bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Jag villinte påstå att är sämre än de flesta andra länder inom EU, menmycket måste bli bättre . Skälen till detta är de starkaglobaliseringstrenderna och det stora institutionella framför alltutländska kapital som flyter omkring i värl-den. Det är så stort att vi iett litet land som inte har några möjligheter att sätta emot närdet gäller. Vi har också, som tidigare påpekats, 6 ½ miljoner fond- ochaktiesparare i detta land. av befolkningen sparar direkt i en-skildaaktier.Jag tänkte ta upp sju olika punkter. Jag ska göra det väldigt kortfattat,ef-tersom klockan inte tillåter mer än en rapsodisk kommentar kring dessafrå-gor. Låt mig börja med det som är viktigast av allt, nämligenStockholmsbör-sen. Utan denna börs skulle vi inte ha någon välfärd iSverige. Den är ett av de absolut främsta och viktigaste grundelementen förvår välfärd här i landet. Utan den skulle det inte bli något riskkapitaltill våra stora internationella företag eller till våra inhemska företag.Det går alltså inte att negligera börsen. Den står för en mycket stor andelav BNP . Värdet är drygt en och en halv gånger BNP, ochomsättningen är drygt dubbla BNP.Det är oerhört viktigt att kontrollen och ägandet av börsen stannar i Sve-rige. Risken för att kontrollen och ägandet av börsen ska hamna i t.ex. Lon-don eller betecknar jag som inte negligerbar, för att uttryckamig mycket diplomatiskt. Här har ni politiker ett ansvar, anser jag. Manska inte nationalisera börsen, men man ska genom regelverket se till att desvenska intressena tillvaratas. Det är viktigt att kontrollen och ägandetav börsen stan-nar i Sverige.Sedan går jag över till börsens och övervakning. Ge-nerellt sett anser jag att börsen såväl som måste gesstörre resurser för att övervaka marknaden. Den har vuxit så oerhört snabbt. En av förklaringarna till att vi befinner oss här är naturligtvisatt övervakning-en inte riktigt har hängt med. Både Finansin-spektionen och börsen måste agera mera proaktivt. Deträcker inte att reagera, utan man måste agera i förväg för att stämma ibäcken.Självregleringen - den svenska modellen - fungerar inte tillfredsställande.Vi accepterar den inte längre. Framför allt har vi sett att den har varitensidig, såtillvida att det är en part som har styrt utseendet på dennasjälvreglering - i första hand företrädarna för de stora börsföretagen. Detär inte acceptabelt.Dessutom medför globaliseringen att självregleringen inte längre kommer attfungera i den nya världen. Det är två goda skäl till att självregleringenmåste förändras. och politikerna måste ta över mer avkommandot.När det gäller börsens och övervakning av medlem-marna,dvs. mäklarna, har vi många synpunkter på hur det kan ske förbätt-ringar.Jag har några exempel. Det behövs rimligare kundavtal och tydligareinformation till kunderna innan de sätter i gång med sina affärer om vilkarisker som är förknippade med denna typ av sparande. Det krävs större kravpå kvalitet i rådgivningen till privatpersoner. Det var även på. Vi har sett många exempel på vad dålig rådgivning kan föra med sigun-der senare år.Vi har en omfattande s.k. egen trading från mäklarnas sida som skiljer sigfrån den handel som sker för kundernas räkning. Här menar vi att det måstevara full transparens i marknaden. Det finns utländska mäklare som ärmedlemmar på som praktiskt taget inte gör någontingannat än handlar för egen räkning. Det är inte acceptabelt, tycker vi. Vikräver att få tillgång till information om hur denna handel fördelar sigför mäklarnas räkning och för kundernas räkning.Vi vill också att de små kundernas handel och tillgång till informationinte diskrimineras via avgiftssättningen. Av och till har det funnitssådana tenden-ser. har vi lyckats stävja dem, ibland har vi intelyckats stävja dem.När det gäller övervakningen av emittenterna, dvs. börsföretagen, menar viatt det krävs skärpta noteringskrav. Styrelserna och ägarna måste synasbättre i sömmarna. Framför allt måste vi få reda på vad det