bet · GP01FÖU5 · 2002-03-05 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet 12 motioner med 16yrkanden från den allmänna motionstiden. 7 yrkandenrör det förebyggande arbetet för att minska skadornanär en naturkatastrof inträffar, och 9 yrkanden tarupp frågor om ekonomisk ersättning till drabbade isamband med naturkatastrofer.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medbl.a. hänvisning till det omfattandeberedningsarbete som pågår inomområdet. Många av de frågor som tas upp i motionernahar uppmärksammats i detta beredningsarbete.Särskilda yttranden har avgivits av (kd), (fp) och(mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förebyggande arbete m.m. i samband mednaturkatastroferRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö214yrkande 1, 2001/02:Fö230 yrkandena 1-3,2001/02:Fö236 i denna del, 2001/02:Fö264 och2001/02: Fö267.2. Ekonomisk kompensation m.m. tilldrabbade i samband med naturkatastroferRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö213,2001/02:Fö214 yrkande 2, 2001/02:Fö216,2001/02:Fö220, 2001/02:Fö221, 2001/02:Fö230 yrkande4, 2001/02:Fö236 i denna del, 2001/02:Fö238,2001/02:Fö239 och 2001/02:Fö252.Stockholm den 5 mars 2002På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), ÅkeCarnerö (kd), (), (),(), (), BeritJóhannesson (v), (), AnnaLilliehöök (m), (), RunarPatriksson (fp), () och IngegerdSaarinen (mp).2001/02FöU5Utskottets övervägandenFörebyggande arbete m.m. i sambandmed naturkatastroferUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena medhänvisning till pågående beredningsarbetebl.a. inom Regeringskansliet.Ett särskilt yttrande har avgivits av (kd).MotionernaI flera motioner tas olika frågor upp som haranknytning till det förebyggande arbetet för attminska skadorna i samband med inträffadenaturkatastrofer.I två motioner av m.fl. -motion Fö264 (s) och Fö267 (s) - tas detta ämne upp.Motionärerna menar att den förebyggande förmåganmåste utvecklas och att det förebyggande arbetetprioriteras. Väl genomförda förebyggande insatsermedför såväl minskat lidande som bättresamhällsekonomisk användning av resurserna.I motion Fö264 (s) anförs att väl genomfördaförebyggande insatser enligt vad som framförs imotionen är mer kostnadseffektivt än att begränsakonsekvenserna av en redan inträffad naturolycka.Motionärernas uppfattning är att behovet avförebyggande åtgärder mot naturolyckor har ökatkraftigt, och anser att det är bra att en översyn nuskall ske av bidragssystemet. Enligt motionärernabör därvid även ingå att se över behovet av bidragför att korrigera långsamma naturliga processer.I motion Fö267 (s) framhålls att med deansökningsregler som gäller för att söka bidragför förebyggande insatser mot ras i vattendrag, kandet dröja innan sådana ärenden kanlösas. Det innebär att enskilda människor kommer ikläm. De kan inte få ut några ersättningar för sinahus och kan inte heller bo i dem. De har inte hellerresurser att låna till köp av ytterligare ett hus,och försäkringsbolagen betalar ingen ersättningförrän husen har rasat. Motionärerna anser att enöversyn av befintliga regler måste ske så attenskilda människor inte skall behöva vänta såorimligt länge på att få sin besvärliga situationlöst.Frågor om det förebyggande arbetet tas också upp imotion Fö230 (kd) av och . I motionen pekar motionärerna på deåterkommande översvämningarna i bl.a.Norrlandslänens älvdalar. Härvid noteras att trotsatt översvämningar återkom harinte åtgärder vidtagits i tillräcklig omfattning föratt minska vissa av de skador som då uppstod. Detfinns ett behov av att vidta åtgärder för att säkrade broar och vägavsnitt som visat sig vara särskiltsårbara vid översvämningar runt om i landet.Avstängda Europa-, läns- och riksvägar samt andravägar, liksom järnvägar, orsakar stora merkostnaderinte bara för reparationer och återställande utanockså för företag och enskilda (yrkande 2).I motion Fö236 (m) i denna del av Per-SamuelNisser och