bet · GP01SOU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Utskottet välkomnar därför attKriminalvårdsstyrelsen får i uppdrag att ytterligareöka kunskapen och utveckla metoder för att förhindraatt narkotika förs in på häkten och anstalter.Vad gäller de förslag till förändringar som tagitsupp i motionsyrkandena behandlar utskottet här förstfrågan om kroppsvisitation av personal ochbesökande.Som regeringen anför i propositionen kan det inteuteslutas att även personal och andra som utförarbete inom anstalter och häkten i viss, om änbegränsad, omfattning utnyttjas förnarkotikainförsel. Av propositionen framgår att, närdet gäller personalen, Kriminalvårdsstyrelsenupplyst att visitationsfrågan är föremål förarbetsrättsliga förhandlingar med personalensfackförbund. I likhet med regeringen anser utskottetatt det inte finns anledning att föregripa dennaprocess, och utskottet föreslår att socialutskottetavstyrker bifall till motionerna So30 och Ju450 idenna del.Vidare delar utskottet uppfattningen att någonökad slutenhet av anstalterna inte bör tillgripas,även om det skulle kunna förhindra en del avnarkotikainflödet. Öppenheten är avgörande för attminska de skadliga följderna av frihetsberövandetoch för att främja den intagnes anpassning isamhället. Mot denna bakgrund anser utskottet, ilikhet med regeringen, att det inte finns skäl attföreslå en rutinmässig kontroll av allainpasserande. Också i dessa delar anser utskottetatt socialutskottet bör avstyrka bifall tillmotionerna So30 och Ju450.När det så gäller frågan om att införa glasrutaanför regeringen i propositionen att det med ettsådant förslag aktualiseras flera viktiga frågor.Dels är det en fråga om för vilka uppgifterkriminalvårdens personal skall tas i anspråk för attpå bästa sätt tillgodose både de intagnas behandlingoch säkerhet vid anstalten. Dels är det en fråga ompå vilka sätt besök kan äga rum utan att narkotikaförs in eller säkerheten vid anstalten äventyras påannat sätt som man inte inkräktar mer ännödvändigt på de intagnas rätt till integritet. Föratt lösa dessa frågor utan att göra anstalter ochhäkten än mer slutna bör man enligt regeringenöverväga en ökad användning av hundar och olikahjälpmedel inom kriminalvården.Kriminalvårdsstyrelsen bör utreda vad det finns förolika hjälpmedel som kan användas i arbetet för attförhindra införsel av narkotika.Kriminalvårdsstyrelsen bör vidare utreda i vilkenmån de olika hjälpmedlen kan bidra till attpersonalen kan användas till andra uppgifter änkontroll och övervakning samt vilken kostnadanvändningen av hjälpmedlen kan leda till.Genom det uppdrag till somhärigenom aviserats får motionerna So27 och So34 idessa delar anses vara tillgodosedda, och utskottetföreslår att socialutskottet avstyrker bifall tilldesamma.Handlingsplanens genomförandeEn särskild nationell narkotikasamordnareFör att genomföra och följa upp handlingsplanen samtför att samordna de nationella narkotikainsatserna iövrigt aviserar regeringen i propositionen att ensärskild narkotikasamordnare skall utses. Samtidigtsom regeringen beslutade att överlämna propositionenmed den nationella narkotikahandlingsplanen tillriksdagen beslutade regeringen om direktiv till ensådan nationell narkotikasamordnare (dir. 2002:6).Den nationella narkotikasamordnaren skall delsgenomföra och följa upp narkotikahandlingsplanen,dels samordna narkotikainsatserna på nationell nivå.Narkotikasamordnaren skall också kunna fungera somregeringens talesman i narkotikapolitiska frågor meduppgift att synliggöra och offensivt föra utregeringens politik genom att delta i den offentliganarkotikapolitiska debatten och initiera offentligadiskussioner i olika frågor. Slutligen skallsamordnaren bl.a. kunna ta initiativ till olikatyper av översyner och vid behov föreslå nyainitiativ.Samordnaren skall verka somhandlingsplanen omfattar, dvs. till och med år 2005.Samordnaren skall redovisa sin verksamhettill regeringen och avlämna sin slutrapport