bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — fall än omPensionsgrundande överföring avinkomst skall inte pensionsrätt förheller fastställas premiepension tillför den som är född den avlidnes makeår 1937 eller skall göras för dettidigare. För den somär född år 1937eller tidigareskallpensionsgrundandeinkomst inte hellerfastställas för årefter det då denförsäkrade harfyllt ellerför tidigare årunder vilket haneller hon hela årethar uppburit helålderspensionenligt denna lageller enligt lagenom allmänförsäkring.Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna1. Denna lag 1. Denna lagträder i kraft den träder i kraft den1 i fråga i frågaom 12 kap. 9 §, 13 om 12 kap. 9 §, 13kap. 2 och 5 §§ och kap. 2 och 5 §§ och14 kap. 7 §, den 1 14 kap. 7 §, den 1januari 2004 ifråga om 2 kap. 2 § fråga om 2 kap. 2 §och i övrigt den 1 och i övrigt den 1januari 2005. januari 2005.2. De nyabestämmelserna i 2kap. 2 § förstastycket tillämpasförsta gången vidfastställande avpensionsgrundandeinkomster för år2003.2. De nyabestämmelserna i 2kap. 2 § tillämpasäven förfastställande avpensionsgrundandeinkomster för åren1999-2003 förpersoner som ärfödda ellersenare.3. Äldrebestämmelser i 2kap. 2 § gällerfortfarande förpersoner som ärfödda ellertidigarebeträffandepensionsgrundandeinkomst som avsertid föreikraftträdandet.4. De nya 3. De nyabestämmelserna i 3 bestämmelserna i 3kap. 11 och 22 §§ kap. 11 och 22 §§tillämpas även för tillämpas även förtill-godoräknande till-godoräknandeav avpensionsgrundande pensionsgrundandebelopp för åren belopp för åren1999-2004. An-mälanom att få om att fåtillgodoräknas tillgodoräknaspensionsgrundande pensionsgrundandebelopp för åren belopp för åren1999-2004 skall ha 1999-2004 skall hakommit in till den kommit in till denallmänna allmännaförsäkringskassan försäkringskassansenast den 31 senast den 31januari 2006. Sådananmälan som enligt anmälan som enligt15 kap. 6 § skall 15 kap. 6 § skallgöras senast den 31 göras senast den 31januari januarifastställelseåret, fastställelseåret,skall i dessa fall skall i dessa falli stället göras i stället görassenast den 31 senast den 31januari 2006. januari 2006.Förslag till lag om ändring i lagen(2002:328) om ändring i lagen (2001:1227)om självdeklarationer ochkontrolluppgifterHärigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen(2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter i stället för desslydelse enligt lagen (2002:328) om ändringi nämnda lag skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse2 kap2 §Fysiska personer skall lämna allmänsjälvdeklaration under förutsättning att1. intäkterna i 1. intäkterna iinkomstslaget inkomstslagettjänst och i tjänst och iinkomstslaget inkomstslagetnäringsverksamhet i näringsverk-samhetannat fall än som i annat fall än somavses i 2 under avses i 2 underbeskattningsåret beskattningsårethar uppgått till har uppgått tillsammanlagt minst sammanlagt minst40,av avprisbasbeloppet, prisbasbeloppet,2. sådan intäkt i inkomstslaget tjänstsom avses i 11 kap. 45 §, 50 kap. 7 §samt 57 kap. 7 och 12 §§inkomstskattelagen (1999:1229) ellerintäkt av passiv näringsverksamhet underbeskattningsåret har uppgått tillsammanlagt ,3. intäkterna i inkomstslaget kapital,med undantag för sådan ränta ellerutdelning för vilken kontrolluppgiftskall lämnas enligt 8 eller 9 kap., haruppgått till sammanlagt minst 100 kronorunder beskattningsåret,4. den skattepliktiga förmögenhetenenligt lagen (1997:323) om statligförmögenhetsskatt vid beskattningsåretsutgång överstiger fribeloppet enligt 19 §den lagen,5. de är begränsat skattskyldiga och denskattepliktiga intäkten har uppgått tillsammanlagt , eller6. underlag för statlig fastighetsskatt,avkastningsskatt på pensionsmedel ellersärskild löneskatt på pensionskostnaderskall fastställas.Bilaga 4Skatteutskottets yttrande2002/03:SkU1ySkattefrågor i budgetpropositionen för2003Till finansutskottetFinansutskottet har berett övriga utskotttillfälle att senast den 12 november 2002avge yttrande över budgetpropositionen