bet · GP01LU28 · 2002-05-21 00:00:00 — bör,anförs det i skrivelsen, ha som mål ochinriktning att stödja insatser pågemenskapsnivå och på internationell nivåi syfte att konsumenterna skall kunna fåsin rätt prövad på ett enkelt, snabbt ochbilligt sätt.MotionernaI motion 2001/02:L29 anser ChristelAnderberg m.fl. (m) att en bättre modelldn domstolsprocesser är att anamma demoderna principerna för utomrättsliglösning av konsumenttvister, s.k.alternative dispute resolution, ADR.Motionärerna ställer sig därför bakom detnyligen inrättade nätverket förutomrättslig gränsöverskridandetvistlösning som, anförs det i motionen,ger konsumenterna egenmakt att lösaproblem utan att gå till domstol. Imotionen begärs ett tillkännagivande ienlighet härmed (delvis).Kia m.fl. (mp) anför imotion 2001/02:L34 att med en ökadrörlighet över gränserna uppkommer behovav att underlätta konsumenternasmöjligheter att lösa olika tvister mednäringsidkarna. Om det skall vara enkeltför konsumenterna att få sin rätt prövadbör det också, enligt motionärerna, varaenkelt att hitta rätt instans. I motionenbegärs ett tillkännagivande om att manbör kunna vända sig till samma instansoavsett om köpet gjorts i eller inågot annan EU-land (yrkande 18).Utskottets ställningstagandeVad först gäller motion 2001/02:L29 harutskottet inte någon annan uppfattning änmotionärerna vad gäller det angelägna iatt skapa tvistlösningsmekanismer i vilkasärskilt gränsöverskridande tvister kanlösas på ett enkelt, billigt och snabbtsätt. Mot bakgrund av vad som anförs iskrivelsen framgår att även regeringenhar samma inställning i frågan, varfördet enligt utskottets mening inteföreligger behov av någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning avmotionen, som därför bör avslås såvitt nuär ifråga.Inte heller när det gäller motion2001/02:L34 yrkande 18 kan utskottet avsamma skäl finna skäl till någonriksdagens vidare åtgärd. Motionen bördärför avslås.Tillämplig lag i utomobligatoriskatvisterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkandevari begärs ett tillkännagivande ominriktningen på regeringens arbete vadgäller tillämplig lag iutomobligatoriska tvister. Utskottetförutsätter att regeringen i detfortsatta arbetet beaktar de synpunktersom framförs i motionen. Jämförreservation nr 11 (v, fp).BakgrundBestämmelser om tillämplig lag iavtalsförhållanden finns i konventionenden om tillämplig lag föravtalsförpliktelser, den s.k.Romkonventionen. Utgångspunkten ikonventionen är att parterna har frihetatt själva välja vilket lands lag somskall vara tillämplig. Om parterna intehar valt någon lag, skall den lagtillämpas som avtalet har närmastanknytning till. När det gällerkonsumentavtal finns i artikel 5 vissaskyddsregler som innebär att parternaslagval inte får innebära att konsumentenberövas det skydd som tillförsäkras honomeller henne enligt tvingande regler i detland där konsumenten har sin vanligavistelseort. Om parterna i ettkonsumentavtal inte har avtalat någotsärskilt i lagvalsfrågan skall lagen ikonsumentens hemland tillämpas.För närvarande pågår inom kommissionenöverväganden som syftar till attRomkonventionen skall göras om till en EU-förordning.Frågan om tillämplig lag iutomobligatoriska förhållanden, dvs. därdet inte råder något avtalsförhållandemellan parterna, är inte lag- ellerkonventionsreglerad. I de flesta av EU:smedlemsländer har dock i praxisutvecklats en princip, den s.k. lex locidelicti-principen, som innebär att lageni det land där den skadegörandehandlingen företas skall tillämpas. Ivissa situationer kan dock det problemetuppstå att den skadegörande handlingenföretas i ett annat land än det därskadan uppkommer. Så kan exempelvis blifallet vid förtal i massmedier medinternationell spridning, miljöfarligautsläpp och databrottslighet. Problemethar lösts på olika sätt i EU:smedlemsländer. I vissa länder är detavgörande kriteriet var denskadeståndsgrundande handlingen utfördes,medan det i andra länder är avgörande varden skadelidande har sitt hemvist.Ytterligare en kategori är de länder somlåter den skadelidande välja den förhonom eller henne mest fördelaktigalagen. I svensk rätt är rättsläget förnärvarande osäkert.Under det senaste decenniet har fråganom en reglering på EU-nivå avlagvalsfrågan i utomobligatoriskaförhållanden diskuterats i olikasammanhang. Något formellt förslag harännu inte lagts