bet · GP01TU10 · 2002-04-09 00:00:00 — Men bl.a. medhänvisning till att har vidtagit eller planerat åtgärderför en förbättring av kösituationen avstyrker utskottet samtligamotionsyrkanden i ämnet. Jämför reservation 3 (m, fp).Vad gäller åtgärder för att öka intresset för körkortsutbildningsäger sig utskottet självfallet dela den i motioner framfördauppfattningen att ungdomar som så önskar utan alltför storaekonomiska uppoffringar skall kunna skaffa sig körkort.Näringsdepartementet överväger olika möjligheter attutforma ett förarutbildningssystem som tillgodoser detta krav.Dessutom är frågan om körkortsutbildning i gymnasieskolan föremål fördiskussion. Med denna hänvisning avstyrks samtliga motioner.MotionsförslagI motion T201 av () kritiseras för delånga väntetiderna vid avläggande av förarprov. Verkets mål om2-3 veckors väntetid tycks vara svårt att uppnå. Situationen kanfå negativa följder för ungdomars vilja att bosätta sig ellerstanna kvar i en kommun. Om inte klarar sin uppgift måsteandra lösningar övervägas, t.ex. en avveckling av monopolet, ansermotionären.I stora delar av landet är väntetiderna för avläggande avkörkortsprov långa; väntetider på upp förekommer.Detta leder till ökade kostnader och frustration. Mot denbakgrunden anför () i motion T233 att nödvändigaresurser måste ställas till förfogande.Arbetsmarknaden för ungdomar utan körkort är begränsad, bådegeografiskt och innehållsmässigt. ökar andelen ungdomar somavstår från att ta körkort. Detta skriver () imotion T254. Hon föreslår att regeringen tillsätter en utredning föratt klarlägga orsakerna till det minskade intresset förkörkortsutbildning. Vidare anför motionären att alla människor somvistas ute i trafiken måste kunna trafikreglerna. Därför börtrafikutbildning motsvarande körkortsteorin erbjudas gymnasieeleverna.Undervisningen bör genomföras i samverkan med trafikskolorna.I motion T335 av Per- m.fl. (m) föreslåsregeringen ge i uppdrag att organisera sinförarprovsavdelning "så att väntetiderna förkortas och att ingagrupper av sökande diskrimineras på grund av tidigare misslyckandenvid prov". Som motiv för förslaget anges följande. Kostnaden för attgå i trafikskola är väsentligt högre än för att anlita någon ibekantskapskretsen att vara instruktör vid övningskörning. Därförväljer alltfler det senare alternativet. Men statistiken visar att enhögre andel av dem som genomgått trafikskoleutbildning klarar sinaprov redan vid första försöket. Det leder i sin tur till attväntetiderna för uppkörning har ökat och är längre ännågonsin tidigare. Problemet är allvarligast i storstadsregionerna.Motionärerna hävdar att orsakerna till den "fullständigt oacceptablasituationen" är att finna hos , däremotinte hos regionkontoren, vars personal gör vad den kan för att kortaköerna. I motionen kritiseras också för att medvetetförlänga väntetiderna fr.o.m. det tredje provet. Det är inteacceptabelt att sökande skall rangordnas i kön utifrån vilken gång iordningen de ansöker om att få avlägga proven.Enligt vad () anför i motion T404 börregeringen föranstalta om en översyn av organisation ochverksamhet i syfte att minska väntetiderna och kostnaderna för attta körkort.Enligt vad m.fl. (s) anför i motion T344 harkörkortsinnehav blivit allt viktigare för den som skall välja yrkeeller bostadsort. Problemet är att det har blivit så dyrt att takörkort att det blivit en klassfråga. Målet bör vara att alla elevervid skall ha bibringats trafikkunskaper som ger engod grund inför körkortsutbildningen, anser motionärerna.Ett väl fungerande system för körkortsutbildning är enförutsättning för att nollvisionen skall kunna förverkligas. Ocksåav arbetsmarknadsskäl är sådan utbildning viktig. Men kostnadernaför utbildningen måste hållas inom en för den enskilde rimlig gräns.Enligt vad som föreslås i motion T403 av Per m.fl. (s)bör åtgärder inriktas på utveckling av pedagogik, metoder, utrustningm.m. som möjliggör kostnadssänkningar men som samtidigtupprätthåller utbildningskvaliteten.Det