bet · GQ01FIU2 · 2002-12-10 00:00:00 — Svaret lämnade de i engemensam rapport kallad Förbättrad hushålls- och bostadsstatistik istället för FoB. Rapporten remissbehandladesunder och bereds iRegeringskansliet. I rapporten föreslår detre myndigheterna ett antal åtgärder avsedda attbl.a. När det gäller lägenhetsregistretföreslås t.ex. att fastighetsägarna inte skalämna uppgifter om lägenheternaskontraktsinnehavare utan endast vilka lägenheter som finns i fastigheten.I stället ska RSV, när lägenhetsregistret är färdigt,vända sig till de boende i flerbostadshus ochsamla in uppgifter om vem som bor i vilken lägenhet.Vidare ska enligt förslaget SCB inte skapa ett sammanhållet FoB-registerutan statistiken ska produceras merdecentraliserat. Detta innebär i sin tur att det inteär nödvändigt att stifta någon särskild FoB-lag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och vill understryka attarbetet med folk- och bostadsstatistiken måsteläggas upp på ett sådant sätt att individernasintegritet skyddas. Folkpartietliberalerna, och föreslår attKammarkollegiets anslag ska minskas med mellan 3 och 7miljoner kronor. vill få till stånd enbättre samordning mellan myndigheterna påutgiftsområdet och föreslår att en översyn ska göras för att nå enökad kostnadseffektivitet och bättre service. Iavvaktan på denna översyn vill partiet minskaKammarkollegiets anslag med . Centerpartietföreslår utan närmare motivering att kollegiets anslag begränsasmed . Kristdemokraternavill att man undersöker om inte kollegietshantering av arvs-, gåvo- och stämpelskatt kan föras över tillRiksskatteverket och ifrågasätter om inte en samordning medStatskontoret kan ge ytterligareeffektivitetsvinster. Uppenbarligen anser sigKristdemokraterna inte behöva avvakta resultatet av denföreslagna undersökningen eftersom partietföreslår att Kammarkollegiets anslag ska minskasmed en fjärdedel redan nästa år.Finansutskottet avstyrker dessa förslag.Moderata samlingspartiet, liberalerna och Kristdemokraternaanser att bör gåsamman med . Moderatasamlingspartiet och föreslår därför att nämndensanslag halveras. Avbudgetpropositionen framgår att det kan finnas anledning att taupp frågan om i samband med attregeringen ska ta ställning till hursanktionssystemet inom den offentliga upphandlingen bör utformas,vilket kommer att ske våren 2003.I avvaktan på detta finns det enligt utskottets mening inte anledningför att nu ta något initiativ i frågan.Utskottet avstyrker därför motionärernasförslag. Moderata samlingspartiet,och vill allaavveckla . Moderatasamlingspartiet föreslår av denna anledning attanslaget halveras. De båda övrigapartierna vill däremot helt avskaffa anslaget.Kvalitets- och kompetensrådet har till uppgift att stimuleramyndigheternas kompetensförsörjning samt främjakvalitetsarbetet inom förvaltningen. mening fyller Kvalitets- och kompetensrådet en uppgift somextern pådrivare och idégivare i frågor somrör kompetensförsörjningen och kvalitetsarbetetinom den statliga förvaltningen. Kvalitets- ochkompetensrådet inrättades och har således verksamhet bakom sig. Enligt utskottetsmening har rådet en viktig uppgift att fylla, och dethar inte framkommit något som skulle ge anledning attkrympa eller avveckla rådets verksamhet.Kristdemokraterna och föreslår att det tillFinansdepartementet knutna avvecklasoch att något anslag för detta ändamål inte förs uppi budgeten. Utskottet vill med anledninghärav erinra om att fungerar sominitiativtagare till forskning och som en länk mellanFinansdepartementet respektive Konjunkturinstitutetoch den nationalekonomiska forskningen. Dekonferenser, seminarier och möten som ordnar gerenligt regeringen ett gediget underlag för denekonomiska politikens utformning. Rådet har också enviktig uppgift som rådgivare till ivetenskapliga frågor, särskilt inom området makroekonomi,modellbyggande och miljöekonomi. Mot den bakgrundenvill inte utskottet föreslå någon avveckling . ochCenterpartiet föreslår att anslaget förUtvecklingsarbete