bet · GP01MJU10 · 2002-02-19 00:00:00 — Enligtmotion MJ16 (mp) bör inte satsa på enstorskalig användning av fossilgas (yrkande 6).Varje hushåll i flerfamiljshus bör debiteras sinegen förbrukning av el och varmvatten.Taxesättningen bör ges en större rörlig del (yrkande15 delvis). Vidare bör stödet till eleffektiv teknikomvandlas till ett stöd för upphandling av el- ochklimateffektiv teknik samt förläggas tillNaturvårdsverkets ansvarsområde (yrkande 18 delvis).Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade om ett energipolitisktprogram för en uthållig energiförsörjning (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:212)som bl.a. innebär att kärnkraftverket i Barsebäckskall stängas. Enligt beslutet syftaromställningsprogrammet till att utveckla ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem iSverige. Programmets huvudinriktning är en kraftfulllångsiktig satsning på forskning, utveckling ochdemonstration av ny energiteknik. Kärnkraften skallersättas med effektivisering av elanvändningen,konvertering till förnybara energislag samtmiljömässigt acceptabel elproduktionsteknik.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningnär det gäller energipolitikens möjlighet att bidratill att delmålen uppnås m.m.Resultaten av det energipolitiska programmet skallutvärderas och tillsammans med erfarenheterna frånstängningen av utgöra underlag förkommande beslut om hur den fortsatta omställningenskall genomföras. Enligt energipolitiskabeslut är ett villkor för stängningen av den andrareaktorn att bortfallet av elproduktion kankompenseras genom tillförsel av ny elproduktion ochminskad användning av el. Beslutet innefattar enstrategi för minskad klimatpåverkan frånenergisektorn. I beslutet angavs att börges möjlighet att pröva att förutsättningen förstängningen av kärnkraftsreaktorn är uppfylld (bet.1996/97:NU12, s. 39). I skrivelsen till riksdagenDen fortsatta omställningen av energisystemet m.m.(skr. 2000/01:15) redovisade regeringen i september2000 sin bedömning att villkor förstängning av den andra kärnkraftsreaktorn iBarsebäck före inte var uppfyllda.Riksdagen delade vid sin behandling av skrivelsenregeringens uppfattning och framhöll attdet är som skall ta ställning till omvillkoren är uppfyllda före ett beslut om stängning.Resultatet av den förnyade prövning som regeringengjort visar att förutsättningarna intehar förändrats sedan prövningen under år 2000.Regeringen finner därför inte anledning att ändrasin tidigare bedömning i frågan (skr. 2001/02:22).Den fortsatta omställningen av energisystemet börenligt regeringen ske utifrån erfarenheter avstängningen av de båda reaktorerna iBarsebäcksverket. Efter avstängningen avBarsebäcksverket skall en uppföljning ske avutvecklingen av elpriser, investeringar,miljöpåverkan, sysselsättnings- ochfördelningseffekter samt elmarknadens funktionssättm.m. Även erfarenheterna av de insatser förforskning, utveckling och demonstration av ny tekniksom nu genomförs fram bör enligtregeringens bedömning ligga till grund för kommandeställningstaganden vad gäller den fortsattaomställningen. Regeringen har aviserat enenergipolitisk propositionen under våren 2002.Regeringen har dessutom tillsatt en utredaremed uppdrag att granska och utvärdera insatsernainom långsiktiga energipolitiska programoch analysera behovet av förändringar, lämna förslagtill riktlinjer för det långsiktiga energipolitiskaprogrammet inför den planeringsperiod som inleds år2003 och redovisa insatser som skall leda till enlångsiktigt hållbar energiförsörjning. Uppdragetskall vara avslutat (dir.2001:122). Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ10 (kd) yrkandena 18 och 20,MJ11 (m) yrkande 3, MJ15 (fp) yrkandena 5 och 6,MJ16 (mp) yrkandena 6, 15 delvis och 18 delvis,MJ209 (m) yrkande 14, MJ519 (kd) yrkande 1 delvissamt U303 (m) yrkande 15.Eldningsoljor avsedda för uppvärmning omfattasinte av något miljöklasssystem. Däremot utgårsvavelskatt på svavelinnehållet enligt lagen(1994:1776) om skatt på energi. Enligt regeringensproposition /97:84 om en uthålligenergiförsörjning bör användningen av fossilabränslen hållas på en låg nivå. Regeringen påpekar iden nu aktuella propositionen att framtida klimatmålockså ställer krav på en alltmer begränsadanvändning av fossila bränslen och att det därför ärnödvändigt att för olika tidsperspektiv allsidigtanalysera möjligheterna och inom vilka områden olikatyper av fossila bränslens användning kaneffektiviseras eller ersättas med bränslen sominnehar bättre egenskaper med hänsyn tillmiljöpåverkan, konkurrenskraft ochförsörjningstrygghet. Mot bakgrund av frågans viktför den framtida samhällsutvecklingen och desssärskilda krav på långsiktighet avser regeringentillsätta en särskild kommission för att analyseradetta. Utskottet delar motionärernas uppfattning atten ökad miljöanpassning av eldningsoljor är önskvärdoch förutsätter att regeringen verkar för detta.Utskottet är dock inte berett att taställning för en utveckling av miljöklassning aveldningsoljor. Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotionerna MJ311 (m) och MJ462 (mp, v, c, fp) intebör föranleda något uttalande från riksdagen.TransportpolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför omtransportpolitiken och avstyrker ett antalmotionsyrkanden om krav på utredning avkollektivtrafikens negativa miljöpåverkan(c), om trängselavgifter (kd), om åtgärderför att minska flygets miljöpåverkan (mp) ochom olika administrativa åtgärder inomtransportsektorn (mp).PropositionenEnligt regeringens bedömning behövertransportsystemet utvecklas i takt med samhället föratt tillgodose förändrade behov och krav. Dettainnebär att transportpolitiken utformas på ettsådant sätt att den bidrar till att det nationellaklimatmålet för perioden 20082012 ochmiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kanuppnås. Nuvarande transportpolitiska etappmål för engod miljö bör fortsätta att gälla. När riksdagenfattat beslut om miljömålspropositionen,infrastrukturpropositionen och föreliggandeproposition om klimatstrategi börtransportpolitikens etappmål för god miljö ses överoch uppdateras och en samlad genomförandestrategiför transportsektorn tas fram.MotionernaEnligt motion MJ14 (c) yrkande 4 bör den pågåendeutredningen om kollektivtrafikens utveckling gestilläggsdirektiv för att utforma förslag till attytterligare minska kollektivtrafikens negativamiljöpåverkan. Enligt motion MJ10 (kd) yrkande 22bör alla kommuner eller regioner som begär att fåinföra trängselavgifter ha rätt att få saken prövadav regeringen. Införandet av trängselavgifter bördock ske i samband med genomförande av störreinfrastrukturprojekt som förbättrarstorstadstrafiken som helhet. anför imotion MJ16 (mp) att en koldioxidavgift börinkluderas i flygets landningsavgifter, oavsettutvecklingen inom flygsektorn i övriga EU. Destatliga försäkringsgarantierna till flyget sominförts bör dessutom upphörasamt det statliga stödet till flygplatser bör sesöver och tas bort där det inte finns synnerliga skälatt behålla det (yrkande 11). Politiskamålsättningar för hur stor andel förnybara drivmedelsom skall finnas på marknaden och 2010 börfastslås. Ett sätt kan enligt motionärerna vara attinföra ett certifieringssystem. Vidare börsatsningarna på järnväg öka och utsläppskravenomfatta även arbetsmaskiner och fritidsbåtar(yrkande 14).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad regeringen anför omtransportpolitiken i propositionen.Regeringen har tillsatt enkommitté (dir. 2001:1) med uppgift att utifrån ettkonsument- och helhetsperspektiv identifiera,analysera och beskriva kollektivtrafikens problemoch möjligheter. Med denna utgångspunkt skallkommittén formulera mål och visioner samt föreslåförändringar av organisation, regelverk m.m. avbetydelse för kollektivtrafikens utveckling och ettökat kollektivt resande. Kommittén skall utgöra ettforum för samarbete mellan staten och övriga aktörerpå kollektivtrafikområdet. Tyngdpunkten