tillhör allmänbildningen att kunna köra bil och ha godatrafiksäkerhetskunskaper. rusar körkortskostnaderna i höjden.Mer än för ett körkort är inte ovanligt. Av rättviseskälbör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införassom ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Detta föreslår m.fl. (s) i motion T441.Körkorts- och bilinnehav är inte lika statusfyllt längre. Dettakan vara en förklaring till att andelen ungdomar som tar körkortminskar. En annan och mer trolig förklaring är tröskeln i form avhöga kostnader för att ta körkort. Detta anför ()i motion T469. Han anser att en utredning bör tillsättas med uppdragatt se över kostnadsbilden. Syftet bör vara att öka intresset förkörkortsutbildning. En möjlighet att minska kostnaderna är attteoriutbildningen skiljs ut från den praktiska utbildningen. motsätter sig inte att modern teknik i ökad utsträckningnyttiggörs i den praktiska förarutbildningen. Men han avråder frånanvändning av simulator i mer än experimentell omfattning. Praktikär bäst i verkligheten, menar han. De långa väntetiderna tas också uppi motionen. En åtgärd som skulle kunna övervägas är att låta flerlegitimerade aktörer hjälpa till.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först de motionsyrkanden som avserväntetidsproblemet. I årsredovisning lämnas vissastatistiska uppgifter om väntetiderna. Verket konstaterar attefterfrågan på körkortsprov ökade detta år. Antalet omprov ökadeockså, som godkännandefrekvensen låg på oförändrad nivå.Detta sammantaget ledde till längre väntetider för prov. Sålundaökade medelvärdet med jämfört med . Kontor iNorrland, t.ex. , och , samt i mellerstaSverige, t.ex. , och , hade väntetider på5-6 veckor. Vid vissa kontor med stor personalbrist, t.ex.Linköping, och , var väntetiderna 7-8 veckor.Besvärligast var situationen i storstäderna , ochMalmö med väntetider . Dessa väntetider kan jämförasmed mål för året, i genomsnitt. Avårsredovisningen framgår att åtgärder har vidtagits för att minskaväntetiderna. Så har t.ex. militära trafikinspektörer lånats in. Nyaadministrativa rutiner har införts. Projekt har drivits i syfteatt premiera god förarutbildning och stävja chanstagande vidförarprov. Rekryteringen och utbildningen av nya trafikinspektörerhar fördubblats och samma utbildningsnivå planeras . Dessutom har rekryteringen till storstadsområdenaprioriterats. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning attde långa och dessutom ökande väntetiderna inte är acceptabla.Emellertid synes ta problemen på allvar och har vidtagiteller planerat åtgärder för en förbättring av kösituationen. Detfår förutsättas att verket fortsätter att med kraft arbeta vidare föratt nå det uppsatta målet om högst tre veckors väntetid förprovtagning i samband med förarutbildning. Syftet med nu behandlademotioner bedöms därmed bli tillgodosett utan något särskilt initiativfrån sida. Med hänvisning härtill avstyrks motionernaT201 (m), T233 (m), T335 (m), T404 (kd) och T469 (fp) yrkande 4.En annan fråga som aktualiseras i ett antal motioner röråtgärder för att öka intresset för körkortsutbildning. Statistik iämnet redovisas av Bil (f.d. ).Ur publikationen Bilismen i kan utläsas följande omutvecklingen av körkortsinnehav .--------------------------------------------------|Tidpunkt | Andel |Andel 18- |Andel 19- || |körkortshavare|åringar |åringar med|| | av antal | med |körkort, % || | |körkort, %| || |personer i | | || |åldern | | || |eller mer, % | | |--------------------------------------------------|| 76,1 | 50,7 | 73,6 ||-------------------------------------------------|| 79,6 | 25,5 | 49,4 ||-------------------------------------------------(Källa: Bilismen i Sverige2001)Sammanställningen visar att andelen körkortshavare i denvuxna befolkningen har ökat något sedan början av 1990- talet. Men iåldern har utvecklingen varit den motsatta. Särskilt närdet gäller 18- åringar har nedgången varit markant, med enhalvering av andelen körkortstagare. I vissa motioner