minskas med 6,5 respektive 10 miljoner kronor.De föreslagna nivåerna innebär att anslagethalveras eller reduceras till en fjärdel. Detutvecklingsarbete som anslaget är avsett att finansiera skötsenligt nu av t.ex. RRV och ESV.Centerpartiet hävdar att verksamhetsutveckling samtutvecklingsinsatser för myndigheternas ledning börrymmas inom respektive myndighets ramanslag.Utskottet vill erinra om att detta anslag inte är avsett förgenerella utvecklingsinsatser utan i första hand hartillkommit för att finansiera ett brett upplagtprojekt, inriktat på att få till stånd ett integrerat statligtkoncernsystem för prognoser, budgetering,resultatstyrning och betalningsinformation.Avsikten är att hela statsförvaltningen ska inordnas idetta system, kallat (Verktyg för Ekonomisk styrning i STAten). Ett viktigt inslag i utvecklingsarbetet har varitatt skapa ett IT-stöd som kan förbättrakvaliteten i den statliga budgetprocessen. Det nyakoncerninformationssystem som successivt tas i bruk under 2002och 2003 består av ett budgeteringssystem,elektronisk hantering av regleringsbrev samt ettnytt inrapporteringssystem för myndigheternas redovisningsdata.Enligt planerna ska även budgetberedninginordnas i detta IT- nätverk.Finansutskottet har tidigare ställt sig bakom riktlinjerna fördet utvecklingsarbete som bedrivs inomVESTA-projektets ram och finner inte anledningatt nu ompröva detta ställningstagande. Utskottet biträder därförregeringens förslag till medelsberäkning på anslaget. liberalerna föreslår attFinansinspektionen ska tillföras 5 miljonerkronor. Förslaget läggs fram därför att IMF påpekat att inspektionenhar otillräckliga resurser för att klara de krav somställs, och därför att de kommande årens utvecklingkommer att leda till fortsatta förändringar avfinansmarknaden. Motionärerna föreslår också att ska göraett tillkännagivande om behovet av en stärktFinansinspektion. Något tillkännagivandei frågan är enligt utskottets mening intenödvändigt. Motionärernas önskemål är nämligen redan i alltväsentligt tillgodosett. Regeringen har tidigare iår tillkallat en särskild utredare som ser överFinansinspektionens roll och resursbehov. Enligt direktiven skautredaren kartlägga och analysera nyaroll och vilket resursbehov som väntas uppstå motbakgrund av de förändringar i inspektionensansvarsområde och uppgifter som beslutats eller som kan följa avgenomförda nationella och internationellaregeländringar. Aktuella förändringar gällerbl.a. krav på utvecklad tillsyn och reglering inomvärdepappersmarknadsområdet, nya regler för kapitaltäckning och nyabank- och finansieringsrörelseregler.Uppdraget ska enligt direktiven redovisas senast den 28 februari2003. Med hänvisning till detta avstyrkerutskottet motionärernas förslag.Kristdemokraterna och föreslår attRiksgäldskontorets förvaltningskostnader skabegränsas med . Beloppetmotsvarar den del av anslagssparande som ställtsunder regeringens beslutanderätt.Innebörden av att av anslagssparandet ärställda under regeringens beslutanderättär att fortfarande förfogar övermedlen men kan disponera dem först efter beslut avregeringen. Regeringen har alltså inte dragit inmedlen utan dessa kan tills vidare användas som enbuffert för oförutsedda eller hastigt uppkomna kostnader isamband med exempelvis större IT-satsningar.Till saken hör också att anslagför förvaltningskostnader har begränsats redangenom de förslag som redovisas ibudgetpropositionen. På tilläggsbudget 2 föreslås att anslagetska minskas med , och ibudgetförslaget förutsättsRiksgäldskontoret kunna finansiera ökade kostnader på 17 miljonerkronor inom ramen för ett i princip oförändrat anslag. Dennabegränsning av anslaget med sammanlagt drygt 25miljoner kronor har kunnat göras, bl.a. till följd avatt kontoret rationaliserat och effektiviserat sin verksamhet.Riksgäldskontorets stora anslagssparande sammanhänger del med att större IT-projekt fördröjts. Enbegränsning av anslaget med ett belopp motsvarandedet som står under