senastden 31 december 2005.I motion So34 (m) yrkande 20 yrkas avslag påpropositionen i denna del. Motionärerna anser atttillsättandet av en narkotikasamordnare är enotillräcklig åtgärd; dennes roll blir utan verkan omman inte vidtar andra åtgärder som t.ex.att tillföra ökade resurser till myndigheterna påområdet. I motion So27 (m) yrkande 5 ansermotionärerna att narkotikasamordnarens ställning börvara starkare än den regeringen föreslagit och imotion So28 (c) yrkande 13 att samordnarens rollskall förtydligas.Som framgått ovan ställer sig utskottet positivttill såväl att regeringen nu lägger fram ennationell narkotikahandlingsplan som till innehålleti densamma. En av de brister som kunnat konstaterasför ett framgångsrikt arbete mot narkotika äravsaknaden av samordning av insatser på samtliganivåer. Tillsättandet av en särskildsamordningsfunktion är enligt utskottets meningdärför av stor betydelse för att handlingsplanenskall kunna få genomslag. Genom attnarkotikasamordnaren även kommer att få rollen somregeringens talesman i narkotikapolitiska frågorförutsätter utskottet att frågan också får denförstärkta politiska prioritering som är nödvändig.Utskottet konstaterar här avslutningsvis medtillfredsställelse att kommeratt avsättas för genomförandet av handlingsplanen.Av dessa kommer, enligt regeringen, 60 miljonerkronor att överföras från rättsväsendet.Mot bakgrund härav anser utskottet attsocialutskottet bör avstyrka bifall till motion So34i denna del samt att motionerna So27 och So28 idessa delar inte bör föranleda något riksdagensuttalande då de får anses vara tillgodosedda.Övriga frågorDrograttfylleriI motion So30 (fp) yrkande 10 begärs en utredning isyfte att minska antalet narkotikapåverkadebilförare. I motionen efterfrågas bl.a. ändradebeviskrav för att kunna döma för grovt rattfylleri istörre utsträckning än i dag.Enligt lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott döms den som framför ett motordrivetfordon efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker isådan mängd att alkoholkoncentrationen under ellerefter färden uppgår till minst 0,2 i blodet eller0,per liter i utandningsluften förrattfylleri till böter eller fängelse i högst sexmånader. För rattfylleri döms också den som är såpåverkad av alkoholhaltiga drycker eller något annatmedel att det kan antas att han inte kan framförafordonet på ett betryggande sätt (s.k. klinisktrattfylleri). Om rattfylleribrottet är att anse somgrovt skall föraren dömas för grovt rattfylleri tillfängelse i högst . Vid bedömningen av ombrottet är grovt skall särskilt beaktas om förarenhar haft en alkoholkoncentration som uppgått tillminst 1 i blodet, annars varit avsevärt påverkadav alkohol eller något annat medel ellerframförandet av fordonet inneburit en påtaglig faraför trafiksäkerheten.Sedan den 1 juli 1999 gäller en nollgräns förnarkotika i trafiken. Det innebär att den som förett motordrivet fordon med ett narkotiskt ämne iblodet döms för rattfylleri. Ett undantag frånnollgränsen görs för den som intagit ettnarkotikaklassat läkemedel i enlighet med läkaresordination. Frågan om dessa förare gjort sigskyldiga till rattfylleri skall bedömas enligtbestämmelserna om kliniskt rattfylleri.Till skillnad från vad som gäller vidalkoholpåverkan finns det inte några fastställdagränsvärden för narkotika i trafiken. Bakgrundentill detta är att det inte är möjligtatt införa en reglering med gränsvärden för andratrafikfarliga medel än alkohol. Det alltöverskuggande problemet i sammanhanget är att genomvetenskapliga studier eller på annat sätt fastställasambandet mellan en viss påvisad koncentration av endrog i blodet och en viss trafikfarlig påverkan(prop. 1998/99:43 s. 22).Detta innebär emellertid inte att narkotikapåverkadebilförare undgår ansvar för grovt rattfylleri. Den ibestämmelsen angivna promillehalten för alkohol ärendast en av de omständigheter som kan föranleda attbrottet bedöms som grovt; har den