bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Regeringenbedömer också att den kostnad somöverkompensationen i det nuvaranderegelsystemet orsakar om ca 90 miljonerkronor kan minskas betydligt.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser att de planeradeförändringarna medför flera fördelarjämfört med nuvarande system förkompensation för ingående mervärdesskatt.Utskottet bedömer att den förändradeordning som regeringen redovisar är bättreanpassad till en situation där alltflermyndigheter får en allt större del av sinainkomster i form av externa bidrag.Samtidigt undviks, genom miniminivån förnär regelverket ska tillämpas, en alltföromfattande administration. Utskottetbedömer också att det är en rimlig ordningatt återbetalning av felaktigt utbetaldkompensation ska göras inklusive ränta.5 Övriga frågor5.1 Försäljning av statliga tillgångarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotioner om att sälja dels ochVasakronan AB, dels statliga företag iallmänhet.Jämför reservation 16 (m, fp, kd, c).MotionenI motion Fi210 av m.fl.(m) föreslås att staten ska avyttra sittaktieinnehav i bolagen . Motionärerna anser att staten inte skavara ägare av företag som bedriveraffärsmässig verksamhet, särskilt inte påkonkurrensutsatta marknader. Båda bolagenhar lämnat sina tidigare huvudsakligaverksamheter och agerar nu i konkurrensmed privata aktörer. Därtill kanförsäljningsintäkten användas för attexempelvis minska statsskulden.I motion Fi232 av m.fl.(fp), yrkande 24, föreslås att huvuddelenav de statliga bolagen ska säljas ut.Motiven är de samma som för de moderatamotionärerna. De bolag som i motionennämns som aktuella att sälja är AB Vin ochSprit, Nordea, och Vattenfall.I motion Fi234 av m.fl.(c), yrkande 13, föreslås att statensägande i börsföretag bör avvecklas. Debolag som i motionen nämns som aktuellaatt sälja är och AB Vin och Sprit.Utskottets ställningstagandeSåväl finansutskottet som näringsutskottethar återkommande behandlat frågan omutförsäljning av statliga företag. Fråganhar behandlats i såväl mer generella,principiella termer som specifikt förolika bolag, däribland och anför i betänkandet2001/02:NU13 att det i vissa fall kan varamotiverat med försäljning av del av ellerhela det statliga ägandet i ett bolag. Ibetänkandet framhålls också attnäringsutskottet intar en pragmatiskhållning i frågan om huruvida staten skalläga vissa företag eller inte.Näringsutskottet avstyrkte de då aktuellamotionerna.Finansutskottet konstaterar attregeringen i propositionen budgeterar fören försäljning av statlig egendom somuppgår till åren 2003och 2004.Finansutskottet, som vid ett flertaltillfällen avstyrkt motsvarande yrkandenom försäljning såväl av ochVasakronan AB som av statliga företag iallmänhet (senast bet. 2001/02:FiU1 s.304), vidhåller sin tidigare åsikt ochavstyrker därmed motionerna Fi210 (m),Fi232 yrkande 24 (fp) och Fi234 (c)yrkande 13.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges vilkenpunkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken - avsnitt 1.3, punkt 1 (m, fp,kd, c)av (), (), (), (),(), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner de i reservation 1föreslagna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och tillkännager detta förregeringen som sin mening. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkandena 1 och 12,2002/03:Fi232 av m.fl.(fp) yrkande 1,2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkandena 1-3,2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 1-2 samt2002/03:MJ420 av Per m.fl. (m)yrkande 2 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 1.StällningstagandeInledningVi anger här riktlinjerna för en ekonomiskpolitik som kan höja och bättre utnyttjaSveriges potential. Vi vill gemensamt, meden ny politik, lägga grunden för attlångsiktigt höja tillväxten tillåtminstone och därmed skapa ettökande välstånd för alla. Vår politiksyftar till att frigöra människor, att geutrymme för nya idéer och