pekar motionärernaockså på betydelsen av att göra vissa översyner föratt bl.a. öka intresset för att förebygga skador isamband med naturkatastrofer.I motion Fö214 (c) av m.fl., sombl.a. behandlar frågor om översvämningarna runtVänern 2002, vari föreslås att regeringen utrederkostnader och samhällsvinster för att investera i enkanal från till . I motionenframhålls att vädrets makter tillsammans medvattenkraftbolagens och myndigheternas agerandeförsätter mark- och fastighetsägarna i en besvärligsituation. De kan varken påverka nederbörden elleravtappningen av vatten utan endast genom invallningförsöka begränsa skadorna.Nuvarande lagstiftning innebär att någon maximalavtappning för att sänka en hög vattennivå inte kangaranteras. Vattendomarna är inte effektiva nog.Andra vägar bör sökas. Ett uppdrag har därför gettstill och frågan kommer attdiskuteras, vilket dock innebär att inga åtgärderkommer att vidtas under de kommande åren.Ett argument som framkommit till varför Vänernsvatten inte kan tappas av i högre takt är denrasrisk som uppstår längs . Med hänsyn tillde begränsade möjligheter som erbjuds att regleraVänern bör regeringen ge i uppdrag att utreda andravattenvägar. Regeringen bör utreda kostnader ochsamhällsvinster för att investera i en kanal frånVänern till (yrkande 1).I motion Fö230 (kd) föreslås också förbättraderutiner när det gäller förvarning om risk föröversvämningar och vattenkraftsbolagens ansvardärvid. Man skulle kunna införa förvarningssystem isamband med prognoser från tillsammans medtydliga besked från vattenkraftsföretagen om vilkanivåer som vattenmagasinen skall kunna hålla, dettamed tanke på de enorma problem som uppstått när mantvingats släppa tusentals kubikmeter vatten persekund från vattenmagasinet (yrkande 3). I motionenframhålls vidare att i samband med den senastetidens katastrofer har även risken föröversvämningar och dammbrott vid mindre dammaraktualiserats. Detta visar att dammsäkerheten inteär tillfyllest varför åtgärder för att rätta tilldetta måste vidtas. Ingen kan med säkerhet säga attvi inte kommer att drabbas av översvämningar ävenkommande år (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeVid förra behandlade utskottet i april2001 mycket utförligt olika frågor rörande detförebyggande arbetet för att minska skadorna vidnaturkatastrofer, dammolyckor m.m. (bet.2000/01:FöU7). förutskottsbehandlingen var frågorna alltjämt mångaefter översvämningarna i landet sommaren och hösten2000. Utskottet redovisade då de olikaföredragningar i detta ärende som genomförts införutskottet av representanter från Försvars- ochNäringsdepartementen, länsstyrelserna i ochVästra , samtFörsäkringsförbundet.Utskottet redovisade också olika initiativ somregeringen tagit, bl.a. ett uppdrag till Boverketoch meteorologiska och hydrologiskainstitut () att undersöka i vilken omfattningrisken för översvämningar behandlas i kommunernasöversiktsplaner och om det planeringsunderlagkommunerna har tillgång till är tillräckligt för attrisken skall kunna redovisas i översiktsplanen ochbeaktas vid efterföljande beslut om användningen avmark- och vattenområden. Utskottet redovisade ocksåatt det av regeringens skrivelse om beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred (skr.2000/01:52) framgick att med anledning avöversvämningarna haräven frågan om vattendomarna och deras betydelse förhöga vattenflöden diskuterats liksom frågan ommöjligheter att inom ramen för befintliglagstiftning ompröva domarna.Med anledning av de nu väckta motionerna med mångaintressanta förslag om förebyggande åtgärder för attminska skadorna vid inträffade naturkatastrofer villutskottet anföra följande.Vid utskottets tidigare utskottsbehandlingar idessa frågor har utskottet bl.a. erinrat om att detfinns ett anslag för förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor och ett anslag förersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.Båda anslagen disponeras