bet · GP01FÖU10 · 2002-05-14 00:00:00 — Samhällets säkerhet och beredskap SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkanderegeringens proposition 2001/02:158Samhällets säkerhet och beredskap och dendel av proposition 2001/02:10 Fortsattförnyelse av totalförsvaret som rörinformationssäkerhet och skydd motinformationsoperationer samt tillhörandemotioner.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag om mål förpolitikområdet Skydd och beredskap motolyckor och svåra påfrestningar, om attinrätta en ny myndighet medplaneringsuppgifter för beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fredoch vid höjd beredskap den 1 juli 2002och om beslutanderätten i frågor omutbildning av personal för kommunalräddningstjänst och sotningsväsende.Utskottet föreslår också att riksdagenantar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1982:821) om transportav farligt gods, lag om ändring i plan-och bygglagen (1987:10) och lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763).Utskottet har inget principiellt attinvända mot vad regeringen ipropositionen anför om vilka verksamheterutgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhet, när det gäller höjdberedskap inom det civila försvaret ochsvåra påfrestningar på samhället i fred,bör finansiera. Utskottet anser alltsåatt anslag som anvisas för höjd beredskapockså skall kunna användas för insatsersom stärker beredskapen vid svårapåfrestningar på samhället i fred.I frågan som rör ett gemensamtradiokommunikationssystem kan utskottetkonstatera att den av statsrådet utsedda förhandlingsmannen ikonkreta punkter föreslagit etttillvägagångssätt i den fortsattahanteringen av denna fråga. Utskottetutgår ifrån att regeringen nu aktivtarbetar vidare utifrånförhandlingsmannens förslag. Utskottetförutsätter att inriktningen fortsattskall vara att få till stånd ettlandstäckande gemensamt system förradiokommunikation. Vad utskottet anförtom ett gemensamtradiokommunikationssystem bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottet understryker på nytt vikten avsamordning och tvärsektoriella lösningarför hela samhällets skydd motinformationsoperationer. Utskottet kankonstatera att det pågår en mycket snabbutveckling när det gäller frågor om hursamhällsviktig infrastruktur skall kunnaskyddas mot informationsoperationer. Deåtgärder som regeringen redovisar får sessom steg på vägen i enutvecklingsprocess. Regeringen bör därförom följa upp erfarenheterna avden nya strategin och ordningen och göraen övergripande översyn av verksamhetensamt redovisa denna för riksdagen.Utskottet föreslår att avslårsamtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns elva reservationeroch tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål för politikområdetSkydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningarRiksdagen godkänner regeringensförslag om mål för politikområdetSkydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningar. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:158punkt 4.2. Investeringar inomutgiftsområde 6Riksdagen avslår motion 2001/02:Fö21yrkande 1.3. Regelsystemet i det nyakrishanteringssystemetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fö2 yrkande 2 och 2001/02:Fö19yrkande 2.Reservation 1 (m)4. Ändring i plan- ochbygglagenRiksdagen antar regeringens förslagtill lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10). Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:158punkt 2.5. En ny myndighet medplaneringsuppgifter för beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället ifred och vid höjd beredskapRiksdagen godkänner regeringensförslag att inrätta en ny myndighetmed planeringsuppgifter förberedskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred och vid höjdberedskap . Därmedbifaller regeringensproposition /02:158 punkt 5.6. Krisberedskapsmyndighetensuppgifter m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Fö18 yrkande 2, 2001/02:Fö19yrkande 5, 2001/02:Fö20 yrkandena 3och 4, 2001/02:Fö22, 2001/02: Fö217samt 2001/02:Fö271.Reservation 2 (m)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (fp)7. Erfarenheter i fråga omkrishanteringRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fö19 yrkande 1 och 2001/02:Fö261.8.Regeringskansliets roll m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Fö18 yrkande 1, 2001/02:Fö19yrkande 3 och 2001/02:Fö20 yrkandena 1och 2.Reservation 5 (m, kd, fp)9. Länsstyrelsernas resurserm.