initiativ, attge kvinnor och män lika möjligheter ochatt ge utrymme för mångfald. Tillväxtenmåste vara uthållig och förenlig med enlångsiktigt hållbar ekologisk och socialutveckling.Vi konstaterar för det första attSveriges ekonomi i varje fall under nästaår kommer att se betydligt sämre ut än vadsom sägs i budgetpropositionen. Det gerväsentligt annorlunda förutsättningar änregeringen räknat med. För det andra ärden viktigaste svagheten i regeringenspolitik inte främst att konjunkturenförsämras, det gör den med jämnamellanrum, utan i att inget görs för atthöja den svaga underliggandetillväxtkraften i ekonomin. Det finnsingenting som tyder på att regeringenkommer att föra en politik som höjer denmöjliga tillväxten för del.Våra fyra partier gick till val med egnaprogram men med ett antal gemensammaståndpunkter och gemensamt utarbetaderiktlinjer på en rad områden. Vi var redoatt ta regeringsansvar och bilda enmajoritetsregering om valutslaget skullege förutsättningarna. Det blev inte så.Men vi är självfallet fortsatt beredda attta regeringsansvar, senast efter nästaval. Vi kommer att utveckla en politik medgemensam inriktning för de kommande åren.Den analys vi gjort och de riktlinjer vikommit fram till gäller även efter valet,men naturligtvis måste den ekonomiskapolitiken formas medutgångspunkt från en verklighet somförändras.I allt väsentligt gäller de riktlinjerför den ekonomiska politiken som vi angavi den gemensamma reservationen i våras.Politiken måste utformas med ettlångsiktigt perspektiv för ögonen. Denmåste se bortom det rådandekonjunkturläget. Vilken ekonomisk politikdet nuvarande regeringsunderlaget villföra framgår inte av budgetpropositionen.Vi konstaterade i vårens reservation attregeringen inför valet inte gav någraegentliga besked om vilken politik föra under den kommandemandatperioden. I ett antal frågor skulleregeringen "återkomma ". är dethöst, men regeringen har fortfarande integivit några besked. Vi vill skapaförutsättningar för en högre tillväxtgenom en rad åtgärder.Tillväxt genom företagande. Ökad tillväxtär bara möjlig att uppnå om det blir fartpå företagandet i landet. Tillväxten måstei allt väsentligt komma genom expanderandenya och gamla företag. Utan en ordentligförbättring av företagsklimatet i vidmening går det inte att uppnå den tillväxtvi strävar efter. Den nödvändigaförbättringen spänner över allt frånskatter, krångelregler,arbetsmarknadspolitik och lönebildningtill utbildning och skolsystem.Företagande i internationell konkurrens.Förutsättningarna för en kraftigt ökadtillväxt på företagssidan avgörs avSveriges förmåga att möta deförutsättningar som internationaliseringenger. Ökad rörlighet, tuff konkurrens ochökade krav på kvalitet och kunnande iprodukter och tjänster kommer under allaomständigheter att prägla den omgivningsvenska företag och anställda kommer attverka i. Samarbetet inom ett så småningomutvidgat EU är en avgörande del av densvenska politiken. Ställningstagandet tilleuron ska ske i en folkomröstning.Minskad frånvaro. Det akuta problemet, somgenast måste åtgärdas, är att få nersjukfrånvaron och minska inflödet iförtidspensionering. Det går inte att somregeringen gör stirra sig blind på en endafaktor, arbetsmiljön, och tro att liteökade kostnader på företagen löserallting. Det krävs ett brett band avåtgärder som omspänner allt frånarbetsplatsfrågor, förändringar avsjukförsäkringens villkor, samverkanmellan olika system och myndigheter tillökade resurser för rehabilitering ochförbättringar för barnfamiljerna.Lägre skatter och lägre offentligautgifter. Om ska kunna utnyttjasin tillväxtpotential måste skatter ochoffentliga utgifter sjunka som andel avlandets ekonomi. Skattereformer som bådesänker skattetrycket totalt sett och somminskar marginalskatterna i allainkomstlägen är nödvändiga. Det ökar ocksåmänniskors valfrihet och självbestämmande.Om det ska bli fart på företagandet måsteskatterna på företagen och inte minst påföretagarna lätta. I allt