regeringens beslutanderätt kan alltså ledatill att tvingas begränsa utbyggnaden avsitt IT-stöd. Utskottet kan därför inte biträdamotionärernas förslag. Regeringen föreslåri budgetpropositionen att anslaget Avsättning förgarantiverksamhet förs upp med . Detär mindre än vad som tidigareberäknats. Anledningen till detta är att regeringenav statsfinansiella skäl vill senarelägga en överföring pådetta belopp till den särskilda garantireserv som är underuppbyggnad i för att säkerställaRiksgäldskontorets kreditgaranti till Venantius AB.Hittills har överförts till den särskildareserven, och enligt tidigare beslut ska sammanlagt 2,1miljarder kronor sättas av för detta ändamål under enfemårsperiod. Ett nytt statligtgarantisystem är i bruk . Det är i princip heltsjälvbärande, skilt från statsbudgeten och finansierat medavgifter som varierar med risken. Även äldregarantier är inordnade i detta system, ivilket garantiavgifterna enligt huvudregeln ska betalas av dem somomfattas av garantierna.Enligt 15 § budgetlagen (1996:1059) kan dock medge undantagfrån kravet på full avgiftstäckning. I de fall detsker ska staten i stället stå för mellanskillnadenoch tydligt redovisa detta som en utgift påstatsbudgeten. Genom anslaget blir subventionsinslaget tydligtredovisat, som regering och riksdagtvingas väga denna utgift mot andra angelägnaåtaganden på statsbudgeten. har förett år sedan ställt sig bakom regeringens förslag atthelt avgiftsbefria för den kreditgaranti på upptill som bolagetbeviljats. Ett belopp motsvarandeavgiftsbefrielsen ska då i stället föras upp på statsbudgeten ochtillföras garantireserv. IVenantius AB:s fall har fastställtsubventionsinslaget till fördelat över enfemårsperiod. Utskottet serdet som angeläget att principerna bakom det nyagarantisystemet upprätthålls. I rådande läge har utskottetsamtidigt förståelse för det av regeringen framfördaförslaget. Utskottet noterar också att regeringensavsikt är att endast senarelägga betalningen med . Detinnebär som utskottet ser det att de fyra återståendeavsättningarna till Venantius AB:s särskildagarantireserv i kommer att görasunder perioden 20042007. Med hänsynhärtill tillstyrker utskottet att avsättningen med 500 miljonerkronor för subventionsinslaget i garantin till Venantius ABsenareläggs med till 2004.Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget försupp med för . beräknas anslaget till 269,1miljoner kronor. Av propositionenframgår att resursbehov är beräknatutifrån kostnaderna för de uppgifter som RRV och revisorerhar och att dessa kostnader därefter harjusterats med hänsyn till ändrade arbetsuppgifteroch ambitionshöjningar. Nya beräkningar somutskottet har tagit del av visar att det ekonomiskautrymmet för ambitionshöjningar m.m. kan befaras bli väsentligt mindre ändet belopp som utgjorde ingångsvärde när anslagetberäknades. Detta förklaras framför allt av attkostnadsökningen nu förutses blihögre än den som följer av en sedvanlig pris- och löneomräkning avanslaget. Antalet årsarbetskrafter har också ökatjämfört med . Kostnaderna för de nyaarbetsuppgifter och ambitionshöjningar somriksdagsstyrelsen har förutsatt måste alltså i stor utsträckningnu finansieras genom omprioriteringar. Ettekonomiskt utrymme måste dock finnas förRiksrevisionens utökade ledning och för externrekrytering av chefer.På kort sikt leder i princip en externrekrytering avchefer till att antalet anställda ökar. För attde tre riksrevisorerna ska kunna forma verksamhetenkan de även i det korta perspektivet behöva ha utrymme för rekryteringav andra än chefer. Detkan enligt utskottets mening därför finnas skäl att Riksrevisionsverketoch revisorer samråder medriksrevisorerna innan vakanser tillsätts ochandra ekonomiska åtaganden görs under första halvåret 2003.Detta bör som sin mening tillkännage förregeringen och riksdagsstyrelsen.