bet · GP01AU6 · 2002-04-09 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensproposition /02:97 Lag om förbud motdiskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning. Genomlagen genomförs två EG-direktiv, vilka i sin tursyftar till att genomföra två ramavtal om s.k.atypiska arbetstagare som träffats mellan debranschövergripande organisationerna på Europanivå.Ramavtalen avser deltidsarbete respektivevisstidsarbete. Den föreslagna lagen, som ärtvingande, förbjuder diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare medtidsbegränsad anställning i fråga om löne- ochandra anställningsvillkor. Till form och innehållanknyter lagen till jämställdhetslagen och de andralagarna med förbud mot diskriminering i arbetslivet.I propositionen föreslås ändringar av följdkaraktäri lagen om rättegången i arbetstvister och isekretesslagen.Tre motioner har väckts med anledning avpropositionen. I två av dem yrkas avslag påpropositionen.Utskottet godtar lagförslagen med viss mindrejustering. Utskottet föreslår därutöver att förbuds-och påföljdsbestämmelserna i den nya lagen skallingå bland de regler som en arbetsgivare enligtutstationeringslagen (1999:678) skall tillämpaoavsett vilken lag som annars gäller föranställningsförhållandet.Lagarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2002.I betänkandet föreslås också att riksdagengodkänner Internationella arbetsorganisationens() konvention (nr 175) om deltidsarbete.Utskottet behandlar i betänkandet även drygt 150motionsförslag väckta huvudsakligen under denallmänna motionstiden . Motionerna gällerförutom deltidsarbete och visstidsanställningarbl.a. frågor om lönebildningen, stridsåtgärder,medicinska kontroller, anställningsskydd ochinflytande vid strukturförändringar och turordningenvid uppsägning. I ärendet behandlas även frågor omarbetstid och ledighet från anställningen. Samtligamotioner avstyrks, främst med hänvisning tillpågående utredningsarbete m.m.Totalt har det avgetts 40 reservationer i ärendetbl.a. rörande allmänna frågor om arbetsrätten (m, vresp. fp), lönebildningen (m resp. kd),stridsåtgärder (m+kd+c+fp) och till stöd för attavskaffa turordningsundantaget i lagen omanställningsskydd (s+v).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på proposition 2001/02:97Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A3 yrkande1 och 2001/02:A5 yrkande 1.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (fp)2. Övrig lagstiftning mot diskrimineringm.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A3 yrkande2, 2001/02:A4 yrkande 2 och 2001/02:A5 yrkandena2 och 3.Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (fp)3. Information och lagstiftningRiksdagen avslår motion 2001/02:A5 yrkande 4.Reservation 6 (fp)4. Antagande av lagförslagRiksdagen antardels regeringens förslag enligt bilaga 2 tilla) lag om förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagaremed tidsbegränsad anställning, med den ändringeni lagförslagets 2 § att orden den normalautgår,b) lag om ändring i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister,c) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),varmed delvis bifaller propositionen idessa delar,dels utskottets förslag enligt bilaga 3 tilld) lag om ändring i lagen (1999:678) omutstationering av arbetstagare.5. Godkännande av omdeltidsarbeteRiksdagen godkänner, med bifall tillpropositionen i denna del, () konvention (nr 175)om deltidsarbete. Därmed avslås motion 2001/02:A4yrkande 1.Reservation 7 (m)6. Ändringar i fråga om deltidsarbete ochtidsbegränsade anställningarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A810yrkande 3, 2001/02:A220 yrkandena 4 och 5,2001/02:A232, 2001/02:A233, 2001/02:A252,2001/02:A262, 2001/02:A264, 2001/02:A273,2001/02:A290, 2001/02:A316 yrkandena 57,2001/02:A328, 2001/02:A338, 2001/02:A365,2001/02:A372, 2001/02:A373, 2001/02:A374 och2001/02:So503 yrkande 2.Reservation 8 (v)7. Allmänna frågor om arbetsrättenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A236yrkandena 1 och 2, 2001/02:A237 