bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Det är interimligt att en del av befolkningen skallbetala nyttan av vägen medan de allmännavägarna finansieras med skattemedel.Också och (båda m) begär i motion 2002/03:T288yrkande 1 ett tillkännagivande om ökadeanslag till enskilda vägar. Enligtmotionärerna är de enskilda vägarna avstor betydelse för lokalbefolkning,turism och näringsliv. Det är därförviktigt att de regionala myndigheternatillsammans med tar med dessavägar i drifts- ochunderhållsstrategierna. Förutom att deårliga bidragen till vägarna måste höjastill en nivå som säkerställer en godväghållning, måste särskilda medelanvisas i de regionala planerna tillbärighet och rekonstruktion. Motionärernaanser att den årliga ramen bör höjas med180 per år.I motion 2002/03:T289 framhållerCecilia () och HolgerGustafsson (kd) att måste kunnabetala ut de i ersättning till deenskilda vägarna som beslutatom.Birgitta och (båda c) anför i motion 2002/03:T407 attstatsbidraget urholkats alltmer undersenare år så att det enskilda vägnätethotas av förfall. Motionärerna yrkar etttillkännagivande om ökat anslag tillenskilda vägar.Agne () begär i motion2002/03:T280 yrkande 2 att den statligabidragsandelen till enskilda väghållareskall behållas på minst 60 %.I motionerna 2002/03:T235 av SofiaLarsen och (båda c)(yrkande 2), 2002/03:T251 av AnnikaQarlsson (c) och 2002/03:T384 av HåkanLarsson (c) framhåller motionärernavikten av ett väl underhållet vägnät föratt upprätthålla en levande landsbygd ochmöjligheter till företagande ochtillväxt. Bidragen till det enskildavägnätet bör därför öka.Birgitta () anser i motion2002/03:T295 yrkande 2 att Vägverketsutbetalningar till enskilda vägar skallvara av kostnaderna.Enligt () i motion2002/03:T332 bör anslaget till enskildavägar höjas till den nivå som gällde år1992. Motionären uppger bl.a. attbidragen till enskilda vägar successivthar sänkts, vilket ofta har inneburit attkommunen har kompenserat sänkningen. Enreduktion av anslagen får därmed enligtmotionärens uppfattning till följd attlokala och effektiva underhållssystemsätts ur spel som möjlighetentill en landsbygdsutveckling elimineras.Behovet av större resurser tillunderhållet av svenskt vägnät är starkteftersatt.Rune m.fl. (s) betonar imotion 2002/03:T502 att de faktiskaunderhållskostnaderna har ökat ibetydligt snabbare takt än bidragsnivån.Enligt motionärerna sker en övervältringav driftskostnaderna för detta vägnät påsamfälligheterna. Ett tillkännagivandeyrkas om behovet av att drift ochunderhåll av dessa vägar i länsärskilt bör beaktas.Ökade resurser till det enskildavägnätet i län begär motion 2002/03:T280 yrkande 3. Det är,anser motionären, utomordentligt viktigtatt det enskilda vägnätet tillförsäkrasde resurser som behövs för att ta igeneftersatt underhåll för att framöverhålla en god standard. De föreslagnanivåerna för och ärotillräckliga.I motion 2002/03:T369 uppger ViviannGerdin (c) yrkande 1 att det urholkadestatsbidraget har medfört stora bekymmerför väghållarna. De enskilda vägarna iVärmland har också drabbats av ovanligtsvåra tjälskador, vilka medfört enkraftigt försämrad vägstandard.Vägverkets aviserade sänkning av bidragengör situationen än svårare. Motionärenanser därför att erforderliga medel måsteställas till förfogande för att undvikaytterligare eftersläpande vägunderhåll iVärmland.Samma motionär yrkar i samma motionyrkande 2 att extra väganslag lämnas föratt täcka vägskador efter översvämningar.Som skäl för detta uppges att vägnätet iVärmland har drabbats av omfattandeöversvämningar med följd att flerakilometer vägsträckor har spolats bort.För att återställa vägarna måste extramedel tilldelas länet.Motionsförslag om ett förändratstatsbidragssystemCamilla () framhåller imotion 2002/03:T283 att de faktiskaunderhållskostnaderna har ökat ibetydligt snabbare takt än bidragsnivån.Det sker med andra ord en successivövervältring av driftskostnaderna påvägsamfälligheterna. Ett förändrat systemsom bättre tar