bet · GP01SKU15 · 2002-03-05 00:00:00 — Enligtmotionerna N370 yrkande 12 av m.fl.(kd) och N373 yrkande 4 av m.fl. (kd)bör en schablonbeskattning införas inom vissatjänstebranscher.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår ifrån att det arbete som pågårkommer att ge kunskaper om både för- och nackdelarmed ett system som bygger på schabloniseradeinkomstberäkningar för vissa typer avnäringsverksamheter. Utskottet anser att resultatetav arbetet bör avvaktas innan tarställning i hithörande frågor. Utskottet avstyrkermotionerna.Nedsättningen av socialavgifter istödområde AUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att utvidganedsättningen av socialavgifter i stödområdettill skogsbruk och jordbruk.Jfr reservation 9 (m, c).Gällande bestämmelserRiksdagen beslutade (prop. 2001/02:45, bet.2001/02:SkU12) om utvidgade särskilda avdrag vidberäkningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifterför arbete som utförs vid ett fast driftsställe istödområde A. De utvidgade särskilda avdragen skalluppgå till av avgiftsunderlaget, dock maximalt7 för arbetsgivaravgifter och18 för egenavgifter. Avdragen utgårutöver den för småföretag redan tidigare infördagenerella 5-procentiga nedsättningen. Stödet ärutformat som en minskning på statsbudgetensinkomstsida. Det omfattar inte företag inomsektorerna kol och stål, transportverksamhet,jordbruk, vattenbruk och fiske.MotionenI motion Sk450 yrkande 6 av ()föreslås att reglerna skall ändras så att skogsbrukoch jordbruk bör jämställas med annan verksamhet ochfå samma nedsättning av arbetsgivaravgifter.Utskottets ställningstagandeDen nuvarande nedsättningen är anpassad till EG:sregler om s.k. försumbart stöd. Enligt dessa reglerfår ett sådant stöd inte riktas till företag inomsektorerna kol och stål, transportverksamhet,jordbruk, vattenbruk och fiske. Vidriksdagsbehandlingen avslogs motioner som gälldebl.a. att undantaget för företag i branscher somjordbruk, fiske och transportsektorn skulle tas bort(bet. 2001/02:SkU27). har även vidbehandlingen av propositionen En politik förtillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4) avslagit liknande motionsyrkanden (bet.2001/02:NU4).Skatteutskottet finner inte skäl att ändratidigare ställningstaganden och avstyrker motionen.Ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar iskattereglerna för ideella föreningar.Jfr reservationerna 10 (m) och 11 (c).Gällande bestämmelserUtgångspunkten för beskattning av juridiska personerär att alla inkomster skall beskattas som inkomst avnäringsverksamhet i en förvärvskälla oavsett om dehärrör från rörelse, fastighet eller kapital.Stiftelser och ideella för- eningar som driverallmännyttig verksamhet är dock i viss omfattningundantagna från skattskyldighet. För en ideellförening framgår villkoren för skattefriheten i 7kap. 7-13 §§ IL. Föreningen skall ha tillhuvudsakligt syfte att främja vissa allmännyttigaändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala,politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknandekulturella ändamål (ändamålskravet). Föreningenskall i den verksamhet som bedrivs uteslutande ellerså gott som uteslutande tillgodose sådana ändamål(verksamhetskravet). Den skall, sett över en periodav , bedriva en verksamhet som skäligenmotsvarar avkastningen av föreningens tillgångar(fullföljdskravet). Föreningen skall heller intevägra någon inträde som medlem, om det inte finnssärskilda skäl för det med hänsyn till arten elleromfattningen av föreningens verksamhet ellerföreningens syfte eller annat (öppenhetskravet).Allmännyttiga ideella föreningar har enligt 63kap. 11 § IL rätt till grundavdrag med . Deinkomster som kan undantas från beskattning iideella föreningar är t.ex. inkomster frånverksamhet som är ett direkt led i främjandet avallmännyttiga ändamål eller som har annan naturliganknytning till sådana ändamål. Ett annat exempel ärinkomster från verksamhet som av hävd utnyttjats somfinansieringskälla för ideellt