i kommitténsarbete skall ligga på den lokala och regionalakollektivtrafikens område. Kommittén skallslutredovisa sitt arbete . Motbakgrund av att regeringen vid ett flertaltillfällen understrukit vikten av att miljöhänsynoch resurshushållning måste integreras ibeslutsfattandet inom alla verksamheter och sektoreri samhälle, utgår utskottet från att de aspekter somefterlyses i motion MJ14 (c) yrkande 4 kommer attbelysas under det fortsatta arbetet. Motionen bördärför inte föranleda något uttalande frånriksdagens sida.Utskottet instämmer i regeringens bedömning attett införande av miljöstyrande vägavgifter ellerträngselavgifter i tätort kan vara juridisktkomplicerat. Genom att miljöstyrande vägavgifter ijuridisk mening är en skatt måste beslut i fråganfattas av . är de problem somavgifterna är avsedda att bidra till att lösa ihuvudsak lokala eller regionala. måsteockså fatta beslut om eventuella justeringar avavgiftsnivåer eller avgiftsbelagt område. Enförutsättning för att sådana avgifter skall kunnakomma i fråga torde vara att aktuella kommuner ellerregioner själva vill införa sådana avgifter. Motdenna bakgrund har regeringen aviserat avsikten attge Stockholmsberedningen, som har till uppgift attlämna förslag till förbättringar avtransportsituationen i ,tilläggsdirektiv att utreda frågan om användning avträngselavgifter i trafiken. En delrapport omträngselavgifter skall lämnas den 31 december 2002.Utskottet anser mot bakgrund av frågans komplexitetatt resultatet av detta arbete bör avvaktas innanriksdagen uttalar sig i frågan. Motion MJ10 (kd)yrkande 22 avstyrks därmed.Enligt regleringsbrevet för budgetåret 2002avseende skall verket i sininternationella verksamhet verka för utveckling avekonomiska styrmedel för att minskakoldioxidutsläpp. Enligt propositionen är detviktigt att fortsatt arbetar nationellt ochinternationellt för ökad miljödifferentiering avluftfartens avgifter. Som regeringen framhåller ipropositionen bör med beaktande av utvecklingen inomEU ett system som inkluderar en koldioxidparameter istart- och landningsavgifterna förberedas.Trafikutskottet föreslog, på eget initiativ, attriksdagen bemyndigar regeringen att ikläda statenekonomiska förpliktelser i form av garantier tillförsäkringsbolag för att återställa detförsäkringsskydd för svenska licensierade flygbolag,flygplatser m.fl. som försäkringsmarknaden intelängre tillhandahåller vid krigshandlingar,terrorattacker och liknande. harvidare anfört att det är angeläget attgarantigivningen kan avvecklas så snart som möjligtoch att regeringen med kraft inom EU verkar för attså kan ske. har beslutat i enlighet härmed(bet. 2001/02:TU5TU7, rskr. 2001/02:1, 2001/02:12och 2001/02:127). Utskottet avstyrker motion MJ16(mp) yrkande 11 i den mån den inte kan ansestillgodosedd med det anförda.När det gäller de förslag till administrativaåtgärder som föreslås i motion MJ16 (mp) yrkande 14vill utskottet anföra följande. I regeringensproposition Infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) föreslårregeringen att den långsiktiga planeringsramen förperioden 20042015 skall uppgå till 364 miljarderkronor, varav för verksamhetoch för kapitalkostnader i formav räntor och amorteringar för investeringar somfinansieras med lån. Uppgiften att bevara ochsäkerställa väg- och järnvägssystemen skallprioriteras. För bevarande och säkerställande skall150 miljarder kronor avsättas, varav 38 miljarderkronor för drift och underhåll av statligajärnvägar. EU:s avgaskrav för arbetsmaskiner framgårav och rådets direktiv /68/EGav om tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning om åtgärder motutsläpp av gas- och partikelformiga föroreningarfrån förbränningsmotorer som skall monteras i mobilamaskiner som inte är avsedda att användas förtransporter på väg (arbetsmaskindirektivet).Hittills har avgaskrav endast införts för vissastörre dieseldrivna arbetsmaskiner. Närmast i turstår jordbruks- och skogsbrukstraktorer, för vilkakrav börjat införas