av Statens räddningsverk.Av budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 6) framgår att regeringen finner ordningenför utbetalningar från anslaget för förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra naturolyckor oklarvarför regeringen avser att låta genomföra enöversyn av detta system. Det framgår också attregeringen i fråga om anslaget för ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m.m. anser det varaviktigt att förutsättningarna och reglerna för dessaersättningar klarläggs av Utredningen om översyn avräddningstjänstlagen (dir. 1999:94). Utredningen,som överlämnade sitt slutbetänkandetill försvarsministern, bereds nu inomRegeringskansliet.Utskottet har erfarit att i enrapport, Översvämningsfrågor i översiktsplaneringen,redovisat det ovan nämnda uppdraget till regeringeni . I rapporten redovisas huröversvämningsfrågorna hanteras i kommunernasöversiktsplanering mot bakgrund av översvämningarnai samt i vilken omfattning vissabyggnader skadades. Frågan bereds nu inomRegeringskansliet.Utskottet vill därtill anföra att av för framgår att genomför- på Statens räddningsverks uppdrag - en översiktligkartering som omfattar ca 1 vattendrag.Detta innebär att översikts-kartor över specielltutsatta områden utarbetas för att identifierakritiska områden där man bör vara restriktiv medetableringar av bebyggelse eller annanöversvämningskänslig verksamhet. Den häröversiktliga karteringen bör sedan kompletteras medmer detaljerade studier av den berörda kommunen.I sammanhanget vill utskottet också anföra attStatens räddningsverk i regleringsbrev för år 2002fått i uppdrag att göra en översyn av nuvarandesystem för att förebygga olyckor såsom t.ex. ras ochskred. Uppdraget skall redovisas senast den 1augusti 2002.När det gäller frågan om vattendomarnakonstaterade utskottet vid sin beredning av frågan iapril 2001 att (1999:03) i etttilläggsdirektiv (2001:25) fått i uppdrag att gåigenom sådana vattendomar som kan ha betydelse förriskerna för översvämningar. Syftet med genomgångenskall vara att ta fram ett relevant underlag för enanalys av bestämmelser om omprövning avgällande tillstånd och villkor för vat-tenanläggningar och vattenreglering.Kommittén skall bl.a. bedöma om förutsättningarnaför omprövning är tillräckliga för att förbättramöjligheterna att förebygga och begränsa riskernaför översvämningar. Kommittén skall också bedöma omde processuella reglerna är ändamålsenliga. analysera om ersättningsreglerna ochbestämmelserna om rättegångskostnader lägger hinderi vägen för angelägna omprövningar som syftar tillatt förbättra t.ex. dammsäkerhet och minska riskernaför och skadeverkningarna av översvämningar. vid sin analys kommer fram till att detfinns behov av lagstiftning, skall kommittén föreslåsådan.Utskottet har erfarit att resultatet avMiljöbalkskommitténs översyn av vattendomarna kommeratt redovisas i ett delbetänkande i juli 2002.Utskottet har också erfarit att frågan omutvecklingen av dammsäkerheten kommer att redovisasi den civila proposition som regeringen kommer attöverlämna till i mars 2002.Av den redovisning som utskottet ovan lämnatframgår att regeringen uppmärksammat betydelsen avdet förebyggande arbetet för att minska skadorna isamband med inträffade naturkatastrofer som liggerväl i linje med vad som efterfrågas i motionerna.Huruvida behov bedöms föreligga om förbättraderutiner när det gäller förvarning om risk föröversvämningar m.m. eller att bygga en kanal frånVänern till bör detta framkomma i detomfattande arbete som pågår på olika håll.Utskottet inser att det påbörjade åtgärdsarbetetär omfattande och komplicerat och välkomnarregeringens olika initiativ i dessa frågor.Mot bakgrund av vad utskottet anfört anserutskottet det inte motiverat att nu göra någrasärskilda uttalanden och inte heller att särskiltförorda någon av de i motionerna föreslagnaåtgärderna. Motionerna Fö214 (c) yrkande 1, Fö230(kd) yrkandena 1-3, Fö236 (m) i