hänsyn tillkostnadsutvecklingen för drift ochunderhåll bör enligt motionären föreslås.Motionsförslag om nationell fond föroförutsedda händelserI motion 2002/03:T466 av . (c) yrkande 6 vill motionärerna atten nationell fond för oförutseddahändelser i det enskilda vägnätetinrättas. När oförutsedda händelserpåverkar infrastrukturen är det viktigtatt skadorna snabbt åtgärdas. Enligtmotionärerna är detta angeläget för attförebygga negativa regionala och socialakonsekvenser av brister i det enskildavägnätet. Fonden bör omfatta 70 miljonerkronor och falla under posten"Drift och byggande av enskilda vägar".Regeringen bör ges detta till känna.Motionsförslag om särskilt statsbidragför kulturmiljöåtgärderMånga föreningar har inte råd attunderhålla och vårda sina kulturskatterpå grund av regeringens storaneddragningar av bidragen till deenskilda vägarna. och (båda m) anser i motion2002/03:T288 yrkande 3 att det därför börutredas om inte ett särskilt statsbidragbör kunna utgå till kulturmiljöåtgärderpå dessa vägar.Motionsförslag om förrättningskostnaderSofia och (bådac) uppger i motion 2002/03:T235 yrkande 1att flera vägföreningar har drygaförrättningskostnader på grund av rörligaandelstal som kräver nyalantmäteriförrättningar. Det är enligtmotionärernas uppfattning inte rimligtatt dessa kostnader skall bäras avvägföreningarna.Motionsförslag om överföring av allmännavägar till enskilda vägarEnligt m.fl. (fp) imotion 2002/03:T298 yrkande 17 delvisfinns det lokala lösningar när det gällerdriften av statliga vägar. Det voredärför positivt om kunde provaatt lägga ut driften på föreningarbestående av boende och företagare längsden aktuella vägen.Agne () motsätter sig i motion2002/03:T280 yrkande 1 den s.k. förslag att överföraallmänna vägar till enskilda vägar. Dettaskulle innebära en övervältring avkostnader för väghållningen som drabbarfrämst dem som bor på landsbygden.Motionsförslag om ansvaret förfärjetrafikenRiksdagen bör enligt ochSven (båda kd) i motion 2002/03:N270yrkande 3 tillkännage för regeringen somsin mening vad som anförs om Vägverketsoch samlade ansvar föratt utarbeta förslag om enhetliga reglerför färjetrafiken. Om kust- ochskärgårdssamhällena långsiktigt skallkunna överleva som rekreationsområden förstadsbor krävs också en bofast befolkningåret runt. Likaså förutsätter, anförmotionärerna, ett socialt och kulturelltutvecklande fritidsboende att det finnsfastboende. Skärgårdstrafiken måstevärnas och utvecklas för att möjliggörakvarboende och stimuleranäringsverksamheten i området. Statensansvar måste därför klargöras.I motion 2002/03:T226 av GunillaTjernberg (kd) begärs ett skyndsamtklarläggande av vem som skall varahuvudman för trafikförbindelsen mellanHolmön och fastlandet. Vägverketsformella skyldighet att driva trafikenupphörde . Enligt motionärenhar verket trots det fortsatt att drivatrafiken isfria årstider. Regeringen harberett frågan men ännu inte tagitställning i ärendet.Motionsförslag om ansvaret förbroförbindelserCinnika Beiming m.fl. (s) uppger i motion2002/03:T391 att ansvaret för att äga ochunderhålla en rörlig bro medför kostnadersom proportionellt sett belastar denkommunala ekonomin mycket hårt och medförbehov av särskild teknisk kompetens. Attinordna i det statligabrobeståndet skulle innebära bättremöjligheter till ett planerat långsiktigtunderhållsarbete och tillgång till ensamlad teknisk kompetens som kommuneninte på motsvarande sätt har möjlighetatt tillhandahålla för en enda rörligbro. bör därför tillkännage förregeringen som sin mening vad som anförtsom ansvaret för i andra centralt viktiga broar.Utskottets ställningstagandeDe enskilda vägarna svarar för enbetydande andel av det svenska vägnätet.Enligt utskottet spelar de enskildavägarna en viktig roll förtillgängligheten för såväl enskildamedborgare som för näringslivet. Deenskilda vägarna har också stor betydelseför glesbygdens utvecklingsmöjligheter.Det är därför viktigt att dessa vägar gestillfredsställande förutsättningar så attriksdagens transportpolitiska mål om etttillgängligt transportssystem, en högtransportkvalitet och en positiv regionalutveckling tillgodoses i hela landet.Vidare bör samhällets engagemang präglasav tydlighet och rättvisa samt främjaeffektiva trafiklösningar.Utskottet vill, liksom tidigare (sebet. 