arbete.Arbetsgivaravgift alternativt särskild löneskattskall betalas på lön, ersättningar och förmåner somsammanlagt uppgår till för mottagarenunder året. Undantag gäller för utbetalningar somidrottsföreningar gör till idrottsutövare (t.ex.aktiva idrottare, tränare och tävlingsfunktionärer)då arbetsgivaravgifter inte betalas på ersättningarunder ett halvt prisbasbelopp. Beloppen är integrundavdrag. På ersättningar över gränsbeloppenbetalas alltså avgifter från första kronan.Stiftelse- och föreningsskattekommittén har haft iuppdrag att se över beskattningsreglerna förstiftelser och ideella föreningar och har ibetänkandet Översyn av skattereglerna för stiftelseroch ideella föreningar (SOU 1995:63) föreslagit enmodernisering av systemet för skattebefrielse.Tyngdpunkten i förslaget ligger i en särskild lag omskattebefrielse för stiftelser och ideellaföreningar. Lagförslaget bygger till stor del pånuvarande system men innehåller en del materiellaförändringar. Betänkandet bereds iRegeringskansliet.MotionernaI motion Sk379 föreslår och () att det skall införas en skattebefrielseför ideella föreningar vid upplåtelse av varumärke.Bakgrunden till förslaget är en dom iRegeringsrätten (mål nr 3498-2000) i vilken enförening inte ansågs frikallad från skattskyldighetför reklaminkomster när verksamheten inte drevs avföreningen själv utan i ett bolag till vilketrättigheter att driva verksamheten upplåtits ochfrån vilket vederlag för upplåtelsen utgick i formav royalty.Enligt motion Sk473 av () bör detgöras en översyn av tilllämpningen av reglerna isyfte att endast ideella organisationer somuppfyller kraven skall erhålla skattebefrielse.I motion Kr279 yrkande 11 av m.fl.(c) förordas att samma regler och samma ekonomiskaförutsättningar som gäller för idrottsrörelsen börgälla för ideella kultur- och ungdomsorganisationer.Motionärerna syftar på de regler som geridrottsrörelsen möjlighet att avlöna domare ochidrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utanatt betala arbetsgivaravgifter eller särskildlöneskatt.I motion Sk323 föreslår och () att ideella hjälporganisationer skallbefrias från sopavgifter.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare nämnt bereds frågor omideella organisationers skatteförhållanden iFinansdepartementet. Utskottet anser det därför intefinnas skäl för att gå närmare in på olikaförslag om förändringar i detta sammanhang.När det gäller de speciella reglerna om undantagfrån arbetsgivaravgifter upp till ett halvtbasbelopp för idrottsföreningarna har riksdagensenast (bet. 2000/01:SkU27) tagit avståndfrån att utvidga dessa regler till andra föreningar.Skälet är närmast att utbetalningar som undantasfrån avgifter enligt särreglerna föridrottsföreningar inte grundar pensionsrätt. I detnya ålderspensionssystemet kommer emellertid varjekronas inkomst under hela livet att få betydelse fördet framtida pensionsutfallet. En sådan utvidgningav särreglerna som föreslås i motion Kr279 bördärför inte övervägas.Befrielse från kommunala sopavgifter, som begärs imotion Sk323, gäller tillämpning av bestämmelser ombl.a. taxesättning i kommunallagen (1991:900).Utskottet finner inte skäl till ett tillkännagivandeenligt motionen.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sk323, Sk379, Sk473 och Kr279.Kooperativ verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen omuttalanden i fråga kapitalförsörjningen ikooperativ verksamhet och om insatsemission.Gällande bestämmelserKooperativa föreningar intar en särställning blandjuridiska personer eftersom de åtnjuter enlångtgående enkelbeskattning genom deavdragsmöjligheter för vinstutdelning som kan görasi föreningen. Kooperativ utdelning, dvs. rabattereller pristillägg i förhållande till gjorda köpeller försäljningar, kan dras av liksom utdelningarpå inbetalda insatser och förlagsinsatser. Förvinstutdelningar i producentkooperativa föreningargäller inga begränsningar i avdragsrätten. Förvinstutdelningar i konsumentkooperativa föreningarär