bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Vidare fram-hålls att människor inte bör påverkas i sina val avskatte- och bidragsregler och att det därför är viktigt att utformaskattereglerna på ett sådant sätt att marginaleffekterna minskar.Motionärerna föreslår att grundavdraget vid beräkningen av den kommun-alainkomstskatten höjs till och håller öppet för att dennahöjning av grundavdraget eventuellt kan inledas med en upptrappning i syfteatt reducera marginaleffekten för taxerade inkomster mellan 0 och 100 000kr. Vidare minskas marginalskatten för alla förvärvsaktiva låg- och medel-inkomsttagare genom ett statligt förvärvsavdrag för inkomst av anställningoch näringsverksamhet. Målet är ett avdrag på av denna in-komst. avskaffas den nuvarande kompensationen för de allmännaegenavgifterna. Marginaleffekten reduceras vidare förinkomster över den högre brytpunkten genom att det andra steget i den stat-liga inkomstskatteskalan slopas. En skattereduktion på per barn upptill införs vidare.För att eliminera den skattekil som uppkommer när hushållen anlitar ex-ternarbetskraft införs en skattereduktion på för hushållens köp avtjänster.Fastighetsskatten står enligt vad som anförs i konflikt med såväl ägande-rätten som principen om skatt efter bärkraft, och motionärerna föreslårdärför att den avskaffas för småhus, hyreshus, kommersiella lokaler ochindustri-enheter. Reformen finansieras delvis genom att kommunerna får rättatt ta ut en avgift, som för småhus får uppgå till högst 2 600 krper år och för hyreshus till högst per lägenhet. Vidare höjskapitalvinstskatten vid försäljning av bostäder från avvinsten. Omläggningen till en avgift för kommersiella lokaler ochindustrienheter avses vara neutral.Motionärerna anför vidare att grundbulten för den ekonomiska politiken äratt ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenomöka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Deföreslår förändringar i skattesystemet som skall ge viktiga strukturellaeffekter som förbättrar ekonomins funktionssätt. Förslagen innebär bl.a.följande.Skatten på utdelningsinkomster från risksparande avvecklas successivt ochär helt borta . Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. I ettförsta steg avskaffas sambeskattningen, och därefter sänks skattesatsen suc-cessivt. Omläggningen finansieras genom att bolagsskatten höjs till 30 %.Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . utökas nedsättningen till 10procentenheter. För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade löne-summan till . Ett riskkapitalavdrag införs, där maximalt100 för investeringar i onoterade företag blir avdragsgilla motinkomst av tjänst eller inkomst av kapital. Arvsskatten på bundet kapitalavskaffas vid generationsskifte i företag. avsätts denärmaste tre åren för sänkt skatt på nybyggnation av hyresrätter.Avdragsrätten på pensionssparande höjs successivt till ett helt basbeloppper år. Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. En avdragsrätt för in-sättningar på individuella utbildningskonton införs år2002. Vidare utvidgas möjligheten till avdrag för reskostnader genom attgränsen för sådana avdrag sänks till 5 000 kr.Jordbruksnäringens villkor förbättras genom att avsättsför att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor. Konkurrensvillkorenför åkeri- och transportsektorn föreslås också förbättras genom gynnsammareskatteregler i form av sänkt dieselskatt.I motion Fi38 yrkande 3 av m.fl. (c) anförs attden ekonomiska politiken måste utformas så att den bidrar till livskraft ihela landet och ökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Detta bästa grunden för en uthållig tillväxt. Skattepolitiken måste därförutfor-mas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att komma igång och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer samtförbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme. Därförprioriteras skatte-sänkningar som är riktade mot småföretagande ochuthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende.En inkomstskattereform genomförs för att öka människors ekonomiskasjälvbestämmande. En skatterabatt på ersätter dagens grundavdrag.I praktiken ger det enligt vad som anförs ungefär samma effekt som ett grun-davdrag på med en genomsnittlig kommunalskatt. Efter-somskatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginaleffektsom finns i dagens skattesystem då grundavdraget trappas av. En särskildskattera-batt för förvärvsinkomster införs också och uppgår till avinkomsten , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Skatte-rabatten börjar trappas ned vid en inkomst på ,för att vid en årsin-komst på och däröver uppgå till 5 400 kr.För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi höjs reseavdragetoch får inkludera resor till barnomsorg. Barnfamiljerna får också en extraskatterabatt med per barn och månad för barn . Skattenpå hushållsnära tjänster sänks och ger enligt vad som anförs utrymme förnya jobb inom sektorer där det knappast finns någon vit marknad.Beskattningen av boende utformas som en schablonintäkt på taxerings-värdetoch sänks så att skatteuttaget motsvarar en fastighetsskatt på år2003 och . Taxeringssystemet reformeras så att extremt högahuspre slår igenom på omräkningen av grannarnas taxeringsvärde, ochtaastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende.Sambeskattningen av förmögenhet slopas och endast halva taxeringsvärdetingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning.Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare för att stimulera framför allt småföretag att utvecklas och växa. Den nuvarande reduktionen av arbetsgivar-avgifterna ökas till och får beräknas på en lönesumma upptill . För egenföretagare höjs underlaget till 300 000 kr.Som ett led i omställningen till en uthållig utveckling finansieras en delav sänk-ningen av arbetsgivaravgifterna genom höjda skatter på utsläpp avkväveoxid och koldioxid i industrin samt genom en skatt på förbränning avosorterat avfall och höjd skatt på deponering av avfall.Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor genom att skatten pådiesel för jord- och skogsbruksmaskiner sänks och genom att skatten på kvä-ve i handelsgödsel slopas.I liberalernas motion Fi39 yrkande 2 av m.fl. (fp) anförs att det är angeläget med strukturellt riktiga skattesänkningarsom förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagandeoch risktagande och att de skattesänkningar som har mest gynnsam effekt påarbete och företagande bör prioriteras. Motionärerna föreslår att en nyskatte-reform genomförs för att återställa den grundläggande principen om30 % i skatt för de flesta och skatt för höga inkomster.Förändringarna bör enligt vad som anförs koncentreras på de för tillväxtoch jobb skadliga margi-nalskatterna.Kompensationen för de allmänna egenavgifterna har enligt motionärernasmening fått en olycklig utformning eftersom avdragsrätten för dessaavgifter begränsas. Löntagarna skall enligt vad som anförs inte kompenserasför dessa avgifter utan få lägre skatter så att avgifterna kan betalas.Motionärerna åter-för därför kompensationen för de allmänna egenavgifternaoch lägger i stället förslag om en reformering av inkomstskatterna medföljande utformning.Brytpunkten för statlig skatt höjs till gränsen för egenavgifterna (ca ) bl.a. för att undvika att personer som betalar både statligskatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Grundavdraget upp-går som högst till ca vid en inkomst på strax över 100 000kr. Vid högre inkomster trappas grundavdraget av, och detta ger upphov tillmar-ginaleffekter, den s.k. LO-puckeln. Motionärerna eliminerar dessa effek-ter genom att avtrappningen av grundavdraget avskaffas. Det andra steget iden statliga inkomstskatteskalan avskaffas eftersom det är ett brott mot1990 års skattereform. Härigenom sänks marginalskatten med 5 procentenheteri de aktuella inkomstskikten. För att göra det mer lönsamt att arbeta ävenvid lägre inkomster införs ett förvärvsavdrag. Inledningsvis föreslås attavdraget skall uppgå till av inkomsten. Vidare införs enskattereduktion för att garantera att alla får del av en skattesänkning.Skattereduktionen uppgår till respektive 3 000 krper person och tillfaller även pensionärer.En socialförsäkringsreform genomförs och innebär bl.a. att avgifterna tilla-kassan höjs som de blir fullt avdragsgilla. Härvid slopasskatte-reduktionen för fackföreningsavgift. De höjda avgifterna leder intetill ökade kostnader eftersom inkomstskatterna sänks i motsvarande mån.Avsikten är att avgifter till försäkringar skall vara tydliga för alla.Motionärerna anför vidare att föräldrars extra försörjningsbörda bör beak-tas vid beskattningen. Utökningar av det generella barnstödet bör därförske i form av en skattereduktion. En sådan införs med ungefär 160kr och barn för att successivt öka till och barnår 2004. Åtgärden kombineras med att den del av bostadsbidraget som ipraktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först 60kr och sedan per barn och månad.En skattelättnad införs för köp av hushållstjänster och innebär att prisetpå dessa halveras. Härigenom blir tjänsterna enligt vad som anförstillgängliga för hushåll med normala inkomster och svarta jobb blir vita.Motionärerna föreslår vidare förändringar som syftar till att förbättravill-koren för sparandet.Förmögenhetsskatten kommer att bli alltmer omöjlig att upprätthålla i eninternationaliserad värld och bör därför avskaffas . I ett förstasteg föreslås att sambeskattningen slopas och att fribeloppet höjs till 2,1miljoner kronor.Fastighetsskatten bidrar till en orimligt hög beskattning av boendet, somär en viktig sparform för många människor. Beskattningsformen äroacceptabel, och de olika boendeformerna behandlas inte likformigt. Iavvaktan på en grundläggande reformering bör taxeringsvärdena enligt vadsom anförs fort-satt vara frysta nivå med skattesatserna 1,0 %för enfamiljshus och för flerfamiljshus.Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett spa-randesom kan användas för detta ändmål viktigt. Avdraget för pensions-sparandebör därför utvidgas till ett avdrag för pensions- och kompetens-sparandesamtidigt som avdragsutrymmet höjs från ett halvt till ett helt bas-belopp.Motionärerna föreslår vidare åtgärder som syftar till att förbättra före-ta-gandets villkor. De anför att skatten på aktieutdelningar måste slopas föratt långsiktigt förbättra de mindre företagens tillgång på riskvilligtkapital. Skat-ten på aktieutdelningar avvecklas därför successivt med enhalvering . De s.k. 3:12-reglerna förenklas såatt en del-ägare kan beskattas för sin utdelning som inkomst av kapital omen normal-inkomst beskattats som arbetsinkomst. Beskattningen avpersonaloptioner bör ses över med sikte på att en skattelättnad skall kunnages. Socialavgifterna på vinstan-delssystem slopas. Arbetsgivaravgifternasänks i tjäns-tesektorn.Slutligen anförs att den viktigaste miljöförbättrande förändringen är attar-beta för gemensam koldioxidskatt i EU. Motionärerna föreslår också attdet införs en skatt på sopförbränning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är skattesystemets främsta uppgift att på ettvaraktigt och stabilt sätt finansiera olika gemensamma åtaganden. Dettotala skatteutta-get är därför en direkt följd av den avvägning mellanoffentligt och privat finansierad välfärd som medborgarna gör via detpolitiska systemet. Skatter har inget egenvärde, utan utrymmet förskattesänkningar måste bedömas mot bakgrund av medborgarnasönskemål om en offentligt finansie-rad välfärd och de uppsattabudgetpolitiska målen.I förhållande till omvärlden har höga skatter som en följd avstörre och mer generellt utformade, offentligt finansierade välfärdssystem.Samti-digt blir den svenska ekonomin alltmer öppen i takt med att deninternatio-nella rörligheten på tjänste-, arbets- och kapitalmarknadernaökar. Den ökan-de integrationen påverkar de underliggande skattebaserna ochställer nya krav på skattepolitiken.Det finns inte något enkelt sätt att jämföra skattesystem i olika länderför att på det sättet få en exakt beskrivning av de anpassningskrav som denökade internationella rörligheten medför. Jämförelser av skatteuttagetställt i relation till bruttonationalprodukten ger ingen större vägledning,eftersom länderna har utformat sina transfererings- och skattesystem efterolika principer. Också mer grundläggande skillnader i förutsättningarna,som olika åldersstruktur, kan göra det svårt att göra rimliga jämförelser.Även efter korrigering för sådana faktorer finns det dock kvar en skillnadmellan och andra länder, och den utmaning som ställs införkvarstår därför.En särskild utredning - Internationaliseringens betydelse för svenskaskattebaser och framtida skattestruktur (dir. 2000:51) - har till uppgiftatt göra en samlad bedömning av hur den svenska skattestrukturen bör varautformad i en värld med internationaliserade marknader för varor, tjänsteroch produk-tionsfaktorer som de välfärdspolitiska ambitionernabevaras på dagens nivå. Avvägningen i skatteuttag på arbetsinkomster ochkapital-inkomster skall analyseras liksom möjligheten och önskvärdheten avatt beva-ra en likformig kapitalinkomstbeskattning. Syftet med arbetet äratt åstad-komma ett förbättrat underlag för framtida skattepolitiskaprioriteringar. En huvuduppgift är att bedöma rörligheten hos underlagenför enskilda skatter enligt nuvarande system och i vilket tidsperspektiv enökad rörlighet kan uppkomma. Utredningens uppdrag skall vara slutförtsenast den 15 november 2002.Utskottet anser att internationaliseringen och de krav som den ställer pådet svenska skattesystemet bör ses som en utmaning och att inriktningen börvara att den svenska skattestrukturen skall utformas på ett sätt som gördet möjligt att bevara de välfärdspolitiska ambitionerna på dagens nivå.Utskottet är inte berett att, som flera motionärer, direkt dra slutsatsenatt olika skatter så snabbt som möjligt bör slopas eller sänkas kraftigt.Inkomstbeskattningen har en utformning som stämmer förhållandevis välöverens med den skatteskala som beslutades under skattereformen och somdärefter kompletterades med ett sista steg som en fördelningspolitiskkorrigering. Flertalet skattskyldiga betalar endast inkomstskatt,och för grupper med högre inkomster tillkommer en statlig inkomstskatt på20 % respektive . De som endast betalar inkomstskatt mot-svarar av de skattskyldiga.Det finns enligt utskottets mening