för2003 i vad avser den ekonomiska politikenoch förslaget till statsbudget , utgifternas fördelning påutgiftsområden, beräkningen avstatsinkomsterna, förslaget tillutgiftstak för staten 2002-2004 ochlåneramarna (yrkandena 1-15 och 27-38),jämte motioner.SammanfattningUtskottet tillstyrker förslagen ibudgetpropositionen och motion Fi230 avBritt m.fl. (s, v, mp) och föreslåratt regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster för budgetåret 2003godkänns med vissa ändringar.En grön skatteväxling med en omslutningpå genomförs ochinnebär att en sänkning av inkomstskattenför låg- och medelinkomsttagarefinansieras med höjningar avkoldioxidskatten, elskatten,avfallsskatten och naturgrusskatten.Inkomstskatten sänks genom attgrundavdraget förstärks för inkomster upptill . Startnivån förgrundavdraget höjs till och detförhöjda grundavdraget för låg- ochmedelinkomsttagare breddas och höjs ytterligare. I detta skikt kan grundavdragethöjas med . Förändringarna gäller fr.o.m. inkomståret 2003och omfattar även pensionärer.Den gröna skatteväxlingen innebär attkoldioxidskatten på bränslen höjs med19 %. Drivmedel kompenseras genom sänktenergiskatt om det går och undantasannars. Tillverkningsindustrin och jord-,skogs- och vattenbruksnäringarnakompenseras via koldioxidskatterabatten.Vidare höjs energiskatten på el med 2,5öre per kWh. Till detta kommer enindexuppräkning av skattesatserna förbränslen och el.Avfallsskatten höjs från till 370kr per ton. Utskottet bedömer att behovetav en skatt på förbränning av avfall isyfte att få en mer balanserad utvecklingpå avfallsområdet bör analyseras och utgårifrån att regeringen presenterarresultatet av en sådan analys ikretsloppspropositionen under våren 2003.Naturgrusskatten höjs från 5 till 10 krper ton. Utskottet anser emellertid attdet är osäkert om höjningen är tillräckligför att nå det nationella målet om enförbrukning på och utgårifrån att regeringen senast under våren2003 återkommer med de ytterligarehöjningar som behövs för att målet skallnås.Beskattningen av kraftvärmeverken läggsom i avvaktan på att de nya nedsättningsreglerna för industrin blirklara. Omläggningen innebär att värme somproduceras i ett kraftvärmeverk skallomfattas av samma rabatt som gäller förtillverkningsindustrin, attturordningsreglerna för använt bränsleersätts med en proportionering och attavdraget för el som förbrukas i den egnaverksamheten fasas ut. En förutsättningför beslut i denna del är dock attkommissionen godkänner förändringarna.Biobränslenas konkurrenskraft upprätthållsbl.a. genom den handel med certifikat förbiobränsleproducerad el som införs undervåren. Utskottet föreslår etttillkännagivande om att de sammanlagdaeffekterna av dessa förändringar, särskiltpå kort sikt, är svårbedömda och om attregeringen noga bör följa utvecklingen ochsnabbt återkommer till medförslag till ändringar i beskattningeneller reglerna för certifikatshandeln omeffekterna inte skulle bli deeftersträvade. Utskottet framhåller itillkännagivandet också att det ärangeläget med tydliga konsekvensredovisningar på detta område.Utskottet tillstyrker att hosregeringen begär ett förslag om ROT-avdragför miljöförbättrande åtgärder på bostädermed en finansiell ram på 50 miljonerkronor . Avdraget skall medges vidinkomsttaxeringen 2004-2006.Utskottet instämmer i regeringensbedömning att det bör prövas om enskattelättnad för byggande avstudentbostäder, pensionärsbostäder, m.m.kan lämnas via mervärdesskatten.En minimiskatt för lågpriscigaretterinförs och privatinförselkvoterna föralkoholdrycker höjs vid årskiftet. Vissatidsbegränsade skatteundantag förlängs.Det fasta beloppet om skall gå tillkommunerna även vid 2004 årsinkomsttaxering och skattefriheten förvissa sjömän i internationell trafik skallockså gälla vid inkomsttaxering.Kalk- och cementindustrins övergångsreglerförlängs liksom skattereduktionenför bredbandsinstallation ochjämkningsregeln vid förmånsbeskattning avviss miljövänliga bilar.När det gäller statsbudgetens utgifterbehandlar utskottet utgiftsramen förutgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution.Utskottet biträder regeringens förslagtill utgiftsram och förslaget ompreliminär utgiftsram för 2004.Utskottets övervägandenInledningBudgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och Vänsterpartiet.Efter fortsatta förhandlingar har densocialdemokratiska regeringen,och träffatöverenskommelse om de förändringar ochytterligare förslag som framgår av motionFi230 av m.fl. (s, v, mp).