denna del, Fö264 (s)och Fö267 (s) avstyrks av utskottet.Ekonomisk kompensation m.m. tilldrabbade i samband mednaturkatastroferUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena medhänvisning till pågående beredningsarbetebl.a. inom Regeringskansliet.Särskilda yttranden har avgivits av (mp) och(fp).MotionernaEtt flertal motioner tar upp frågor rörandeekonomisk kompensation till drabbade i samband mednaturkatastrofer.I motionerna Fö214 (c) yrkande 2 av m.fl., Fö216(fp) av , Fö220 (c) av BirgittaSellén och , Fö230 (kd) yrkande 4 avJan och , Fö236 (m) i dennadel av och ,Fö238 (v) av , Fö239 (s) av HansStenberg och samt Fö252 (s) avLars U och framhållsbehovet av att inrätta en katastroffond i syfte attbl.a. hjälpa enskilda som drabbas mycket hårtekonomiskt i samband med inträffadenaturkatastrofer. I motionerna hänvisas bl.a. tillatt återkommande översvämningar under de gångna årenhar inneburit omfattande skador för såväl kommuner,näringsidkare som enskilda. Stora ekonomiska värdenhar gått förlorade.Regeringen bör därför utreda möjligheterna attinrätta en katastroffond som kan användas för attbl.a. stötta enskilda som drabbas av extraordinärakostnader i samband med naturkatastrofer. I en delmotioner hänvisas också till att sådana fonderbyggts upp på olika sätt i bl.a. , ,, och Holland.I motionerna finns även förslag om att ur fondenkunna ta resurser för att arbeta förebyggande.I motion Fö221 (m) av och tas översvämningarna runt uppoch statens ekonomiska ansvar i samband med detta.Översvämningarna av berodde i huvudsak påföråldrade vattendomar i kombination med extremaklimat och väderförändringar, möjligen också ikombination med en missbedömning av behovet avavtappning av under sensommaren 2000.Motionärerna anser därför att staten, på liknandesätt som i Tuvefallet, skall ta sitt ekonomiskaansvar för de följder översvämningarna i fickför enskilda och enskilda företag.När det gäller ersättning direkt till enskilda iTuvefallet övertog staten ansvaret gentemotfastighetsägarna för de bostadsfastigheter inomskredriskområdet som inte blev inlösta avförsäkringsgivarna.I motion Fö213 (mp) av och föreslås att en klimatakut inrättas därkommuner kan söka ekonomisk kompensation. Bakgrundentill detta förslag framhålls i motionen är att desnabba förändringarna av klimatet för med sig storapåfrestningar för kommunerna. I statens budget finnsen s.k. kommunakut. Den är till för att räddakommuner som kommit på ekonomiskt obestånd. Ihuvudsak får kommuner som drabbas avklimatförändringarnas följder själva stå för deextra kostnader som detta medför. Detta är givetvisinte rimligt; vem kan t.ex. argumentera för attSundsvalls ekonomi bör belastas mycket hårdare avklimatförändringarna än eller -orter som inte på samma sätt drabbats av skyfallen?I avvaktan på att få en bredare acceptans för denradikala klimatpolitik som föreslås, yrkarmotionärerna att en särskild klimatakut inrättas.Från denna kan översvämnings- och stormdrabbadekommuner (inklusive landstingskommuner) sökaekonomisk kompensation för de åtgärder de tvingatsvidta. Akuten skall fungera så snabbt och fritt frånbyråkrati att den också kan bli en reell hjälp atthålla skola, sjukvård och annan essentiellmedborgerlig service öppen avöversvämningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har sedan /98 behandlatfrågan om inrättandet av en katastroffond ellerandra former av ekonomisk ersättning för skador somuppstår i samband med inträffade naturkatastrofer.Senast detta skedde var (bet.2000/01:FöU7). Utskottet redovisade då - somframgått - de olika föredragningar som genomförtsinför utskottet av representanter från Försvars- ochNäringsdepartementen, länsstyrelserna i ochVästra , samtFörsäkringsförbundet med anledning avöversvämningarna som drabbade landet sommaren ochhösten 2000.Utskottet har vid sina tidigare beredningar idetta ärende bl.a. redovisat de anslag - 7:2Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor och 7:3 Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m. - som ger kommunerna ekonomiskersättning för förebyggande åtgärder respektive förgenomförda räddningsinsatser.Som utskottet ovan redovisat framgår det avbudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 6) att regeringen finner ordningen förutbetalningar från anslaget för förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra natur-olyckor oklarvarför regeringen avser att låta genomföra enöversyn av detta system. Det framgår också avbudgetpropositionen att regeringen i fråga omanslaget för ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m. anser det är viktigt attförutsättningarna och reglerna för dessaersättningar klarläggs av Utredningen om översyn avräddningstjänstlagen (dir. 1999:94). Utredningen,som överlämnade sitt slutbetänkande(SOU 2002:10) till försvarsministern, bereds nu inomRegeringskansliet.När utskottet behandlademotionsyrkanden om inrättandet av en katastroffondeller andra former av ekonomisk ersättning förskador som uppstår i samband med inträffadenaturkatastrofer redogjorde också utskottet förriksdagens beslut att på tilläggsbudget för år 2000bevilja att högst av anslaget A2Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting får användas för att bistå kommuner somhar haft betydande kostnader till följd avöversvämningar . anfördemed anledning av detta beslut att frågan omersättning till de översvämningsdrabbade kommunernai borde prövas i samma former somgäller för de Norrlandskommuner som tidigare isommar drabbades av översvämningar (bet.2000/01:FiU3).Utskottet har erfarit att 65 miljoner kronorhar beviljats i ersättning till deöversvämningsdrabbade kommunerna för kostnader tillföljd av översvämningarna.Utskottet vill i detta sammanhang också peka påutredningsförslaget i betänkandet (SOU 2001:105)Extraordinära händelser i kommuner och landsting omatt kommuner och landsting får rätt att, om detfinns synnerliga skäl, stödja enskild som drabbatsav extraordinär händelse. Stödet skall vara ett ledi kommunens eller egen krishanteringoch får endast ges i begränsad omfattning.Utredningen bereds nu inom Regeringskansliet.Med anledning av yrkandena om inrättandet av enkatastroffond vill utskottet anföra att regeringen ipropositionen (prop. 2001/02:10) anfört att dendelar Sårbarhets- och säkerhetsutredningens ochFörsvarsberedningens uppfattning att enkatastroffond för ersättning till enskilda vidextrema situationer inte skall inrättas. Regeringenanförde vidare att det dock är önskvärt med en högregrad av konsekvens vid bedömningen av om staten börta på sig ett ersättningsansvar. Utskottet instämmeri detta. Regeringen avser att återkomma till dennafråga i den civila propositionen i mars 2002.Som utskottet ser det har regeringen på olika sättuppmärksammat frågor om ekonomisk ersättning tilldrabbade för skador som uppstår i samband medinträffade naturkatastrofer. Utskottet ser mycketpositivt på detta och bedömer att deutredningsinitiativ m.m. som regeringen nu tagitkommer att behandla frågeställningar av det slag somaktualiserats i motionerna. Utskottet utgår från -där behov om ekonomisk kompensation bedöms föreligga- att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder. Någrasärskilda uttalanden därutöver anser utskottet intevara påkallat. Motionerna Fö213 (mp), Fö214 (c)yrkande 2, Fö216 (fp), Fö220 (c), Fö221 (m), Fö230(kd) yrkande 4, Fö236 (m) i denna del, Fö238 (v),Fö239 (s) och Fö252 (s) avstyrks av utskottet.