bet · GP01KU13 · 2002-02-12 00:00:00 — , som saknar skälatt göra en annan bedömning än justitieutskottet,avstyrker motion K236 även i denna del (yrkande 15).I likhet med justitieutskottet anserkonstitutionsutskottet vidare att beredningsarbetetmed anledning av betänkandet från Kommittén omdomstolschefens roll och förfarandet vid utnämningarav högre domare (2000:99) inte bör föregripas.Motion K236 avstyrks alltså också härvidlag (yrkande16).Lagprövning och författningsdomstolUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att åtgärder vidtas såatt det utredningsarbete som riksdagentidigare har efterfrågat möjligt kaninledas och avstyrker därför motionerna K236(yrkande 13), K368 (yrkande 3), K424 (yrkande2) och Ju450 (yrkande 31) i berörda delarsamt K401.MotionernaI motion 2001/01:K236 av m.fl. (m) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om lagprövningsrätt,uppenbarhetsrekvisit och författningsdomstol(yrkande 13). Motionärerna framhåller bl.a. i frågaom uppenbarhetsrekvisitet att de delar avEuropakonventionen, som genom EG-domstolensställningstaganden utgör en del av EG-rätten, skalltillämpas framför svensk lag, medan andradelar av konventionen skall tillämpas först om detföreligger ett uppenbart fel. Det bör enligtmotionärerna även tilläggas att inte hellerEuropadomstolen tillämpar någotuppenbarhetsrekvisit. När det gäller behovet av enförfattningsdomstol anför motionärerna att det, medbeaktande av regeringens nycentralistiska iver, försvenskt vidkommande kan finnas intresse av attupprätthålla en starkare gräns mellan olikabeslutsnivåer. Ytterligare ett skäl som anförts ärenligt motionärerna EU-medlemskapet. Förutom attmedlemskapet medfört att EG-rätten gäller och harföreträde framför nationell lagstiftning har svenskadomstolar och andra rättstillämpande myndigheterfått en normkontrollerande funktion av helt annanomfattning . Motionärerna anser att detfinns ett behov också i av en rättsliginstans som med största möjliga auktoritet kan hävdasvenska intressen. Denna instans behöver emellertidinte utgöras av en ny domstol utan av Högstadomstolen och/eller Regeringsrätten.I motion 2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om författningsdomstol (yrkande 3).Enligt motionärerna skulle en författningsdomstolkunna ha en funktion liknande de tyskaförfattningsdomstolarna. Motionärerna anser attfrågan om författningsdomstol bör utredas ianslutning till en reform med ökad maktdelning.I motion 2001/02:K401 av () yrkas attriksdagen beslutar att införa en författningsdomstoli enlighet med vad i motionen anförs. Enligtmotionären skulle införandet av enförfattningsdomstol på ett påtagligt sätt stärkaenskildas medborgerliga fri- och rättigheter. Riskenatt lagar skulle stiftas eller tillämpas på ett sättsom inte överensstämmer med vår grundlag skulleundanröjas.I motion 2001/02:K424 av m.fl. (fp)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om en författningsdomstol (yrkande2). Enligt uppfattning bör enförfattningsdomstol införas. Dess uppgift skall varaatt särskilt värna de medborgerliga fri- ochrättigheterna från inskränkningar, som motionärernaanser alltför ofta är betingade av politiskklåfingrighet och populism.I motion 2001/02:Ju450 av och () yrkas att ger regeringentill känna vad i motionen anförs om inrättande av enförfattningsdomstol (yrkande 31). Motionärernaframhåller att det förhållandet att Lagrådetssynpunkter varken behöver inhämtas eller beaktas ikombination med att en lags grundlagsstridighetmåste vara uppenbar för att en domstol skall kunnaåsidosätta densamma, medför att den rättssäkerhetsom grundlagen skall trygga inte är så säker som denborde vara. Mot denna bakgrund behöver enförfattningsdomstol inrättas.BakgrundKonstitutionsutskottets behandling underriksmötet /01Konstitutionsutskottet behandlade under föregåenderiksmöte flera motioner som tog upp frågor omlagprövningsrätt och författningsdomstol (bet.2000/01:KU11). I detta sammanhang lämnade utskotteten utförlig redovisning av gällande ordning medtillhörande förarbetsuttalanden. Utskottetredogjorde också för resultatet av olikautredningsarbeten.Den 23 mars 2000 höll utskottet ett offentligtseminarium med anledning av utskottets behandling avnämnda motioner om bl.a. lagprövningsrätt ochförfattningsdomstol samt om tillsättningen av högrestatliga tjänster. Utfrågade var forskare, ämbetsmänoch journalister. En utskrift från utfrågningen harpublicerats i skriftserien Utredningar frånriksdagen (1999/2000:URD1).I sin bedömning av de aktuella motionernakonstaterade utskottet att det i motioner och avDemokratiutredningen hade framhållits den s.k.europeiseringen av svensk rätt, som kan härledasbl.a. (a. bet. s. 45 f.). Vidtidigare tillfällen hade utskottet konstaterat attutrymmet för att tillämpa uppenbarhetsrekvisitet i11 kap. 14 § andra punkten RF har minskat genomSveriges medlemskap i och införlivandet avEuropakonventionen i svensk rätt. Utskottet framhöllatt EG-rätten ju har företräde framför svensk lagutan att det finns något krav på uppenbarmotstridighet. Utskottet konstaterade att vissadelar av - de som ingår i EG-rätten - därmed skall tillämpas framförsvensk lag, medan andra delar av konventionen skalltillämpas först om "felet är uppenbart".Europadomstolen i tillämpar inte någotuppenbarhetsrekvisit vid sin prövning. Vidareanförde utskottet att om EU skulle ansluta sig tillEuropakonventionen så att konventionen i sin helhetblir EG-rätt med generell tillämpning, blir utrymmetför att i tillämpa uppenbarhetsrekvisitetvid normkollisioner ännu mindre.Utskottet erinrade också om sina tidigarepåpekanden att även om regeln i 11 kap. 14 §regeringsformen tar sikte på konflikter mellansvenska rättsnormer av skilda valörer, är dettveksamt om någon klar skiljelinje i längden kanupprätthållas i rättstillämpningen mellansituationer som synes reglerade av endast nationellrätt och situationer då den "europeiska" rätteninverkar. av de normer som ställs mot varandravid en lagprövning kan härledas ur politiska beslut,och det kunde därför enligt utskottets mening inteanses stå i strid med demokratins grundsatser att ennorm av högre statsrättslig valör, som antagits idemokratisk ordning, ges företräde framför en normav lägre statsrättslig valör.Utskottet ansåg mot bakgrund av det anförda attregeringen borde ges i uppdrag att låta utredafrågor om skyldigheten enligt 11 kap. 14 §regeringsformen för domstolar eller andra offentligaorgan att i vissa fall inte tillämpa en föreskriftoch om undantaget från denna skyldighet, det s.k.uppenbarhetsrekvisitet. Uppenbarhetsrekvisitet bordeenligt utskottet belysas, inte minst med hänsyn tillatt införlivats med svensk rättoch att anslutit sig till EU. Utredningenborde omfatta frågan på vilket sätt en förstärktlagprövning bör kunna utövas. Detta borde t.ex.kunna innefatta överväganden kring Lagrådetsställning och frågan om behovet av en speciellförfattningsdomstol eller om prövning bör ske inomdet vanliga domstolsväsendet. Enligt utskottetsmening var det angeläget att utredningen belystemöjligheterna att även fortsättningsvis garanteradomstolsväsendets självständighet och undvikapolitisering av domstolarna.Utskottet ansåg att med bifall till ochmed anledning av de aktuella motionerna borde geregeringen det anförda till känna. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets hemställan(rskr. 2000/01:149).Utskottet har inhämtat att man inomRegeringskansliet överväger formernaför det utredningsarbete avseende konstitutionellafrågor som tar sikte på förslag tillgrundlagsändringar inför valåret 2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att det finns ett behov avatt de frågor som berördes i utskottetstillkännagivande till regeringen under föregåenderiksmöte blir föremål för utredning. mening är det angeläget att åtgärdervidtas så att ett utredningsarbete möjligtkan inledas. Utskottet förutsätter att så sker. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet motionerna K236(yrkande 13), K368 (yrkande 3), K424 (yrkande 2) ochJu450 (yrkande 31) i berörda delar samt K401.Vissa EMU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion K374 med yrkandeom ett tillkännagivande till regeringen omEMU:s oförenlighet med ett demokratisktstyrelseskick. Därutöver avstyrker utskottetmotion K413 med yrkande om etttillkännagivande till regeringen om delsfördelning av statliga bidrag inför enkommande folkomröstning om EMU (yrkande 1),dels behovet av att inrätta en kommitté meduppgift att övervaka och publicera alltillgänglig information om de ekonomiska stödsom ges (yrkande 2). Jämför reservation 16.MotionernaI motion 2001/02:K374 av () yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om EMU:s oförenlighet med ettdemokratiskt styrelseskick. Motionären konstateraratt det är politiskt omöjligt för eliterna attifrågasätta den allmänna och lika rösträtten. Men nuär eliten enligt motionären betydligt mersofistikerad. I stället för att argumentera förbegränsningar i rösträtten urholkar man demokratininifrån genom att flytta makt från demokratisktvalda församlingar till "oberoende experter" somantas bättre kunna styra utvecklingen eftersom deinte kan ställas till ansvar eller påverkas av detkrävande och pockande folket. Motionären anför attfolkligt inflytande numera anses vara ett hot, inteen möjlighet. Enligt motionären är EMU ettpraktexempel på oåtkomlig odemokratisk expertmakt.Förhoppningsvis är EU bra för freden, men definitivtinte för demokratin. Motionären framhåller att detsvenska folket inte kommer att kunna rösta fram enregering som har möjlighet att sätta rätten tillarbete som det viktigaste politiska målet om vi gårmed i EMU.I motion 2001/02:K413 av m.fl.(s) yrkas att ger regeringen till kännavad i motionen anförs om fördelning av statligabidrag inför en kommande folkomröstning om EMU(yrkande 1). Motionärerna anför att det ärbekymrande ur demokratisk synvinkel om privata ellerandra intressen utnyttjar sin ekonomiskaöverlägsenhet till att påverka ett val. Enligtmotionärerna har den kraftiga snedfördelningen avekonomiska resurser i folkomröstningen till EU letttill att misstron mot demokratin ökat och attmänniskor vänder sig bort från politiken. Detta ären farlig utveckling. För att inte samma saker skallupprepas inför en folkomröstning om EMU ansermotionärerna att åtgärder bör vidtas. Det ärangeläget dels med transparens och öppenhet i dennafråga, dels att de båda alternativen i EMU-fråganerhåller likvärdiga resurser. bör enligtmotionärerna uttala att en jämn resursfördelning avde statliga bidragen mellan alternativen ärönskvärd.I samma motion yrkas också att gerregeringen till känna vad i motionen anförs ombehovet av att inrätta en kommitté med uppgift attövervaka och publicera all tillgänglig informationom de ekonomiska stöd som ges (yrkande 2). Enligtmotionärerna bör en sådan kommitté fungera fram tillfolkomröstningen om EMU. Alla organisationer somdeltar aktivt i EMU-frågan bör uppmanas attfrivilligt till kommittén offentliggöra allaekonomiska bidrag, från enskilda, organisationer ochföretag.