avdragsrätten inskränkt mot bakgrund av attmottagaren är skattefri för kooperativ utdelningtill den del som den utgör inbesparing avlevnadskostnaderna. Utdelning som överstiger ett påvisst sätt framräknat belopp (0,8 ( statslåneräntan( medlemmens omsättning med föreningen) får intedras av i föreningen.Sedan 1998 kan enligt 10 kap. 2 a § lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar, som alternativtill vinstutdelning, i stället medlemsinsatsernaökas (s.k. insatsemission). Av lagförarbetenaframgår (prop. 1996/97:163 s. 57) att det varit enutgångspunkt att insatsemission finansieras medföreningens beskattade fria egna kapital och attbeskattning av medlemmen inte sker i samband medsjälva emissionen utan först när medlemmen lämnarföreningen. Enligt ett avgörande i Regeringsrätten(mål nr 3542-1999) är utdelning som hänför sig tillett insatsemitterat belopp inte avdragsgillteftersom lagtexten uppställer krav på att utdelning,för att kunna ske med avdragsrätt, skall varahänförlig till inbetald insats.MotionernaI motion Sk300 av m.fl. (c)föreslås - för att undvika s.k. trippelbeskattning isamband med insatsemission - att löpande utdelningsom beräknas på ett insatsemitterat belopp skallvara avdragsgill för föreningen. Av samma skäl börenligt motionen det insatsemitterade beloppet fådras av när medlemmen lämnar föreningen.I motion Sk422 av m.fl. (s)efterlyses nya finansieringsformer för små ochmedelstora kooperativa företag.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade (bet. 2000/01:SkU19)motionsyrkanden om skattelättnader för kooperativaföretag. Yrkandena avstyrktes med hänvisning tillandra åtgärder som beslutat om för attbl.a. underlätta riskkapitalförsörjningen ikooperativa företag. I budgetpropositionen för 2002har statens stöd till kooperativt företagandeutökats (prop. 2001/02:1, utg.omr. Frågor kringdet kooperativa företagandets förutsättningar ärenligt utskottets mening angelägna och de bevakasockså kontinuerligt. Enligt utskottets mening behövsdet inte ett tillkännagivande i enlighet med vad somföreslagits i motion Sk422.När det gäller den fråga om insatsemission som tasupp i motion Sk300 framgår inte i lagmotivenuttryckligt hur det är tänkt att utdelning påinsatsemitterat kapital bör behandlas skattemässigt.Utgångspunkten i lagstiftningsärendet har dock varitatt medlemmen inte beskattas med attinsatsemissionen sker. Utskottet utgår ifrån attregeringen uppmärksammar frågan om Regeringsrättensovannämnda avgörande bör föranleda ett förtydligandei lagstiftningen och avstyrker ett tillkännagivandei frågan.FastighetsinvesteringsbolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om särskildaskatteregler för fastighetsinvesteringsbolag.Jfr reservation 12 (m, fp).BakgrundFörslag om fastighetsinvesteringsbolag (FIB) harpresenterats i en rapport av professor utarbetades på uppdrag av Catella, Diligentiaoch . Ett sådant aktiebolag skulleuteslutande eller så gott som uteslutande äga ochförvalta fastigheter. Det skulle ur investerarnassynvinkel fungera som en skattefri mellanhand,liksom investmentbolaget fungerar som mellanhand föraktieinnehav. Därför skulle ägandet vara spritt.Med anledning av vissa skrivelser med krav på attinföra fastighetsinvesteringsbolag beslutaderegeringen att inte vidta någonåtgärd med anledning av skrivelserna med hänvisningtill att problemen på fastighetsmarknaden tordekunna lösas med tillämpning av befintliga regler.Samma resultat, dvs. enkelbeskattning, kunde enligtbeslutet uppnås genom att ett fastighetsbolag ger utett lån.I juni 1998 presenterade Aktiefrämjandet och engrupp bestående av de stora institutionellapensionsförvaltarna ett reformförslag som i form aven skrivelse lämnades till Finansdepartementet.Förslaget förutsatte skattefrihet i bolaget för deöverskott som vidareutdelas. I detaljerna är det endel som avviker från investmentbolagens regler,bl.a. att FIB skulle få en fonderingsmöjlighet somtidigare har slopats för investmentbolagens del. Enjämförelse