genomEuropaparlamentets och rådets direktiv /25/EG avden om åtgärder mot utsläpp av gas- ochpartikelformiga föroreningar från motorer avseddaför jordbruks- eller skogsbrukstraktorer. Inom EUpågår dessutom behandling av förslag om avgaskravför bensindrivna och mindre dieseldrivnaarbetsmaskiner och arbetsredskap. För svensktvidkommande anser regeringen att bl.a.upphandlingskravet för arbetsmaskiner, tunga fordonoch arbetsredskap bör utvecklas samt attmiljöklassystemet för arbetsmaskiner uppdateras ienlighet med kommande EU-krav. Utskottet vill iövrigt hänvisa till vad som anförs om åtgärder föratt främja alternativa drivmedel nedan. Syftet medmotion MJ16 (mp) yrkande 14 torde därmed i huvudsakvara tillgodosett.Främjande av alternativa drivmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensbedömning om främjandet av alternativadrivmedel samt avstyrker ett antalmotionsyrkanden med anknytning tillmiljövänliga bilar m.m. (kd), och olikaförslag i syfte att främja alternativadrivmedel (kd, c, mp).PropositionenEnligt regeringens bedömning är en viktig åtgärd föratt begränsa trafiksektorns klimatpåverkan enpolitik som främjar introduktion och ökad användningav alternativa drivmedel. För detta har regeringenredan föreslagit en skattestrategi för alternativadrivmedel samt lättnad i förmånsbeskattningen avmiljöanpassade bilar.Regeringen avser, med beaktande av kommande beslutinom EU avseende biodrivmedel, återkomma med förslagtill nationellt mål för vidare introduktion avalternativa drivmedel.MotionernaI syfte att stimulera miljövänliga alternativförespråkas i motion MJ423 (kd) en större ekonomiskdifferens mellan miljövänliga och miljöstörandealternativ (yrkande 7). Enligt motionen bör dessutommöjligheten till låginblandning av etanol öka(yrkande 5). I motion MJ10 (kd) föreslås enskatterabatt på miljöbilar (yrkande 24). Vidareföreslås en utvidgad ram för skattebefrielse påalternativa drivmedel (yrkande 23). I motion MJ430(kd) framhålls att det finns ett behov av en meromfattande försöksverksamhet med biodrivmedel(yrkande 1). Motionärerna föreslår som enlämplig region för en sådan försöksverksamhet(yrkande 2). Enligt motion MJ519 (kd) bör förnybarabränslen till transport- och energisektorn gynnasgenom långsiktiga skattelättnader. Vidare bör defossila bränslena fasas ut inom transportsektorn.Tydliga mål bör sättas upp för när nyproduceradebilar skall ha fossilfria drivmedel (yrkande 1delvis). Enligt motion MJ14 (c) yrkande 5 föreslåsen långsiktig skattebefrielse för alternativadrivmedel. I motion MJ16 (mp) yrkande 17 förespråkarMiljöpartiet regler om att alla försäljare av bensinoch diesel skall åläggas att erbjuda även ettförnybart drivmedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till regeringens bedömningatt en politik som främjar introduktion och ökadanvändning av alternativa drivmedel är en viktigåtgärd för att begränsa trafiksektornsklimatpåverkan.När det gäller frågan om åtgärder för att ökaandelen mer miljöanpassade bilar på marknaden villutskottet anföra följande. De särskilda reglerna omjustering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilartillämpades första gången vid taxering(prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7, rskr.1999/2000:66). Reglerna innebär att om bilen helteller delvis är utrustad med teknik för drift medmer miljöanpassade drivmedel än bensin ellerdieselolja eller med elektricitet och nybilsprisetdärför är högre än nybilspriset för närmastjämförbara bil utan sådan teknik, skallförmånsvärdet justeras nedåt till en nivå sommotsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen.Reglerna infördes bl.a. för att underlättaintroduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och påså sätt skapa bättre förutsättningar för attmiljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar ökar.I prop. 2001/02:45 föreslår regeringen lättnader iförmånsbeskattningen av miljöbilar. Regeringen anföratt det är angeläget att ytterligare underlätta fören sådan