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandling avbudgetpropositionen 2000/01:1 behandladefinansutskottet motioner som berörde dels former förställningstagande till euro, dels analyser aveffekterna av att införa euro (bet. 2000/01:FiU1).När det gäller den första frågan innehöll en motionlikalydande yrkanden som den nu aktuella motionenK413. anförde att det var utskottetsprincipiella uppfattning att informationen vid eneventuell folkomröstning måste vara allsidig ochsaklig. Dessutom borde enligt utskottet resursernamellan de olika alternativen så långt det är möjligtvara jämt fördelade och öppet redovisade. Utskottetvar däremot inte berett att ta ställningtill hur dessa principer skall kunna tillgodoses,eftersom det ännu inte fanns något beslut när enfolkomröstning skall genomföras. Det var enligtutskottets mening också viktigt att sådana frågorlöstes i största möjliga samförstånd mellan depolitiska partierna. Utskottet avstyrkte därmedmotionerna som gällde denna fråga.Beträffande den andra frågan anfördefinansutskottet i korthet att det var viktigt attolika effekter av ett eventuellt svenskt deltagandei valutaunionens tredje steg noga utreddes ochanalyserades. Utskottet hänvisade vidare till denkommitté som regeringen hade tillkallat med uppgiftatt analysera förändrade förutsättningar förfinanspolitiken vid ett eventuellt deltagande ivalutaunionen. Utskottet avstyrkte därmed berördamotioner.Även i samband med behandling avbudgetpropositionen 2001/02:1 behandladefinansutskottet motioner som rörde EMU och euron. Imotionerna togs frågor upp om information om ochanalyser av eurons effekter. I korthet anfördefinansutskottet (bet. 2001/02:FiU1) att det ärviktigt att olika effekter av ett eventuellt svensktdeltagande i valutaunionens tredje steg noga utredsoch analyseras samt att svenska folket får en bredoch allsidig information om EMU och euron. Utskottetpåpekade vidare att en kommitté för närvarandearbetar med att analysera förändrade förutsättningarför stabiliseringspolitiken vid ett eventuelltdeltagande i valutaunionen. Därutöver görs olikainformationsinsatser om EMU och euron. Mot dennabakgrund avstyrkte finansutskottet motionerna.Den i finansutskottets betänkanden omtaladekommittén - Kommittén om stabiliseringspolitik förfull sysselsättning vid svenskt medlemskap ivalutaunionen (Fi 2000:07) - beräknas avsluta sittarbete den 15 februari 2002.Utskottets ställningstagandeNär det gäller vad som anförs i motion K374 anserkonstitutionsutskottet i likhet med finansutskottetatt det är viktigt att olika effekter av etteventuellt svenskt deltagande i valutaunionenstredje steg noga utreds och analyseras. Utskottetkonstaterar att regeringen har vidtagit åtgärder föratt så skall ske. Därutöver har ställt sigbakom regeringens uppfattning att ett svensktdeltagande i valutaunionen måste ha ett brettfolkligt stöd och att frågan skall underställassvenska folket för prövning i en folkomröstning.Något beslut om när en sådan omröstning skallgenomföras har ännu inte fattats. Utskottet är förnärvarande inte berett att utöver vad som sagtsta ställning till vad som anförs i den nämndamotionen och avstyrker den därför.Som redovisats ovan behandlade finansutskottet underriksmötet /01 en motion med likalydande yrkandensom den nu aktuella K413. I likhet medfinansutskottet har denprincipiella uppfattningen att informationen vid eneventuell folkomröstning måste vara allsidig ochsaklig. Utskottet delar vidare finansutskottetsmening att kampanjresurserna mellan olika alternativså långt det är möjligt bör vara jämt fördelade. Sompåpekats ovan har något beslut om när enfolkomröstning skall genomföras ännu inte fattats.Utskottet är därför inte nu berett att närmareuttala sig om fördelning och eventuell redovisningav kampanjresurser. I likhet med finansutskottetanser utskottet vidare att det är viktigt att idenna fråga lämna utrymme för eventuellasamförståndslösningar mellan de politiska partierna.Därutöver vill utskottet framhålla att det enligt 8kap. 4 § RF krävs att i form av lag fattarbeslut om rådgivande folkomröstning för att en sådanskall kunna genomföras. På regeringens förslag i ensådan fråga kommer i sedvanlig ordning att finnasmotionsrätt. Enligt utskottets mening är det motbakgrund av det anförda inte påkallat att riksdagennu vidtar någon åtgärd med anledning av vad somanförs i motion K413 (yrkandena 1 och 2). Den bördärför avslås.