fram. Kommissionenpresenterade dock ettutkast till en förordning om tillämpliglag för utomobligatoriska förpliktelser.Syftet med utkastet är att inleda endiskussion om en gemenskapsrättsakt iämnet. Enligt huvudregeln i utkastet tillförordning skall tillämplig lag för enutomobligatorisk förpliktelse somhärleder sig från en skadeståndsgrundandehandling vara lagen i det land där skadanuppkom, oavsett i vilket land denhändelse som orsakade skadan ägde rum ochoavsett i vilket land eller i vilkaländer den indirekta skadan uppkom.Vad gäller tillämplig lag iutomobligatoriska förpliktelser somhärleder sig från en kränkning avprivatlivet eller personlighetsskyddeteller från ärekränkning skall lagen i detland där den som lidit skadan hade sitthemvist för denskadeståndsgrundande handlingen varatillämplig.Kommissionen har uppmanat alla berördaparter att senast i mitten av september2002 lämna synpunkter på utkastet ochdess lagvalsregler. Utkastet och desynpunkter som framförs kommer, enligtvad som anförs i utkastet, att beaktasvid den fortsatta beredningen av enkommande rättsakt på området.MotionenI motion 2001/02:L32 påpekar m.fl. (fp) att skyddet för tryck-och yttrandefriheten inom EU befinner sigpå mycket varierande nivå och attmöjligheterna att angripanyhetsförmedling och samhällsdebatt genomkrav på skadestånd i domstol i fleraländer är långt mer vidsträckta än iSverige. Vilket lands lag som ärtillämplig kan således, menarmotionärerna, få stor betydelse förhuruvida nyhetsförmedlingens, debattensoch konstens frihet är skyddad ellerinte. I motionen argumenteras för att detinternationellt privaträttsliga regelverksom nu övervägs inom EU skall utformas påså sätt att det är sändarlandets lag somskall vara tillämplig och således intelagstiftningen i den skadelidandeshemland. En motsatt ordning kan,framhåller motionärerna, innebära attmakthavare i länder med ett svagt skyddför press- och yttrandefrihet kan sätta isystem att angripa internationellakritiker i domstolar där lagen ger storamöjligheter att få kritiker ålagdaskadeståndsskyldighet skadestånd somsedan myndigheterna i andra länderförväntas att driva in. I motionen begärstillkännagivanden om att den i de svenskagrundlagarna fastlagda synen på tryck-och yttrandefrihet skall vara vägledandeför regeringen i det fortsatta arbetetinom EU-samarbetet vad gäller frågor omtillämplig lag i gränsöverskridandetvister (yrkande 1). Motionärerna begäräven ett tillkännagivande om att EU-regler om tillämplig lag kan innebärarisker för tryck- och yttrandefriheten(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening pekarmotionärerna på en viktig ochintresseväckande frågeställning som varitföremål för diskussion runt om i Europaunder senare år. Utskottet förutsätteratt regeringen i den fortsattaberedningen av frågan noga beaktar desynpunkter som förts fram i den nuaktuella motionen, utan att någottillkännagivande kommer till stånd.Motionsspörsmålet är emellertid interenodlat konsumenträttsligt utanaktualiserar en rad olikafrågeställningar på civil- ochprocessrättens område. Med hänsyn tilldetta är utskottet inte berett att, påförevarande underlag och i dettasammanhang, förorda något särskiltuttalande eller annan åtgärd frånriksdagens sida med anledning avmotionen.Med det anförda föreslår utskottet attmotion 2001/02:L32 skall avslås.Ekologiskt hållbara konsumtions- ochproduktionsmönsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkandesom gäller en strategi för hållbarutveckling. Resultatet av den avregeringen aviserade utvärderingen avmiljömålet i konsumentpolitiken börförst avvaktas innan utskottet ärberett att överväga något initiativfrån sida.BakgrundSom redovisats inledningsvis innebärmiljömålet inom konsumentpolitiken attsådana konsumtions- ochproduktionsmönster skall utvecklas somminskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbarutveckling. Miljömålet beslutades avriksdagen (prop. 1994/95:140,bet. LU32, rskr. 2001 årskonsumentpolitiska beslut föranleddeingen förändring av miljömåletsformulering. Bakom miljömålets införandelåg en strävan att starkare betonasambandet mellan konsumtion och miljö.Det ansågs vara en viktigkonsumentpolitisk uppgift att försökauppnå sådana konsumtionsmönster sombelastar miljön så lite som möjligt.Vidare betonades vikten av att påverkaäven produktionen i denna riktning.