bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — Också enligt motion 2001/02:So624 (c) börEU:s ekonomiska stöd till tobaksodlingar avvecklas(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeToppmötet i slog fast attutvidgningsprocessen är oåterkallelig samtpreciserade tidtabellen för det fortsattaförhandlingsarbetet för kandidatländernasanslutning. I regeringens arbetsprogram för detfortsatta arbetet (Statsrådsberedningen) framhållsatt under förutsättning att reformprocessen ikandidatländerna fortsätter med oförminskat högtakt, förhandlingarna skall kunna avslutas föreutgången av , med målsättningen att de nyamedlemsstaterna skall kunna delta som medlemmar ivalet till . Regeringensframhåller att toppmötet i bekräftade detta.Sverige kommer enligt regeringen att verka förfortsatta snabba framsteg i förhandlingarna, ienlighet med den färdplan som toppmötet i . Arbetet under Sverigesordförandeskap visar att färdplanen är realistisk.Detta bekräftas enligt regeringen av kommissionensstrategipapper om utvidgningen . Enligtfärdplanen skall under sitt ordförandeskapförsta prioritera återstoden av bl.a.jordbrukskapitlet. Vidare bör påpekas attkandidatländerna har observatörsstatus i fleraarbetsgrupper om det fortsatta arbetet enligt ettprincipbeslut från . Ett informelltsamarbete mellan parlamentet och kandidatländernaföreligger också. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2000/01:MJ256 (m)yrkande 1 och 2001/02:MJ338 (c) yrkande 29 i den månde inte kan anses tillgodosedda.Marknadsordningen för tobak löpte ut den 31december 2001. enades EU:s medlemsländerom en treårig förlängning av stödet med vissajusteringar. Enligt nuvarande regelverk avsätts 2 %av tobaksstödet till den s.k. tobaksfonden somfinansierar kampanjer för information om tobakensskadeverkningar, särskilda åtgärder för attproducenter av tobak skall övergå till andra grödoreller annan ekonomisk verksamhet samt forskning ommindre skadliga tobakssorter. Beslutet innebär attde medel som avsätts till tobaksfonden skall ökastill (29 mneuro) och attkommissionen, om det är nödvändigt, i en rapportföre skall kunna lägga förslagom en ökning till (48 mneuro) från och med 2004.Dessutom skall forskningen mot mindre skadligatobakssorter tas bort ur fondens verksamhet.Kommissionen avgav dessutom en deklaration om atttobaksstödet skall avvecklas. har underförhandlingarna intagit den ståndpunkten att stödettill tobak skall avvecklas. De mycket högastödnivåerna inom tobaksregleringen begränsar enligtden svenska ståndpunkten viljan till att ställa omtill annan produktion. har ansett attmöjligheten att erbjuda omställningsstöd till detobaksodlare som avvecklar produktionen skulle kunnaövervägas. För att skapa tillräckliga incitament förodlarna att ställa om sin produktion borde enligtSveriges hållning dock ett beslut om avveckling tasnu tillsammans med kraftiga prissänkningar. (Angående ståndpunkt, se vidare kommenteraddagordning , Jo2002/87). Den redovisadeståndpunkt har i frågan innebär attmotionerna 2000/01:MJ222 (c) yrkandena 1 och 2,2000/01:MJ711 (c) yrkande 17 samt 2001/02:So624 (c)yrkande 2 är tillgodosedda.Nationell jordbrukspolitikInriktning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett stort antalmotionsyrkanden (s, m, kd, c, mp) medallmänna krav på inriktningen av svenskjordbrukspolitik med hänvisning bl.a. tillpågående beredning i Regeringskansliet.Därutöver avstyrker utskottet tvåmotionsyrkanden (m, c) med krav på ökadmöjlighet till generationsväxling inomjordbruksföretagen såsom tillgodosedda genomde stödmöjligheter som finns. Utskottetavstyrker två motionsyrkanden (s, m) medanknytning till livsmedelssektorn medhänvisning till att utskottet ställt sigbakom regeringens politik på området.Slutligen avstyrker utskottet sjumotionsyrkanden (kd, fp) med krav på olikaformer av konsekvensutredningar,prognosområden m.m.