är för ägare.Spridnings-kraven bör öka. Utlandsnotering bör inte automatiskt gemöjlighet till note-ring här på Stockholmsbörsen, utan i vissa fall bör mankräva att Stockholms-börsens noteringsavtal ska gälla.Vad gäller informationen från börsföretagen generellt finns det mycket iövrigt att önska. Selektiv information förekommer alltför ofta. Vissaaktörer på marknaden får fördelar jämfört med andra - i klartext den bredaallmän-heten. Vi ser exempel på felaktig information. Vi ser exempel påutebliven information. Vi ser exempel på för tidigt lämnad information ochinforma-tionsläckor. Allt detta tyder på att det finns mycket att förbättranär det gäller informationsgivningen. Där kan och bör börsen, tillsammansmed Finansin-spektionen, spela en aktivare roll, anser vi.Ansvaret för trovärdigheten på aktiemarknaden ligger också hos ägarna. Härmenar vi att det krävs effektivare ägarstyrningsrutiner i de svenska börs-bolagen. Det kommer sammantaget att leda till att vi får bättre sköttaföretag, och det i sin tur kommer att öka trovärdigheten för hela marknaden.Jag vill gå så långt att jag säger att inte hade inträffatmed effektiva ägarstyrningsrutiner. Vi menar att börsen, precis somLondonbör-sen, och , bör ta med krav påägarstyrningsrutiner i noteringsavtalet.Vi menar att också lagstiftaren bör ställa krav på detta område, t.ex. viaaktiebolagslagen, för de publika bolagen. Vi menar att lagstiftaren börställa krav på de institutionella ägarna, t.ex. aktiefonderna, om att ageramer aktivt som ägare. Det kan vara en lagstiftning som liknar den som finnsi , dvs. den s.k. ERISA-lagstiftningen. Inte minst tycker vi att statenbör föregå med gott exempel och tillämpa moderna ägarstyrningsrutiner påsina egna företag och också ställa krav på att AP-fonderna agerar somaktiva ägare.Ett sätt att öka aktiefondernas aktiva utövande av ägande på marknaden voreatt kräva en annan sammansättning av fondbolagens styrelser genom att få inmer oberoende ledamöter i styrelserna.Jag har ett antal exempel på lagar som fungerar dåligt . Dit hör insi-derlagen, som tyvärr inte visar sig vidare effektiv när det gällertillämpningen. Vi har lagen om tvångsinlösen, som gör att det är bäddat förutländska för-värv. Den är skriven på det viset att det ska vara lätt attköpa företag. Det går ut över spararnas förmögenheter. Vibehöver bara ta det se-naste exemplet - . Ett antal storaaktiefonder anser sig tvingade - om det är på goda eller dåliga grunderöverlåter jag till er själva att bedöma - att avyttra sina aktier, trotsatt styrelsen har sagt att budet inte motsvarar det verkliga värdet påföretaget.Den dom som har varit den vägledande värderingsnormen när det gällertvångsinlösen har tyvärr gett väldigt dåliga effekter för spararna på dettaområde.Vi har en ny lag om återköp och vidareförsäljning av egna aktier, som vimenar har lett till missbruk på denna marknad. Det går bl.a. ut på att man,i samband med att man emitterar optionsprogram, också beslutar om återköpav egna aktier för att stödja den egna kursen så att optionsprogrammen skabli lönsammare. Jag tror inte att det var lagstiftarens mening från början.Vi har en skattelagstiftning. Jag måste tyvärr trötta er med att säga attden diskriminerar svenska privatpersoners ägande. Den leder till att vi fårett större institutionellt ägande och ett större utländskt ägande på densvenska börsen. Vi har den högsta aktiebeskattningen för privatpersonerinom hela OECD-området, och det får konsekvenser både för utbudet avriskkapital och när det gäller vem som äger de svenska företagen.Vi saknar ett antal lagar. Vi har pläderat mycket länge för en lag om bud-plikt. Vi borde ha haft en sådan för mycket länge sedan i . I daghar vi en rekommendation. Den rekommendationen är otillfredsställande,anser vi, eftersom den ger vissa möjligheter att undgå kraven på budplikt.Vi har länge velat ha en lag om rådgivaransvar, där det ska göras klart vil-ket ansvar rådgivaren har i samband med försäljning av finansiellatjänster. är det tyvärr så att