introduktion för att få beståndetav miljöanpassade bilar att öka. Förslaget ipropositionen är att justeringen av förmånsvärdetför miljöanpassade bilar utgår från förmånsvärdetför den närmast jämförbara bilen utan miljöanpassadteknik. har antagit förslagen (bet.2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122). Utskottetavstyrker motionerna MJ10 (kd) yrkande 24 och MJ423(kd) yrkande 7 i den mån deras syfte inte ärtillgodosett med det anförda.Parallellt med avregleringen av elmarknaderna inomEU pågår i vissa länder ett arbete i syfte attutarbeta eller börja tillämpa nya typer avstyrmedel, s.k. gröna certifikat. Styrmedlen ärtänkta att främja miljömässigt och på andra sättmotiverad elproduktion utan fasta avräkningsprisereller direkta subventioner. De nya styrmedleninnebär i de flesta fall att man fastställer enkvot, dvs. en viss del av den totala elanvändningenskall utgöras av el från förnybara källor.Användningen av el från förnybara källor redovisasgenom att uppvisa certifikaten. Certifikaten kanutställas av certifierade elproducenter ochsepareras från själva elförsäljningen. Certifikatenfår ett marknadsvärde eftersom det föreligger ettkvotkrav. I lämnade den 31 oktober 2001Elcertifikatutredningen (SOU 2001:77) förslag tillhur ett system för certifikathandel baserat påkvoter för användningen av el från förnybaraenergikällor kan utformas. I budgetpropositionen förår 2002 (prop. 2001/02:1 finansplanen s. 201)föreslås en strategi för alternativa drivmedel medskattenedsättning och pilotprojektsdispenser.Skattenedsättning kan ske antingen via pilotprojekt,för vilka medges befrielse från både energi- ochkoldioxidskatt eller via en generellkoldioxidskattebefrielse med stöd av ett beslutenligt artikel 8.4 i mineraloljedirektivet.Riksdagen har godkänt strategin (bet. 2001/02:FiU1,rskr. 2001/02:34). Regeringen anför i förevarandeproposition att det bör övervägas om dennaskattestrategi bör kompletteras med gröna certifikatför alternativa drivmedel och hur ett sådant systemi så fall kan utformas. Utskottet delar regeringensuppfattning att ett system med gröna certifikat föralternativa drivmedel skulle kunna vara en effektivmetod att främja alternativa drivmedel. I avvaktanav det vidare arbetet anser utskottet att motionernaMJ10 (kd) yrkande 23, MJ14 (c) yrkande 5, MJ16 (mp)yrkande 17, MJ430 (kd) yrkandena 1 och 2, MJ423 (kd)yrkande 5 samt MJ519 (kd) yrkande 1 delvis börlämnas utan vidare åtgärd.Minskade koldioxidutsläpp genommiljödriven affärsutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför omminskade koldioxidutsläpp genom miljödrivenaffärsutveckling. I samband därmed avstyrkerutskottet två motionsyrkanden med olikaförslag på området (kd, c).PropositionenDen internationella efterfrågan på klimateffektivteknik och klimateffektiva tjänster väntas ökakraftigt när länder skall fullgöra sina åtagandenmed att minska utsläppen av växthusgaser och vidanvändning av Kyotoprotokollets olika mekanismer.Regeringen kommer därför att se över eventuellabehov av åtgärder och, om behov föreligger, vilkaåtgärder som skulle kunna vidtas för att skapaförutsättningar för svenska företag och produkteratt ligga i framkant när väl efterfrågan påklimateffektiv teknik och klimateffektiva tjänsterinfinner sig.MotionernaOm små och medelstora företag stimuleras att införamiljöledningssystem skulle det enligt motion MJ10(kd) yrkande 25 sammantaget kunna innebära en storklimatinsats. Därför bör enligt motionen regeringenuppdra åt exempelvis att verka härför. Enligtmotion MJ14 (c) yrkande 3 bör teknikutvecklinguppmuntras och användas på ett sådant sätt attbelastningen på miljön minskar.Utskottets ställningstagandeVerket för näringslivsutveckling () bedriverinom ramen för en ekologiskt hållbar utvecklinginsatser för att främja tillämpningen av ettlivscykeltänkande i företag. Regeringen aviserar ienlighet härmed avsikten att se över eventuellabehov av åtgärder och, om behov föreligger, vilkaåtgärder som skulle kunna vidtas för