yrkandena 1 och2, 2001/02:A314 yrkandena 2 och 3, 2001/02:A349yrkandena 1, 2, 3, 4 och 7, 2001/02:A389 yrkande25, 2001/02:Kr425 yrkande 3 samt 2001/02:N267yrkande 17 i denna del.Reservation 9 (m)Reservation 10 (v)Reservation 11 (fp)8. LönebildningenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A219yrkandena 15, 2001/02:A234 och 2001/02:A367yrkandena 2224.Reservation 12 (m)Reservation 13 (kd)9. Chefslöner m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A226yrkandena 15 samt 2000/01:A601 yrkandena 1 och2.Reservation 14 (v)10. StridsåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A219yrkandena 7 och 8, 2001/02:A349 yrkande 5 i dennadel, 2001/02:A367 yrkandena 31 och 32 samt2001/02:N267 yrkande 17 i denna del.Reservation 15 (m, kd, c, fp)11. Integritet i arbetslivetRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:A723yrkande 13, 2001/02:A238, 2001/02:A245,2001/02:A316 yrkande 1, 2001/02:A327,2001/02:A354 yrkandena 1 och 2, 2001/02:A378 samt2001/02:Ju388 yrkande 10.Reservation 16 (v)12. Yttrandefrihet för privatanställdam.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A224yrkandena 1 och 2, 2001/02:A385 yrkande 4 samt2001/02:Ju388 yrkandena 8 och 9.Reservation 17 (v)Reservation 18 (mp)13. Fackligt tolkningsföreträdeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A349yrkande 5 i denna del och 2001/02:N267 yrkande 17i denna del.Reservation 19 (m)14. VetoreglernaRiksdagen avslår motion 2001/02:A349 yrkande 5i denna del och 2001/02:A316 yrkande 13.Reservation 20 (m, fp)Reservation 21 (v)15. Rättsläget vid företagsnedläggningarm.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A217yrkandena 1 och 2, 2001/02:A218 yrkandena 16,2001/02:A249, 2001/02:A266 yrkandena 1 och 2,2001/02:A270, 2001/02:A274, 2001/02:A302,2001/02:A306 yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:A316yrkandena 8 och 1012.Reservation 22 (v)16. SakliggrundbegreppetRiksdagen avslår motion 2001/02:A316 yrkande 9.Reservation 23 (v)17. Kränkande behandlingRiksdagen avslår motion 2001/02:A305 yrkandena1 och 2.18. TurordningsundantagRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A276,2001/02:A316 yrkande 2 och 2001/02:A345.Reservation 24 (s, v)19. Generellt turordningsundantagRiksdagen avslår motion 2001/02:A367 yrkande27.20. Uppsägning av föräldralediga m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:A346.21. Återanställningsrätt m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A316yrkande 3 och 2001/02:A367 yrkandena 2830.Reservation 25 (m, kd, fp)Reservation 26 (v, mp)22. Centralt godkännandeRiksdagen avslår motion 2001/02:A316 yrkande 4.Reservation 27 (v)23. Stuverimonopolet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A280,2001/02:T253 yrkandena 3 och 4, 2001/02:T463yrkande 16 samt 2001/02:T468 yrkande 4.Reservation 28 (m, fp)24. Arbetsrätten och sjöfartenRiksdagen avslår motion 2001/02:T253 yrkande11.Reservation 29 (m)25. FörsäkringsskyddRiksdagen avslår motion 2001/02:A355.26. Flexibel arbetstid,arbetstidsförkortning, övertid, semester,m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A203,2001/02:A204 yrkande 4, 2001/02:A211 yrkande 12,2001/02:A220 yrkandena 3, 6 och 7, 2001/02:A229yrkande 10, 2001/02:A230, 2001/02:A246 yrkande 4,2001/02:A255, 2001/02:A288, 2001/02:A316 yrkande18, 2001/02:A367 yrkande 20, 2001/02:A389 yrkande26, 2001/02:A392 yrkande 3, 2001/02:Sf392 yrkande15, 2001/02:Sf393 yrkande 8, 2001/02:Sf395yrkande 1, 2001/02:So498 yrkande 12,2001/02:So637 yrkande 15 och 2001/02:N261 yrkande3.Reservation 30 (m)Reservation 31 (v)Reservation 32 (kd)Reservation 33 (fp)Reservation 34 (mp)27. Tilläggsdirektiv tillarbetstidsutredningenRiksdagen avslår motion 2001/02:A267 yrkande 1.28. Avskaffande av gällandearbetstidsregleringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A228yrkande 5, 2001/02:A248 yrkandena 13,2001/02:A318 yrkandena 15 och 2001/02:N322.Reservation 35 (m)29. tjänstledighetRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf392 yrkande14 .Reservation 36 (kd)30. Förstärkt skydd för