2001/02:TU1 s. 43), betona vikten avatt bidrag och regler för enskilda vägari framtiden blir klarare och merrättvisa. Vidare är det särskiltangeläget att säkerställa och bevara detbefintliga vägnätet så att insatser påbl.a. drift och underhåll kansäkerställas. I sammanhanget konstaterarutskottet att den s.k. BREV-utredningensslutbetänkande har varit föremål förremissbehandling. Regeringen har vidaregivit i uppdrag att utredakonsekvenserna av BREV-utredningensförslag att föra över drygt 1 000 milallmänna vägar till enskilda vägar samtav att tar över ansvaret förbroar och färjeförbindelser. Därutövererfar utskottet att tillsammansmed har fått i uppdragatt undersöka hur blivandevägsamfälligheter skall klara att ta överallmänna vägar i glesbygd. När det gällerVägverkets aviserade minskning avstatsbidraget till vägsamfälligheterna,så ses även den frågan över. Enligtuppgift från företrädare förNäringsdepartementet planerar regeringenatt ta ställning tillBREV-utredningens förslag och deutredningsuppdrag som ovan redovisats.Motionerna belyser en rad viktigafrågor. Enligt utskottets mening bör dockregeringens ställningstagande enligt ovanavvaktas. Utskottet vill emellertidframhålla att det fortfarande (se bet.2001/02:TU1 och 2001/02:TU2) ärutskottets uppfattning att det inte kanbli aktuellt att föra över allmänna vägartill enskilda vägar på det mycketomfattande sätt som föreslås iutredningen.När det gäller synen på enskilda vägarvill utskottet vidare hänvisa till attstatsrådet i ett frågesvarden klargjort attstandard och tillgänglighet till detenskilda vägnätet är ett viktigtsamhällsintresse. I svaret anges vidareatt regeringen i budgetpropositionen förår 2003 aviserat om en utredning angåendekostnadsfördyringen för enskildväghållning på detstatsbidragsberättigade enskildavägnätet. Resultatet från utredningen,som ännu inte har slutredovisats, kommerenligt statsrådet att ingå ibeslutsunderlaget inför detregleringsbrev som regeringen skallbesluta för år 2003.Utskottet vill vidare betona vikten avatt de enskilda vägarna ges entillfredsställande resurstilldelning medhänsyn till detta vägnäts betydelse föratt trygga en hög transportkvalitet ochgod tillgänglighet i hela landet. Avbudgetpropositionen framgår att iavvaktan på den utredning som regeringeninitierat angående kostnadsfördyringar,kan medelsposten till drift och byggandeav enskilda vägar komma att justeras.Utskottet förutsätter att de enskildavägarnas transportpolitiska betydelse förlandet beaktas inom ramen för denslutliga beredningen av anslagsposten ochbidragsvillkoren. Utgångspunkten bör varaatt bidragsprocenten till de enskildaväghållarna vidmakthålls i avvaktan påatt ställning tas till ett nyttregelsystem med anledning av förslag. Vidare utgårutskottet från att regeringen skyndsamtåterkommer till när regeringensställningstaganden om det enskildavägnätet är klara.Mot bakgrund av vad som ovan anförtsförordar utskottet inte någon åtgärd medanledning av de nu aktuellamotionsyrkandena. Därmed avstyrkerutskottet bifall till motionerna2002/03:T226 (kd), 2002/03:T235 (c),2002/03: T251 (c), 2002/03:T280 (c),2002/03:T283 (v), 2002/03:T288 (m)yrkandena 1 och 3, 2002/03:T289 (m, kd),2002/03:T295 (c) yrkande 2, 2002/03:T298(fp) yrkande 17, 2002/03:T321 (m)yrkandena 2 och 3, 2002/03:T332 (c),2002/03:T369 (c), 2002/03:T384 (c),2002/03:T391 (s), 2002/03:T407 (c),2002/03:T440 (fp), 2002/03:T443 (s),2002/03:T462 (kd) yrkande 9, 2002/03:T466 (c) yrkandena 5 och 6, 2002/03:T498(s), 2002/03:T502 (s), 2002/03: N270 (kd)yrkande 3 och 2002/03:N304 (m) yrkande 7.2.6 Trafiksäkerhet och EU-mopederUtskottets bedömningUtskottet ser med stor oro på attutvecklingen av antalet dödade ochsvårt skadade