som ärnarkotikapåverkad varit avsevärt påverkad eller harbilfärden inneburit en påtaglig fara förtrafiksäkerheten kan brottet också vara att bedömasom grovt. Mot bakgrund härav, och då bestämmelsernaom drograttfylleri varit föremål för såvälutredning som lagstiftning, anser utskottet att detinte finns skäl till en sådan översyn som föreslås imotion So30. Utskottet föreslår att socialutskottetavstyrker bifall till motionen i denna del.Stockholm den 5 mars 2002På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: FredrikReinfeldt (m), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (), (),(), (), AnitaSidén (m), (), (c),(), (), LennartBolander (m), () och ().Avvikande meningar1. En nationell narkotikahandlingsplanFredrik (), (), AnitaSidén (m) och () anför:Den proposition som regeringen presenterar är ingetannat än en ordrik skrivbordsprodukt, utan någrakonkreta förslag till operativa åtgärder för attförhindra spridningen av narkotika. Den rådandesituationen kräver snabba och effektiva åtgärder avannat slag än som presenteras av regeringen. Därföranser vi att bör avstyrka regeringensförslag till narkotikahandlingsplan och begära attregeringen återkommer med ett nytt förslag tillhandlingsplan i enlighet med vad som anförs i motionSo34.2. Drogtester av barn under 15 årFredrik (), (),(), (), AnitaSidén (m) och () anför:Den första och viktigaste åtgärden för att nåframgång med narkotikapolitiken måste vara attförhindra nyrekryteringen till missbruk. Polisen harmed nuvarande regler små möjligheter att få frambevis för narkotikamissbruk om den unge inte fyllt15 år. kryper narkotikamissbruket i dagallt längre ned i åldrarna. Enligt vår mening behövsökade befogenheter för polisen att vid misstanke omsådant missbruk ta urinprov på ungdomar från det attde fyllt . En lagändring bör utarbetas inomramen för arbetet med att genomföra handlingsplanen.Det anförda innebär att vi anser att socialutskottetbör tillstyrka motionerna So26, So27, So30, So31,So34, So35, Ju285, Ju322, Ju389 och So371 i berördadelar.3. Specialiserade enheter inom polisenFredrik (), (),(), (), AnitaSidén (m), () och LennartBolander (m) anför:Insatser från specialenheter somgatulangningsgrupper och den s.k. ravekommissionenhar inneburit ett nytt sätt att arbeta med fokus pådet enskilda missbruket. Genom en offensivpolisverksamhet upptäcks enligt vår mening tidigtlångt fler missbrukare än genom någon annanmyndighet eller institution. Vi anser därför att detskall finnas specialiserade narkotikaenheter i varjelän, och att det i de större städerna skall finnasgatulangnings- och ungdomsgrupper för att eneffektiv verksamhet skall kunna utvecklas. Dessutombör varje polismyndighet inrätta särskilda enheterför att bekämpa narkotika i ungdomsmiljöer, på sammasätt som finns inom i Stockholmslän. Det får ankomma på regeringen att genomRikspolisstyrelsen föranstalta om en sådanorganisationsförändring.Det anförda innebär att vi anser attsocialutskottet bör tillstyrka motionerna So 27,So30, So34 och Ju322 i nu berörda delar.4. Utbildning av narkotikahundarGunnel (c) anför:Narkotikahundar är ett viktigt verktyg i polisens,liksom i tullens och kriminalvårdens, bekämpning avnarkotika. Jag anser därför att fler narkotikahundarbör utbildas för att underlätta bl.a. polisensarbete. Något behov av att invänta redovisningen avde uppdrag som regeringen aviserat anser jag inteföreligga. Det får ankomma på regeringen att se tillatt nödvändiga åtgärder vidtas. Det anförda innebäratt jag anser att socialutskottet bör tillstyrkamotion So28 i denna del.5. Särskilda spaningsmetoder, m.m.Fredrik (), (), AnitaSidén (m) och () anför:Enligt vår mening bör det i handlingsplanen ingå enkartläggning av polisens nuvarande arbetsmetoder ochlagstiftning. I denna bör förutsättningarna förhemlig avlyssning utredas, liksom möjligheterna attförverka tillgångar som åtkommits genom brottsligverksamhet. Det får ankomma på regeringen atttillsätta en