spekuleraskring orsakerna till denna utveckling. Ett skäl kan enligtmotionärerna vara att bilar och bilkörning inte längre har sammastatus. En annan förklaring kan vara att utbildningskostnaderna äravskräckande höga. I några motioner uttrycks oro för konsekvenserna;friheten att välja såväl arbete som bostadsort begränsas för deungdomar som inte vill eller har råd att ta körkort. Motionärernakräver nu olika åtgärder för att vända trenden. Bland annat föreslåsen utredning som närmare klarlägger orsakerna. Vidare föreslås skildasystem för teoretisk och praktisk utbildning. Den teoretiskautbildningen skulle t.ex. kunna anordnas i gymnasieskolan, eventuellti samverkan med trafikskolorna. presenterade i slutet avår 1999 en utredning om ett stegvist förarutbildningssystem (STEFUS).Förslaget kom emellertid aldrig att realiseras, främst därför att detskulle medföra högre utbildningskostnader, även sedan vissafördyrande inslag såsom krav på dubbelkommando övergivits. Enligtvad utskottet inhämtat har utbildningsutskottet behandlat enmotion (2001/02:Ub333) om körkortsutbildning i gymnasieskolan. betänkande (bet. 2001/02:UbU9) med anledning avmotionen framgår att har inlett ettsamarbete med Närings- och Finansdepartementen samt med ,och för att diskutera hur ettunderlag som belyser samtliga frågeställningar i sammanhanget kanarbetas fram. Vidare framgår att det enligt läroplanen för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)är rektor som ansvarar för att ämnesövergripande kunskapsområden,t.ex. trafik, integreras i undervisningen. I läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94) stadgas att rektor, när det gällergymnasieskolan men inte vuxenutbildningen, har ett särskilt ansvar föratt eleverna får kunskaper om bl.a. trafikfrågor. Självfalletdelar utskottet motionärernas uppfattning att ungdomar som så önskarutan alltför stora ekonomiska uppoffringar skall kunna skaffa sigkörkort. Emellertid har utskottet erfarit att regeringen förnärvarande överväger olika möjligheter att utforma ettförarutbildningssystem som till rimliga kostnader för den enskilde geren utbildning av hög kvalitet. Med hänsyn härtill, samt till attfrågan om körkortsutbildning i gymnasieskolan som nämnts är föremålför diskussioner i särskild ordning, bedömer utskottet att syftetmed nu behandlade förslag åtminstone delvis tillgodoses utan attriksdagen tar något initiativ i frågan. Följaktligen avstyrksmotionerna T254 (c) yrkandena 1 och 3, T344 (s), T441 (s) och T469(fp) yrkandena 1 och 3.5.2 Förarutbildningens innehållUtskottets förslag i korthet Utskottet förutsätter attregeringen i samband med beredningen av frågan om en nykörkortsutbildning överväger vilka moment som skall ingå i denteoretiska och praktiska utbildningen. Med hänvisning härtill avstyrkssamtliga motionsyrkanden. Vad gäller ett motionsförslag omfortbildning i sparsamt körsätt säger utskottet att det i förstahand är som skall ta ställning till hur verketsinformationsresurser skall användas.MotionsförslagI flera europeiska länder ingår undervisning i första hjälpen somobligatoriskt moment i körkortsutbildningen. Så borde det vara även iSverige, uttalar och (båda m) imotion T231.Kenneth () föreslår i motion T263 en kampanj förutbildning i sparsamt körsätt, ibland kallat eco- driving, medinriktning på dem som redan har körkort. bör ges iuppdrag att - t.ex. genom etermedierna - utbilda dagens trafikanterom hur eco- driving i gynnsam riktning påverkar trafiksäkerhet,ekonomi och miljö. Ett sådant moment bör också ingå ikörkortsutbildningen, anser motionären.Alltfler kör onyktert, konstaterar () i motionT286. Därför bör man såväl i körkortsutbildningen som i skolansundervisning lägga större tyngd vid värdet av helnykterhet itrafiken (yrkande 3).I motion T423 erinrar Skånberg m.fl. (kd) om att ettobligatoriskt halkprov ingår i kraven för körkort. Detta ärvällovligt, menar motionärerna. Men med tanke på det stora antaltrafikolyckor med personskada som orsakas av att föraren är