högre grad måstevi ta hänsyn till hur skatterna i vårnärmaste omgivning utvecklas.Reformer av de offentliga systemen. Deoffentliga utgifterna och systemen måstereformeras. Det är nödvändigt för attmänniskorna ska få ut den service somsystemen är avsedda att ge. Allt för mångavittnesmål strömmar in som visar att deoffentliga systemen inte ger entillfredsställande service. Inom ramen förden offentliga finansieringen kan manbryta upp de offentliga monopolen för attfå konkurrens och bättre tjänster.Erfarenheten visar att då får också deanställda nya möjligheter och bättrearbetstillfredsställelse. Det är vidareett viktigt inslag ijämställdhetssträvandena eftersom detskulle ge offentliganställda kvinnorhelt nya möjligheter till rimligarelöneutveckling ocharbetstillfredsställelse. Reformering avde offentliga utgifterna och koncentrationpå det offentligas kärnuppgifter är ocksånödvändigt för att skatterna ska kunnasänkas. Socialförsäkringssystemen behöverreformeras för att bl.a. minskamarginaleffekterna.En bättre fungerande arbetsmarknad.Arbetsmarknad och lönebildning kan fungeraavsevärt bättre än . Frånvaron ökar,alldeles för många står utanför denreguljära arbetsmarknaden. Det är storasvårigheter för invandrare att få jobb. Vibehöver det tillskott till arbetskraftensom nya och här redan befintligainvandrare utgör. Det är både ettmänskligt och ekonomiskt slöseri att deinte kommer in på arbetsmarknaden. Vi harett helt batteri av åtgärder med reformerav institutioner och regler påarbetsmarknaden. Om de genomfördes skullebåde regionala och sociala skillnaderminska.Jämställda villkor. Villkoren påarbetsmarknaden och samhällslivet i stortbehöver förändras för att uppnå jämställdavillkor för kvinnor och män. Reformbehovetspänner över en rad områden som reglernapå arbetsmarknaden, skatter ochorganisationen av den offentligaverksamheten, lönebildning ochfamiljepolitik.Ökad integration. Den svenska politikenhar i hög grad misslyckats med attintegrera invandrare i samhällslivet ocharbetsmarknaden. Det är inte minstarbetsmarknadspolitiken som måsteförändras eftersom detta att ha ett arbeteär avgörande för en lyckad integration.Lättare att arbeta längre. Arbetsmarknadoch offentliga system måste reformeras föratt möta de demografiska förändringarnaunder kommande år. Med ett ökande antaläldre och en sjunkande andelförvärvsarbetande riskerar bådevälfärdssystem och arbetsmarknad attutsättas för stora påfrestningar. Alltfärre ska försörja alltfler. Lösningenmåste ligga i att öka arbetskraftsutbudet,vända utvecklingen mot en allt lägrefaktisk pensionsålder och koncentreravälfärdssystemen på de verkligt viktigauppgifterna.Bättre utbildning. Det är alltmer tydligtatt utbildningen, alltifrån grundskolanupp till universitetsnivån, behöver en radgenomgripande reformer om vårt lands godaförutsättningar ska kunna tas till vara.Bättre infrastruktur. Att höja Sverigeslångsiktiga tillväxtmöjligheter kräver enförbättring av infrastrukturen, både iform av nya investeringar och ett ökatunderhåll.Sverige och omvärldenUtvecklingen och de nyaförutsättningarna1990-talet var med storaförändringar både på det politiska och detekonomiska planet. Kommunismenssammanbrott fick ett tydligt genomslag iden internationella ekonomin. Detta gickhand i hand med effekterna avliberaliseringar på ett antal områden.Även i länder som inte formellt förändratshar i praktiken omfattande reellaförändringar i marknadsekonomisk riktningskett. utgör det kanske viktigasteexemplet på detta.Tillväxten var god om än inte unikinternationellt sett under det förradecenniet. Detta var främst märkbart iUSA, i delar av och i en delforna kommunistländer. Trots akuta kriseri t.ex. och hartillväxttakten internationellt settegentligen inte påverkats.Spridningseffekterna har varit små. Detinternationella finansiella systemet har iallt väsentligt inte drabbats.Produktionsökningarna i de mognaindustriländerna har i allmänhet inteåstadkommits genom stora ökningar