Överenskommelsen innebär att regeringen,och står bakomriktlinjerna för den ekonomiska politiken,budgetpolitiken, utgiftstaken,tilläggsbudgeten och deföreslagna och aviseradeskatteförändringar som redovisas i dessadokument.I det följande behandlar utskottetförslagen på skatteområdet under rubrikenStatsbudgetens inkomster och förslagen omutgiftsramar för Skatt, tull och exekution2003 och 2004 under rubriken inriktningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker Moderatasamlingspartiets, liberalernas, ochCenterpartiets förslag om inriktning avskattepolitiken.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BudgetpropositionenI propositionen anförs (avsnitt 1.7) attskatternas främsta syfte är att finansieravälfärden och att de skallstimulera till arbete och investeringar,till en uthållig utveckling och tillminskade ekonomiska och sociala klyftor.Fortsatta reformer för rättvisa ochtillväxt går före skattesänkningar. Om detfinns utrymme för skattesänkningar kommerförbättringar för löntagare och småföretagatt prioriteras.Regeringen kommer att föreslå att detfjärde och sista steget i den pågåendereformeringen av inkomstbeskattningengenomförs om detstatsfinansiella läget tillåter detta.Reformen har en god fördelningsprofileftersom den är inriktad på låg- ochmedelinkomsttagarna.Det är vidare angeläget att förbättra deskattemässiga villkoren för företagen.Regeringen vill under mandatperiodengenomföra en förändring av reglerna omtjänste- och kapitalbeskattningen avsmåföretagsägares inkomster (de s.k. 3:12-reglerna) i syfte att öka avkastningen förden som tar risken att starta ett egetföretag och/eller expanderar sinverksamhet. Regeringen avser även attändra reglerna så att fler företag fårlägre skatt vid generationsskiften.Beskattningen av kapitalvinster pånäringsbetingade andelar bör avskaffas ocharbetet med denna förändring fortgår.En parlamentarisk kommitté utrederfastighetsskatten, förmögenhetsskattensamt arvs- och gåvoskatten. En viktigutgångspunkt för arbetet är attbeskattningen av olika typer av tillgångarskall vara likformig. Frågan ombeskattningen av arv mellan makar skalltas upp med förtur.Den fortgående globaliseringen ställerdet svenska skattesystemet införutmaningar. Kunskaperna om hur de svenskaskattebaserna påverkas av en alltmerinternationaliserad omvärld är dockofullständiga och behöver förbättras. Denav regeringen tillsatta utredningen föratt analysera globaliseringens betydelseför olika skattebaser lämnar sittslutbetänkande under hösten.En grön skatteväxling utgör en centraldel i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskthållbart samhälle och föreslås ibudgetpropositionen en grön skatteväxlingpå . Det totalautrymmet för en grön skatteväxling framtill 2010 bedöms fortfarande uppgå till 30miljarder kronor. En fortsatt grönskatteväxling måste enligt vad som anförsgenomföras stegvis och varsamt, och deolika stegen bör löpande följas upp vadgäller effekterna för miljön, förindivider och inkomstfördelning och fördet svenska näringslivets konkurrenskraft.En ökad miljörelatering av skattesystemetförutsätter också en rationellenergiskattestruktur, baserad pålättförståeliga och brett accepteradeprinciper som skattesystemetmåste vara förenligt med Sverigesmedlemskap i . Som en integrerad del iden gröna skatteväxlingen arbetar ett parutredningar, om nedsättning av energi- ochkoldioxidskatten för näringslivet och omvägtrafikbeskattningen, med att ta framunderlag för en reformering av energi- ochmiljöskattestrukturen. När dessautredningar