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Bred författningsutredning (punkt 2)av Per (), (), IngerRené (m), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K236 yrkandena 1 och 2samt 2001/02:K327.StällningstagandeI enlighet med vad som anförs i motion K327vill vi framhålla att regeringsformnu har varit i kraft i . har endast partiellaområden i regeringsformen belysts. Vi delarmotionärernas uppfattning att det nu är dagsatt i ett mer långsiktigt och översiktligtperspektiv låta utvärdera regeringsformenoch dess konsekvenser för det svenskarättssamhället. En central utgångspunkt fören förnyelse av den svenska författningensom vi, i likhet med vad som anförs i motionK236 (yrkandena 1 och 2), vill se ärrespekten för den enskildes rätt. En annancentral utgångspunkt i detta förnyelsearbetebör enligt vår mening vara att en ökadmaktdelning stärker den enskildes frihet ochförbättrar demokratins vitalitet. Med bifalltill de nämnda motionerna bör vad som nuanförts ges regeringen till känna.2. Flernivådemokrati och självstyrelse(punkt 3)av Per (), (), IngerRené (m), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K236 yrkande 5,2001/02:K248 yrkande 3, 2001/02:K326, 2001/02:K368yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:K371 yrkandena 9, 34och 35, 2001/02:K424 yrkande 4 och 2001/02:N314yrkande 2.StällningstagandeVi delar den uppfattning som anförs i de nu aktuellamotionerna att gällande bestämmelser iregeringsformen har visat sig otillräckliga för attskydda den kommunala självstyrelsen. Kommunernasförutsättningar att själva besluta i kommunalaangelägenheter bör därför enligt vår mening reglerasi grundlag på ett sätt som garanterar kommunernamöjligheter att sörja för sina invånares intressenutan opåkallade ingrepp från statens sida. Vi anseratt det är en avgörande demokratifråga att denoffentliga makten utövas så nära medborgarna sommöjligt. Lokala beslutsfattare har en närmarerelation till sina väljare och kan lättareuppmärksamma deras önskemål. En tydligt förstärktkommunal kompetens bör enligt vår mening fastställasi regeringsformen med ledning avsubsidiaritetsprincipen. Den av regeringen aviseradeöversynen av uppgifts- och ansvarsfördelningenmellan staten, kommunerna och landstingen bör enligtvår mening ha till uppgift att lägga fram förslag omen sådan reglering. Översynen bör omfatta frågan ompå vilken nivå - grundlag, lag som beslutas i sammaordning som riksdagsordningen eller vanlig lag -olika kompetenser bör regleras. Vi anser att vad somnu anförts bör med bifall till motion K326 samtmotionerna K236 (yrkande 5), K248 (yrkande 3), K368(yrkandena 1, 2 och 4), K371 (yrkandena 9, 19, 34och 35), K424 (yrkande 4) och N314 (yrkande 2) iberörda delar ges regeringen till känna.3. Bekräftelse i grundlag av direktvaldaregionfullmäktige (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K371 yrkande 19.StällningstagandeJag vill framhålla att en direktvald församlingalltid har ett högre demokratiskt värde änen indirekt vald församling. Enligt minuppfattning bör en ordning med direktvaldaregionfullmäktige i alla regioner bekräftas,såsom anförs i motion K371 (yrkande 19),genom att grundlagen ses över så attregionfullmäktige kan erkännas. Detta börmed bifall till den nämnda motionen i berörddel ges regeringen till känna.4. Vissa åtgärder för att försvara demokratin(punkt 5)av Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K280 