År 1998 överlämnade regeringenskrivelse /98:67 Konsumenterna ochmiljön en handlingsplan för hållbarutveckling till . I den dåaktuella skrivelsen lade regeringen framen handlingsplan för arbetet med attuppfylla miljömålet. Planen utgjorde ettled i arbetet att uppnå en hållbarutveckling och syftade till att inleda enprocess vars syfte var att uppmuntra ochunderlätta för hushållen att ta ett ökatansvar för miljön ochresurshushållningen. Skrivelsenföranledde ingen erinran från riksdagenssida (bet. 1999/2000:LU21, rskr. 220).I januari 2002 överlämnade regeringenskrivelse /02:68 med en lägesrapportom det arbete som regeringen och dessmyndigheter bedrivit för att uppnåmiljömålet i konsumentpolitiken. Inteheller denna skrivelse föranledde någonerinran från sida (bet.2001/02:LU18). Avsikten är att enutvärdering av miljömålet skall redovisasför under år 2002.SkrivelsenI skrivelsen anförs att skallfortsätta att verka för att EU anläggerett konkret miljöperspektiv påkonsumentfrågorna och för att det skallutvecklas en strategi för ekologiskthållbar utveckling inom konsumentsektorn.En sådan strategi bör, enligt regeringen,uppmärksamma förbättrad miljöinformation,varuprovning och kunskapsuppbyggnadavseende sambanden mellan hushållensagerande och påverkan på hälsa och miljö.MotionenI motion 2001/02:L34 av . (mp) anförs att det i och för sigär positivt med en strategi på EU-nivåför ekologiskt hållbar utveckling.Enligt motionärerna når dockförmodligen snabbare framsteg om en sådanstrategi först utvecklas för den svenskakonsumentpolitiken. I motionen begärs etttillkännagivande om att en strategi förhållbar utveckling skall utformas för densvenska konsumentpolitiken innanregeringen verkar för att EU skallanlägga ett konkret miljöperspektiv påkonsumentfrågorna (yrkande 19).Utskottets ställningstagandeDen av regeringen aviseradeutvärderingen av miljömålet inomkonsumentpolitiken bör först avvaktasinnan utskottet är berett att överväganågot initiativ från sida medanledning av motion 2001/02:L34 yrkande19, som därför bör avslås.Reservationer1.Principiella frågor (punkt 1)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L29 i denna del.StällningstagandeEnligt vår mening är det nu hög tid fören annan grundsyn på konsumentpolitikeninom EU än den som kommer till uttryck iskrivelsen.Inriktningen på konsumentpolitiken pådet nationella planet syftar till attgenom centralisering skapa ett system förstyrande av konsumenternas val. Dettainnebär att konsumenternas egen förmågaförringas och att varor och tjänsterfördyras eftersom producenternas extrakostnader övervältras på konsumenterna.Vi kan, mot bakgrund av vad som anförs iskrivelsen, med beklagande konstatera attregeringen avser att lägga inriktningenav den nationella konsumentpolitiken tillgrund även för arbetet på EU-nivå.Vi anser att tron på den enskildes egenförmåga är en grundbult i ett suntsamhälle. En modern konsumentpolitikmåste därför ge människor utrymme attsjälva fatta egna beslut om sinkonsumtion. När beslutanderättenöverflyttas från konsumenterna tillstatliga eller överstatligaorganisationer skapas en konstgjordkonsumentmakt, vilket i sin tur ledertill att den enskilde konsumentensmöjligheter till eget beslutsfattandeminskar. Konsumentpolitiken på EU-nivåbör vara inriktad på att öka denkonkurrensutsatta marknaden, att vidgaområdet för privat näringsverksamhet, attavveckla offentliga monopol och attminska offentligt ägande inäringsverksamhet. Det är vidare viktigtatt regeringen i det europeiskasamarbetet verkar för avregleringar,decentralisering av beslutsfattandet ochen väl fungerande inre marknad.Inriktningen av regeringens arbete pådet konsumentpolitiska området börutformas i enlighet med den principiellainställning som har redovisats.