliga byggherrarna,som ett första steg, samverkar omkringkompetensutveckling. I rådets uppdrag ingår sålundasom en viktig del kompetensutveckling hos allaaktörer i byggande och förvaltning av byggnadsverk.Av ett frågesvar från statsrådet den 6februari 2002 framgår också att regeringen avser attnoga följa rådets arbete.Utskottet delar sammanfattningsvis motionärernassyn på vikten av att genom en väl utveckladkvalitetssäkring få till stånd ett byggande ochboende som svarar såväl mot de boendes krav som motsamhällets mål. Som framgår av framställningen ovanhar också en rad insatser med denna inriktning redanpåbörjats. Enligt utskottets mening bör resultatetav detta arbete avvaktas. Utskottet är mot denbakgrunden inte berett att nu ställa sig bakomförslagen i motionerna 2001/02:Bo220 (mp),2001/02:Bo308 yrkande 3, 2001/02:Bo244 (kd) yrkande2, 2001/02:Bo320 (kd) yrkande 7 ,2001/02:Bo255 (v)yrkandena 3-6 och 8 samt 2001/02:Bo305 (s).Tillgängligheten i boendemiljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- kraven på tillgänglighet, jämför reservation8 (c, fp),-- ansvars- och finansieringsprincipen, jämförreservation 9 (kd),-- tillgänglighet vid bomässor.-Kraven på tillgänglighetTrots de krav på tillgänglighet som ställs genom PBLoch BVL uppförs det enligt motion 2001/02:Bo313 (s)yrkande 1 byggnader som inte är tillgängliga.Regeringen bör därför överväga att ytterligarestärka kravet på tillgänglighet så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga isamhällslivet.Även i motion 2001/02:So618 (fp) yrkande 2förordas skärpta krav på tillgänglighet ibyggnadslagstiftningen. Enligt motionen bör plan-och bygglagen kompletteras med riktlinjer somtvingar fram rimliga anpassningsåtgärder förfunktionshindrade.Huvuddelen av vår byggda miljö har utformats innandet fanns tydliga lagfästa krav på tillgänglighet.Detta förhållande tillsammans med en försämring avbygglovsreglerna och kontrollfunktionen gör detenligt motion 2001/02: Bo255 (v) nödvändigt att taett helhetsgrepp för att uppnå den tillgänglighetsom måste eftersträvas. bör därför ges iuppdrag att utreda hur de ökade behoven avtillgänglighet skall mötas bl.a. genom ändringar ireglerna för bygglov (yrkande 1). Ett ytterligaresätt att förbättra tillgängligheten är enligtmotionen att genomföra byggsamråd i ett tidigareskede än och gehandikapporganisationerna rätt att delta i samrådet(yrkande 2).Mot bakgrund av vad som föreslagits i motionernaavseende tillgängligheten i bebyggelsen villutskottet anföra följande.Frågor om tillgängligheten i bebyggelsen har undermånga år varit föremål för ingående diskussioner ochöverväganden inom bostadsutskottet. Utskottet har idessa sammanhang betonat vikten av attbebyggelsemiljön görs tillgänglig för alla.Utskottet står självfallet fast vid dennaståndpunkt. Hur tillgängligheten för personer medfunktionshinder skall tillgodoses måste ävenfortsättningsvis ingå i alla överväganden och beslutsom rör den byggda miljön. Målet bör vara attbebyggelsen ges en utformning som inte utestängerdelar av befolkningen, utan att också personer mednedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga fårtillträde på sina villkor. Även om avsikten i förstahand är att öka tillgängligheten för personer medfunktionshinder bör det påpekas att detillgänglighetsskapande åtgärderna dessutom oftainnebär en bättre utformning av den byggda miljönför hela befolkningen. I olika delar av livetsskeden kan dessutom behovet av en god tillgänglighetöka även för den del av befolkningen som inte iförsta hand åsyftas när behovet avtillgänglighetsskapande åtgärder diskuteras. Kravetpå tillgänglighet bör sålunda inte ses som ettsärintresse, utan som ett allmänt intresse somgynnar samhället i dess helhet.Inom bostadsutskottet har det rått enbred enighet i synen på vikten av atttillgänglighetsfrågorna ges stor uppmärksamhet iplaneringen och byggandet av den fysiska miljön.Inte heller behovet av att vidta åtgärder motbristerna i befintliga miljöer har