i vägtrafiken inteminskar och att något tydligttrendbrott ännu inte kan skönjas. Ettproblem är det snabbt växande antaletolyckor med s.k. EU-mopeder. Utskottetförutsätter att berörda parter vidtarkraftfulla åtgärder för att åtgärdadetta problem och att regeringen förriksdagen redovisar sin bedömning avhur den allvarliga situationen skalllösas.Utskottets ställningstagandeFrågan om säkerheten i trafiken, inteminst inom vägtrafiken, är ett centraltområde inom transportpolitiken. Riksdagenhar tidigare ställt sig bakom regeringensförslag om att nollvisionen skall gällasom ett långsiktigt mål förtrafiksäkerheten. Likaså har riksdagengodkänt etappmålet om att antalet dödadetill följd av vägtrafikolyckor skallminska med , dettainnebär högst 270 personer.Som redovisas i budgetpropositionen harantalet dödade och svårt skadade ivägtrafikolyckor inte minskat på det sättsom har förutsatts. Inte heller kan någottrendbrott i utvecklingen skönjas.Antalet dödade 2001 var583 vilket är i stort sett oförändratjämfört med år 2000.Enligt utskottets mening krävskraftfulla insatser om målen förtrafiksäkerheten skall kunna uppnås. Detär nödvändigt att alla berörda - såvältrafikanter som systemutformare - tar sindel av ansvaret för trafiksäkerheten. Ettförverkligande av trafiksäkerhetsmålenförutsätter att alla aktörer inomvägtrafiken tar till sig den grundsyn somligger bakom nollvisionen och som är enförutsättning för framgång, nämligen attvarje olycka som förorsakar dödsfalleller svåra personskador är en tragedi.Med hänsyn till den oroandeutvecklingen med ett ökat antalmopedolyckor uppvaktades utskottet den 13november 2002 av () och isamband därmed utfrågades företrädare förVägverket samt Moped- ochmotorcykelbranschens riksförbund (McRF).Vid mötet redovisades att antaletmopedolyckor med dödlig eller allvarligutgång har ökat efter riksdagsbeslutet år1999 då en ny typ av moped infördes, dens.k. Denna moped ärkonstruerad för en hastighet av högst 45km/tim och föraren måste ha körkort,traktorkort eller förarbevis för mopedklass 1. Under utfrågningen redovisadesproblem med rådande trafiksäkerhet,tillsyn, regelsystem, försäljning avtrimmade mopeder och fordonsutvecklingmed bl.a. fyrhjuliga mopeder i blandadtrafik. Vidare informerades om deåtgärder som berörda parter arbetar medför att motverka den negativautvecklingen. Det gällde bl.a. krav påregistreringsskylt för alla mopedtyper isyfte att underlätta tillsyn,eterkallelse av förarbevis, skärpta kravpå återförsäljare av mopeder ochhastighetsreglering. Vissa av dessaåtgärder kräver agerande menmånga åtgärder kan vidtas av regeringen,och av organ inom branschen.Utskottet avser att under våren 2003behandla ett stort antal motioner omolika trafiksäkerhetsfrågor som väcktsunder den allmänna motionstiden år 2002.Utvecklingen med ett ökat antalmopedolyckor är dock så oroande attutskottet redan nu vill uppmärksammadetta problem. Enligt utskottets meningär det angeläget att ett aktivt arbetegenomförs för att åtgärda problemet meddet ökade antalet mopedolyckor. Utskottetförutsätter att regeringen snaraståterkommer till med enredovisning av vilka åtgärder som vidtasför att komma till rätta med det angivnatrafiksäkerhetsproblemet.3 Järnvägar och ÖresundsförbindelsenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringensförslag omekonomiska förpliktelser förBanverket avseende dels banhållning ochsektorsuppgifter, dels ,låneramar avseende dels vissainvesteringar m.m., dels prioriteradejärnvägsprojekt och dels ,finansiella befogenheter förbl.a. affärsverket Statens järnvägar.Utskottet avstyrker samtligamotionsförslag.Jämför reservationerna 3 (m, fp, kd), 4(kd) och 5 (m, fp, kd).