den som råkar illa ut har mycket svårtatt få rätt gen-temot en bank eller en fondkommissionär. Att driva enprocess mot en bank eller fondkommissionär är det få som vågar och harresurser för, även om det är glasklart att banken eller fondkommissionärenhar varit den felande parten i detta sammanhang.Vi tycker också, som jag sade, att det ska finnas krav på deinstitutionella ägarna, liknande kraven i den lagstiftning som finns i USA.Vi menar att aktiebolagslagen åtminstone vad det gäller de publika bolagenockså borde innehålla krav på inrättande av olika ägarstyrningsrutiner.Vi kommer att dela ut exempel på ägarstyrningsrutiner och en ägarstyr-ningspolicy. Det är Aktiespararnas policy, som vi i stora drag har drivitsedan 1993.Slutligen: Se till att rättsväsendet fungerar! Det är fullkomligtoacceptabelt att det ska ta innan insiderbrott hamnar infördomstol och att det tar innan svindleribrott kommer till endomstolsprocess. I en del fall händer ingenting. Vi har ett antal exempelpå att tydliga svindlerier inte har lett vare sig till åtal eller tillnågon rättsprocess.En förutsättning för att övervakningen ska fungera är ytterst också atträttsvä-sendet fungerar. Även här misstänker jag att det handlar om merresurser. Tack för ordet!Bengt Silfverstrand (s): Ordförande! Frågan om en avvägning mellan själv-reglering och centralstyrning har stått i fokus. Vi hörde nu attföreträdaren för Aktiespararna var synnerligen kritisk mot rådandesjälvreglering.Utifrån rapporter och utifrån synpunkter här torde det råda en ganska storsamstämmighet om att övervakningen av Stockholmsbörsen måste bli bättre.Funktionsfördelningen mellan och börsen måste också pånågot sätt skärpas. Det brukar sägas att marknaden måste meritera sig försjälvreglering. Uppenbarligen har det inte räckt till i de här sammanhangen.Finansinspektionen säger att Stockholmsbörsen och övriga marknadsplat-sermåste bli föremål för en fördjupad granskning - vad det nu närmare inne-bär.EU-direktiven går alldeles klart från självreglering mot ett ökat inslag avcentralstyrning. Det måste innebära, om man ska ha en gemensammyndighet, att måste få ett större ansvar för kontrollenav börs- och finansmarknaderna i Sverige.Det har förekommit kritik från flera håll, inte minst i den tidningsdebattsom varit , om att Stockholmsbörsen sitter på tvåstolar. Man tjänar pengar, som man övervakar kunderna.Mot den bakgrunden och sett till hur självregleringen har fungerat påStockholmsbörsen och de två auktoriserade marknadsplatserna är frågan omman med det sanktionssystem som finns verkligen har kunnat hantera deproblem som blivit allt tydligare. Har självregleringen lett till etttillräckligt snabbt agerande? Har de tre reglerade marknaderna i sininformationsgivning för allmänheten kunnat klargöra skillnaderna t.ex.mellan olika listor och mellan olika vägar, olika metoder, att handla medaktier - både noterade och onoterade? Hur kommer man åt de s.k. lycksökarnapå marknaden? I en egen utredning föreslog Stockholmsbörsen attbörs- och marknadsplatser borde vidareutveckla kontrollverksamheten, bl.a.vad gäller ytterligare infor-mation om nya styrelseledamöter, verkställandedirektör och ekonomichef.Slutligen kan det konstateras att antalet sanktionsärenden vid Stockholms-börsen och på övriga marknadsplatser har varit få, nästan inga alls, underde . Detta utmynnar i en sammanfattande fråga - Aktiespararnahar ju nu kommit med en del konkreta förslag, så det gäller i huvudsak detre andra aktörerna: Hur ser ni på rådande förhållanden när det gällersjälvregle-ringen?Dessutom undrar jag vilka åtgärder i mer centralistisk riktning, i merregle-rande riktning, som behövs för att komma till rätta med de problemsom uppenbarligen ändå finns.Kerstin Hessius: Jag kan lägga på en bild för att visa vilka desjälvreglerande organen är. Jag tror att det när man talar om dessa frågorär väldigt viktigt att tydliggöra vad självreglering är för något. Deflesta av de här självreglerande organen finns i någon form under