är klara med sitt arbeteåterkommer regeringen med förnyadebedömningar och nya förslag om hur dengröna skatteväxlingen skall utformas efterår 2003.En strategi för skattenedsättning föralternativa drivmedel lades fast i budgetpropositionen . Regeringenanser det angeläget att skattenedsättningen - när godkännande har erhållitsfrån rådet och - kan börjatillämpas möjligt.Konkurrenskraftiga och konkurrensneutralavillkor för de alternativa drivmedlenunder kommer att beaktas isärskild ordning i avvaktan på EG-besluten.En utredning med uppdrag att se övertillämpningsområdet för bl.a. dereducerade mervärdesskattesatsernatillsätts med anledning av riksdagenstillkännagivande om behovet av en sådanöversyn (rskr. 2001/02:199, bet.2001/02:SkU18). Översynen syftar till attkartlägga och begränsa nuvarandeavgränsningsproblem. I uppdraget skalläven ingå att analysera mervärdesskattesatsernas struktur utifrånrättsliga, administrativa, ekonomiska, fördelningsmässiga och statsfinansiellaaspekter.En sänkning av momskostnaden bör prövasför produktionen av studentbostäder ochäldrebostäder. För att tillgodosehuvudsakligen ungdomarnas bostadsbehovvill regeringen även prövaförutsättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minskaboendekostnaderna genom en sänkning avmomskostnaderna för produktion av mindrehyreslägenheter.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi231yrkandena 9 och 11 av m.fl.(m) förelås att skatterna sänks för attmöjliggöra en ökad tillväxt och ettentreprenörskap som ger alla en bättrevälståndsutveckling och ökar medborgarnasinflytande över sina liv. Målet är attalla skall kunna leva på sin lön. I dagensvärld, då både människor och kapital ärlättrörliga, kan höga skattesatser ledatill urholkade skattebaser. Det är därförviktigt att skattesänkningarna även gällerlättrörliga skattebaser.En inkomstskattereform med tyngdpunktenhos låg- och medelinkomsttagarna genomförsför att öka den sociala tryggheten ochmotverka fattigdomsfällor. För attmänniskor skall kunna klara av sina egnagrundläggande behov innan de börjar betalaskatt höjs grundavdraget. är måletatt de första skall varabefriade från inkomstskatt.Barnfamiljernas försörjningsbörda beaktasgenom ett extra grundavdrag på 15 000 krper barn . För att flerskall motiveras att arbeta ersätts dagensskattereduktion för allmän pensionsavgiftmed ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Den statligainkomstskatten avskaffas på sikt.För tjänster utförda i hemmen införs enskattereduktion på av arbetskostnadenpå maximalt per hushåll. Syftetär att vanliga människor skall få enmöjlighet att köpa tjänster.Fastighetsskatten sänks successivt ochavskaffas . För att minskaproblemen i attraktiva områden föreslåsatt halva markvärdet används som grund förbeskattningen.Förmögenhetsskatten avskaffas liksomskatten på aktieutdelningar. Utdelningartill aktiva ägare i fåmansbolag beskattassom inkomst av kapital om ägaren tar utskälig lön. Arvs- och gåvoskattenförsvårar generationsskiften ifamiljeföretag och avskaffas därförsuccessivt. Optionsprogrammens beskattningutreds och beskattningen av royalty skerunder inkomst av kapital. Ett uppskov vidkapitalvinstbeskattningen i samband medomplacering mellan fonder ellervärdepapper utreds.Jordbrukets skatt på diesel ochväxtnäring sänks till samma nivå som i defrämsta konkurrentländerna.Energiskatter bör enligt vad som anförstas ut i konsumentledet om det inte ärfråga om miljöskatter. Energiskatten på elsom produceras i kärnkraftverk bryter motdenna princip och slopas därför på sikt.Skatten på bensin och diesel höjerkostnaden för resor till och från arbete,barnomsorg och vid socialt umgänge och börenligt motionärernas mening sänkas.Skatten bör inte vara högre ängenomsnittet i . Reseavdraget höjstill per mil.Pensionssparande underlättas genom attavdraget för sådant sparande höjs till ettprisbasbelopp. Alkoholskatterna sänks tilldansk nivå allteftersominförselrestriktionerna försvinner.Skatten på reklam är intekonkurrensneutral och avskaffas redan