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ256 (m) bör den svenskajordbrukspolitiken avregleras och marknadsanpassas(yrkande 2). Motion 2001/02:MJ343 (m) behandlarjord- och skogsbruket som basnäringar på landsbygdenoch vad detta innebär för kultur- ochmiljöbevarandet samt vikten härav för den framtidainriktningen av politiken (yrkande 2). Enligtmotionen bör jordbruksföretagen ses som enskildaföretag med sin styrka just i produktionsuppgiften.De enskilda företagen skall generellt sett inte varaberoende av regionalpolitiska eller miljömässigabeslut (yrkande 9). Enligt motion 2000/01:MJ237 (kd)anförs att jordbruket och förädlingsindustrin har encentral roll för sysselsättningen på landsbygden. Enensidig svensk avreglering skulle kunna leda tillatt en tredjedel av åkermarken blir olönsam ochavvecklas. Detta skulle enligt motionären leda dramatisk avfolkning av landsbygden och därmedvikande marknad för en rad andra binäringar som ärberoende av jordbruket (yrkande 1). Enligtmotionerna 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 1 och2001/02:MJ520 (kd) yrkande 1 bör inriktningen avsvensk jordbrukspolitik syfta till att ge möjlighetatt bedriva jordbruk i hela landet med fulltutnyttjande av befintlig . Enligt motionerna2000/01:N326 (kd) yrkande 8, 2001/02:MJ329 (kd) och2001/02:N265 (kd) yrkande 11 utgör jord- ochskogsbruket en hörnsten i en levande landsbygd, varsförutsättningar måste tas till vara. I motion2001/02:MJ336 (kd) förespråkas en reformeradjordbrukspolitik för livskraftiga ochkvalitetsinriktade jordbruk och enlivsmedelsförädling i internationell konkurrens(yrkande 1). Enligt motion 2000/01:MJ233 (c) är detnödvändigt att lantbrukare gesförutsättningar att utvecklas som företagare.Motionärerna anser att politiska beslut rörandeekonomiska förutsättningar, miljö och socialaaspekter är viktiga för livskraftigalantbruksföretag (yrkande 1). Motion 2001/02:MJ338(c) framhåller jordbrukets betydelse somlandsbygdens motor (yrkande 1). Vidare framhållsvikten av en positiv inställning till lantbruket ochde tjänster som levereras (yrkande 2). Motionärernaanser dessutom att jordbruket måste ses och användassom en resurs i miljöarbetet (yrkande 32). Enligtmotion 2001/02:MJ289 (mp) behöver helalivsmedelskedjan göras resurssnål (yrkande 2).Jordbrukspolitiken behöver dessutom förändras isyfte att främja hållbara matvanor (yrkande 3). Imotion 2001/02:MJ518 (mp) framhålls behovet av attbeakta försiktighetsprincipen i jordbruket (yrkande3). I motion 2001/02:MJ388 (s) anförs att mångamålsättningar fylls genom olika stimulansåtgärder,exempelvis till ekologiska odlingar, i kombinationmed naturvårdsåtgärder.I motion 2000/01:MJ205 (c) framförs åsikten attlantbrukarkårens kunskap bör tas till vara vidutarbetande av anvisningar på miljöområdet.Frågan om generationsväxlingen inom jordbruket tasupp i två motioner. Enligt motion 2000/01:MJ258 (m)måste det bli en prioriterad framtida uppgift attskapa förutsättningar för unga att övertafamiljegården (yrkande 2). Enligt motion2000/01:MJ259 (c) bör rimligare ekonomiska villkorför generationsväxling i jordbruket tillskapas(yrkande 2).Frågor om behovet av uppföljning ochkonsekvensanalyser tas upp i en rad motioner. Enligtmotion 2000/01:MJ237 (kd) bör , för atteffektivt och verklighetstroget kunna utredakonsekvenserna av jordbrukspolitiska beslut inom dengemensamma jordbrukspolitiken, arbeta med ettprognosområde där man löpande kan testakonsekvenserna för del (yrkande 3).Skaraborgsområdet bör därvid prövas som ettprognosområde i ett EU-finansierat projekt (yrkande4). Också i motionerna 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 2och 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 2 efterlyses enkonsekvensanalys av jordbruksnäringens betydelse.