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Fö19yrkandena 4 och 8.10. Finansiering av civilainternationella insatserRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö21yrkande 2.11. Polisverksamhet ochberedskapspoliser m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Fö18 yrkande 3 och2001/02:Fö19 yrkande 6.12. Hälso- och sjukvårdenRiksdagen antar regeringens förslagtill lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763). Därmedbifaller proposition2001/02: 158 punkt 3 och avslår motion2001/02:Fö19 yrkandena 11 och 12.Reservation 6 (kd)13. ElförsörjningRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö19yrkandena 9 och 10.Reservation 7 (kd, mp)14. Gemensamt system förradiokommunikationRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört om ett gemensamtsystem för radiokommunikation. Därmedavslår motion 2001/02:Fö19yrkande 7.15. Skydd motinformationsoperationerRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fö2 yrkande 5, 2001/02:Fö10yrkandena 8 och 9, 2001/02:Fö12yrkande 9, 2001/02:Fö18 yrkande 4,2001/02:Fö20 yrkandena 5-8 samt2001/02:Fö208.Reservation 8 (fp)16. Försörjning med vattenRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö19yrkande 13.17. Information vid katastrofertill människor med utländsk bakgrundRiksdagen avslår motion2001/02:Fö241.18. Huvudmannaskapet förStatens räddningsverks skolorRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö21yrkandena 3 och 4.Reservation 9 (v)19. Utbildningsbehov påhögskolenivå för samhällets säkerhetoch beredskap m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Fö21yrkandena 5 och 6.Reservation 10 (v, mp)20. Utbildningsfrågor för denkommunala räddningstjänsten m.m.Riksdagen godkänner regeringensförslag i fråga om beslutanderätten ifrågor om utbildning av personal förkommunal räddningstjänst ochsotningsväsende. Därmed bifallerriksdagen regeringens proposition2001/02:158 punkt 6 och avslår motion2001/02:Fö21 yrkandena 7 och 8.21. Rekrytering avdeltidsanställda brandmänRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö21yrkande 9.Reservation 11 (v, mp)22. Vissa ändringar i lagen omtransport av farligt godsRiksdagen antar regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1982:821) omtransport av farligt gods. Därmedbifaller proposition2001/02:158 punkt 1.Stockholm den 14 maj 2002På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), ToneTingsgård (s), (), KarinWegestål (s), (), ÅkeCarnerö (kd), (), OlaRask (s), (), BerndtSköldestig (s), (),(), (),(), RunarPatriksson (fp), () ochCharlotta L Bjälkebring (v).2001/02FöU10Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkanderegeringens proposition (prop.2001/02:158) Samhällets säkerhet ochberedskap och del av propositionen (prop.2001/02:10) Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (avsnittet ominformationssäkerhet och skydd motinformationsoperationer) jämtetillhörande motioner.Utskottet har som ett led i sin beredningfått föredragningar av företrädare förÖverstyrelsen för civil beredskap ochRikspolisstyrelsen. Utskottet harhärutöver i vissa frågor inhämtatsakupplysningar från Regeringskanslietoch berörda myndigheter.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisar regeringenett planeringssystem för beredskapen vidsvåra påfrestningar på samhället i fredsamt vid höjd beredskap. Vidare lämnas enredogörelse för hur strukturen förkrishanteringen i samhället skallförstärkas. Regeringen föreslår att en nymyndighet med planeringsuppgifter vidhöjd beredskap och vid svårapåfrestningar på samhället i fred skallinrättas. Ett nytt politikområde - Skyddoch beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar - introduceras för attsäkerställa att en tillräckligförebyggande verksamhet bedrivs och atten tillräcklig krishanteringsförmågaestadkoms. Ett förändratfinansieringssystem för svårapåfrestningar på samhället i fred ochhöjd beredskap beskrivs.Ansvarsförhållanden gällandekrishantering, planering och vidtagandeav åtgärder för att möta svårapåfrestningar på samhället i fred ochinför höjd beredskap preciseras. Dessutompresenteras en strategi ochorganisatorisk struktur förinformationssäkerheten i samhället.Utskottets övervägandenPolitiska utgångspunkter m.m.RegeringenInledningsvis framhåller regeringen bl.a.att sårbarheten i vårt samhälle kan öka itakt med utvecklingen och därmed ocksåosäkerheten. Informationssy-stemkollapsar, elsystem slås ut,översvämningar lamslår stora delar av ettland, viktiga kommunikationssystem slutaratt fungera eller epidemier utbryter. Dengemensamma miljön utsätts förpåfrestningar och infrastrukturen möternya utmaningar. Terroristangrepp är ettreellt hot. Naturkatastrofer och väpnadekonflikter