påverkadav alkohol eller andra droger, borde körkortsaspiranterna också fåbättre utbildning om riskerna med droger i trafiken. börges i uppdrag att redovisa förslag om hur denna utökade utbildningbör vara utformad (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeLiksom i förra årets betänkande om körkortsfrågor (bet.2000/01:TU12) förutsätter utskottet att regeringen i samband medberedningen av frågan om en ny körkortsutbildning överväger de frågormotionärerna aktualiserar beträffande vilka moment som skall ingå iden teoretiska och praktiska utbildningen. Vad gäller förslaget omen informationskampanj riktad till körkortshavare om sparsamtkörsätt, eco- driving, bör det enligt utskottets mening i första handvara som skall ta ställning till hur verketsinformationsresurser skall användas. Med hänvisning till det anfördaavstyrks samtliga nu behandlade motionsyrkanden.5.3 KörkortsprovUtskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion ominförande av rätt att överklaga ett underkänt körkortsprov. Vidareframhåller utskottet, med anledning av en motion om körkortselevermed dyslexi, att personer med olika funktionshinder inte i onödanbör utsättas för problem som har med själva provsituationen attgöra. Med hänvisning till näringsministerns uttalanden finner dockutskottet att inte behöver ta något initiativ i ärendet.MotionsförslagKörkortsaspiranter som underkänns vid körkortsprov bör ha rätt attöverklaga. Den uppfattningen för () fram i motionT232. En sådan rätt skulle enligt motionären öka pressen påvederbörande inspektör att motivera sitt beslut. Därmed skullerättstryggheten öka.Enligt vad () anför i motion T207 bör i sambandmed teoriprov större hänsyn tas till dem som har problem medordförståelsen.Utskottets ställningstagandeBestämmelser om rätt att överklaga underkänt körkortsprov finns ikörkortslagen (1998:488). Därav framgår bl.a. (8 kap. 2 § tredjestycket) att beslut i fråga om utfärdande av körkorteller traktorkort eller om förnyelse av körkort inte får överklagas.Utskottet är för sin del inte berett att förespråka någonlagändring i den av motionären begärda riktningen. Motion T232 (m)avstyrks följaktligen.Under förra besvarade näringsministern två frågor iriksdagen rörande körkortselever med dyslexi. I båda svarenunderströk ministern att bör underlätta för personer medläs- och skrivsvårigheter att genomföra körkortsprovets alla moment.Det var emellertid hans uppfattning att arbetar ambitiöstmed frågan. För personer som enligt intyg har svårigheter attgenomföra ett skriftligt prov finns möjlighet att genomgå muntligtprov. hade enligt statsrådet inte fått några rapporter omproblem med att få sådana prov till stånd. Däremot kundenaturligtvis väntetiderna för såväl muntliga som skriftliga teoriprovvariera från en ort till en annan. Mot den bakgrunden såg statsrådetinte någon anledning att vidta några åtgärder. Liksomnäringsministern anser utskottet det viktigt att körkortsaspirantermed olika funktionshinder inte i onödan utsätts för problem som harmed själva provsituationen att göra. Men mot bakgrund av vadstatsrådet i övrigt anfört finner utskottet inte att behöverta något initiativ med anledning av den nu aktuella motionen. Denavstyrks därför.5.4 TrafiklärarutbildningUtskottets förslag i korthet Enligt utskottet finns det starkaskäl för att trafiklärarutbildning skall bedrivas på högskolenivå.Frågan kommer emellertid att behandlas i samband med utarbetandet avett nytt system för körkortsutbildning. Med denna motiveringavstyrks en motion i ämnet.MotionsförslagI motion T463 av m.fl. (fp) finns ett yrkande omett system med licensierade trafikskollärare.