att skapaförutsättningar för svenska företag och produkteratt ligga i framkant när väl efterfrågan påklimateffektiv teknik och klimateffektiva tjänsterinfinner sig. Som framhålls i propositionen ärutvecklingen av klusterprojekt inom områden medmiljö som drivkraft t.ex. ekoeffektivitet,funktionsförsäljning, energibesparande teknik ochekodesign intressant. Genom att samlamiljökompetens, entreprenörer och företag ifrontlinjen främjas integrering av miljö iklusterprojekt. Utskottet finner mot bakgrund av detanförda att inte bör vidta några åtgärdermed anledning av motionerna MJ10 (kd) yrkande 25 ochMJ14 (c) yrkande 3.Svensk tillämpning avKyotoprotokollets flexiblamekanismerUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömningom flexibla mekanismer för svensk del ochavstyrker en rad motionsyrkanden om svenskhandel med utsläppsrätter m.m. (m, c, fp).PropositionenRegeringen avser att göra nödvändiga förberedelserför en svensk tillämpning av Kyotoprotokollets s.k.flexibla mekanismer. Förberedelserna skall avsesåväl ett nationellt som ett internationellt systemför handel med utsläppsrätter och de projektbaserademekanismerna med beaktande av utvecklingen inom EUoch i synnerhet i Östersjöområdet.Regeringen har beslutat om direktiv för enparlamentariskt sammansatt delegation för attytterligare utreda, förbereda och lämna underlagtill ett förslag till ett svenskt system förtillämpning av mekanismerna. Regeringens avsikt äratt ha ett nationellt system på plats senast år2005.Regeringen avser vidare att se över formerna förSveriges internationella klimatinsatser inomenergiområdet rörande projektbaserade mekanismer närregler och riktlinjer för dessa preciserats avklimatkonventionens parter.MotionernaFlera motioner berör frågan om införande av handelmed utsläppsrätter i . Att fördelautsläppsrätter via marknaden har stora fördelarjämfört med administrativa regler, skatter ochsubventioner enligt motion U301 (fp) yrkande 44.Synpunkterna får stöd i motionerna MJ15 (fp) yrkande2 och MJ521 (fp) yrkande 10. Enligt motion MJ209 (m)yrkande 11 innebär handel med utsläppsrätter etteffektivt sätt att minska skadliga utsläpp. Ettsvenskt system med handel med utsläppsrätter fårstöd även i motion MJ337 (c) yrkande 12. Enligtmotion MJ16 (mp) bör vissa riktlinjer tillämpas fören handel med utsläppsrätter. Utsläppsrätterna skallauktoriseras och inkomsterna tillfalla staten.Handeln skall ske mellan jämbördiga parter, ochvilka sektorer som skall ingå skall baseras på vadsom ger den största miljönyttan (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeAnvändningen av flexibla mekanismer kan bidra tillatt ytterligare reducera utsläppen för , ochdet är som regeringen påpekar viktigt att ärväl förberett att delta i ett handelssystem.Mekanismerna kompletterar åtgärderna i det egnalandet och bidrar till att uppnåkostnadseffektivitet. Utskottet delar regeringensuppfattning att mekanismerna engagerar den privatasektorn i klimatarbetet och utgör dessutom ettviktigt redskap för att sprida klimatvänlig teknikoch kunnande. Användning av Kyotoprotokolletsflexibla mekanismer kan minska kostnaderna föråtaganden betydligt. En kostnadseffektiv fördelningav åtgärderna är en viktig förutsättning för merlångtgående framtida åtaganden. Regeringen påpekaratt den långtgående minskning av utsläppen avkoldioxid som åstadkommit under de senastedecennierna innebär att marginalkostnaden förbegränsning av koldioxidutsläpp är högre än förmånga andra industriländer. Regeringen aviserar attden vid kontrollstationen som komplementkommer att överväga ett mål som innefattar deflexibla mekanismerna. Regeringen har i skrivelsentill angående aviseratövergripande riktlinjer för det fortsatta arbetet(skr. 2000/01:15). beslutaderegeringen att ge näringsministern i uppdrag atttillsätta en parlamentarisk delegation i syfte attföreslå ett system och regelverk förKyotoprotokollets flexibla mekanismer. Detta förslagskall överlämnas till regeringen den 31 december2002.