entillsyn. Stockholmsbörsen är under tillsyn. Vi harregler som vi ska efterleva avseende hur man bedriver börsverksamhet. Sedanhar vi avtal med våra kunder om hur de ska uppträda på börsen för att påbästa sätt skapa trovärdighet kring han-delsplatsen. Det ligger helt ochhållet i Stockholmsbörsens intresse att det finns trovärdighet förhandelsplatsen. I praktiken innebär det att det inte finns någon konfliktmellan den vinstdrivande börsen och förtroendefrågorna. Om det inte fannsförtroende för börsen skulle vi inte få några nya medlemmar, och inga bolagskulle vilja notera sig på börsen. (grafik borttaget)Det är alltså viktigt att förstå att det inte finns någon inbyggd konflikti fråga om att upprätta ett avtal med sina medlemmar och de noteradebolagen samt att man har ett vinstintresse för börsverksamhet.I blåser de här vindarna också. Stockholmsbörsen var den förstabörsen som blev ett aktiebolag. Så blev det . Hela hari dag, mer eller mindre, börser som är noterade bolag. Trenden pekar alltsåi den riktning där var först ut.När det gäller problemen tror jag att vi måste vara väldigt specifika. Detfinns egentligen tre aspekter som jag tycker att man ska ta upp.Den första aspekten gäller reglerna. Vad har vi för regler? Har vi bra reg-ler? Vi måste då identifiera reglerna och diskutera om det är några reglersom vi tycker är svaga. nämnde några regler när hanpratade om insiderlagstiftningen och om att den är svår att tolka. Detfinns också andra regler. Köplagen är kanske inte alltid anpassad för detbästa konsu-mentskyddet när det gäller värdepappersmarknaden osv. Det finnsalltså ett antal regler som man säkert kan analysera och fundera över motbakgrund av den utveckling som vi haft på aktiemarknaden, just för att seom vi kan stärka och skärpa de reglerna.Vi jobbar ständigt med att förbättra Stockholmsbörsens regelverk. Då kommersynpunkter fram på områden där vi värderar och funderar över om vi kangenomföra förstärkningar. Vi kommer att lansera nya noteringskrav ochnoteringsregler - från - innebärande att vi införskärpningar på ett antal punkter. Detta är ett löpande arbete som vi helatiden bedriver.Den andra aspekten som jag tycker att man ska fundera över är sanktions-systemen. Har vi bra sanktionssystem? Är sanktionssystemen avskräckande? Vilket syfte ska de ha osv.? Vi har också varningssystem. Där finns lagstiftningen ochde straffportföljer som där finns. Man kan alltid diskutera om sanktionernaär tillräckliga.Den tredje aspekten handlar om toleransnivån. Vilken toleransnivå ska vi haför regelbrott? Vad vi ser på aktiemarknaden i form av överträdelserär brott mot regler eller mot lagar. Var ska vi lägga toleransnivån? Ska viha en nolltoleransnivå, eller ska vi ha en toleransnivå som ändå innebäratt någon form av överträdelser finns i samhället så att säga? Det finnsdet ju inom alla typer av verksamheter. Vi har en lagstiftning, och folkbegår brott. Det gör folk också inom den finansiella sektorn. Självklartmåste sanktionssystemen vara anpassade ungefär till den toleransnivå som viaccepterar. Men hänsyn måste också tas till rättssäkerheten, till denenskilde individen osv.Lars-Erik Forsgårdh: Jag skulle vilja kommentera listan översjälvreglerings-organ. Där finns över huvud taget inget organ med somrepresenterar konsu-menterna, placerarna - vare sig de privata placerarnaeller de stora institutio-nella placerarna, bortsett från aktiefonderna somär representerade via i det här sammanhanget.Det är sådant här som leder till att vi får skevheter i självregleringenoch som gör att den går fondhandlarnas och svensk industris, viaNäringslivets bör-skommitté, intressen till handa i större utsträckning änsom borde vara fallet jämfört med om det fanns ett mer allsidigt sammansattsjälvregleringsorgan. Det saknar vi, tyvärr, i dag.Claes : Jag uppfattade de två frågor som ställdes här enligtföljande: Hur ser vi på balansen mellan offentlig reglering och tillsynsamt självregle-ring? Vilka åtgärder behövs inom det här området?Beträffande den första