föräldraledigaRiksdagen avslår motion 2001/02:A211 yrkande10.31. Arbetsgivares ekonomiska stöd tillföräldraledigaRiksdagen avslår motion 2001/02:A212 yrkande12.Reservation 37 (c)32. Ledighet för närståendevårdRiksdagen avslår motion 2001/02:So609 yrkande6.Reservation 38 (kd)33. Ledighet för frivilligtförsvarsarbeteRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A272 och2001/02:Fö229.Reservation 39 (fp)34. Ledighet för att pröva annat arbeteRiksdagen avslår motion 2001/02:A216.Reservation 40 (v)35. Ledighet för att bedrivanäringsverksamhetRiksdagen avslår motion 2001/02:A207.36. Semesterlönegrundande frånvaro vidstudierRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A253,2001/02:A287, 2001/02:A301, 2001/02:A339 och2001/02:A361.Stockholm den 9 april 2002På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (), (),(), (), MariaLarsson (kd), (), (), (), (), CarlingeWisberg (v), () och RunarPatriksson (fp).2001/02AU6Redogörelse för ärendetI detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottetdels regeringens proposition 2001/02:97 Lag omförbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsadanställning, m.m., och motioner som väckts medanledning av propositionen, dels motioner som rörandra frågor med arbetsrättslig anknytning.Flertalet av de fristående motionerna är väcktaunder den allmänna motionstiden . Dessa motioneråterges i det följande utan angivande av årtal(2001/02).Propositionens och motionernas yrkanden återfinnsi bilaga till betänkandet.Utskottets övervägandenProposition 2001/02:97 Lag om förbudmot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsadanställningUtskottets förslag i korthetUtskottet godtar regeringens förslag till lagom förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställningmed viss mindre justering. Utskottet föreslåratt antar ett av utskottet framlagtförslag till följdändring i den s.k.utstationeringslagen. konvention (nr175) bör godkännas av . Utskottetavstyrker motioner om avslag påpropositionen.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp), 3 (m),4 (kd), 5 (fp), 6 (fp) och 7 (m).Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen innehåller dels ett förslag om en nylag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsadanställning med följdlagstiftning, dels ett förslagom godkännande av konvention (nr 175) omdeltidsarbete.Bakgrunden till den nya lagen är tre förslag frånEuropeiska kommissionen 1990 om s.k. atypiskaarbetstagare. Ett av direktivförslagen omkompletterande åtgärder för att främja förbättringarav säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för sådanaarbetstagare antogs av rådet året därpå. De tvåövriga förslagen som gällde förbättring avarbetsvillkoren för deltids- resp. visstidsarbetediskuterades i rådet underperioden 19901994 utan att det ledde till resultat.I stället inleddes förhandlingar mellanarbetsmarknadsorganisationerna på europanivå. Det nuframlagda lagförslaget grundar sig på de tvåramavtal som dessa förhandlingar ledde fram till ochsom sedan genomfördes med rådsbeslut enligt avtaletom socialpolitik. om deltidsarbeteträffades och antogs som direktivden medan ramavtalet omvisstidsarbete träffades och antogssom direktiv samma år.De båda direktivens förbud mot diskriminering avdeltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare medtidsbegränsade anställningar genomförs genom ensärskild tvingande lag som till form och innehållanknyter till jämställdhetslagen och de andralagarna med förbud mot diskriminering i arbetslivet.Reglerna skall skydda deltidsarbetande arbetstagareoch arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Meddeltidsarbetande arbetstagare skall enligtlagtextens definition avses en arbetstagare varsnormala arbetstid eller en annanperiod kortare än understiger den normalaarbetstiden för en jämförbar arbetstagare som enligtlag eller avtal anses arbeta heltid. Förbudet motdiskriminering skall gälla i fråga om löne- ellerandra anställningsvillkor. Det skall omfatta bådedirekt och indirekt diskriminering.Förbudet