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.. Förebyggande arbete m.m. i samband mednaturkatastrofer (punkt 1) (kd)..av och (båda kd).Under senare år har blivit utsatt för svåranaturkatastrofer som i huvudsak orsakats av storavattenmängder beroende på kraftig nederbördoch/eller hastig snösmältning. Kraftig storm upptill orkanstyrka har även bidragit till svåraproblem. De skador som åsamkats både mark,bebyggelse, el- och telenät samt människor äromfattande.I betänkandet 2001/02:FöU5 påpekas att flerautredningar och kommittéer tillsatts för att finnaregler och bestämmelser som kan medverka till att deflödande vattenmängderna blir mindre hotfulla.Kristdemokraterna har påpekatnödvändigheten av dels att beredskapen föröversvämningar måste öka, dels att särskilt utsattaområden behöver kartläggas för attkatastrofsituationer skall kunna förebyggas ochundvikas.Kristdemokraterna har också vid flera tillfällenpekat på behovet av samverkan mellan olikaoffentliga och frivilliga instanser för att delsförebygga katastrofer, dels medverka med praktiskainsatser när katastrofen är ett faktum. Det skallaldrig behöva råda oklarheter om ansvar ochbefogenheter för olika insatser vid katastrofer ochandra nödsituationer.Kristdemokraterna anser att det är positivt attett omfattande beredningsarbete pågår rörande flerafrågor för att minska skadorna vid naturkatastrofer,dammolyckor m.m. Det är också positivt att frågan omvattendomarna och deras betydelse för högavattenflöden diskuterats av regeringen samt ommöjligheter att inom befintlig lagstiftning omprövadomarna samt att regeringen berederfrågan om anslag för ersättning vid räddningstjänstm.m.Men eftersom frågan om ledning och ansvar vidkatastrofer är mycket aktuell och akut anserKristdemokraterna att det är angeläget att frågan omnaturkatastrofer behandlas med skyndsamhet och inteläggs under rubriken "pågående utredning" alltförlänge. Det är också angeläget att begreppethelhetssyn får en framträdande position vidplaneringen för framtida förebyggande och aktivainsatser för naturkatastrofer.2. Ekonomisk kompensation m.m. till drabbadei samband med naturkatastrofer (punkt 2)(fp)av ().Arvika med omnejd, och visar påbehovet av en katastroffond för oväntade katastroferpå grund av regn eller andra oförutsägbarahändelser.De händelser som i inledningen har omnämnts har juförorsakat stora utgifter som har utbetalats direktfrån statsbudgeten. Medel har då anvisats frånkonton med redan planerade projekt. Detta får därförockså konsekvenser i negativ riktning på andra orteri landet där inte olyckan varit framme, men där eninvestering t.ex. i ett vägbygge har fått ståtillbaka på grund av översvämningar och liknande.Vid besök hos drabbade efter och hosjordbrukare vid förstår man att enkatastroffond borde inrättas innehållandebetydande belopp för att snabbt kunna ersättadrabbade och snabbt kunna sätta in hjälp-åtgärdervarhelst man drabbas i landet. Snabb hjälp kanförhindra mycket onödigt lidande och spara pengar.1. Ekonomisk kompensation m.m. till drabbade isamband med naturkatastrofer (punkt 2) (mp)2.av ().De kraftiga stormar och översvämmningar vi upplevtde är just den typen avklimatstörningar som Panel onClimate Change (IPCC) varnat för. Klimatstörningarnaberäknas ge ökad nederbörd ochomfattande regnväder blir alltmer av ettnormaltillstånd. Stormar och översvämningar skaparstor materiell skada för såväl kommuner ochlandsting som enskilda men det drabbar olikakommuners ekonomier olika hårt. Det kan knappastvara rimligt att belastas myckethårdare av klimatförändringarna än till exempelDanderyds kommun.Det är därför bra att regeringen, i linje medMiljöpartiets intentioner, genomför en översyn avsystemet för utbetalningar från anslaget förförebyggande åtgärder mot naturkatastrofer. Det ärockså mycket positivt att regeringen i sintilläggsbudget beviljat för attbistå kommuner och landsting som haft betydandekostnader till följd av översvämmningarna i juli2000. I praktiken kommer detta anslag att fungerasom en slags klimatakut i linje med Miljöpartietsförslag. Likaså ser vi med tillfredställelse på detutredningsförslag som bereds på Regeringskanslietför att se över möjligheterna för kommuner ochlandsting att inom ramen för den egnakrishanteringen stödja enskilda som drabbats hårt avklimatrelaterade skador.Klimatrelaterade skador genom översvämningar ochstormar förväntas öka .