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet sexregeringsförslag som gällerjärnvägsområdet och , . Regeringenföreslår att riksdagen4. godkänner att regeringen för år 2003får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret på förVägverket och tillsammans, föratt finansiera kapitaltillskottet tillSvedab samt räntan för detta lån,7. bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 36:4 Banverket:Banhållning och sektorsuppgifter ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter påhögst 9 efter 2003,8. bemyndigar regeringen att under år2003 för ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden innebär utgifter påhögst 25 ,9. godkänner att regeringen för år 2003får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 8 795 000 000kr för för investeringar ieldrifts- och teleanläggningar,telenätsutrustning, projekteringslager,rörelsekapital samt för vissainvesteringar i enligtavtal mellan staten ochStockholms läns landsting,10. godkänner att regeringen för år2003 får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 1 713 000 000kr för genomförande av prioriteradejärnvägsprojekt ,11. bemyndigar regeringen att geaffärsverket samt denya verksamheter som bedrivs ibolag, finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar.Vidare behandlar utskottet följande tremotioner:- 2002/03:T321 yrkande 9 av ElizabethNyström m.fl. (m),- 2002/03:T377 yrkande 3 av . (fp),- 2002/03:T462 yrkandena 2, 4 delvis och6 av m.fl. (kd).3.1 Ekonomiska förpliktelserRegeringens förslagI verksamhet ingår att slutalångsiktiga avtal, som innebär ekonomiskaförpliktelser framåt itiden. Detta gäller såväl avtal ominvesteringar som avtal om drift ochunderhåll. Vidare har Banverketregeringens uppdrag att lämna bidrag förolika ändamål. För att kunna planera sinverksamhet måste bidragstagaren normaltveta i förväg att bidraget kommer attbetalas ut. I propositionen begärregeringen därför ett bemyndigande attingå ekonomiska förpliktelser om högst9,. Bemyndigandet böravse all upphandlad verksamhet och allabidrag där fleråriga avtal sluts och sominte faller under 13 § lagen (1996:1059)om statsbudgeten, detta oavsett omavtalen avser internaresultatenheter eller externaleverantörer.Vidare begärs ett bemyndigande avseendeBotniabanan om högst ,beträffande dels produktionskostnaden omca , dels den totalaräntekostnaden omca 10 miljarder kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att regeringenbemyndigas att i fråga omramanslaget 36:4 : Banhållningoch sektorsuppgifter ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden medför utgifter på högst 9,2miljarder kronor efter år 2003.Riksdagen bör också bemyndigaregeringen att förBotniabanan ingå ekonomiska förpliktelsersom, inklusive tidigare gjorda åtaganden,innebär utgifter på högst 25 miljarderkronor efter år 2003.3.2 Översyn av finansieringm.m.MotionsförslagBotniabanan bör genomföras, framhålls imotion 2002/03:T462 av . (kd) (yrkande 6). Motionärernaanser emellertid att finansierings- ochstyrmodellen för omgående börses över i syfte att säkerställa atttidsplaner och kostnadsramar hålls.Utskottets ställningstagandeBotniabanan är ett projekt omfattande 19mil ny järnväg från norr omKramfors via till Umeå.Riksdagen biföll regeringensförslag om i samband med sinbehandling av budget- ochinfrastrukturpropositionerna (prop.2001/02:1, prop. 2001/02:20, bet.2001/02:TU1, bet. 2001/02:TU2, rskr.2001/02:125 och rskr. 2001/02:126).Utskottet instämmer med motionärerna omvikten av att genomförs ienlighet med uppställda ekonomiska ochtidsmässiga planer. Det rör sig om mycketomfattande belopp. Det får ankomma påregeringen att noggrant följa projektetoch - i synnerhet vid eventuellaavvikelser från fastlagda planer -återkomma till med fortlöpanderedovisning av framåtskridandet. Med vadutskottet nu har uttalat saknas skäl förriksdagen att vidta någon åtgärd medanledning av motion 2002/03:T462 (kd) idenna del; den avstyrks alltså.3.3 Låneram för vissajärnvägsinvesteringar m.m.Regeringens förslagBanverket har möjlighet att låna iRiksgäldskontoret för att finansierainvesteringar i eldrifts- ochteleanläggningar, telenätsutrustning,projekteringslager, rörelsekapital samtför vissa investeringar iStockholmsområdet enligt avtal från år1983 mellan staten och länslandsting. Regeringen begär riksdagensgodkännande att regeringen för år 2003får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 8 795 miljonerkronor för för dessa ändamål.