mot direkt diskriminering innebär att enarbetsgivare inte får missgynna personer som skyddasav lagen genom att tillämpa mindre förmånliga löne-eller andra anställningsvillkor än arbetsgivarentillämpar eller skulle ha tillämpat för andraarbetstagare som arbetar heltid eller har entillsvidareanställning och som kan anses befinna sigi en likartad situation, om inte arbetsgivaren visaratt missgynnandet saknar samband med denmissgynnades deltidsarbete eller tidsbegränsadeanställning. Förbudet skall dock inte gälla omtillämpningen av villkoren är berättigad av sakligaskäl. Förbudet mot indirekt diskriminering innebäratt en arbetsgivare inte får missgynna sådanaarbetstagare genom att tillämpa löne- eller andraanställningsvillkor som framstår som neutrala mensom i praktiken särskilt missgynnar dessa kategorierarbetstagare. Detta skall dock inte gälla omtillämpningen av villkoren kan motiveras av ettberättigat mål och medlen är lämpliga och nödvändigaför att uppnå målet.I fråga om bevisningen vid direkt diskrimineringskall det åligga den som anser sig diskriminerad attlägga fram fakta som ger anledning att anta att detförekommit direkt diskriminering. Om så sker övergårbevisbördan på arbetsgivaren som skall visa attmissgynnandet inte har samband med att arbetstagarenarbetar deltid eller har en tidsbegränsadanställning.Påföljder vid överträdelse avdiskrimineringsförbudet är ogiltighet eller jämkningav avtal och skadestånd. Tvister som rör förbudetskall handläggas enligt lagen om rättegången iarbetstvister. I fråga om preskription görs enhänvisning till medbestämmandelagen. Någon särskildtillsynsordning för frågor som rör lagen föreslåsinte.I propositionen hänvisas till förarbetena tilljämställdhetslagen och till tre lagar motdiskriminering.Propositionen innehåller förslag om följdändringari lagen om rättegången i arbetstvister och isekretesslagen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.I propositionen föreslås också att riksdagengodkänner konvention (nr 175) omdeltidsarbete. Konventionen och den anknytanderekommendationen (nr 182) antogs av , Internationella arbetskonferensen, år1994. informerades om de båda instrumenteni en skrivelse , då regeringen gjordebedömningen att inte borde tillträdakonventionen eftersom inte ansågs uppfyllakonventionens bestämmelser om att alladeltidsarbetande skall garanteras en grundlön sominte är lägre än för jämförbara heltidsarbetande.Riksdagen lade skrivelsen till handlingarna (skr.1995/96:158, 1996/97:AU3). I och med den nuföreslagna lagen anser regeringen att de eventuellahinder mot ratifikation som tidigare funnits ärundanröjda.MotionernaKristdemokraterna, i motion A3, och , imotion A5, yrkar avslag på propositionen i desshelhet, medan i motion A4 yrkar avslagpå förslaget om godkännande av ILO-konventionen.Dessa tre partier för också fram mer allmännasynpunkter på den svenska lagstiftningen motdiskriminering. framför även allmännasynpunkter på EU-regleringen.Moderaterna konstaterar i motion A4 att ärskyldigt att genomföra de två direktiv somlagförslaget grundar sig på. Den lagtekniskautformningen godtas. Av principiella skäl börbestämmelser som rör obligatoriska och grundläggandevillkor på arbetsmarknaden anges i lag och inteöverlåtas till intresseorganisationer. Moderaternaanser emellertid att frågan inte är av dengränsöverskridande art att den borde ha behandlatspå unionsnivå. Enligt den s.k.subsidiaritetsprincipen bör frågor omanställningsvillkor för olika kategorier anställdaha avgjorts självständigt på nationell nivå, vilketunderstryks ytterligare av de mycket olikaförutsättningar som råder i medlemsstaterna. Iflertalet EU-länder anses det angeläget att ökamöjligheterna till deltidsarbete av hänsyn tillbarnfamiljerna, medan skattetrycket i göratt få familjer klarar sin försörjning utan att allaarbetar heltid. Detta leder till att den utbreddadeltidsarbetslösheten blir ett problem. Moderaternaanser också att vi får en allt mer komplicerad ochoöverskådlig lagstiftning mot diskriminering med enblandning