den1 januari 2003.I liberalernas motion Sk382yrkandena 1, 3, 4 och 26 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) anförs attskattepolitiken bör vara inriktad på attförbättra förutsättningarna för tillväxtoch sysselsättning. Skattesänkningarna börinriktas på att det skall löna sig attarbeta, spara och ta risker, och att göradet i Sverige.Motionärerna föreslår att en nyskattereform genomförs med principerna för1990-91 års skattereform som grund.Skiktgränsen för den statligainkomstskatten höjs så att av deskattskyldiga betalar statliginkomstskatt och det andra steget i denstatliga inkomstskatteskalan avskaffas.Nedtrappningen av det nuvarandegrundavdraget tas successivt bort. Härigenom uppnås en marginalskatt på för deflesta och en marginalskatt på för dehögsta inkomstdelarna. Ett förvärvsavdraginförs och gör det mer lönsamt att arbetaäven vid lägre inkomster. Avdraget uppgårinledningsvis till av inkomsten. Enallmän skattereduktion införs för att allaskall få del av en skattesänkning ochuppgår till att börja med till perperson och år. Barnfamiljernas extraförsörjningsbörda beaktas genom enskattereduktion som motsvarar enbarnbidragshöjning med mellan 900 och1 per barn och år. Detta kombinerasmed en nedtrappning av den inkomstprövadedelen av bostadsbidraget. Härigenomminskar marginaleffekten med 20 %.En omläggning genomförs med höjdaavgifter till arbetslöshetskassan och ettstörre ansvar för trafikförsäkringen somkompenseras med sänkta skatter.Avgiftshöjningarna medför att det blirtydligt för alla vad som betalas tillförsäkringen.Hushållen får möjlighet att köpa tjänstergenom att en skattereduktion för halvaarbetskostnaden införs. Människor fårstörre möjlighet att välja mellan attarbeta mer och köpa tjänster till hemmet,eller att arbeta mindre och i stället göramer av hemarbetet själv. tilldagis räknas med när avdrag medges förbilresor till och från arbetet.Av principiella skäl avvisar motionärernaavdragsrätten för fackliga avgifter. Deavskaffar också skattereduktionen förbredbandsanslutningar.Pensionssparandet utvidgas till ettbasbelopp och öppnas för finansiering avkompetensutveckling. På detta sätt kommermakten och inflytandet överkompetenssparandet att ligga hos enskildamänniskor.Fastighetsbeskattningen sänks stegvis ochbör avskaffas. Taxeringsvärdenafryses nivå medskattesatserna för småhus och 0,5 %för flerfamiljshus. På detta sätt kanbegränsningsregeln avvecklas. Som enfinansiering höjs kapitalvinstskatten vidbostadsrätts- och fastighetsförsäljningarfrån . Sambeskattningen avmakars förmögenhet är en restprodukt iskattesystemet och bör avskaffas år 2003.Fribeloppet höjs till 2,1 miljoner kronormed sikte på ett fullständigt avskaffandeav förmögenhetsskatten.För att människor skall uppmuntras attdela med sig av sitt välstånd införs enavdragsrätt för gåvor till internationelltbistånd.Motionärerna konstaterar attmiljöskatterna minskat som andel av detotala skatterna och stöder förslaget omen grön skatteväxling med höjd el- ochkoldioxidskatt och sänkt inkomstskatt.Motionärerna anser dock att inkomstskattesänkningen bör läggas ut mer generellt, såatt den kommer alla till del.I motioner Fi233yrkande 7 av m.fl. (kd),Fi256 yrkandena 2-7 och 23 av . (kd) och Fi255 yrkandena 1 och 7 avPer m.fl. (kd) anförs att syftetmed skatter är att solidariskt finansieraden gemensamma välfärden samt att styraden ekonomiska utvecklingen i en socialtoch ekologiskt hållbar riktning. Strävanmåste vara att utforma skattepolitiken såatt den stimulerar arbete, sparande,hederlighet och företagande. Enmarknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och socialahänsyn är enligt vad som anförs i motionenden bästa grunden för ett gott samhälle.Ett viktigt mål är att skatterna utformasså att så många som möjligt, enskilda ochfamiljer, skall kunna leva på sin lön. Föratt nå detta mål föreslår motionärerna engenerell inkomstskattesänkning i fyrasteg. De inför ett rakt grundavdrag på26 vid beräkningen av kommunalinkomstskatt för och enskattereduktion