anledning att erinra om att skatteskalanunder de år som följde på krisåren avvek väsentligtfrån vad som gäller . De kraftansträngningar som krävdes för attsanera de stora budgetunderskott som krisen genererade hade bl.a. lett tillett gradvis sänkt grundavdrag och till att löntagarna i stigande gradbelastades med egen-avgifter. Egenavgifterna innebär en särskilt tungbelastning för låg- och me-delinkomsttagarna eftersom de är avdragsgillaoch dessa kategorier i mindre grad än höginkomsttagarna har någon fördel avdetta avdrag.Sedan krisen avvärjts har ett stort arbete lagts ned på att återställaskatte-skalan. En skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare , och påbörjades en genomgripandereformering av inkomstbeskattningen som syftar till att elimineraeffekterna av egen-avgiften. Kostnaden för denna reform uppgår till närmare50 miljarder kronor. Tre steg har redan tagits inkomståren 2000, 2001 och2002, och detta är bak-grunden till att de kombinerade skatte- ochavgiftsnivåerna i skatteskalan nu kan sägas åter närma sig det mål somuppställdes under skattereformen. I reformen ingår också justeringar avskiktgränserna så att andelen skattskyl-diga som betalar statliginkomstskatt begränsas. Reformen gynnar särskilt låg- ochmedelinkomsttagarna.Som nämnts innebar krisåren också att grundavdraget gradvis urholkades. Ibudgeten för presenterade regeringen en strategi för engrön skatteväxling som innebär att höjda skatter på energi och miljöutsläppfinansierar en sänkning av skatten på främst arbete. Den gröna skatteväx-lingen gjorde det möjligt att påbörja en återställning av grundavdraget.Detta höjdes med , och höjningen avsåg även detsär-skilda grundavdrag som utgår till pensionärer. Inför inkomståret 2002har ytterligare en grön skatteväxling genomförts och finansierat en höjningav grundavdraget och pensionärernas särskilda grundavdrag med 900 kr.Vidare har den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagareutvidgats så att den även gäller för pensionärer. , dåpensionärerna övergår till att följa samma skatteregler som övrigaskattskyldiga, kommer skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare attvara inbakad i grund-avdraget.Enligt planerna skall ett fjärde och avslutande steg i reformeringen tasnär utrymme för en sådan åtgärd bedöms föreligga. När reformen genomförtsfullt ut har enligt utskottets mening skatteskalan en utformning som i alltväsentligt motsvarar den skatteskala som beslutades under skattereformen.En fördelningspolitisk korrigering finns dock genom att den särskildaskatte-re-duktionen för låg- och medelinkomsttagare infogats igrundavdraget.När det gäller de olika förslagen om förändringar i inkomstskatteskalan hardessa en varierande inriktning. Kraftiga allmänna sänkningar av inkomst-skatten föreslås från flera håll, och det uttalade målet är att detta skallfinansi-eras genom en minskning av statens och kommunernas ansvar på olikaområ-den. Var och en skall få behålla mer av sin lön och på detta sättkunna klara sig själv.Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvis underkännande avden gemensamma sektorn och betydelsen av de kollektiva lösningar som i dagframstår som självklara för de allra flesta. Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högre utbildning m.m. tas för given eftersom finansieringensker via skattsedeln. Dagens skattefinansiering innebär en dubbelomfördelning. Skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidratill de gemen-samma kostnaderna, och de skattefinansierade tjänsterna ochförmånerna fördelas i princip efter behov. En kraftig neddragning av denskattefinansie-rade gemensamma sektorn skulle därför innebära en försämringför många grupper, och utskottet är inte övertygat om att de alternativ somskall träda i stället verkligen skulle vara tillgängliga för alla.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om kraftiga sänkningar avinkomstskatten.De förslag om skattesänkningar som läggs fram i motionerna motiveras bl.a.med behovet av att minska marginaleffekterna. Enligt utskottets mening ärdet viktigt att vara uppmärksam på att kombinationen av skatte- och bi-dragsregler inte ger upphov till höga marginaleffekter för särskilt låg-och medelinkomsttagarna. Höga marginaleffekter leder tillinlåsningseffekter, och drivkrafterna att arbeta mer, studera, byta arbeteeller att gå från bidrag till arbete försvagas. Regeringen har också aktivtarbetat för att minska marginal-effekterna som ett led i politiken för enfull sysselsättning. Den påbörjade inkomstskattereformen har tillsammansmed andra reformer, som t.ex. max-taxan, bidragit till attmarginaleffekterna kunnat minskas. Av den redovisning som regeringen lämnari vårpropositionen framgår att samtliga grupper har fått minskademarginaleffekter och att minskningen har varit