avlöser varandra i våromvärld.För att få ett säkrare samhälle krävsatt samhällets aktörer arbetar gemensamtoch mot samma mål. Regeringen arbetarkontinuerligt för att öka säkerheten ochminska sårbarheten och för att allaberörda i vårt samhälle skall ha ettgemensamt mål. Under det senastedecenniet har fokus alltmer flyttats frånden relativt stabila hotsituationen underdet till en situationpräglad av turbulens där olyckor ochsvåra påfrestningar på samhället i fredstarkt påverkar vår världsuppfattning.Beredskapen mot hot som i huvudsakskall mötas av det svenska totalförsvaretbeskrevs i höstens försvarsbeslut. Syftetmed denna proposition är att skapa enbättre samlad förmåga att möta andraextraordinära händelser.Efter denna inledning redovisarregeringen de politiska utgångspunkternaför det nya planeringssystemet förberedskapen vid svåra påfrestningar påsamhället i fred samt vid höjd beredskap.De politiska utgångspunkterna ärföljande.· Lokal krishanteringsförmåga -grunden för samhällets krishantering.·· Behovet av samverkan.·· Vidgat användningsområde föranslagen inom verksamhetsområdet detcivila försvaret.·· Utökade möjligheter förFörsvarsmakten att stödja andramyndigheter.·· Samverkansområden - bättreberedskap.·· Ny struktur förinformationssäkerhetsarbetet.·· Ny myndighet för krishantering.·· Ökad internationalisering.·· Det civila försvaretsinriktning.·Regeringen betonar vidare ocksåbetydelsen av samhällets basförmåga, somutgörs av den grundläggande robusthet ochberedskap som finns inbyggd i samhället.Regeringen framhåller vidare bl.a. attgrunden för det civila försvaret ärsamhällets fredstida robusthet ochflexibilitet. Med utgångspunkt i dennagrund vidtas de civila försvarsåtgärdersom krävs för att kunna möta de ökadekrav som kan uppstå vid ett väpnatangrepp.Vid planering och utformning avberedskapsåtgärder skall aktörer inomrespektive område eller verksamhetsäkerställa en samordnings- ochsamverkansförmåga. Inom det civilaförsvaret skall det alltid finnas entillräckligt hög grundförmåga för attmöjliggöra handlingsfrihet att hanteraförändrade förutsättningar i framtidensamt kunna motstå hot om och begränsadeinsatser mot civila funktioner ellerinfrastruktur i form av sabotage ellerbegränsat användande av fjärrstridsmedel.En tillräckligt hög grundförmåga skallockså finnas för att bidra tillsamhällets totala motståndsförmåga motinformations-operationer och för attkunna stödja Försvarsmakten.I det inledande avsnittet tar ocksåregeringen upp begreppet helhetssyn, somregeringen i proposition (prop.2001/02:10) Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret har angivit kan gesåtminstone tre olika tolkningar. För attge en tydligare vägledning i planeringenkan tolkningarna i vissa avseenden behövautvecklas. Det gäller dels vilket ansvarsom olika aktörer skall ha för attberedskapsåtgärder vidtas inför olikaslag av hot, dels finansieringen avåtgärder. Helhetssynsprincipen måsteockså ha ett samband medansvarsprincipen. Mot bakgrund av dettautvecklar regeringen i propositionentillämpningen av helhetssynen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför ompolitiska utgångspunkter m.m.Politikområden och utgiftsområdeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag om målför politikområdet Skydd och beredskapmot olyckor och svåra påfrestningar.RegeringenRegeringen bedömer att ett nyttpolitikområde bör inrättas som omfattarberedskap och förmåga vid olyckor ochsvåra påfrestningar på samhället i fred.Regeringen föreslår att målet förpolitikområdet benämnt Skydd ochberedskap mot olyckor och svårapåfrestningar skall vara att· minska risken för konsekvensernaav olyckor och svåra påfrestningar påsamhället och·· minska lidande ochskadeverkningar av olyckor ochkatastrofer i andra länder.·Målet skall ersätta det av 1997beslutade målet för beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred samtdet av 2000 beslutade målet förpolitikområdet Skydd mot olyckor.Skälen för regeringens bedömning ochförslag är att förbättra helhetssynen iplaneringen. Införandet av det nyapolitikområdet är ett sätt att betonaunder-ifrånperspektivet i den civilaberedskapsplaneringen och sammanhangetmellan förmåga att hantera vanligtförekommande olyckor och förmåga atthantera mer extrema situationer.Ett viktigt syfte med att skapa det nyapolitikområdet är att säkerställa atttillräcklig förebyggande verksamhetbedrivs och att tillräckligkrishanteringsförmåga åstadkoms ihändelse av att en svår påfrestning påsamhället i fred inträffar. En godnationell krishanteringsförmåga ger ocksåen god grund för