ifrågasatts.Däremot har en diskussion förts om vilkaförbättringar som kan förväntas bli genomförda påfrivillig väg och vad som kan kräva ett bättre stödgenom lag. De lagstadgade kraven på tillgänglighetstärktes emellertid i flera avseenden genom ettriksdagsbeslut (bet. 2000/01:BoU5). Efterdessa ändringar i PBL, som trädde i kraft den 1 juli2001, ställs numera också tydligare krav på attpersoner med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga skall få ökad tillgänglighettill allmänna platser. Kraven ställs i samband medändring av allmänna platser och områden för andraanläggningar än byggnader. I befintliga byggnadersom innehåller lokaler dit allmänheten har tillträdeoch på befintliga allmänna platser skall enkeltavhjälpta hinder mot lokalernas och platsernastillgänglighet och användbarhet undanröjas, i denutsträckning som följer av föreskrifter som Boverketfått i uppdrag att arbeta fram. Inom pågårockså utarbetandet av förslag till föreskrifter ochallmänna råd i detta avseende. De upprättadeförslagen skall därefter konsekvensutredas ochsändas ut på en bred remiss och eventuelltnotifieras inom EU. räknar med att de nyaföreskrifterna och allmänna råden kan underställasregeringen för godkännande under 2002.De nu i korthet redovisade lagändringarna innebäratt ytterligare ett steg har tagits i riktning moten ökad tillgänglighet. Det innebär dock inte attarbetet med att förbättra tillgängligheten kanavbrytas. Ansträngningarna att åstadkomma etttillgängligt samhälle måste tvärtom fortgå. Ettområde där det finns uppenbara brister är iplanerings- och bygglovsskedet. Detta faktum harockså uppmärksammats av bl.a. . Verket harsålunda i en rapport (Handikapporganisationernasmöjlighet till insyn och samråd i plan- ochbyggärenden och former och metoder för lokalaåtgärdsprogram för tillgänglighet) redovisathandikapporganisationernas erfarenheter i dettaavseende. Enligt organisationerna är möjligheternaatt i samrådsskedet påverka byggnaders utformningför att underlätta tillgängligheten i nyproduktionenoch vid ändringar otillfredsställande. Hurbyggsamrådet skall kunna förbättras i detta ochandra avseenden ingår därför i regeringensöverväganden inför den förestående översynen av PBL.Tillgänglighetsfrågorna har bl.a. genom de nyligeninförda ändringarna i och genomde pågående övervägandena i enbetydande aktualitet. Det kan mot den bakgrundenförutsättas att olika möjligheter nu ingående kommeratt prövas för att ytterligare förbättratillgängligheten. Enligt utskottets mening börresultatet av dessa överväganden avvaktas innanställning tas till hur tillgänglighetsarbetet skalldrivas vidare. Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att nu ställa sig bakom förslagen imotionerna 2001/02:Bo313 (s) yrkande 1,2001/02:Bo255 (v) yr-kandena 1 och 2 samt2001/02:So618 (fp) yrkande 2.Ansvars- och finansieringsprincipenKostnaderna för ökad tillgänglighet måste enligtmotion 2001/02:Bo243 (kd) yrkande 7 täckas enligtansvars- och finansieringsprincipen, där staten ären part. Förutom att statliga myndigheter ser tillatt lokaler m.m. är tillgängliga för personer medfunktionshinder bör staten även bidra med medel föratt genomföra tillgänglighetsskapande åtgärder m.m.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällen(senast i bet. 2000/01:BoU5 s. 14) tagit principiellställning för att ansvars- ochfinansieringsprincipen skall tillämpas när detgäller åtgärder för att förbättra tillgängligheten.Utskottet har härvid uttalat bl.a. attutgångspunkten för finansieringen av åtgärder förökad tillgänglighet bör vara att kostnaderna skalltäckas inom ramen för den ordinarie verksamheten.Bostadsutskottet står fast vid sin bedömning avvilken huvudprincip som bör tillämpas när det gällerdet ekonomiska ansvaret för genomförandet av detillgänglighetsskapande åtgärderna. Motion 2001/02:Bo243 (kd) yrkande 7 avstyrks.Tillgänglighet vid bomässorNär bomässor arrangeras bör det enligt motionerna2001/02:Bo262 (s) och 2001/02:Bo313 (s) yrkande 2ställas krav på att de görs tillgängliga förfunktionshindrade. Tillgänglighet bör bl.a. vara ettkrav för statligt stöd till kommande bomässor.Bostadsmässorna avser normalt bostäder som eftermässperioden kommer att användas sompermanentbostäder på den plats där de uppförts. Detinnebär att bostäderna och den omgivande miljönskall svara mot de krav på tillgänglighet som ställsmed stöd av . Det får mot denbakgrunden förutsättas att bostäderna liksombostadsområdet blir tillgängligt på det sätt somföljer av lagstiftningen och de till denna koppladebyggreglerna. kan naturligtvis självamässperioden och visningsverksamheten som sådankräva olika anordningar och tillfälliga arrangemangsom kan medföra svårigheter vad beträffartillgängligheten. Med tanke på den planering somföregår mässorna får det förutsättas att ocksåtillgänglighetsaspekten beaktas inför själva mässan.Ett av syftena med mässorna är att visa på nyalösningar och trender i boendet. Det är naturligtvisfrågor som har ett intresse för alla boende oavsettfysiska och andra förutsättningar. I den mån detfordras för att ge tillgänglighet för alla får detdärför förutsättas att framtida mässarrangörersvarar för en fullgod tillgänglighet tillmässområdet också under själva mässperioden - dettautan att bostadsutskottet och gör ettformellt uttalande om detta. Något tillkännagivandei enlighet med förslagen i motionerna 2001/02: Bo262(s) samt 2001/02:Bo313 (s) yrkande 2 kan därmed inteanses erforderligt. Motionerna avstyrks.Säkerheten i boendemiljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- barnsäkerhetskrav i bostäder, jämförreservation 10 (v, kd, c, fp, mp),-- jordfelsbrytare, jämför reservation 11 (kd,c, mp),-- brandvarnare, jämför reservation 12 (c).-Barnsäkerhetskrav i bostäderBarns fysiska säkerhet i boendemiljön är enligtmotion 2001/02:Bo256 (v) en mycket viktig fråga.Samtidigt konstateras att tillgänglig statistikvisar att hemmet och dess närhet är den miljö därbarn oftast råkar ut för skador. Ett av skälen tilldetta är att barnsäkerhetskraven inte omfattar hussom är byggda eller ombyggda före 1976.Lagstiftningen bör därför ses över dels utifrånvilka krav som skall gälla, dels vilka krav som kanställas på de befintliga hus som inte omfattas avdagens krav (yrkande 2).Även i motion 2001/02:So634 (fp) yrkande 14föreslås att barnsäkerhetskraven skall utsträckastill att också omfatta hus som är byggda före 1973.Barn som bor i äldre hus skall enligt motionen inteha ett sämre skydd än de som bor i ett nybyggt hus.I sin bakgrundsbeskrivning pekar motionärerna även idetta fall på att olycksfall i hemmiljön är mervanliga än i andra miljöer.Det kan med fog hävdas att bostadsutskottet ochriksdagen varit en pådrivande kraft när det gälleratt söka förbättra säkerheten i boendemiljön.Sålunda gjorde påbostadsutskottets förslag ett tillkännagivande ombarnsäkerhet i byggnader (1996/97:BoU12). borde frågan ges hög prioritet ochsärskild vikt läggas på informationsinsatser.Utskottet ansåg det viktigt att de erfarenheter somvunnits om barnsäkerhet i byggnader gavs storspridning genom information om vilka krav som följdeav gällande regler, men också om vad som kundeåstadkommas med enkla medel på frivillig väg.Regeringen har också återkommit till medden begärda redovisningen. När det gäller Boverketsbyggregler har en skärpning genomförts avseendebalkongräcken och balkonginglasningar.De senast vidtagna åtgärderna har gällt kraven påsäkerhet i nybyggnationen. De krav som förts fram isåväl de nu aktuella motionerna som i tidigaremotioner avser krav på åtgärder i den befintligabebyggelse som inte omfattas av dagens regler. Debostäder som avses är bostäder byggda före 1973eller ombyggda före 1976.När bostadsutskottet har behandlatmotsvarande förslag har utskottet understrukit attfrågan om barnsäkerhet i byggnader är av sådan viktatt den bör vara föremål för kontinuerliguppmärksamhet från berörda myndigheter och övrigaparter som kan bidra till en bättre