sådan utredning. Härmed anser vi attsocialutskottet bör tillstyrka motion So34 i dennadel.6. Särskilda spaningsmetoder, m.m.Ingemar Vänerlöv (kd), () ochGunnel (c) anför:Brottsligheten blir allt grövre och svårutreddvilket ställer nya krav på polisens arbets- ochspaningsarbete. Vi menar att utredningsmetodernamåste effektiviseras för att möta dessa nya krav.Ett sätt är enligt vår mening att införa möjlighettill buggning vid misstanke om grova brott. Beslutom sådan buggning måste givetvis föregås av ytterstomsorgsfulla överväganden. Bland annat måsteklargöras hur man bäst skall förfara för att undvikakränkning av oskyldigas integritet och huröverskottsinformation skall hanteras.Det får ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med ett lagförslag om att införa buggning.Det sagda innebär att vi anser att socialutskottetbör tillstyrka motion So28 i denna del.7. KräkmedelFredrik (), (), AnitaSidén (m), () och LennartBolander (m) anför:Enligt vår mening bör det införas en möjlighet attanvända kräkmedel för att komma åt langning avnarkotika på ett mer effektivt sätt. Enförutsättning måste dock vara att det skall finnasbeslut av åklagare om att få använda kräkmedel. Vimenar sålunda att det av Narkotikakommissionenframlagda förslaget bör genomföras. Det får ankommapå regeringen att återkomma till riksdagenmed ett lagförslag. Detta innebär att vi anser attsocialutskottet bör tillstyrka motionerna So27, So30och So34 i dessa delar.8. Straffskalor, m.m.Fredrik (), (), AnitaSidén (m) och () anför:Vi anser att en översyn bör göras av såvälstraffskalorna för narkotikabrott som avtillämpningen av desamma. Nya påföljder behövs förringa narkotikabrott. Dagens praxis är inteändamålsenlig; den har låg eller ingen avhållandeeffekt. För att ge domstolarna ökat utrymme att dömatill annan påföljd, exempelvis skyddstillsyn iförening med föreskrifter om drogfrihet ochregelbundna drogtester, bör maxstraffet höjas. Vianser det också motiverat att införa livstidsstraffför grovt narkotikabrott. Vidare anser vi attstraffen för hantering av växtdrogen kat börskärpas. En sådan översyn av straffskalorna ochtillämpningen av desamma bör göras inom ramen förgenomförandet av narkotikahandlingsplanen ochförslag till lagändringar läggas fram i enlighet medvad vi nu anfört. Detta skulle bidra till en någotmer handlingskraftig handlingsplan. Vi anser alltsåatt socialutskottet bör tillstyrka motionerna So27,So34, Ju211 och Ju322 i dessa delar.9. KriminalvårdFredrik (), (), AnitaSidén (m) och () anför:Fängelserna måste bli narkotikafria. För att kunnauppnå detta måste narkotikahandlingsplanen även härstärkas och göras mer konkret. För att komma tillrätta med dagens situation med en stor andelmissbrukare och intagna som utvecklar missbruk underfängelsetiden måste det inom varjekriminalvårdsregion skapas drogfria enheter.Tillgången till droger på fängelserna måste stoppas,dels för att våldet på anstalterna skall minska,dels för att hjälpa de intagna att anpassa sig tillett liv i frihet efter avtjänat straff. För attuppnå detta finns flera metoder. En åtgärd är attkontrollera inpasserande med hjälp av hund. En annanär att införa besök utan fysisk kontakt genomsärskilda besöksrum med en glasruta mellan denintagne och besökaren. Vidare är det viktigt attkriminalvården ges utrymme för att differentiera deintagna. Narkotikahandlingsplanen bör kompletteras iangivna avseenden.Det sagda innebär att vi anser att socialutskottetbör tillstyrka motionerna So27, So34, Ju322 ochJu359 i här behandlade delar.10. KriminalvårdIngemar Vänerlöv (kd) och ()anför:Ett angeläget mål för narkotikapolitiken måste varaatt hålla anstalter och häkten fria från droger ochatt personalen får resurser och möjligheter att påett effektivt sätt kontrollera att drogfrihetenefterlevs. Det sistnämnda kan uppnås genom attanvända urinprovstagning i större utsträckning vid misstanke om missbruk inom kriminalvården.Ett annat sätt är att införa