iinsatserna av arbetskraft eller kapital.Det är i stället förmågan att organiserainsatserna, att utnyttja ny teknik och nykunskap som förklarar större delen avproduktionsökningen. har tidigare inteuppnått sin relativt höga tillväxt genomhög produktivitetstillväxt utan i högregrad genom ökad sysselsättning, en ökadmobiliseringsgrad. Sysselsättningsgradenligger högre än i EU.Under senare delen av 90-talet har dockUSA haft både en högsysselsättningstillväxt och en hög ökningav produktiviteten.Under de senaste tio åren hargenombrottet för IT och ett antalavregleringar blivit mera märkbart. Dethandlar om framväxt av teknologibaseradeföretag med stark IT-inriktning och därden internationella rörligheten spelarstor roll. Konkurrenstrycket är högre äntidigare. Ny teknologi och avregleringarhar ökat främst kapitalets rörlighet. Isamband med detta har kraven påföretagsledandet förändrats ochinternationaliserats.Det har visat sig vara möjligt attkombinera låg inflation, hög och stigandesysselsättning. Efterhand har ocksåmätbara effekter på produktiviteten visatsig.En viktig förändring är den ökadebetydelsen av produkter och aktivitetersom är kunskapsintensiva. I någon meninghar expanderande verksamheter oftast varitmera kunskapsintensiva än de verksamheterde ersatt. Med den ökande andelentjänsteproduktion i de flesta ekonomierblir kunskapsintensiva verksamheter ocksåav det skälet allt viktigare. Svårighetenför ett utvecklat industriland att byggavälstånd på standardiserade produkter ochlåga kostnader blir allt större.Det blir också viktigt att inte baraföretagen utan samhällena i stort kan tatill vara och få resultat av investeringari kunskap. Ett samhälle som är starkt iutnyttjandet av kunskapsinvesteringarmåste ha mycket mindre av hierarkier ochcentral styrning än det tidigareindustrisamhället. Ett kunskapsorienterattjänstesamhälle blir mera decentraliseratoch mer präglat av mångfald. Behovet avmindre detaljreglering, mera av generellasystem och ökad flexibilitet blir större.Utrymmet för politisk detaljstyrningminskar. Utvecklingen av nya produkterkräver ofta att olika vetenskapligaområden kan kopplas samman. Det kräverkombinationer och lösningar som är svåraatt åstadkomma med centrala beslut.Det är med dessa förutsättningar somsvensk ekonomisk politik måste formas: enökad internationalisering, ett ökatberoende av kunskap och förmåga attutnyttja den.Den svenska paradoxenDet är ett ovedersägligt faktum attSveriges relativa position i välfärdsliganinte förbättrats ens under uppgången islutet av 90-talet. Vi tycks förbli på en17:e plats bland och liggerkvar som ett medelmåttigt EU-land.Det handlar inte om någon enkel"tävling". Att ligga på 15:e-20:e platshar en högst reell innebörd. Det medföratt vår privata levnadsstandard är lägreän i jämförbara länder. Enklalönejämförelser med samma yrkeskategorierbara i våra nordiska grannländer talarsitt tydliga språk. Allt fleryrkesverksamma kan konstatera detta. Mendet innebär också att den offentligavälfärden försämrats relativt sett. Trotsett rekordhögt skattetryck har vi inte debästa välfärdssystemen. Internationellajämförelser visar även här att ärrelativt medelmåttigt.BNP per person ligger högre iUSA och , självfallet i höggrad på grund av sina oljetillgångar.Danmark ligger över ochFinland över. Vissa länder har haft enosedvanligt gynnsam utveckling. låg1994 under i BNP per personoch ligger nu över. somdrabbades hårt av sovjethandelns bortfalli låg 1994 underSverige men ligger nu över. ÄvenDanmark som redan vid jämförelsens börjanlåg högre än har någotförbättrat sin situation relativt Sverige.Tabell. Köpkraftskorrigerad BNP per personIndex = 1001994 2001 Nivå i svenskakronor per person(köpkraftskorrigerat) 2001Danmark 116 117 284 500Finland 91 103 250 500Norge 119 140 340 500Sverige 100 100 243 200USA 146 142 345 400Källa: OECDAtt inte kunnat förbättra sinposition ens under de gynnsamma yttreförhållanden som en god internationelltillväxt och en svag växelkurs