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L29 i denna del, som sin meningge regeringen till känna.2.Lagstiftning (punkt 2)av och TassoStafilidis (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna2001/02:L30 yrkande 1 och 2001/02: L34yrkandena 13.StällningstagandeRegeringen ger i skrivelsen uttryck fören positiv inställning till ett framtidaharmoniserat konsumentskydd inom EU.Detta kan vi inte tolka på annat sätt änatt regeringen nu avser att frångåprincipen om att skall verka föratt EU-lagstiftningen på konsumentområdetutformas som minimiregler för att istället förespråka en harmoniseradkonsumentskyddslagstiftning på EU-nivå.Vi delar inte regeringens uppfattning idenna fråga. Enligt vår uppfattningkommer den av regeringen förordadeinriktningen att föra med sig nackdelarför konsumenterna och göra det omöjligteller i varje fall mindre meningsfulltatt uppställa eller behålla ettkonsumenträttsligt skydd som är högre änvad som gäller i andra medlemsländer.Nivån på konsumentskyddet kommer ocksåatt bli en förhandlingsfråga därflertalet övriga medlemsstater sannoliktinte kommer att acceptera nivån på detsvenska konsumentskyddet. Det föreliggerdärför stor risk för att kommeratt tvingas att sänka sinkonsumentskyddsnivå.Regeringen bör mot denna bakgrund ävenfortsättningsvis verka för att EU-lagstiftningen på konsumentområdetutformas som minimiregler och att ingenmedlemsstat skall behöva sänka sinkonsumentskyddsnivå.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motionerna2001/02:L30 yrkande 1 och 2001/02:L34yrkandena 13, som sin mening geregeringen till känna.3.Konsumentinflytande (punkt 3)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L29 i denna del samt avslårmotionerna 2001/02:L31 yrkande 1 och2001/02:L34 yrkandena 7 och 8.StällningstagandeVi vill framhålla det angelägna i attkonsumentorganisationerna ärsjälvständiga och att de inte blir bundnatill en nationell regering eller kanmisstänkas för att inte vara oberoende.Kravet på medfinansiering och preciseringav konsumentprojekt vid beviljande avekonomiskt stöd är därför av stor vikt.Regeringen bör i det kommande arbetet medatt utarbeta ett nytt rambeslut medregler för beviljande av ekonomiskt stödtill konsumentorganisationer ochkonsumentprojekt på EU-nivå verka för attregelverket inte luckras upp så attfinansiellt stöd kan utgå utan klaragrunder eller metoder för uppföljning.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L29 i denna del, som sinmening ge regeringen till känna.Ställningstagandet innebär attriksdagen bör avslå motionerna2001/02:L31 yrkande 1 och 2001/02:L34yrkandena 7 och 8.4.Livsmedelsfrågor (punkt 7)av (), KjellEldensjö (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna2001/02:L28 yrkande 3 och 2001/02:L33samt avslår motionerna 2001/02:L31yrkande 2, 2001/02:L34 yrkandena 12 och13, 2000/01:MJ257 yrkande 4 och2001/02:So637 yrkande 14 i denna del.StällningstagandeSom framhålls i motionerna 2001/02:L28yrkande 3 och 2001/02:L33 är fullgodlivsmedelsinformation en grundläggandeförutsättning för att människor skallkunna utnyttja sin konsumentmakt. Det ärsåledes viktigt att konsumentkraven sättsmer i fokus på livsmedelsområdet och attkonsumenterna informeras om livsmedlensursprung och innehåll och om eventuellförekomst av genmodifierade organismer.Regeringen bör därför verka kraftfulltinom EU för att ursprungsmärkningen avlivsmedel utvecklas och att märkning avgenmodifierade livsmedel kommer tillstånd.En särskild fråga som särskilt böruppmärksammas i detta sammanhang ärursprungsmärkning av kött. I dagförekommer visserligen ursprungsmärkningav nötkött, vilket är ett steg i rättriktning. Enligt vår uppfattning bör dockäven andra köttslag ursprungsmärkas.Regeringen bör verka aktivt för att ensådan märkningsordning införs på EU-nivå.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motionerna2001/02:L28 yrkande 3 och 2001/02:L33 ochmed avslag på motionerna 2001/02:L31yrkande 2, 2001/02:L34 yrkandena 12 och13, 2000/01:MJ257 yrkande 4 och2001/02:So637 yrkande 14 i denna del, somsin mening ge regeringen till känna.5.Livsmedelsfrågor (punkt 7)av och TassoStafilidis (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L34 yrkande 13 samt avslårmotionerna 2001/02:L28 yrkande 3,2001/02:L31 yrkande 2, 2001/02:L33,2001/02:L34 yrkande 12, 2000/01:MJ257yrkande 4 och 2001/02:So637 yrkande 14 idenna del.StällningstagandeOsäkerheten kring genmanipuleradelivsmedel är enligt vår mening alltförstor. För att hinna få fram ett bättrevetenskapligt underlag för att bedömariskerna på både kort och lång sikt samtför att ge mer tid för utformning avsystem för övervakning av genetisktutsläpp bör ett moratorium införas förgenmanipulerade livsmedel inom hela EU.Regeringen bör i EU-samarbetet verka föratt ett sådant moratorium införs.