av civilrättslig och straffrättsliglagstiftning med olika diskrimineringsgrunder ocholika räckvidd. Särskilt rörig är enligt Moderaternaden arbetsrättsliga lagstiftningen som gör det svårtinte minst för de små företagen. All lagstiftningborde sammanföras i en gemensam lag om mänskligarättigheter och de olika ombudsmannaämbetena bordesammanföras till en enda myndighet (yrk. 2).Moderaterna anser det vara tillräckligt att Sverigeinförlivar de två EG-direktiven med den svenskalagstiftningen. tillför ingetytterligare, varför även framgent bör avståfrån att tillträda konventionen (yrk. 1).Enligt i motion A3 är detangeläget med ett gott skydd för gruppendeltidsarbetande. Partiet har en grundläggandepositiv syn på deltidsarbetet när det är självvaltoch passar den enskildes livssituation.Deltidsarbete är en möjlighet att få livssituationenatt gå ihop, och med partiets förslag ombarnomsorgskonto ökar valfriheten försmåbarnsföräldrar. Möjligheten till deltidsarbetemåste vara reell, så att den som går ner i arbetstidinte behöver riskera sämre anställningsvillkor.Därför är det nödvändigt med ett skydd i lag, men istället för att anta det nu framlagda förslagetborde frågan beredas av den pågående utredningen omett vidgat skydd mot diskriminering. Partietansluter sig till de synpunkter som framförts avLagrådet. Syftet med lagförslaget är att ge vissagrupper av anställda en starkare arbetsrättsligställning, inte att ge skydd mot särbehandling pågrund av den anställdes person eller personligaegenskaper. Även om det alltså inte handlar omdiskriminering i strikt mening är det troligt att ensamlad bedömning av diskriminerings- ochsärbehandlingsfrågor i arbetslivet skulle göra lagenenklare att förstå för företagarna. Dessutom lederlagförslaget till ökade kostnader. Även frågan hurtryggheten kan ökas för deltids- ochvisstidsanställda utan att det får drastiska följderför arbetsgivarna borde besvaras innan beslut fattas(yrk. 1 och 2).Folkpartiet säger sig i motion A5 ha svårt attstödja förslagen i propositionen även om frågorna omde deltidsarbetandes och visstidsanställdasställning är intressanta och måste uppmärksammasmer. Diskrimineringslagstiftning är inte den rättametoden. Partiet hänvisar till Lagrådets uppfattningatt det inte är fråga om särbehandling på grund avden anställdes person eller personliga egenskaper.Med det nu framlagda förslaget skulle lagstiftningenbli alltmer komplex och svåröverskådlig (yrk. 1).Risken finns att lagarna förlorar i tyngd om de blirför många. De borde därför samlas i en lag (yrk. 2).Den pågående utredningen om en samlad lagstiftningmot diskriminering borde kunna ta upp även dennafråga (yrk. Alla problem med diskriminering kaninte lösas enbart genom lagstiftning. Som ett sättatt komma åt problemen borde lagarna kompletterasmed informationskampanjer (yrk. 4).Fråga om avslag på propositionen m.m.Utskottet kan inledningsvis konstatera att deförslag som läggs fram i propositionen i förstahand är betingade av kravet att skallgenomföra de båda EG-direktiven på ett fullgottsätt. Direktiven innehåller förbud motdiskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning i frågaom anställningsvillkoren. Som regeringen konstaterarfinns det inga svenska regler som uttryckligenger ett skydd mot sådan diskriminering. Å andrasidan finns inga diskriminerande bestämmelser i lageller annan författning. Däremot kan det inteuteslutas att det finns diskriminerande bestämmelseri kollektivavtal eller enskilda avtal. För attgenomföra diskrimineringsförbuden genomkollektivavtal krävs att parterna uttrycker en viljaatt förhandla om detta. Att parterna inte uttrycktnågon sådan vilja bekräftas enligt regeringen genomremissvaren. Utskottet delar regeringens uppfattningatt lagstiftning nu är det enda möjligaalternativet.Redan av detta skäl avvisar utskottetmotionsförslagen om att avslå propositionen för atti stället hänskjuta frågan till en utredning.Som framgått genomförs förbudet mot diskrimineringgenom en särskild tvingande lag som till form ochinnehåll