utgör äroroande. Den av en bred majoritetomfattade målsättningen att inteska konkurrera med låga löner och enklaprodukter utan med avancerade produktersom kan bära goda löner är inte förenligtmed att ligga på 17:e plats bland deutvecklade och med eninkomstnivå ungefär på EU:s genomsnitt. Omvi ligger kvar där får vi också svårareatt ta till oss avancerat kunnande ochmetodutveckling inom de offentligtfinansierade områdena som t.ex. medicin.Att förbli på en låg inkomstnivå innebärsåledes ett hot mot inte bara den privatastandarden utan även den offentliga. Somsådana återspeglingar kan man räkna vad viupplevt av ökad förtidspensionering,kvaliteten och tillgången påsjukvårdstjänster, bostäder etc.Att inte lyckats bättre trotsgynnsamma yttre förutsättningar är en delav den svenska paradoxen. Trots omfattandesatsningar har resultatet blivit magert. Idet internationella kunskapssamhället harSverige bland de högsta satsningarna påforskning och utveckling, även om detfinns en avtagande tendens i detoffentliga stödet till forskningen. Om manräknar in näringslivets satsningar lederSverige både när det gäller den andel avBNP som satsas på FOU och när det gällersatsning på kunskap i vidare mening.Att position förbättrats i detnyligen publicerade World Economic ForumsGrowth Competitive Index beror just av attförutsättningarna på den teknologiskasidan förbättrats. Men olika utredningarhar således visat att dessa satsningarinte lett till motsvarande resultat närdet gäller produktion, handel ochmarknadsandelar.Svenska svagheterForskning utan riktig effektDet finns en vitt utbredd uppfattning frånvår tid som ett höginkomstland att vikonkurrerar med kvalitetsprodukter. Nutekhar dock pekat på att utvecklatsmer mot att konkurrera med pris snarare änkvalitet. I underlaget till den senasteLångtidsutredningen konstaterades attexportens innehåll av humankapital under80- och 90-talen försvagades relativt tillimporten.Ensidigt storföretagsberoendeAtt en så stor del av forskningen ochutvecklingen ligger i stora företaginnebär att den lätt kan komma att flyttastill andra länder i takt med att de storaföretagen blir alltmer internationelltrörliga. Pharmacia-Upjohns flyttning frånSverige till är ett exempel.Kontrollen av de svenskbaseradestorföretagen har snabbtförflyttats utomlands. Det svenskaskattesystemet har ensidigt gynnatuppkomsten av ett omfattande utländsktägande. En relativt låg bolagsskattesatsmotverkas av att den totala beskattningenav ägande är högst bland jämförbaraländer. Alltfler stora företagshuvudkontor kommer efterhand att ligga iutlandet. Med dem följer att viktigafunktioner som är knutna tillhuvudkontoren också successivt förflyttasut ur . Flödet av forskning ochägande ut ur landet vore ett mindreproblem om det funnes en stark ström imotsatt riktning. Men så är inte fallet.Liten tjänstesektorSverige har en i internationell jämförelseliten tjänstesektor. Det hänger bl.a.samman med den starka monopoliseringen avoffentligt finansierade tjänster. Somframgår av SNS Ekonomirådsrapport 2002sker av hushållenstjänstekonsumtion på konkurrensutsattamarknader mot inom EU i genomsnitt.Låg avkastning på utbildningOm vi ska kunna dra nytta av de omfattandeutbildnings- och forskningsinsatser somgörs måste det ske en omorientering frånintresse och uppmärksamhet på volym tillfrågan om innehållet.Incitamenten att studera och forska måstevara tydliga. Avkastningen på utbildningenhar stor effekt på benägenheten attstudera. Den avkastningen är låg iSverige. Teknik och naturvetenskapuppfattas som svårt och krävande irelation till den avkastning som sådanastudier ger. Ålderslöneprofilerna ärflacka vilket innebär att vidareutbildningoch det livslånga lärandet ger för lågavkastning.Det har konstaterats att i har desom genomgått lång utbildning ofta kortårsarbetstid jämfört med i andra länder.Avkastningen på utbildningen blir därmedlåg från ett samhälleligt perspektiv. Högaskatter och små löneskillnader ger dessagrupper