generella regler förbevakade besök för dem som dömts till kortarefängelsestraff för narkotikabrott. Vidare bör maninföra sektionering och smågruppssystem påanstalterna för att förhindra handel med droger.Genom utslussningsboende skulle de intagna på ettbättre sätt kunna förberedas på ett liv utanföranstalten. Narkotikahandlingsplanen bör kompletterasi angivna avseenden.Det sagda innebär att vi anser att socialutskottetbör tillstyrka motionerna So35 och Ju424 i nubehandlade delar.11. KriminalvårdGunnel (c) anför:Enligt min mening är det en självklarhet attanstalterna skall vara narkotikafria. Omfattningenav kontrollåtgärder måste därför öka.Urinprovstagningar och grundliga visitationer påanstalter och häkten bör genomföras oftare ochnarkotikahundar användas i större omfattning. Enannan åtgärd som bör vidtas är att ökadifferentieringen av de intagna samt att förbättrasamverkan mellan kriminalvård och kommuner för attfå till stånd § 34-placeringar i nödvändigutsträckning. Narkotikahandlingsplanen börkompletteras i angivna avseenden. Jag anser attsocialutskottet mot denna bakgrund bör tillstyrkamotionerna So28 och Ju311 i nu behandlade delar.12. KriminalvårdJohan () anför:Enligt min mening skulle insatserna mot narkotika påanstalterna påtagligt kunna förbättras om såvälpersonal som besökande rutinmässigt kundekroppsvisiteras vid inpasseringen till en anstalt.Jag anser mot denna bakgrund att det inom ramen förhandlingsplanen bör företas en översyn av reglernaom permission och besök vid fängelserna i syfte attåstadkomma narkotikafria anstalter. Härmed anser jagatt socialutskottet bör tillstyrka motionerna So30och Ju450 i dessa delar.13. En särskild narkotikasamordnareFredrik (), (), AnitaSidén (m) och () anför:Med vetskap om den akuta situation som råderär regeringens besked om en särskildnarkotikasamordnare enligt vår mening otillräckligt.Problemområde efter problemområde pekas ut ihandlingsplanen utan att följas upp av konkretaåtgärder som t.ex. mer resurser och nya verktyg förmyndigheterna på kontrollområdet. Avsaknaden avkonkreta förslag innebär att den nationellasamordnaren får en omöjlig uppgift. Enligt vårmening bör propositionen därför avslås i denna del.Socialutskottet bör alltså tillstyrka motion So34 idenna del.14. En särskild narkotikasamordnareGunnel (c) anför:Regeringen har tillsatt en narkotikasamordnare varsarbete blir att utveckla samarbetet mellanmyndigheter, kommuner, landsting ochfrivilligorganisationer. Samordnaren skall ävenbedriva opinionsarbete samt rapportera tillregeringen. Enligt min mening är samordnarens rollotydlig. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med ett förtydligande av dennes roll.Detta innebär att socialutskottet bör tillstyrkamotion So28 i denna del.15. DrograttfylleriJohan () anför:Trots införandet av ennollgräns för narkotika itrafiken synes antaletnarkotikapåverkade bilförareinte ha minskat. Enligt minmening kan en av anledningarnavara att lagstiftningen inteverkar tillräckligtavskräckande. Som bevislägetär utan särskiltangivna gränsvärden är detnämligen svårt för åklagarenatt bevisa att dennarkotikapåverkade bilförarengjort sig skyldig till grovtrattfylleri. Enligt min meningbör därför lagstiftningen sesöver i syfte att underlättabeviskraven för åklagaren påsamma sätt som vid grovtrattfylleri vid påverkan avalkohol. Detta innebär att jaganser att socialutskottet börtillstyrka motion So30 i dennadel.Särskilda yttranden1. Ökade resurser till polisenFredrik (), (), AnitaSidén (m) och () anför:De rättsvårdande myndigheterna måste tillförastillräckligt med resurser för att kunnadriva narkotikabekämpningen. Särskiltviktigt är det att polisen tillförsytterligare resurser för att fler poliserskall kunna rekryteras. Under nästkommandetreårsperiod vill vi därför tillföra polisen2,utöver vad regeringenföreslagit, och fram bör enligtvår mening poliskåren utökas till 20 000poliser.2. Ökade resurser till polisenIngemar Vänerlöv (kd) och ()anför:Den nedrustning som skett inom rättsväsendet harfått allvarliga konsekvenser. Trots förhållandevisstora anslagshöjningar till polisen har en mycketliten del av resursförstärkningarna nått denfaktiska verksamheten. Att säga sig vilja bekämpanarkotikan och intensifiera detta arbete inom ramenför befintliga medel är minst sagt anmärkningsvärt.I vårt budgetalternativ avsattevi till polisorganisationenutöver regeringens förslag. Polisen måste enligt vårmening få ökade resurser bl.a. för att kunna arbetamed t.ex. narkotikainformation i skolorna. Ökaderesurser till polisen skulle också innebära att flercivila skulle kunna anställas för att avlastapoliser från administrativt arbete. Slutligen skullebehovet av att utbilda fler poliser bättre kunnatillgodoses.3. Ökade resurser till polisen ochkriminalvårdenGunnel (c) anför:De senaste årens nedskärningar inom polisen ochkriminalvården har satt djupa spår. Inte minstgäller detta inom kriminalvården där det i dagsaknas utrymme för att bedriva en tillräckligt godverksamhet. Att lyckas med behandlingen avnarkotikamissbrukare är en av kriminalvårdens mestangelägna uppgifter, och det är givetvis bra attregeringen skjuter till medel för att dennaverksamhet skall kunna förstärkas. Enligt min meningär det emellertid inte tillräckligt. MedCenterpartiets budgetalternativ för innevarande århade detta arbete kunnat bedrivas med än störrekraft. Vi satte nämligen av merän regeringen till kriminalvården. Också polisenansåg vi skulle få ett i förhållande till regeringenökat anslag, med ca 219 miljoner kronor.4. Ökade resurser till polisenJohan () anför:Med förslag till budget för år 2002hade polisen haft bättre möjligheter att arbeta motförekomsten av narkotika. Vi föreslog nämligen attpolisen skulle erhålla utöverdet som blev beslut. Då hade polisenbl.a. kunnat bygga ut närpolisverksamheten med dessstarka brottsförebyggande inslag.Förteckning över behandladeförslagMotioner väckta med anledning avpropositionen2001/02:So26 av () (delvis):tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om tidig upptäckt och behandling avnarkotikamissbruk.2001/02:So27 av och ():5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om narkotikasamordnaren.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om drogtester avmisstänkta från ålder.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införsel och illegalnarkotikahandel. (delvis)12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om § 34-placeringar.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om glasrutan.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behandlingshem.15. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i påföljden för ringanarkotikabrott i enlighet med vad som anförs imotionen.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om polisen.2001/02:So28 av m.fl. (c):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åtgärder för att minska narkotikaoch alkohol i fängelserna.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vidare utveckladsamverkan mellan kommunerna och kriminalvården.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en förbättradutslussningssituation.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbildning av flernarkotikahundar.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillåta buggningvid fall där grov brottslighet misstänks föreligga.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett förtydligande avnarkotikasamordnarens roll.2001/02:So29 av ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en länsvis inventering av behovetav mer resurser för vård, socialarbetare, polis ochförebyggande insatser.2001/02:So30 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att särskilda polisenheterinrättas över hela landet för att bekämpanarkotikamissbruk.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kunna användakräkmedel för att komma åt svalda narkotikakapslarhos misstänkta narkotikalangare.7.