Även i motion 2001/02:MJ336 (kd) föreslås att ettfullskaligt och reellt prognosområde bör etablerassom ett EU-finansierat projekt i (yrkande4). bör enligt motionerna 2000/01:MJ257(fp) yrkande 9 och 2001/02:K321 (fp) yrkande 3begära att regeringen tillsätter en ny utredning meduppdrag att med utgångspunkt i EU:s miljömål se övervilka miljöeffekter och miljökostnader som kankopplas till jordbruket.Enligt motion 2000/01:MJ207 (m) bör riksdagenbegära att regeringen lägger fram förslag tilländring för att tillgodose behovet av forskning ochutveckling inom svensk potatisodling. I motion2000/01:MJ248 (s) framförs att det bör tas fram ettframtidsprogram för livsmedelssektorn i Skåne.Centrala moment i programmet bör vara att ökaforsknings- och utvecklingsinsatserna och atteffektivare sprida ny kunskap och livsmedelsteknikför att stimulera produktförnyelse, nyföretagandeoch kompetenshöjning i branschen (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeDen nationella jordbrukspolitikens inriktningredovisas utförligt i budgetpropositionen för år2002 (prop. 2001/02:1 utg. omr. Riksdageninstämde därvid i den framtida politikens huvuddragsåsom de redovisades (bet. 2001/02:MJU2, rskr.2001/02:106 m.fl.). En hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion förutsätter ett brukande avnaturresurserna på ett resursbevarande,miljöanpassat och etiskt godtagbart sätt.Jordbrukssektorn är därför viktig i omställningentill ett ekologiskt hållbart samhälle och iframtiden bör ersättning i högre utsträckning utgå för produktion av kollektiva nyttighetersom samhället efterfrågar, såsom exempelvismiljötjänster. Regeringen påpekar att åtgärder somgör det möjligt att bedriva jordbruk även i mindregynnade områden också är viktiga samt att det isträvandena för att bevara en levande landsbygdkrävs en utveckling som skapar förutsättningar förett differentierat näringsliv och en integreradutveckling av hela landsbygden. Denna utvecklingstöds bl.a. av åtgärdsprogram inom ramen för miljöoch landsbygdsprogrammet.Inom har ett arbete inlettsmed att analysera aktuella frågor kring utformningenav framtidens jordbrukspolitik samt hur de positivaeffekter jordbruket bidrar till skall kunnavärderas. Detta arbete kommer att ligga till grundför position i den diskussion om EU:sframtida jordbrukspolitik som påbörjades vid detinformella ministerrådet i i april 2001.Ekologisk odling utgör därvid en viktig komponent idet framtida jordbruket. I skrivelse 1999/2000:14har regeringen till angett att målet införår 2005 är att den ekologiskt odlade arealen skallfördubblas och att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. Detta innebär att 20 %av arealen bör odlas ekologiskt samt att avantalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm börfinnas i ekologisk produktion . Enförutsättning för att målen skall uppnås är att detfinns en efterfrågan som motsvarar utbudet.Jordbruksverket har i rapport 2001:11 lämnat förslagtill åtgärder för hur målen skall uppnås. Verketbedömer att det kommer att krävas intensifieradeinsatser för att uppnå de nya målen samt att fokusför insatserna i högre utsträckning bör riktas motkonsumentsidan. Rapporten har remissbehandlats ochen majoritet av remissinstanserna stöder i huvudsakde förslag lämnar. Regeringenbedömer att insatser avseende försök och utvecklingsamt forskning bör prioriteras inom den ekologiskasektorn. Medel för detta kan bidra till atteffektivisera produktionen och bättre tydliggöra denekologiska produktionens miljöeffekter.Hela det nya miljö- och landsbygdsprogrammet ärfrån öppet för ansökningar och delar avprogrammet har varit öppet . En förstaanalys och översyn av programmet har gjorts avJordbruksverket och presenterades (Rapport 2001:19). Rapporten bereds för närvarandeinom och regeringen kommer att taställning till eventuella förändringar för attsäkerställa att de uppställda målen kan uppnås underprogramperioden. Regeringen påpekar att det ännu ärför tidigt att dra några slutsatser av denyanslutningar som skett till programmet. Regeringenkan dock konstatera att åtgärderna inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet väckt ett stort intresse blandlantbrukare och övriga berörda. Detta gäller såvälde fleråriga åtagandena för miljöersättningar somersättningar inom programmets insatsområde II, t.ex.investeringsstöd och startstöd. Miljöersättningarnatill jordbruket bedömer regeringen vara av storbetydelse för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap. Detta