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att dekostnader som kan bli aktuella i samband medavvecklingen av ska anvisas överett särskilt anslag : Avvecklingskostnader och uppgåtill . Anslaget avses täckakostnader för den personal som inte vill gå över tillRiksrevisionen samt kostnader för en tidefter det att myndigheten har upphört.Det är självfallet svårt att i förväg uppskatta kostnaderna förpersonal som inte kommer att ingå i den nyaRiksrevisionen. Det kan avse kostnader för avvecklingeller för att underlätta övergång till annan verksamhet. Framförallt är det svårt att bedöma var kostnaderna kommer attuppstå. Eftersom i stort sett alla medarbetare vidRiksrevisionsverket har rätt att gå över till den nyamyndigheten kan det inträffa att sådana kostnader uppkommer i den nyamyndigheten. Utskottet förutsätter om så är fallet attanslaget i den mån utrymme finns kan utnyttjas även isådana fall. Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillinvesteringsplan och låneram förFastighetsverket. Propositionen är en centralförvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta detfastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamhetenfinansieras fullt ut med avgiftsintäkter.Regeringen föreslår att ska godkänna en i propositionen(avsnitt 10.16, punkt 6) redovisad investeringsplanför . Vidare föreslås attStatens fastighetsverks låneram i förinvesteringar i fastigheter ska vara (punkt 4). I propositionstexten föreslås attlåneramen för finansiering avanläggningstillgångar som används i verksamheten ska vara 50 miljonerkronor. I budgetpropositionen redovisasföljande investeringsplan för . Investeringsplan förStatens fastighetsverk 20022004Miljoner kronor---------------------------------------------------Investeringar AnskaffatPrognos Budget Beräknat2001 2002 2003 2004------------------------------------------------------------------------------------------------------Inrikes 168,5 445,0 367,1 179,7---------------------------------------------------Utrikes 48,0 65,8 46,4 19,8---------------------------------------------------13,5 14,0 9,4 3,2---------------------------------------------------Summa 230,0 524,8 422,9 202,7investeringar---------------------------------------------------Summa 230,0 524,8 422,9 202,7lånefinansiering------------------------------------------------------------------------------------------------------ ställningstagande Utskottet biträder regeringens förslag tillinvesteringsplan och låneram för . Det innebär att utskottet tillstyrker punkterna 4och 6 i propositionen.FortifikationsverketUtskottets förslag i korthet Utskottettillstyrker regeringens förslag till investeringsplan och låneramför Fortifikationsverket.Propositionen Fortifikationsverketär en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvaltastatens fastigheter avsedda för försvarsändamål,s.k. Verksamhetenfinansieras fullt ut med avgiftsintäkter.Regeringen föreslår att ska godkänna en i propositionen(avsnitt 10.17, punkt 7) redovisadinvesteringsplan för . Vidare föreslås attFortifikationsverkets låneram i förinvesteringar i mark, anläggningar och lokaler2003 ska vara (punkt 5). varFortifikationsverkets låneram 5 085 miljoner kronor.I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplanför Fortifikationsverket.Investeringsplan för 20022004Miljoner kronorFinansutskottets ställningstagande Utskottet biträder regeringens förslag tillinvesteringsplan och låneram förFortifikationsverket. Det innebär att utskottet tillstyrker punkterna5 och 7 i propositionen.Rörlig kredit för förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en rörligkredit för handel medfondandelar. Propositionen I propositionen (avsnitt 18.8) föreslås attregeringen ska bemyndigas att tilldelaPremiepensionsmyndigheten (PPM) en särskild, rörlig krediti på högst 200 miljonerkronor för att tillgodose PPM:s behov avlikviditet i handeln med fondandelar (punkt 10). Krediten ska användasför att täcka ojämna likviditetsflöden idenna handel. Regeringen sade sig i 2001 årsbudgetproposition ha för avsikt att utvärdera det fortsatta behovet avden särskilda krediten. I årets