kan dock vara problematisk med hänsyntill att fastigheter har ett underhållsbehov som ettaktiebestånd inte har. I förslaget finns ocksåsärregler som skulle gälla enbart för FIB. Iskrivelsen redovisas bl.a. reglerna för s.k. (Trusts) i ochskattebefriade fastighetsbolag i Belgien.Motionsförslag om fastighetsbildningsbolag haravstyrkts i finansutskottet vid tre tidigaretillfällen, (bet. 1998/99:FiU16).Av finansutskottets betänkande framgår bl.a. attFinland antagit en lag om fastighetsfonder som trätti kraft den 1 mars 1998.Sedan frågan väckts i nya motioner höllskatteutskottet en utfrågningmed , i egenskap av tidigare VD förAktiefrämjandet, och statssekreterare . skälen för det förslag somAktiefrämjandet lade fram under hans tidsom ordförande. Som huvudmotiv för förslagetåberopades då att fastighetsmarknaden skulleeffektiviseras och stabiliseras. Enligt har stabiliseringsargumentet ej längre någonbärkraft, men behovet av fastighetsinvesteringsbolaghar vuxit efter pensionsreformen eftersom mångafonder som kommer att förvalta pensionsspararnaspengar är för små för att köpa egna fastigheter. Desom vill investera i fastigheter har inte någotannat alternativ än att köpa aktier i någotutländskt fastighetsinvesteringsbolag.Enligt skulle Aktiefrämjandets förslagleda till en favorisering - dvs. enkelbeskattning iform av endast kapitalinkomstbeskattning hos ägarna- av en bransch. Detta skulle vara svårt attmotivera för andra branscher och det är ocksåtveksamt om skulle få acceptans inom EU fören sådan åtgärd.MotionenI motion Sk266 har och () återkommit med ett förslag om attriksdagen skall anta en särskild lagstiftning omfastighetsinvesteringsbolag.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet behandlade frågan om särskildaskatteregler för fastighetsinvesteringsbolag senastvåren 2001 i betänkande 2000/01:SkU19. Utskottetanförde att något väsentligt nytt inte framkommitsom borde motivera ett ändrat ställningstagande ifrågan. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker motionen.Beskattningsmetod för kapitalvinsterpå delägarrätterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att byta metodför beskattningen av kapitalvinster pådelägarrätter.Jfr reservation 13 (m, kd).Gällande bestämmelserSkatten på en kapitalvinst vid avyttring av aktiereller andra finansiella instrument är förfysiska personer oavsett innehavstid. Enligt huvud-regeln får vid vinstberäkningen dras av detgenomsnittliga anskaffningsvärdet på samtligafinansiella instrument av samma slag och sort somdet avyttrade, beräknat på grundval av faktiskaanskaffningsutgifter och med hänsyn till inträffadeförändringar i innehavet (genomsnittsmetoden).Alternativt får anskaffningsvärdet förmarknadsnoterade instrument (utom optioner ochterminer) bestämmas till av försäljningsprisetefter avdrag för försäljningskostnaderna. Vidaktiebyten som sker i samband med vissa omstrukture-ringar i näringslivet finns särskilda regler sominnebär att beskattningen skjuts upp.Värdepappersfonder och investmentbolag ärbefriade från kapitalvinstbeskattning. Den förmånsom ett indirekt ägande genom fonder och invest-mentbolag därigenom får framför direkt ägande ärtänkt att elimineras genom att en schablonmässigtberäknad intäkt om läggs till grund förbeskattningen.MotionernaI motion Sk444 av m.fl. (m) föreslåsuppskjuten kapitalvinstskatt vid byte av aktiefondereller enskilda aktier inom en och sammainregistrerade värdepappersdepå. Reglerna om avdragför förluster skall ändras på motsvarande sätt.Enligt motionen skulle en sådan beskattningsmetodbegränsa de inlåsningseffekter som dagensskattesystem ger upphov till, och skulle detbidra till en effektivare riskkapitalmarknad medstärkt skattekraft som följd. Liknande förslag, somär inriktade på värdepappersfonder, finns imotionerna Sk209 av och () och Sk454 och ().I motion Sk276 förordar ochOla () en utredning om förenklingar ibeskattning av kapitalvinster på aktier. Motionä-rerna hävdar att det nuvarande systemet