anknyter till jämställdhetslagen och deandra lagarna med förbud mot diskriminering iarbetslivet. Detta kritiseras av Kristdemokraternaoch som hänvisar till vad Lagrådet sagti denna fråga. Lagrådets synpunkter innebär ikorthet att den nu föreslagna lagen kan anses varaav ett annat slag än de lagar som varit förebild förden, eftersom det inte är fråga om särbehandling pågrund av den anställdes person eller personligaegenskaper. Syftet är i stället att ge vissa grupperav anställda en starkare arbetsrättslig ställning.Lagrådet anser att begreppet diskriminering ges enonödigt vidsträckt innebörd som med tiden kan kommaatt urvattnas och inte längre på samma sätt som nuassocieras med handlingar som framstår som moralisktförkastliga. Ett principiellt förbud motdiskriminering på grund av kön, ras, etnisktursprung m.m. är en viktig del av skyddet för demänskliga rättigheterna. För att markera skillnadengentemot de tidigare lagarna förordar Lagrådet ettmera lågmält språkbruk, och föreslår att ordetdiskriminering byts ut mot särbehandling i lagensrubrik och paragrafer.Utskottet kan liksom regeringen hålla med om attden nya lagen inte knyter an till frågor ommänskliga rättigheter på samma sätt somjämställdhetslagen och lagar med förbud motdiskriminering. För att inte urvattnas bör begreppetdiskriminering reserveras för allvarliga former avsärbehandling och annan icke godtagbar behandling.Det är dock ett faktum att de båda EG-direktiven och de bakomliggande ramavtalen utgårfrån diskrimineringsbegreppet och principen om icke-diskriminering. Det är detta synsätt somarbetsmarknadens parter på Europanivå och EG gettuttryck för, och som regeringen noterar har ingenremissinstans invänt mot att termen används. Detskulle också vara svårt att finna ett alternativtbegrepp t.ex. det av Lagrådet förordade uttrycketsärbehandling om man som regeringen även villtäcka in indirekt diskriminering, dvs. effekten aven formell likabehandling.Ett starkt skäl att använda sig av just begreppetdiskriminering är att man på det sättet lättare kananknyta till den befintliga lagstiftningenssystematik och terminologi. Man kan då vinna iöverskådlighet och lättillgänglighet, dvs. just detsom motionerna efterlyser.Utskottet delar alltså regeringens uppfattning attlagen bör bygga på begreppet diskriminering ochanknyta till de arbetsrättsliga lagar som redanfinns på området. Utskottet vill betona att det ärfråga om ett lagtekniskt begrepp. kandet finnas anledning att i andra sammanhang göraåtskillnad mellan sådan lagstiftning som syftar tillatt ge skydd för de mänskliga rättigheterna ochannan lagstiftning som mera allmänt syftar tilllikabehandling och individuell rättvisa eller tillatt stärka skyddet för en viss kategoriarbetstagare. Att utskottet ställer sig bakomregeringens bedömning att begreppet diskrimineringbör användas i denna lag har än mindre något attgöra med den betydelse som ordet kan ha i ett merallmänt språkbruk.Utskottet anser alltså att lagstiftningen börgenomföras nu.Det innebär att utskottet avstyrker de motioner ivilka det yrkas avslag på propositionen, dvs. A3yrkande 1 (kd) och A5 yrkande 1 (fp).Utskottet kan hålla med motionärerna om behovet aven större överskådlighet avseendediskrimineringslagstiftningen, vilket skulle kunnaskapas genom en samordning avdiskrimineringslagarna. Den föreslagna lagen hardock inte ett sådant samband med den fråga om ensammanhållen diskrimineringslagstiftning somomfattas av uppdrag(dir. 2002:11) att det finns skäl att låta ävenfrågan om diskriminering av deltidsarbetande ochvisstidsanställda omfattas av utredningen. I detuppdraget står frågor om likabehandling ochmänskliga rättigheter i centrum. Det handlar omsådan diskriminering som direkt eller indirektkränker principen om alla människors lika värde. Iuppdraget ingår också frågan om hur tillsynen avdessa lagar skall utformas och om en samordningeller sammanslagning av några eller samtligaombudsmän bör ske liksom den konstitutionella fråganom ombudsmännen skall vara underställda regeringeneller .