frågan är det min uppfattning - jag tror att var inne på detta - att det när man tittar på den härfrågeställ-ningen är viktigt att ta i beaktande den globalisering som harägt rum. Den europeiska inre marknaden ställer krav på en enhetligmyndighetsutövning och på en enhetlig övervakning av finansmarknaden, såden i sig skulle jag se är en viktig kravställare som leder just till vadman i EU-direktivet kommit fram till: Det behövs en offentlig administrativmyndighet i varje land som säkerställer en enhetlig tillämpning avövervakningen samt enhetliga regler. Detta tror jag är en väldigt viktigdrivkraft här. Det leder mig till att tycka att det är rimligt och riktigtatt gå i den riktningen.Den andra frågan har att göra med listan över självregleringsorgan och hurjag ser på balansen. Vad handlar självreglering om? Ja, ibland handlar detom regler. Då kan man fråga sig hur allmänhetens intressen blirtillgodosedda när olika aktörer "där uppe" utfärdar regler. På statligamyndigheter har vi krav på oss att skicka ut saker och ting på remiss. Detfinns så att säga en offentlig granskning av vår normbildning ochregelgivning. Här tror jag att ett liknande synsätt måste till när detgäller den självreglering som finns. Allmänintresset behöver alltsåtillgodoses på ett starkare sätt än som varit fallet när det gäller densjälvreglering som finns. Jag säger inte att den här graden av insyn intefinns, utan jag säger att i dagens värld måste den självreglering som finnsstärkas väldigt kraftigt.Samtidigt är det när det gäller självreglering också viktigt att ta fastapå det engagemang som finns bland näringsidkare och på den kunskap somfinns inom olika organisationer såsom börsen, fondbolagen ochvärdepappersinsti-tuten. Jag tror att det är viktigt att föra denkunskapsmängden med sig och att sätta in den i den nya ram som de här EU-direktiven erbjuder.När det gäller balansen var frågeställaren också inne på en annan aspekt.Det gäller då sanktionerna. Man kan fråga sig hur övervakning och tillsynfungerar i ljuset av vad jag här beskrev - den väldigt kraftiga upp- ochned-gången på börsen. Jag tror att vi har anledning att kollektivt ägna ossåt själv-rannsakan på det området. Det är lätt att sympatisera med åsiktenom proakti-vitet, men jag tror att vi har någonting viktigt att lära. Jagtycker att summan av sanktioner från ochsjälvregleringsorganen på aktie-marknaden har varit för svag. Det är likabra att erkänna det och att försöka lära av det.Sedan har vi frågan om vilka åtgärder som behövs av reglerande inslag. Jagtycker att en viktig sak för oss på är att mycket mernoga granska de självregleringsorgan som här finns. Man kan fråga sig, somjag tidigare nämnde, hur allmänhetens intressen tillgodoses när olikaregler av självregleringsnatur sätts upp och hur det blir bra. Den typen avuppfölj-ningsinstrument tror jag är viktigt.Pia : När det gäller konkreta åtgärder för övervakning av aktiemark-naden borde ha mer ansvar än . Jag vill gärna ta tillfället i akt och säga lite grann omsjälvreg-leringen över huvud taget.Det är mycket viktigt med komplement, att vi har en god lagstiftning. Jagser inte föreskrifter som lagstiftning och inte hellersom självreglering, utan det handlar om förtydliganden av vad lagstiftarenstår för. Självregleringen, som fondbolagen ser på denna och som nog ävenandra branscher ser på det hela, är inte att ses som mindre tvingande på såsätt att om man inte följer de överenskommelser som branschen själv hargjort. Det ses det lika strängt på som om man inte följer lagen.När vi har tagit fram egna rekommendationer har vi ofta fått frågan: Vadhar ni för sanktioner om man inte följer era rekommendationer? Ordet re-kommendation i vanlig folkmun låter som något som är lite mer frivilligtjämfört med hur företagen uppfattar det när branschen har fattat beslut omrekommendationer. Vi har svarat att vi nog ser rekommendationerna ellerriktlinjerna samt öppenheten kring dem som det viktiga - liksom öppenhetenfrån företagens sida när det gäller hur man