är alltförsvårt för vanliga deklaranter som inte har tillgångtill datorstöd eller skatteexpertis.Utskottets ställningstagandeUnder utredningsarbetet års skattereformundersöktes ett betydande antal metoder förbeskattning av kapitalvinster. Redan innan dessundersökte (SOU 1986:37) olikas.k. saldometoder som i den enklaste versioneninnebär full återinvesteringsrätt utanatt detta utlöser beskattning. Utredningen omreformerad inkomstbeskattning (RINK) föreslog ens.k. portföljmetod, som i princip var envidareutveckling av en saldometod och som bedömdeskunna innebära effektivare kontroll och enklarereavinstberäkningar. Kritiken blev emellertidförödande mot denna obeprövade metod och enmodifierad genomsnittsmetod behölls därför (se prop.1989/90:110 s. 426).Regler som generellt skulle medge skatteuppskov isamband med återinvesteringar skulle innebära ettstort avsteg från gällande modell för beskattning avkapitalvinster. Som framgått av utskottetsredovisning ovan har det inte tidigare varit möjligtatt införa någon annan metod i stället för genom-snittsmetoden. I motionerna finns hänvisningar tillatt principen om uppskjuten kapitalvinstskatt vidfondbyte redan är genombruten när det gäller premie-fondssystemet, sparande i fondförsäkringar ochindividuellt pensionssparande. När det gällerplaceringar som är kopplade till pensioner finns detemellertid skillnader i förhållande till vanligaplaceringar som kan göra jämförelser besvärliga,t.ex. att försäkringstagaren inte självständigt kanförfoga över kapitalet och att avkastningenbeskattas genom avkastningsskatten på pensionsmedel.Härtill kommer att investeringen, dvs. premien, äravdragsgill under inkomst av tjänst eller inkomst avnäringsverksamhet inom vissa gränser och attutfallande belopp skall beskattas i motsvarandeförvärvskällor.Regelsystemets komplexitet har uppmärksammats i enundersökning som har gjort påregeringens uppdrag (RSV Rapport 2001:2). Enligtrapporten är krångliga regler vid andelsbyten detstörsta problemet och genomsnittsmetoden det näststörsta. Beträffande andelsbytena har förenklingarnyligen genomförts (prop. 2001/02:46, bet.2001/02:SkU13, rskr. 2000/01: 64, SFS 2001:1176).När det gäller genomsnittsmetoden konstateras irapporten att det inte finns något bättrealternativ. Ett undantag från en renodladgenomsnittsmetod, som medför vissa förenklingar, harnyligen gjorts i fråga om andelar i s.k.förvaltarregistrerade värdepappersfonder i sambandmed att antog en ny lag omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter (prop.2001/02:25 s. 109, bet. 2001/02:SkU10, jfr Ds2000:70 s. 131).Utskottet anser att det är värdefullt att demöjligheter som finns till ytterligare förenklingarkan tas till vara, men är inte berett att förordaatt man nu börjar utreda en helt nybeskattningsmetod för kapitalvinster. Utskottetavstyrker motionerna Sk209, Sk276, Sk444 och Sk454.VinstandelarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om skattefrihetför bidrag till vinstandelsstiftelser och omgenerell befrielse från socialavgifter påutbetalningar från sådana stiftelser.Jfr reservation 14 (c, fp).Gällande bestämmelserSedan den 1 januari 1997 tas särskild löneskatt utpå bidrag som en arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet.1996/97:FiU1). I propositionen framhölls att en avgrundtankarna bakom skattereformen är att alla typerav förvärvsinkomster skall behandlas likformigt.När det gäller utbetalning från envinstandelsstiftelse finns sedan den 1 januari 1993en möjlighet till befrielse från socialavgifter (ivissa fall särskild löneskatt). Villkoren är att debidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varitavsedda att vara bundna under minst tre kalenderår,tillkomma en betydande del av de anställda ochlämnas till dem på likartade villkor. Om dessavillkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnastill bl.a. delägare eller företagsledare i ettfåmansbolag gäller i princip inte sådanavgiftsfrihet.MotionernaI motion N263 yrkande 9 av m.fl. (c)förordas skattefrihet för företagens insättning ivinstandelssystem och att beskattning endast skallske av vinst som utbetalas till den anställde. Imotionerna N267 yrkande 1 i denna del och N368yrkande 2 i denna del av m.fl. (fp)föreslås att sociala avgifter skall slopas påvinstandelar.