gäller framför alltersättningarna för skötsel av betesmarker ochslåtterängar samt ersättningarna till natur- ochkulturmiljövärden. Sådana miljöersättningar harenligt regeringen därför en betydande omfattningäven inom det nya miljö- och landsbygdsprogrammet.För att kunna säkerställa att miljöersättningen förbevarande av biologisk mångfald i slåtterängar ochbetesmarker riktas till de marker där behovet avsådana åtgärder är störst samt för att möta de ökadekraven på uppföljning och utvärdering av miljö- ochlandsbygdsprogrammet, behövs enligt regeringen enökad kunskap om landets slåtter- och betesmarker.Under år 2001 påbörjade därför Jordbruksverketarbetet med en inventering av värdefulla ängs- ochhagmarker. Inventeringen finansieras med medel frånmiljö- och landsbygdsprogrammets budgeterade medelför utvärdering. För insatsområde II ilandsbygdsprogrammet har ett finansieringsbehovutöver de medel som budgeteras i programmetförutsetts. I det godkända programmet anges attregeringen beräknar att möjlighet till ytterligaremedfinansiering via i första hand länsstyrelser ochkommuner finns. Enligt regeringen finns det ett ökatintresse för småskalig lokal och regionallivsmedelsproduktion både bland konsumenterna ochinom livsmedelsbranschen. Detta ökade intresse harenligt regeringen i många fall samband med ettallmänt utbrett miljöintresse och ökad efterfråganav ekologisk produktion. Stödet till förbättradbearbetning och saluföring är under dennaprogramperiod mer fokuserat på innovativasatsningar. Detta stämmer enligt regeringen överensmed målen i miljö- och landsbygdsprogrammet och är ilinje med resultaten i utvärderingen av motsvarandestödform . En radprojekt för att främja en småskaliglivsmedelsproduktion har genomförts i olika delar avlandet. Enligt regeringen visar dessa projekt attdet finns en betydande outnyttjad tillväxtpotentiali sådan verksamhet. Genom att förädlingen skernärmare producenten stannar det mervärde somförädlingen medför kvar på den lokala nivån. Inomramen för landsbygdsprogrammet och i mål 1prioriteras stöd till utveckling av småskaliglivsmedelsförädling och marknadsföring avjordbruksprodukter.Det nationella stödet till jordbruket i norraSverige i enlighet med artikel 142 i Sverigesanslutningsfördrag med EU har tillämpats under ensexårsperiod. Regeringen påpekar att det pågår ensnabb strukturförändring inom jordbruket i norraSverige och antalet företag minskar liksom i andradelar av landet. Hela stödområdets andel av landetsmjölkproduktion har enligt regeringen sedan år 1995varit oförändrad, . I stödområde 1, denvästligaste och mest fjällnära delen av stödområdet,har det däremot skett en långsam minskning avmjölkproduktionen under perioden.Produktionen av smågrisar har minskat med totalt entredjedel i hela stödområdet sedan år 1995.De syften som redovisas i flertalet motioner ominriktningen av den svenska jordbrukspolitikenöverensstämmer såsom utskottet redogjort för ihuvudsak med de strävanden regeringen redovisar ibl.a. Utskottet behandlingen av budgetpropositionen sagt siginstämma i regeringens förda politik och gör i dagingen annan bedömning. Mot bakgrund härav avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:MJ233 (c) yrkande 1,2000/01:MJ237 (kd) yrkande 1, 2000/01:MJ243 (kd)yrkande 1, 2000/01:MJ256 (m) yrkande 2, 2000/01:N326 (kd) yrkande 8,2001/02:MJ289 (mp) yrkandena 2 och 3, 2001/02:MJ329(kd), 2001/02:MJ336 (kd) yrkande 1, 2001/02:MJ338(c) yrkandena 1, 2 och 32, 2001/02:MJ343 (m)yrkandena 2 och 9, 2001/02:MJ388 (s), 2001/02:MJ518(mp) yrkande 3, 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 1 samt2001/02:N265 (kd) yrkande 11.Arbetet med översynen av Miljö- ochlandsbygdsprogrammet har utförts efter samråd medbl.a. Till arbetet harockså knutits en referensgrupp bestående avrepresentanter från berörda organisationer.Utskottet utgår för övrigt från att det fortsattaarbetet med reformeringen av jordbrukspolitikenkommer att ske i dialog med berörda organisationerm.fl. Mot bakgrund härav anser utskottet att motion2000/01:MJ205 (c) är tillgodosedd.I miljö- och landsbygdsprogrammet för år20002006 återfinns som redovisats ovan bl.a.startstöd till unga jordbrukare. Den tillämpadegränsen är och syftet med stödet är attunderlätta och påskynda generationsväxling ijordbruket och därmed en föryngring avjordbrukarkåren. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:MJ258 (m) yrkande 2 och 2000/01:MJ259 (c) yrkande 2 i den mån de inte kan ansestillgodosedda med det anförda.I propositionen Forskning och förnyelse (prop.2000/01:3), redogör regeringen för sin syn påforskningspolitikens inriktning under åren20012003. Regeringen fördelar 120 miljoner kronorav de resurser tidigare anvisat tillforskning inom biovetenskapliga och biotekniskaområdet. Området pekas ut som ett under periodenprioriterat forskningsområde. Regeringen konstateraratt forskningens avnämare finns inom bl.a.livsmedelsindustrin och jordbruket. När det gällerlantbruksvetenskaplig forskning anför regeringenbl.a. att livsmedelsindustrin har en viktig uppgiftatt bevara de värden som livsmedelsråvarornabesitter från början och att tillföra nya värden ihela kedjan till konsumentpolitiken. Regeringenanser vidare att det är mycket viktigt att ökakunskapen om råvarans egenskaper relativtprocesspåverkan i såväl nya som befintligaprocesser. Politiken innebär att statens ansvar förforskning och utveckling som av företagen intebedöms som kommersiellt intressant ökar. Exempelhärpå är forskning om ekologiskt hållbaraproduktionssystem och växtförädling för regionalabehov. Tre insatsområden av strategisk betydelse börenligt regeringen bli föremål för särskildasatsningar: funktionsgenomik, risker med den modernabiologins utveckling samt ekologiskt lantbruk.Riksdagen har godkänt vad regeringen anför omprioriteringar m.m. (2000/01:UbU6, rskr.2000/01:98). Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:MJ207 (m) och2000/01:MJ248 (s) yrkande 1.Utskottet anser inte att bör göra någrauttalanden i enlighet med de framförda förslagen omlöpande konsekvensutredningar, konsekvensanalyser,prognosområden, m.m. med anledning av arbetet medreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Motionerna 2000/01:MJ237 (kd) yrkandena 3 och 4,2000/01:MJ243 (kd) yrkande 2, 2000/01:MJ257 (fp)yrkande 9, 2001/02:MJ336 (kd) yrkande 4,2001/02:MJ520 (kd) yrkande 2 samt 2001/02:K321 (fp)yrkande 3 avstyrks.KonkurrensvillkorUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till den av utskottet uttaladeprincipen om att likartade konkurrensvillkorskall gälla för den inre marknaden och detfaktum att har att bevaka attnationellt utformade åtgärder inte snedvriderkonkurrensen mellan länderna inom EU,avstyrker utskottet ett flertalmotionsyrkanden (m, kd, c, fp) med anknytningtill jordbrukets konkurrenssituation.MotionernaFrågor med anknytning till jordbrukets ekonomiskavillkor tas upp i ett stort antal motioner. Enligtmotion 2000/01:MJ208 (m) måste de svenska böndernafå samma konkurrensvillkor som andra bönder iEuropa. Motionärerna anser att kostnaderna för bl.a.handelsgödsel, bekämpningsmedel och dieselskattbelastar svenska lantbruksföretagare på ett orimligtsätt. Dessa kostnader bör regering och riksdagsänka. Vidare anser motionärerna att lagar, regleroch föreskrifter måste utarbetas så att de intehindrar företagande på landsbygden samt attlantbruken måste kunna ta del av dearealersättningar och miljöstöd som finns inom EU iså stor omfattning som möjligt. Också i motion2000/01:MJ216 (m) tas de ekonomiska villkoren fördet svenska jordbruket upp. Motionärerna anser attåtgärder snabbt måste vidtas om det svenskajordbruket skall kunna konkurrera med jordbruket iövriga EU-länder. De hänvisar till flera av deförslag som lämnades i den s.k. ; skatten på handelsgödsel bör slopas,dieselskatten sänkas liksom beskattningen påarbetsmaskiner minskas. Utbetalningen avarealersättningar skall ske under jordbrukarens egetbudgetår och inte komma under påföljande budgetår.En särskild fråga gäller enligt motionärerna de alltsämre vägarna som har blivit ett stort bekymmer