dålig lönsamhet av att ökaarbetstiden. Andelen högskoleutbildade ien årskull är vikande, dvs. de yngre harkortare utbildningar än sinföräldrageneration. Detta skiljer oss frånOECD-länderna i genomsnitt där andelenstiger kraftigt.För få invandrare får jobbSverige har i högre grad än i många andraEU-länder haft svårt att få in invandrarepå arbetsmarknaden. Detta utgör ettslöseri med resurser och orsakar stortlidande. Det är en viktig uppgift attändra de förutsättningar som givit upphovtill detta utanförskap. Det kräveråtgärder över ett brett spektrum, därförändring av arbetsmarknadslagar ochlönebildning sannolikt är viktigast.Sämre möjligheter för kvinnorEtt hinder för en förbättrad standard ärvidare att många kvinnor inte fårmöjlighet att utnyttja sin kapacitet tillfullo genom monopoliseringen på detraditionella offentliga arbetsmarknadernaoch genom den spärr som traditionellaattityder kan utgöra. I nårkvinnor chefspositioner i förhållandevislåg grad.Sysselsatta men frånvarandeÄven om den svenska sysselsättningsandelenär hög är frånvaron hög och stiger på ettmycket oroande sätt. Större delen avsysselsättningsökningen under senare århar gått till att ersätta frånvarande.Svagheter i företagandetSverige kan inte få fart på en uthålligtillväxt och förbättra sin ställning motomvärlden utan att det blir fart påföretagandet. De stora svenskamultinationella företagen har starktbidragit till den svenska välfärden. Men ioch med att de blir merinternationaliserade, och rörligare, måstevi ha en bas av nya uppväxande företag.Små företag som snabbt växer till att blimedelstora och stora kallas"gaseller". Dessa har i många ländersvarat för en betydande del avsysselsättningsökningen. harrelativt sett få gaseller. Villkoren föratt växa och expandera är intetillräckligt gynnsamma.Nutek uttrycker i en ny rapport stark oroöver denna situation:Nutek anser att det finns allvarligastrukturella problem i det svenskaföretagsklimatet som kommer att påverkaden framtida ekonomiska utvecklingen. Enstark strukturomvandling bland svenskastorföretag kombinerat med en lågentreprenöriell aktivitet i form av nyaoch svag tillväxt bland befintligasmåföretag kommer att inverka negativt påsvensk ekonomis utveckling.Nutek visar att andelen nystartade företagi är låg:Tabell. Andelen nystartade företagLand Nyaföretag i% avbefintligaTyskland 15,7Irland 14,2Spanien 13,3Portugal 13,2Finland 12,3Frankrike 11,6Grekland 11,0Storbritannien 10,9Nederländerna 10,2Belgien 8,4Island 8,2Sverige 8,2Italien 8,1Schweiz 7,5Österrike 7,4Liechtenstein 7,4Danmark 6,5Källor: och European ObservatoryStudy 2002Skilda regler och lagar i olika länder kanpåverka företagsbildandet, men med tankepå behovet av att motväga en alltmerrörlig storföretagssektor bordenybildandet vara högre i . visar att barriären avregler m.m. som hindrar företagandet ärförhållandevis hög i Sverige.Det europeiska patentkontoret redovisaratt svenskarna finns i toppen när manmäter antalet ansökningar om nya patent irelation till befolkningsstorleken. Uppfinningarna och idémakarna stöter dock på förmånga hinder för att idéerna ska leda tillden nyföretagarboom som skulle kunna bliföljden av dessa patent.Enligt Nuteks kalkyler kan skillnadenmellan ett högt och ett lågt nyföretagandeinnebära en skillnad i tillskott till BNPom ca över ensjuårsperiod. Den direkta ekonomiskaeffekten är således viktig även om denstörsta långsiktiga effekten uppkommergenom de tillväxtprocesser som sätts igång.Innovationspolitiska expertgruppensslutsatserDen av ochUtbildningsdepartementet tillsattaInnovationspolitiska expertgruppensammanfattar ställning:Sverige tillhör de länder som investerarmest i den kunskapsbaserade ekonomin meninte dem som får ut de största vinsterna.Tvärtom har förlorat kraftigt iekonomiskt välstånd under de senastedecennierna, även om en viss återhämtningägde rum . Attåtgärda denna "svenska paradox" är av storbetydelse för våra förutsättningar attstärka tillväxten och välfärden.