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeVi vill framhålla att det sprids en misstromot rättsstatens och demokratins grundläggandeprinciper. Som anförs i motion K280 kan dennamisstro bottna i vad många uppfattar som rättstatensbrister. En rättsstat har till uppgift att skyddamötesfriheten för alla, liksom att skydda människorsliv och egendom mot ideologiska våldsverkare ochvandaler. Ett problem som många människor uppleverär att polisen i vardagen inte är på plats. Vi villframhålla att en rättsstat som bara fungerar för dehögt uppsatta inte är någon riktig rättsstat. Närrättsstaten sviker firar demokratins fiendertriumfer. Om polis och rättsväsende inte ärtillräckligt starka finns vidare, i likhet med vadsom anförs i den nämnda motionen, en risk att det istället är medborgerliga friheter som beskärs föratt på så sätt skapa ett bedrägligt lugn. Enligt vårmening måste rättsstaten ha resurser för att kunnaupprätthålla allas medborgerliga frihet. Vi villframhålla att principen om maktdelning därutöverförtydligar behovet av att kunna granska och prövaatt polisen alltid sköter sitt uppdrag i enlighetmed gällande lagar. Vad som har anförts omrättsstatens roll i en demokrati bör, med bifalltill den nämnda motionen i berörd del (yrkande 1),ges regeringen till känna.I den nämnda motionen behandlas också förekomstenav att offentliga medel utgår till organisationersom använder politiskt våld eller aktiviteter sominnebär lagöverträdelser. Vi delar motionärernasuppfattning att det finns anledning att nu göraklart att en sådan tilldelning av offentliga medelinte är acceptabel. bör därför besluta attdetta inte får ske. I enlighet med det anförda börmotionen bifallas i också denna del (yrkande 3).5. Rösträtt för utländska medborgare vidriksdagsval (punkt 7)av (), () och PerLager (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K264 yrkande 5 och2001/02:A317 yrkande 30.StällningstagandeVi delar uppfattningen i motionerna K264 (yrkande 5)och A317 (yrkande 30) att nu bör begäraatt regeringen lägger fram förslag till en ändringsom innebär att också utländska medborgare medhemvist i skall ges rätt att rösta, intebara i kommunala val, utan också i riksdagsval. Detär enligt vår uppfattning angeläget att en flyktingsom fått uppehållstillstånd och levt här ilandet skall ha möjlighet att kunna påverka denpolitik som bedrivs här. Som anförs i de nämndamotionerna motverkar den gällande ordningen deninvandrades möjlighet att integreras med sinomgivning. Därmed förstärks också de tendenser tillutanförskap som ändå ligger i själva flykting- ellerinvandrarskapet. Vilket krav på hemvist som ienlighet med vad som anförts bör uppställas förutländska medborgares rösträtt i riksdagsval kanenligt vår mening lämpligen övervägas i anslutningtill den beredning som sker med anledning avförslaget från Kommittén om medborgarskapskrav påslopat treårskrav för rösträtt i kommunala val ochfolkomröstningar. Vad som har anförts bör medbifall till de nämnda motionerna i berörd del gesregeringen till känna.6. Sänkning av rösträttsåldern (punkt 8)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K258 yrkande 1,2001/02:K337, 2001/02:K381 yrkande 2 och2001/02:K397.StällningstagandeEnligt min mening har unga människor ett rättmätigtkrav på inflytande över både frågor som berör democh andra frågor. Det pågår visserligen endiskussion om ungdomars inflytande och formerna fördetta, och olika organ har inrättats, vilka dockinte ger ungdomar ett direkt inflytande i politiken.Jag anser att det nu är tid att överväga att sänkarösträttsåldern till . Sedan den förrasänkningen till har kunskapsnivån ochomvärldsorienteringen hos unga människor ökatavsevärt. Unga människor har både en förmåga ochvilja att ta ansvar för sin framtid.