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har tidigare och senast i betänkande1999/2000:SkU13 framhållit att uttaget av särskildlöneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelserär en följd av principerna om likformig beskattning.Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrktyrkanden om ett slopande av löneskatten på dessaavsättningar. Utskottet har också framhållit att ensärskild stimulans för vinstandelsstiftelserna harinförts genom att utbetalningarna under vissavillkor är undantagna från socialavgift. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.PersonaloptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en översyn avbeskattningen av personaloptioner.Jfr reservation 15 (m, fp).BakgrundEn personaloption är en rättighet som ges ut enbarttill anställda inom ett företag eller enföretagsgrupp. Den innebär att den anställde undervissa förutsättningar har rätt attförvärva aktier till ett i förväg bestämt pris.Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställdasom får del av förmånen och är ofta bestämda i enoptionsplan.Personaloptionen kännetecknas av att den ärförenad med olika förfoganderättsinskränkningar -t.ex. att den inte får överlåtas eller pantsättas -och att den kan utnyttjas först efter en visskvalifikationstid. Det är inte ovanligt att optionenär uppdelad i etapper med olika kvalifikationstider.Optionens löptid är lång, ofta . Vanligtvisförfaller personaloptionen om anställningen upphörpå grund av uppsägning, avskedande eller dödsfall.Förmånen av en personaloption beskattas sominkomst av tjänst. Särskilda regler gäller vid in-och utflyttning. Syftet med dessa är attbeskattningen endast skall träffa optionsrätt som ärintjänad i (prop. 1997/98:133, bet.1997/98:SkU26).MotionernaI motion Sk491 yrkande 5 föreslår . (m) en utredning om hur skattereglerna förpersonaloptioner behöver ändras för att svenskaoptionsprogram skall bli konkurrenskraftiga. Imotion T409 yrkande 6 av m.fl. (fp)föreslås en översyn av reglerna för beskattning avpersonaloptioner.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har ochsenast (bet. 2000/01:SkU14) avslagitmotionsyrkanden med samma inriktning som de nuaktuella. Utskottet är inte berett att tillstyrka ensådan utredning som motionärerna förordar ochavstyrker därför dessa förslag. I sammanhanget kandock nämnas att olika detaljfrågor som gällerbeskattningen av personaloptioner har aktualiseratsgenom skrivelser som inkommit tillFinansdepartementet.RoyaltyUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att royaltyskall beskattas som inkomst av kapital.Jfr reservation 16 (m).Gällande bestämmelserRoyalty skall enligt huvudregeln beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet. Om royaltyn grundarsig på anställning eller på uppdrag eller tillfälligverksamhet som inte ingår i en näringsverksamhetskall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst.MotionenI motion Sk491 yrkande 7 av m.fl.(m) föreslås att inkomster från royalty på patentskall kunna beskattas som inkomst av kapital.Utskottets ställningstagandeFörslag om skattefrihet förroyaltyinkomster har tidigare föreslagits avInnovationsutredningen (SOU 1993:84), men har inteansetts vara aktuella att genomföra. Motionsförslagom skattelättnader för royalty och patenteradeuppfinningar har vid upprepade tillfällen avslagitsav . Senast avslogs - vid riksdagensbehandling av utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna för (bet. 2001/02:FiU1,yttr. 2001/02:SkU1y) - ett förslag som motsvarar detnu aktuella om att royalty skall beskattas somkapitalinkomst och ett annat förslag om skattefrihetunder och därefter beskattning somkapitalinkomst.