barnsäkerhet.Ett arbete med denna inriktning har inletts.Regeringen har sålunda tillsatt ensärskild delegation - Barnsäkerhetsdelegationen -med uppgift att se över och arbeta med frågor omsäkerhet och förebyggande av skador i barns ochungdomars miljö. En fråga som enligt direktiven(dir. 2001:79) skall uppmärksammas särskilt iarbetet är säkerhetsreglerna i bostäder.Delegationen skall därför beskriva och analysera hurolycksfallsmönstren i olika delar avbostadsbeståndet ser ut. Om analysen visar att detbehövs åtgärder i form av förändrad lagstiftningskall delegationen lämna förslag till sådanaåtgärder. Uppdraget skall slutredovisas senast den31 januari 2003.Som framgår av redovisningen ovan har ett arbetemed den inriktning som motionärerna efterfrågar nuinletts. Enligt utskottets mening bör resultatet avdetta arbete avvaktas. Motionerna 2001/02:Bo256 (v)yrkande 2 samt 2001/02:So634 (fp) yrkande 14avstyrks med hänvisning härtill.JordfelsbrytareFrågor om elsäkerheten i byggnader tas upp i tvåmotioner. Enligt motionerna finns det brister ielsäkerheten i de lokaler och bostäder som saknarjordfelsbrytare.Mot denna bakgrund föreslås i motion2001/02:Bo222 (s) att alla offentliga lokaler därbarn vistas skall utrustas med jordfelsbrytare. Somexempel på lokaler där kravet bör gälla nämnsdaghem, fritidshem och skolor.Förslaget i motion 2001/02:Bo238 (kd) innebär attElsäkerhetsverket bör få i uppdrag att utarbetaförslag till nya bestämmelser som innebär attjordfelsbrytare skall installeras i samtligabyggnader som uppförs, oavsett för vilket ändamål.Vid sin behandling av motsvarande förslag underföregående (bet. 2000/01:BoU8 s. 16)anförde utskottet följande.Regler om att elinstallationer i byggnader skallutföras på ett säkert sätt finns både i byggnads-och i ellagstiftningen. Enligt förordningen omtekniska egenskapskrav på byggnader skallbyggnadsverk vara projekterade och utförda på ettsådant sätt att det inte innebär oacceptabel riskför bl.a. elektriska stötar. I Boverketsbyggregler anges att byggnader skall utformas såatt risken för personskador till följd avelstötar och elchocker begränsas. I övrigthänvisas i byggreglerna till (ELSÄK:FS 1999:5). Enligtdessa föreskrifter gäller sedan den 1 juli 2000vid nyuppförande av bostäder, grundskolor,fritidshem och daghem att den elektriskainstallationens gruppledningar skall skyddas avjordfelsbrytare. Detsamma gäller vid utbyte avbefintliga gruppcentraler.En ändring i ellagstiftningen har såledesnyligen genomförts som åtminstone till en deltillgodoser vad som motionärerna åsyftar.Bostäder och lokaler där barn vistas kommersuccessivt att förses med jordfelsbrytare, delsgenom nyproduktion, dels i samband medombyggnader som omfattar elinstallationerna ibyggnaden. kan instämma i attdet vore önskvärt om hela det befintligabyggnadsbeståndet, och då särskilt bostäder ochde lokaler där barn vistas, skulle kunnaförses med en så god elstandard som ny elteknikoch jordfelsbrytare ger möjlighet till. Ingrepp ibefintliga elinstallationer är emellertid oftatekniskt komplicerade och kostsamma attgenomföra. Det får därför accepteras att enförbättring av säkerhetsstandarden på det sättsom motionärerna efterfrågar tar attgenomföra. Det bör emellertid understrykas attgällande regelverk ställer höga krav påelstandarden även i de fall när intejordfelsbrytare är obligatorisk. Vidare kan deterinras om att det finns enkla lösningarsom kan höja elstandarden utan att en fastjordfelsbrytare installeras i en anläggningsgruppcentral. Exempelvis finns det på marknadenbilliga portabla jordfelsbrytare som kan användasför att höja elstandarden i delar av befintligaelsystem.Bostadsutskottet delar sammanfattningsvismotionärernas uppfattning att frågor omelsäkerheten, särskilt i lokaler där barn vistas,bör ägnas stor uppmärksamhet. Det är angelägetatt de myndigheter som har uppgifter inom detaktuella området och övriga berörda parterinformerar om de möjligheter som finns attförbättra elsäkerheten i våra byggnader.