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L34 yrkande 13 och med avslag påmotionerna 2001/02:L28 yrkande 3,2001/02:L31 yrkande 2, 2001/02:L33,2001/02:L34 yrkande 12, 2000/01:MJ257yrkande 4 och 2001/02:So637 yrkande 14 idenna del, som sin mening ge regeringentill känna.6.Märkning (punkt 9)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L29 i denna del.StällningstagandeMånga konsumenter efterfrågar varormed märkning av olika slag, exempelvisetisk märkning, jämställdhetsmärkning ochmiljömärkning. Denna speciella form avvarumärkning bör, enligt vår mening,tillåtas att vara ett konkurrensverktygsnarare än ett statligt kontrollmedel.Lagstadgade krav på märkning medförkostnader för konsumenterna someffekterna av sådan märkning ärsvårkontrollerade på mikronivå. Seriösaföretag övervakar själva sin tillverkningoch informerar sina kunder om hur varornatillverkats som medvetnakonsumenter väljer bäst själva vilkaföretag som producerar sina varor på ettsätt som passar konsumenternas intressenoch val. Enligt vår uppfattning är därförsjälvreglering och god branschsedvänjabättre än lagar och regler om märkning.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L29 i denna del, som sin meningge regeringen till känna.7.Konkurrens (punkt 10)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L29 i denna del och avslår motion2001/02:So637 yrkande 14 i denna del.StällningstagandeSom framhålls i motion 2001/02:L29 är frikonkurrens på lika villkor en viktigförutsättning för att marknadsekonominskall fungera. Konkurrens är, enligt vårmening, den bästa garantin för attkonsumenterna skall få så bra varor sommöjligt. Konkurrens är också av avgörandebetydelse för den internationella styrkanhos svenskt näringsliv som skapas av attkonkurrensen upprätthålls påhemmamarknaden. Regeringens arbete bördärför inriktas på att verka för enstärkt konkurrenspolitik inom EU.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L29 i denna del och med avslag påmotion 2001/02:So637 yrkande 14 i dennadel, som sin mening ge regeringen tillkänna.8.Konkurrens (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:So637 yrkande 14 i denna del ochavslår motion 2001/02:L29 i denna del.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion2001/02:So637 yrkande 14 anser jag attkonkurrenspolitiken bör skärpas.Regeringen bör vidare inom EU verka förmer frihandel och avskaffadehandelshinder i syfte att uppnå lägrepriser och ökad valfrihet för denenskilde.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:So637 yrkande 14 i denna del ochmed avslag på motion 2001/02:L29 i dennadel, som sin mening ge regeringen tillkänna.9.Ursprungslandsprincipen (punkt 11)av och TassoStafilidis (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L30 yrkande 2.StällningstagandeUrsprungslandsprincipen innebär attnäringsidkarna kan betrakta och behandlahela EU som en enda marknad och bortsefrån nationellkonsumentskyddslagstiftning. Dettainnebär att själva syftet medminimilagstiftning, som germedlemsländerna en möjlighet att kunnaerbjuda konsumenterna en högrekonsumentskyddsnivå, urholkas. Attregeringen inte har något att invända motursprungslandsprincipen ligger såledeshelt i linje med regeringenskursomläggning från att verka förminimilagstiftning till att förespråkaett harmoniserat konsumentskydd inom EU.Enligt vår uppfattning kommerursprungslandsprincipens förmodatpositiva inverkan på dengränsöverskridande konsumenthandelnstillväxt att motverkas av attkonsumenterna drar sig för att köpa varoroch tjänster från utländska företag ivetskap om att dessa företag inte behöverfölja konsumentlagstiftningen ikonsumentens hemland. Vi anser mot dennabakgrund att regeringen inom EU skallverka för att effektlandsprincipen inteöverges till förmån förursprungslandsprincipen på detkonsumenträttsliga området.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L30 yrkande 2, som sin mening geregeringen till känna.10. Obeställd e-postreklam(punkt 12)av (), RolfÅbjörnsson (kd), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs ireservationen.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:L28 yrkande 4.StällningstagandeVi delar uppfattningen som förs fram imotion 2001/02:L28 att det bör införasett förbud på mot att sända e-postreklam till konsumenter som inte iförväg har samtyckt till att ta emotsådan reklam. Regeringen bör varapådrivande inom EU och verka offensivtför att ett sådant förbud införs.Vad som sålunda anförts i reservationenbör , med bifall till motion2001/02:L28 yrkande 4, som sin mening geregeringen till känna.11.