följer dessa.Vi ser också tillsyn som väldigt viktig även när detgäller självregleringen. En anmärkning från mot enkonkurrent vad gäller tillsynen ser fondbolagen allvarligt på, för helabranschen. Därför vill man ha självregleringen. Som sade betyder dethär mycket för det egna engagemanget; man arbetar på att i olika avseendenförbättra sig innan det kommit en lag. kan det t.o.m. vara så attdet inte blir nödvändigt med en lag. Det engagemanget för att ageraansvarsfullt är väldigt viktigt. Man ska alltså inte, tycker jag,underskatta vikten av självregleringen.Bengt Silfverstrand (s): Många anser att själva stängningsförfarandet harbetydelse för att motverka kursmanipulation. fanns s.k. call-teknik, ett öppet stängningsförfarande innebärande att handeln när 30sekunder åter-står kunde frysas. Från flera håll, bl.a. från börsensmarknadsavdelning, har det sagts att det vore bra om man kunde återgå tilldet öppna stängningsförfa-randet. Min fråga är därför om det är aktuelltatt återgå till ett öppet stäng-ningsförfarande i syfte att begränsamöjligheterna till kursmanipulation.Kerstin Hessius: Självklart försöker börsen göra sitt bästa för att så attsäga minska risken för överträdelser. För att förenkla bilden skulle jagvilja jämfö-ra våra system med en motorväg. Vi står för motorvägen. Vi harregler kring denna - hastighetsbegränsningar, krav på att man ska köra pårätt sida osv. Självklart är det viktigt att de som kör på den härmotorvägen följer reglerna. Om vi genom att sätta upp ett räcke i mittenkan minska risken att man kör på fel sida ska vi givetvis göra det.Nämnda call kan jämföras med ett mitträcke. Vi kan alltså sätta upp ettmitträcke för att minska risken att folk kör på fel sida, men vi kan integaran-tera att man inte kör på fel sida även om vi inför encall. Vi försö-ker få fram ett stängningsförfarande som i alla fall bidrartill att risken för kurspåverkan minskar. Dock finns det ingen garanti förframtiden. Inom en ganska snar framtid kommer vi alltså med ett beslut.Gunnar (): Det är bra att vi vid ett flertal tillfällen harnote-rat att det är politiska beslut som långsiktigt har lett till att vifått en allt större spridning av ägandet av aktier i . i ettframtidsperspektiv är det klart att det är lika viktigt att på olikasätt se hur man kan stärka den enskilde aktieägarens eller fondägarensställning för att på det viset också se till att det blir en bättresparform.Det kunde vara intressant att från panelen få höra konkreta förslag om vadsom kan göras i sammanhanget. Det kunde också vara bra att, om det är möj-ligt, få någon kommentar från övriga i panelen till de olika förslag somfördes fram av skulle också vilja ta upp frågan om självreglering kontra offentlig reg-lering, inte minst i perspektivet av att vi nu har mycket snabbtföränderliga finansiella marknader dels mot bakgrund av det europeiskaperspektivet och globaliseringen, dels sett till att vi ser nya teknologierför handeln. Mot den bakgrunden måste man diskutera frågan om offentligreglering och självregle-ring.Vad är det för fördelar som vi riskerar att förlora genom att lägga en alltstörre tyngdpunkt på offentlig reglering och en allt mindre tyngdpunkt påsjälvreglering?Med den kännedom jag har om hur verksamheter ibland bedrivs i det här husetskulle jag kunna föreställa mig att det finns tendenser till att depolitiska besluten inte hinns med i den takt som verkligheten förändras ochatt detta i själva verket skulle leda till en svagare ställning än somannars skulle vara fallet.I det sammanhanget skulle jag också vilja ställa frågan: Vad finns det förrisker för olika glapp i övervakningssystemen som vi ser inom EU ochnär det gäller en alltmer sammanvävd finansiell marknad men också när detgäller risker för glapp mellan skilda handelsplatser - bl.a. för att denvägen också få en bild av hur viktigt det är att snabbt få en heltäckandeeuropeisk union?Lars-Erik Forsgårdh: Eftersom jag alldeles strax ska lämna denna hearingvill jag svara på fråga om självregleringen.