förjordbruksnäringen. Synpunkterna om jordbruketsskattevillkor får stöd i motionerna 2000/01:MJ256(m) yrkande 3 och 2001/02:MJ330 (m). I motion2001/02:Sk288 (m) framhålls att grunden för enlivskraftig lands- och glesbygd är ett lönsamt ochkonkurrenskraftigt jord- och skogsbruk (yrkande 18).Enligt motion 2000/01:MJ204 (kd) kan en regering somsäger sig vilja göra lantbruket till enframtidsnäring inte fortsätta att blunda för denhämmande skatteryggsäcken. Det är ryggsäckens totalavikt som behöver bli lägre. Dieselskatten får därförinte höjas. I motion 2000/01:MJ237 (kd) börlantbrukarnas lönsamhet stärkas genom sänkning avdieselskatten och kompensation för sent utbetaldabidrag. Dessutom bör el- och oljeeldningsskatternajusteras så att alla omfattas (yrkande 5). I motion2001/02:MJ520 (kd) framförs åsikten att inom EUharmonisera avgifter och skatter för jordbruket(yrkande 4). Svenskt lantbruk måste få likvärdigavillkor som sina konkurrenter framhålls i motion2000/01:MJ233 (c) yrkande 2. Det svenska jordbruketsryggsäck måste lyftas av, inte tyngas av ytterligarebördor (yrkande 3). Vidare behöver åtgärder för attstärka svenskt jordbruks och trädgårdsnäringskonkurrenskraft vidtas (yrkande 4). Dessa åsikterfår stöd i motion 2001/02:MJ338 (c) yrkande 3. Imotion 2000/01:MJ257 (fp) ställs krav på åtgärderför att förbättra lantbrukets konkurrenssituation(yrkande 11). Enligt motion 2000/01:N263 (fp) harsvenskt jordbruk en mycket ansträngd lönsamhet iförhållande till andra EU-länder. Det behövs därfören fortsatt reformering av jordbrukspolitiken(yrkande 9). I motion 2001/02:MJ526 (fp) föreslås att konkurrenssituationen inomlivsmedelssektorn ses över (yrkande 12). Åtgärderbehöver vidtas för att förbättra lantbruketskonkurrenssituation. bör driva kravet atthandelsgödsel och bekämpningsmedel beskattas genomett system baserat påkväveeffektivitet/kväveförluster på EU-nivå. Det ärviktigt att svenska bönder har goda förutsättningaratt konkurrera på en europeisk marknad (yrkande 15).Enligt motion 2001/02:MJ520 (kd) bör miljöavgifteri jordbruket återgå till näringen för miljöinsatser(yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet har framhållit att engemensam politik med likartade konkurrensvillkor ären förutsättning för att den inre marknaden ocksåskall fungera när det gäller jordbruksproduktion (sebl.a. 1998/99:MJU7). Det är EG-kommissionensuppgift att bevaka att nationellt utformade åtgärderinte snedvrider konkurrensen på denna marknad.Samtidigt kan olika riktade åtgärder komma i frågapå nationell nivå för att bl.a. möjliggöra insatserför att förbättra eller bevara miljön och främja engod djurhållning.De skatteregler av intresse som berörlivsmedelsindustrin, växthus- och jordbruksnäringenär följande. Vid tillverkningsprocessen iindustriell verksamhet eller för växthusuppvärmningvid yrkesmässig växthusodling utgår ingenenergiskatt på bränslen som förbrukas. Däremot utgårsedan den 1 januari 2002 en reducerad koldioxidskattmotsvarande av den generella nivån. Dereducerade skattesatserna gäller dock inte förbensin oavsett användning eller andra bränslen somförbrukas för drift av motordrivna fordon. Industri-och växthusnäringen betalar ingen energiskatt på elsom förbrukas i tillverkningsprocessen ellerväxthusodlingen. Företag med en storenergiförbrukning kan få viss ytterligarenedsättning av koldioxidskatten. Om denkoldioxidskatt som belastar ett företag inomtillverkningsindustrin eller växthusnäringenöverstiger av försäljningsvärdet sätts skattenned så att den överskjutande skattebelastningen inteöverstiger av det överskjutande skattebeloppetför bränslet (0,8-procentsregeln). EG-rätteninnehåller dock minimiskattesatser som inte fårunderskridas. Den officiella statistiken som användsför näringsgrensindelning, Standard för svensknäringsgrensindelning (SNI) är avgörande i fråga omvilka företag som räknas till industriell verksamhetoch som därvid är berättigade tillskattenedsättning. Företag som bedriver jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksverksamhet omfattasfr.o.m.