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet har inhämtat finns trafiklärarutbildning inomkomvux på några orter. Utbildningstiden är 1 1/. Den somgenomgått utbildningen måste godkännas av för att kunnaarbeta som trafiklärare. - - bedrevs 80- poängsutbildning för trafiklärare vid trehögskolor. Men utbildningen lades ned, delvis som följd av osäkerhetom trafiklärarutbildningens framtida hemvist. har i mångaår förordat att trafiklärarutbildningen skall förläggas tillhögskolan. Utskottet har tidigare - t.ex. bet. 1999/2000:TU5 s. 69- uttalat att det finns starka skäl för att trafiklärarutbildningskall bedrivas på högskolenivå. Med hänsyn till att denna frågakommer att behandlas i samband med utarbetandet av ett nytt systemför körkortsutbildning bör emellertid den nu behandlade motionenenligt utskottets mening inte föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motion T463 (fp) avstyrks följaktligen.6 Behörighetsfrågor m.m.Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner omsänkt åldersgräns för moped, traktor och buss samt om krav påkörkort med högre behörighet för minibuss.6.1 Åldersgräns för mopedMotionsförslagEnligt vad () hävdar i motion T204 kan nuvarandeåldersgräns upplevas som orättvis och därmed locka tillolovlig körning. Åldersgränsen bör i stället bestämmas till ingångenav det kalenderår då man uppnår , anser motionären.Samma uppfattning redovisar och (båda m) i motion T234. Är man mogen att få körkortstillstånd förbil borde man, menar motionärerna, vara mogen attfå köra moped under det år då man fyller . Motionärernahänvisar också till att mopedförare är mer skyddade i trafiken äncyklister, eftersom de oftare är utrustade med hjälm.Mopedkörning är ett steg på vägen mot frihet. ärmopedkörning en säsongsbunden aktivitet. Detta innebär att deungdomar som är födda eller vintern måste vänta ett årlängre innan de får köra moped, jämfört med sina tidigare under åretfödda kamrater. Med dessa argument föreslås i motion T302 av AmandaAgestav (kd) att åldersgränsen för mopedkörning skall vara ingångenav det kalenderår då man fyller 15 år.Utskottets ställningstagandeFör utskottets tidigare ställningstaganden till frågan omåldersgräns för mopedkörning kan hänvisas till två betänkanden (bet.1995/96:TU2 och bet. 1998/99:TU9). Av dessa framgår att utskottet avtrafiksäkerhetsskäl och med hänvisning till gällande regelverk inom EUavstyrkt likartade motionsyrkanden. Utskottet står kvar vid sintidigare redovisade uppfattning och föreslår därför att riksdagenavslår motionerna T204 (m), T234 (m) och T302 (kd).6.2 Åldersgräns för traktorkortUtskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ettmotionsförslag om en generell sänkning av åldersgränsen förtraktorkort. MotionsförslagI dag är åldersgränsen för körkort för traktor . () anser att gränsen bör sänkas till . Förslaget,som läggs fram i motion T213, motiveras med att många ungdomarbygger om personbilar till s.k. A- traktorer. Därvid skaffar de sighantverkskunnande, vilket i sin tur bidrar till engagemang övergenerationsgränserna. Med sänkt körkortsålder skulleteoriundervisningen kunna påbörjas i klass 8 under skolans friaaktivitetstimmar. Själva byggandet skulle sedan kunna kompletterateknikämnet i årskurserna 8 och 9. Detta skulle ge en godförberedelse inför övningskörning med bil fr.o.m. ochpå så sätt bidra till ökad trafiksäkerhet.Utskottets ställningstagandeEnligt 2 kap. 2 § körkortslagen (1998:488) får traktor medgummihjul köras på väg endast av den som har ett gällande körkorteller traktorkort, om inte körningen på väg avser en kortare sträckaför färd till eller från en arbetsplats eller mellan en gårds ägoreller för liknande ändamål. Traktorkort får enligt 3 kap. 16 § sammalag utfärdas för den som, såvitt nu är i fråga, har fyllt 16 åreller, om det finns särskilda skäl, . Som framgår avrefererad lagtext finns redan nu möjlighet att utfärda traktorkortför den som är . Utskottet är för sin del inte berett attförorda någon generell sänkning av åldersgränsen. Följaktligenavstyrks motion T213 (fp).6.3 Åldersgräns för körkort för bussUtskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagom sänkt ålder för behörighet att köra buss. MotionsförslagEnligt vad () redovisar i motion T415 finnsförslag om införande av ett treårigt specialutformat gymnasieprogramför utbildning av bussförare. Enligt