mestpåtaglig bland ensamhushåll med barn. För dessa har marginal-effekternaminskat . En fortsatt minskning av margi-naleffekterna behövs för att minska klyftorna och ytterligare förbättraförut-sättningarna för en ökad sysselsättning, och utskottet anser i likhetmed rege-ringen att politiken även fortsättningsvis bör ha denna inriktning.Förslag om barnavdrag och barnreduktioner läggs också fram i motio-nerna.Enligt utskottets mening finns det varken ur barnfamiljernas synpunkt ellerav administrativa skäl någon anledning att söka infoga de familjepoli-tiskastöden i skattesystemet. Ett avdrag eller en skattereduktion kräver sär-skilda anpassningar av skattereglerna om syftet är att skattelättnadenskall motsvara dagens kontanta bidrag och utgå från principen om ett stödsom är lika för alla barn. Utskottet ser inte någon anledning att övervägaen föränd-ring med den inriktning som motionärerna föreslår.En skattereduktion för hushållstjänster, som föreslås i samtliga motioner,skulle enligt utskottets mening utgöra ett avsteg från de principer om enlik-formig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformenoch som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genomsti-mulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hus-hållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsätt-ningen blir mycket små eller inga alls som kostnaderna blir stora. De erfa-renheter som man har gjort i talar för en sådanutveckling. En sti-mulans av denna typ skulle dessutom leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner.Utskottet avstyrker förslaget.När det gäller behovet av en förstärkning av möjligheterna till åter-kommande kompetensutveckling finns det enligt utskottets mening anledningatt erinra om att den gröna skatteväxlingen har gjort det möjligt attfinansiera ett nytt system för individuell kompetensutveckling och attregeringen har lagt en proposition med förslag om ett sådantsystem, så att det kan träda i kraft . Systemet bygger på individenseget sparande på kompe-tenssparkonton. Även arbetsgivaren stimuleras attmedverka. Huvuddelen av stimulanseffekterna i systemet ges genom enkompetenspremie som utformas så att den individuella kompetensutvecklingenblir attraktiv även för de grup-per som har begränsade möjligheter attspara. Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte anledningatt överväga den typ av föränd-ringar på detta område som föreslås imotionerna.Skatten på utdelning på andelar (aktier) föreslås i flera motioner slopashelt eller delvis. Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjortspå om-rådet att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamtmedel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till eninternationell kapital-marknad gör att beskattningen av sparande endast ibegränsad omfatt-ning inverkar på företagens investeringsbenägenhet. Försmå och medelstora före-tag som inte i alla avseenden har tillgång till deninternationella kapital-mark-naden kan emellertid inte bortses från att denpersonliga kapitalbeskatt-ningen inverkar på avkastningskravet och därmed iviss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. Iskattelagstiftningen har detta förhållande beaktats genom de särskildalättnader som gäller vid beskatt-ningen av utdelningar ochkapitalvinster på onoterade aktier. Dessa skattelätt-nader ersatte etttidigare riskkapitalavdrag. Utskottet anser att en generell sänkning avskatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för attförbättra villkoren för företagandet och är därför inte berett atttillstyrka en sådan förändring.När det gäller fastighetsskatten har motionärerna i allmänhet begärt attden frysning av taxeringsvärden som gällde fram /01skall återställas. I motion Fi37 av m.fl. (kd) föreslås attfastighets-skatten slopas helt och ersätts med en avgift.Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbeskattningen och lämnar ettbetydande bidrag till finansieringen av den offentliga välfärden. I envärld med en allt större internationell rörlighet utgör fastigheterna ocksåen stabil och säker skattebas.När det gäller de förhållandevis kraftiga prishöjningarna som inträffat istorstadsområdena och vissa attraktiva områden har en rad åtgärdervidtagits för att dämpa uttaget av fastighetskatt och förmögenhetsskatt.Skattesatserna har sänkts i olika omgångar och uppgår nu till försmåhus och till för hyreshus som fribeloppen iförmögenhetsbeskattningen har höjts. Vidare har en begränsningsregel förfastighetsskatten införts som inne-bär att fastighetsskatten för ett småhussom utgör den skattskyldiges perma-nenta bostad begränsas så att den undervissa förutsättningar inte överstiger av hushållsinkomsten.Ytterligare anpassningar har genomförts i syfte att öka reglernas precisionoch skapa rimliga utslag vid snabba prisförändringar.