på för låg- ochmedelinkomsttagare. Den nuvarandeskattereduktionen för allmänpensionsavgift ersätts med ettförvärvsavdrag på avförvärvsinkomsten. Slutligen halveras detandra steget i den statligainkomstskatteskalan och slopashelt år 2005.Andra åtgärder gäller gränsen förreseavdraget som sänks från dagens 7 000kr till och en skattereduktion på50 % för hushållen vid köp av tjänster ochstörre ROT-arbeten.Den statliga fastighetsskatten avskaffas.I stället ges kommunerna möjlighet att taut en avgift för täckande av kostnader förgatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad till fastigheten.Om långsiktigt skall vara ettland för företagande, investeringar ochtillväxt går det enligt vad som anförs imotionen inte att ha kvar skatter som göratt kapital, företag och kompetens harstarka incitament att lämna landet.Effekten av sambeskattningen avförmögenhet avvecklas i ett första steghelt genom att fribeloppet försambeskattade par höjs till 3 000 000 kr.Därefter avvecklas förmögenhetsskatten med0,så att den blir1,2004 och 2005. Vidförmögenhetsbeskattningen återgårfastigheternas taxeringsvärden till devärden som gällde före höjningarna från år2000. Beskattningen på avkastning påaktier avvecklas stegvis med en halveringav fysiska och juridiska personersutdelningsskatt och med sikte på ettfullständigt slopande . Personersom köper nyemitterade aktier i onoteradebolag får en skattereduktion(riskkapitalavdrag). Arvsskatten på bundetkapital avskaffas vid generationsskifte.För att finansiera dessa skattesänkningarföreslås bl.a. en höjd bolagsskatt till30 %.En grön skatteväxling bör genomföras ochuppgå till i ställetför den av regeringen föreslagna nivå på2,. Elskatten höjshärvid med per kWh. Utvidgningenbör enligt vad om anförs användas för attinföra ett rakt grundavdrag på 26 500 kr.Eftersom redan har högamiljöskatter skulle en europeiskminiminivå för koldioxid samtidigtförbättra svenska företagskonkurrenssituation. Det är därför viktigtatt övergå till majoritetsbeslut inom EUpå detta område.Skattepolitiken skall vara långsiktigtstabil, enkel och främja en god ekonomiskutveckling samt en god hushållning medskattemedlen. Därmed kan skattemoralenbibehållas och benägenheten tillsvartarbete minska.I motioner Fi234 yrkande12 och Fi286 yrkande 1 av . (c) anförs att skattesystemet skallutformas så att det befrämjar arbete,företagande och tillväxt och ger godaförutsättningar för fler företag attstarta och växa, större ekonomiskt utrymmeför landets familjer och inriktas påförbättringar för dem som bäst behöverökat ekonomiskt utrymme. I skattepolitikenbör småföretagande, uthållig tillväxt ochlåg- och medelinkomsttagare samt boendeprioriteras. Ett långsiktigt mål bör varaatt skattetrycket och utgifternas andel avBNP skall ned till samma nivåer som jämförbara OECD-länder.De kommande åren bör en skattereformgenomföras som sänker skatten förmänniskor med låga och vanliga inkomster.År 2003 ersätts grundavdraget med en rakskatterabatt på . För den som barabetalar inkomstskatt motsvarardetta ett grundavdrag på . Vidareinförs en förvärvsrabatt på somär riktad framför allt tilllåginkomsttagare. Förvärvsrabatten skallenbart ges på inkomster frånförvärvsarbete eller företagande. Enförvärvsrabatt på arbetsinkomster innebärenligt vad som anförs en kraftig stimulansför den arbetslöse att ta ett arbete ochför den deltidsarbetande att öka sinarbetstid. Hushållens ekonomi stärksytterligare genom höjda reseavdrag till 20kr per mil som inkluderar resortill och från barnomsorg. Vidare införs enskattelättnad för ROT-arbeten ochhushållsnära tjänster år 2004.Motionärerna föreslår att omräkningen vid2003 års fastighetstaxering skall ske meden medianvärdesmodell där iden undre och övre kvartilen räknas bort,vilket beräknas sänka taxeringsvärdena med10 %. Härutöver bör skatteuttaget påfastigheter minskas genom attfastighetsskatten sänks till år2004. I det fortsatta arbetet med attförändra fastighetsskatten omvandlas dennatill en schablonintäkt som beskattas somkapital.