proposition görsbedömningen att krediten kan sänkas ,och regeringens förslag innebär att ramen sänks med 300 miljoner kronorjämfört med 2002.Finansutskottets ställningstagande Utskottet biträder regeringens förslag attPremiepensionsmyndigheten beviljas en rörligkredit på i . Det innebäratt utskottet tillstyrker punkt 10 ipropositionen. Kapitalhöjning iEuropeiska investeringsbankenUtskottets förslag i korthet Utskottettillstyrker att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiskainvesteringsbanken.Propositionen Regeringen föreslåratt ska godkänna att medverkar i enkapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken, EIB (avsnitt16.3, punkt 8). Vid ijuni 2002 beslöt aktieägarna att höja bankens grundkapital från100 till . Kapitalhöjningen är avsedd attträda i kraft den 1 januari 2003.Av grundkapitalet täcks en mindre del genomdirekta överföringar från medlemsländerna.Resterande del täcks av garantier som medlemsländerna ställer ut.Sveriges andel av bankens samlade grundkapital är ,vilket efter den föreslagna höjningen motsvarar . Av detta belopp är 4 623 miljoner eurogarantikapital. Avsikten äratt återstoden av grundkapitalhöjningen ska finansieras med EIB:s egnareserver. Höjningen är därför inte förenad med någradirekta betalningsförpliktelser för Sverigegentemot EIB. För att kunna godkännakapitalhöjningen har krävt att EIB:s uppgiftpreciseras. Verksamhetens mervärde i förhållande till andraorganisationers långivning ska läggas fast på etttydligare sätt. Som sidovillkor till beslutet fastställde manatt tydliga kriterier för mervärdet skulle utarbetas och attutlåningen till stora företag med god tillgång tillkapitalmarknaderna totalt sett skulle minska. Exempel påprioriterade områden där EIB:s utlåning kan tillföra ett tydligtmervärde var regional utveckling, främjande avmiljön, småskaligt näringsliv samt verksamheter som påskyndarEU:s utvidgning.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Det innebär att utskottettillstyrker punkt 8 i propositionen. Försäljning av fastigheter i Karlsborgskommun Utskottets förslag ikorthet Utskottet tillstyrker att tvåförsvarsfastigheter i säljs.Propositionen Regeringenföreslår att den bemyndigas sälja två fastigheter i Karlsborgskommun: Gräshult 14:2 och Vanäs 1:4 (avsnitt10.17, punkt 3). anser attstaten alltjämt behöver dessa fastigheter för försvarsändamål. Regeringenbedömer dock att en försäljning av fastigheternaär nödvändig för att kunna utveckla området,vilket man anser vara av stor betydelse för . Dessa skälär så starka att regeringen anser attförsäljningen bör ske trots att staten fortfarande har behovav fastigheterna. Regeringen har i detta sammanhang beaktat attFörsvarsmakten även i fortsättningen harmöjlighet att hyra fastigheterna. Dessa har ett bedömtmarknadsvärde på ca . ställningstagande Lagen (1996:1059) om statsbudgeten medger attregeringen får sälja fast egendom till ett värdeav högst om egendomen inte alls eller endast iringa utsträckning behövs i statens verksamhet.Behovet i detta fall bedöms dock som större änringa. Fastigheterna i fråga är belägnainvid den nedlagda flygflottiljen F 6. Områdetbestår till större delen av kommunalt ägda fastigheter, med undantag förGräshult 14:2 och Vanäs 1:4. Dessa ägs avstaten, förvaltas av och hyrs avFörsvarsmakten. Avsikten är att man inom området ska etablera enföretagsby med inriktning på flygnära verksamheter.För att göra detta möjligt behöver fastigheternaavyttras. Utskottet, som noterar attFörsvarsmakten även i fortsättningen kommer att hamöjlighet att hyra fastigheterna, har inget att erinra mot regeringensförslag. Det innebär att utskottet tillstyrkerpunkt 3 i propositionen. Riksrevisionensavgiftsinkomster av årlig revisionUtskottets förslag i korthet Utskottetföreslår att ska fådisponera avgiftsinkomster från den årliga revisionen. PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att ska bemyndigasatt få disponera avgiftsinkomster från den årligarevisionen 2003 (avsnitt 19.2, punkt 12). Förslagetavser endast eftersom inleder sinverksamhet och alla avgifterfrån den årliga revisionen kommer att redovisas mot eninkomsttitel fr.o.m. 2004.Finansutskottets ställningstagandeRiksrevisionsverket svarar för merparten av den årligarevisionen av den statliga redovisningen ochförvaltningen. revisorer granskar i detsammanhanget bl.a. egna myndigheter ochRegeringskansliet. För RRV:s deluppgick kostnaderna för den årliga revisionen 2001 till 116,2 miljonerkronor. Av detta belopp finansierades 89,7miljoner kronor med anslag och 26,5 miljonerkronor med avgifter som RRV disponerar.Avsikten är att all årlig revision ska avgiftsbeläggas ochatt dessa inkomster ska redovisas mot eninkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida.Riksrevisionen börjar sin verksamhet . Under andra halvåret2003 bör på samma sätt som gäller för RRV få rätt att disponeraavgiftsinkomster från den årliga revisionen, anser riksdagsstyrelsen. Det innebär att utskottet tillstyrkerpunkt 12 i propositionen. Riksrevisionensinvesteringar i anläggningstillgångarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att ska få ta upp lån iRiksgäldskontoret för investeringar ianläggningstillgångar för upp till 19 miljoner kronor2003. PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att den ska bemyndigasatt besluta att fåta upp lån i för investeringar ianläggningstillgångar för (avsnitt 19.2, punkt 13).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag. Det innebäratt utskottet tillstyrker punkt 13 ipropositionen. Finansinspektionensfinansiering Utskottets förslagi korthet I en motion föreslås attFinansinspektionen ska få tillgodogöra sigavgiftsinkomster direkt. Utskottet avstyrker motionen. Jämför reservation4 (kd). Motionen föreslår i motionFi266 yrkande 1 att man ska utreda om inteFinansinspektionens verksamhet kan finansieras på ett effektivaresätt. För den kommande treårsperioden föreslårmotionärerna inga förändringar av anslaget. De anseremellertid att som tillsynsmyndighet på siktbör kunna avgiftsfinansiera sin verksamhet genomatt tillåtas debitera finansinstituten direkt försina kostnader. roll och resursbehov prövas aven särskild utredare.Enligt direktiven ska utredaren kartlägga och analyseraFinansinspektionens nya roll och vilketresursbehov som väntas uppstå mot bakgrund av de förändringari inspektionens ansvarsområde och uppgifter sombeslutats eller som kan följa av initieradenationella och internationella regeländringar.Aktuella förändringar avser bl.a. krav på utvecklad tillsyn ochreglering inom värdepappersmarknadsområdet, nyaregler för kapitaltäckning och nya bank- ochfinansieringsrörelseregler. Uppdraget skaenligt direktiven redovisas senast den 28 februari 2003.Med hänsyn till den pågående utredningen finns det enligtfinansutskottets mening inte anledning förriksdagen att ställa krav på ytterligare utredningar avinspektionens verksamhet. Utskottet avstyrker därför motionFi266 (kd) yrkande 1. **FOOTNOTES**[1]: inför 2000-talet, 2000/01:RS1 s.7678, 2000/01:KU23 s. 12 och 13. [2]:Proposition 2002/03:1, volym 2, utgiftsområde 2, s. 31.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ömsesidigt försäkringsbolag förpensionsförmåner punkt 2 (m)av , och (alla m). Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse: 2. Riksdagenavslår regeringens förslag om bemyndigande att besluta att ettömsesidigt försäkringsbolag för statligapensionsförmåner bildas. bifaller därmedmotion 2002/03:Fi253 av m.fl. (m) yrkande 1 ochavslår proposition 2002/03:1 utgiftsområde 2 punkt2. Ställningstagande Regeringen föreslår i budgetpropositionen att denav bemyndigas att besluta ominrättandet av ett ömsesidigt försäkringsbolag, ägt avArbetsgivarverket och arbetstagarnashuvudorganisationer på det statliga området. Enligt förslaget skabolaget administrera statliga pensionsförmåner fördem som inte aktivt väljer en individuellpensionslösning inom det nya pensionsavtalet för arbetstagare i staten,PA 03.