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag.3.4 Låneram för prioriteradejärnvägsprojekt m.m.Regeringens förslagI propositionen föreslås att riksdagengodkänner att regeringen för fårbesluta om en låneram i Riksgäldskontoretom högst förgenomförande av prioriteradejärnvägsprojekt 2003.MotionsförslagI motion 2002/03:T462 av . (kd) motsätter man sig förslaget omen låneram. Motionärerna anser attregeringens förslag inte är tillräckligtspecificerat. Vidare finner de attförslaget avser både investeringar ochreinvesteringar. Enligt motionärernasmening är finansiering genom lån fördessa slags investeringar inte förenligmed budgetlagen. De möjligheter sombudgetlagen medger för lånefinansieringavser investeringar, inte åtgärder som ihuvudsak har som syfte att höjastandarden på befintliga väg- ochjärnvägssträckor, hävdar de. De berördaprojekten bör i stället finansieras inomutgiftstaket (yrkande 2).I samma motion (yrkande 4 i denna del)begärs ett generellt uttalande avriksdagen om att finansiering avinfrastruktur genom lån skall varareserverad för nyinvesteringar i form avsammanhållna och tydligt avgränsadeprojekt.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det på mångahåll råder brist på spårkapacitet trotsgjorda infrastruktursatsningar. Den avregeringen föreslagna låneramen avser endel av satsningen i närtid - för åren2002-2004 - inom ramen för deinfrastrukturprojekt som togbeslut om . Dennanärtidssatsning har påbörjats genom attBanverket har utnyttjat möjligheten attgenom upptagande av lån påskyndagenomförandet av investeringsprojekt.Enligt utskottet är det angeläget att detnu inledda arbetet för en förbättradjärnvägsinfrastruktur får fortsätta ochinte fördröjs genom ändradefinansieringsformer. Utskottet anser inteatt det finns något skäl för riksdagenatt bifalla motion 2002/03:T462 (kd)yrkande 2.Utskottet anser inte heller att någonåtgärd från sida är påkalladmed anledning av motion 2002/03:T462 (kd)yrkande 4 (i denna del). Motionenavstyrks således i här berörda avseenden.3.5 Finansiella befogenheter föraffärsverket m.m.Regeringens förslagStatens järnvägar är ett affärsverk somförvaltar den egendom och ansvarar förden verksamhet som före utgången av år2000 ingick i Statens järnvägarsverksamhet men som inte överfördes tillaktiebolag /2001.I budgetpropositionen föreslås attriksdagen bemyndigar regeringen att geaffärsverket samt denya verksamheter som bedrivs ibolag vissa finansiella befogenheterunder . De bemyndiganden som avsesär dels tecknande av underuthyrningsavtalavseende leasingkontrakt, dels placeringav medel enligt gällande finanspolicy.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag.3.6 produktionsverksamhetBakgrundBanverket är centralförvaltningsmyndighet med ett samlatansvar, sektorsansvar, för helajärnvägstransportsystemet. Härutöver harBanverket förvaltande uppgifter som avserbanhållning. Dessa innefattar planeringoch upphandling av drift och underhållsamt om- och nybyggnader av statensjärnvägsanläggningar. Beställningarnagörs internt, från de producerandeenheterna, eller externt, frånentreprenörer och konsulter. En tredjeroll består i produktionsverksamhet, dvs.tillhandahållande av produktion ochtjänster inom järnvägsområdet efterupphandling eller beställning.MotionsförslagFör att tydliggöra olikaroller krävs en bolagisering avkonkurrensutsatta verksamheter, anförs imotion 2002/03:T321 av . (m) (yrkande 9). En effektiviseringoch besparing kan uppnås genom attBanverkets hela produktion upphandlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattningom vikten av rationaliseringar ocheffektiviseringar för att vidmakthållaoch utveckla järnvägsnätet.Genom ett beslut i styrelseär delar av produktionkonkurrensutsatta sedan den 1 juli 2001.Banverkets verksamhet bygger på en tydligrollfördelning mellan förvaltande ochproducerande enheter.