körkortslagen gäller enåldersgräns för D- behörighet, dvs. behörighet att körabuss. Om gymnasieprogrammet införs kommer det med andra ord att uppståett tidsmässigt glapp mellan utbildningens avslutande och rätten attutöva bussföraryrket. Den som i stället väljer att blilastbilsförare kan påbörja sin yrkesutövning direkt efter skolan. Detråder på många håll stor brist på bussförare. Rekryteringen av dennayrkeskategori skulle enligt motionären underlättas om det ikörkortslagen infördes ett undantag från 21- årsgränsen för eleversom genomgått och blivit godkända på det specialutformadegymnasieprogrammet. Det finns, hävdar motionären, studier som visaratt unga yrkesförare som genomgått yrkesförarutbildning inomgymnasieskolan inte innebär någon förhöjd olycksfallsrisk.Också i motion Ub432 av Per () föreslås ettundantag från 21- årsgränsen. Enligt motionären har två EU- länder,och , redan infört ett sådant undantag. Motbakgrund av nuvarande och förväntad brist på bussförare bör Sverigefölja dessa länders exempel.Utskottets ställningstagandeEtt motionsyrkande av samma innebörd som de nu aktuellabehandlades av utskottet under förra . I sitt av riksdagengodkända betänkande (bet. 2000/01:TU12) erinrades (s. 14) om att 21-årsgränsen infördes i svensk lagstiftning som en konsekvens av EG:skörkortsdirektiv /439/EEG av . Direktivet medgeringen nationell avvikelse. Utskottet sade sig förutsätta attregeringen skulle överväga frågan om sänkt åldersgräns i samband medpågående översyn inom EU av behörighetsfrågor. Denna översyn har,såvitt utskottet kunnat utröna, ännu inte resulterat i något konkretförslag. I avvaktan härpå bör motionerna T415 (s) och Ub432 (s)inte föranleda någon åtgärd från sida. Det kan tilläggas att på utskottets förfråganbekräftat uppgiften i den sistnämnda motionen (s) om att Frankrikeoch infört undantag från 21- årsgränsen, dock oklartpå vilka formella grunder.6.4 Krav på körkort med högre behörighet för minibussUtskottets förslag i korthet bör avslå en motion omkrav på körkort med högre behörighet för minibuss; utskottethänvisar till att förutsätts även i fortsättningen följautvecklingen av olyckor med sådana fordon. MotionsförslagI dag kan vem som helst hyra en minibuss och köra ett stortantal människor utan att ha någon vana vid att köra denna typ avfordon. Detta är inte rimligt, anser ( ) ochföreslår i motion T279 krav på D- behörighet för rätt att köraminibuss.Utskottets ställningstagandeMotionsledes väckta förslag om särskilda behörighetskrav förförare av s.k. minibussar har tidigare behandlats och avstyrkts avutskottet. Av utskottets trafiksäkerhetsbetänkande (bet.1999/2000:TU5 s. 68) framgår att olyckor där s.k. minibussar varitinblandade har fått stor uppmärksamhet, sannolikt sammanhängande medatt antalet drabbade ofta varit stort vid sådana olyckor. Emellertidhar granskat denna typ av olyckor och inte funnitsamband som skulle kunna motivera en särskild behörighet förminibussar. har utskottet förutsatt att ävenfortsättningsvis följer utvecklingen och vid behov uppmärksammarregeringen på behovet av lagändringar. Utskottet finner inteanledning till ändrad ståndpunkt och avstyrker med hänvisninghärtill motion T279 (c).6.5 Spärrtid vid temporär återkallelse av körkortUtskottets förslag i korthet Den som är godkänd somhandledare kan utöva uppsikt över privat övningskörning. Förgodkännande krävs bl.a. obrutet körkortsinnehav under den senastefemårsprioden. Enligt vad utskottet inhämtat bereds bl.a. frågan omdetta krav på obrutet innehav inom . Med hänvisninghärtill avstyrks motioner i ärendet. Jämför reservation 4 (m).MotionsförslagI två motioner kritiseras de regler som gäller rätten att varahandledare vid privat övningskörning.Enligt vad () anför i motion T262 är dessaregler inte anpassade till dagens samhälle, där tillgång tillmotorfordon är en i det närmaste livsnödvändig förutsättning för mångahushåll. En temporär körkortsåterkallelse innebär därför ofta ettmångfaldigt större straff än böter.