svensk medverkan iinternationellakrishanteringssituationer. Genom att höjaförmågan inför fredstida extremasituationer ökas också grundförmågan attmotstå ett väpnat angrepp, och en godgrund skapas för de åtgärder someventuellt kan behöva genomföras under enanpassningsperiod.Regeringen anser att väl genomfördaförebyggande insatser medför såvälminskat lidande som bättresamhällsekonomisk användning avresurserna. Den förebyggande verksamhetenutgör därför en viktig del i ambitionenatt minska risken för och konsekvensernaav en svår påfrestning på samhället ifred.Det nya planeringssystemet somredovisas i denna proposition kommer attmedföra en ökad samordning av planeringenoch åtgärder för svåra påfrestningar påsamhället i fred och för höjd beredskap.Det finns emellertid också skäl för attskapa bättre samordning mellan förmåganinom nämnda områden och samhälletsförmåga vid vanligt förekommande olyckor,dvs. de krav som ställs påsamhället då det gäller både förebyggandeåtgärder och krishantering. Härigenomförstärks både helhetssyn ochunderifrånperspektiv.Regeringen avser föreskriva attpolitikområdet indelas iverksamhetsområdena skydd mot olyckor ochsvåra påfrestningar. Verksamhetsområdetskydd mot olyckor bör även ifortsättningen avgränsas till att avseverksamhet som bedrivs inomutgiftsområde 6 Totalförsvar.Regeringen bedömer också attpolitikområdet Försvarspolitik ifortsättningen bör benämnaspolitikområdet Totalförsvar och attUtgiftsområde 6 Totalförsvar ifortsättningen bör benämnas Försvar samtberedskap mot sårbarhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför ompolitikområden och utgiftsområde.Utskottet tillstyrker således attriksdagen godkänner regeringens förslagom mål för politikområdet Skydd ochberedskap mot olyckor och svårapåfrestningar.Ekonomiska utgångspunkterUtgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhetUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet anser att anslag som anvisasför höjd beredskap också skall kunnaanvändas för insatser som stärkerberedskapen vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.Utskottet föreslår att avslårmotion Fö21 (v) yrkande 1.RegeringenRegeringen bedömer att investeringar inomdet civila försvaret, den verksamhet somStatens räddningsverk bedriver inomverksamhetsområdet skydd mot olyckor ochKustbevakningens verksamhet börfinansieras över utgiftsområde 6 Försvarsamt beredskap mot sårbarhet. Åtgärderför att motstå svåra påfrestningar påsamhället i fred bör i huvudsakfinansieras över andra utgiftsområden.Ofta innebär åtgärder för att förbättraförmågan vid höjd beredskap enförbättring av förmågan vid en svårpåfrestning på samhället i fred.Övnings- och utbildningsinsatser pånationell, regional och lokal nivå föratt förstärka den områdesvisasamordningen och samverkan vid svårapåfrestningar på samhället i fred bör iökad utsträckning kunna finansieras överutgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhet. Vidare bör åtgärder föratt förstärka skyddet mot nukleära,biologiska och kemiska hot samt för attvka samhällets informationssäkerhet ochskydd mot IT-relaterade hot kunnafinansieras inom utgiftsområdet.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.vad försvarsutskottet angav i betänkandet(bet. 2001/02:FöU2) Försvarsbeslut för2002-2004. Utskottet anförde då bl.a. attdet är rimligt att de resurser somanvisas för att bygga upp en beredskapinför krig och krigsfara även skall kunnafå användas för att förebygga särskiltsvåra påfrestningar på samhället i fred.Utskottet framhöll att detta dock inteinnebär att resurser för investeringarför svåra påfrestningar på samhället ifred som i första hand anvisas fördetta behov och därmed finansieras överandra utgiftsområden skall finansierasöver utgiftsområde 6 Totalförsvar. Dettaär en viktig utgångspunkt för regeringensbedömning.I syfte att förbättra samhälletsresursanvändning bör åtgärder inomberedskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred och höjd beredskapsamordnas både vad avser verksamhet ochfinansiering. Regeringen anser såledesatt utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhet, när det gällerhöjd beredskap inom det civila försvaretoch svåra påfrestningar på samhället ifred, bör finansiera· investeringar avseende svårapåfrestningar på samhället i fred somsamtidigt i hög grad stärker förmågan vidhöjd beredskap,·· övnings- ochutbildningsverksamhet som syftar till attge samhället tillräckligkrishanteringsförmåga på lokal, regionaloch nationell nivå för såväl svårapåfrestningar på samhället i fred somhöjd beredskap,·· investeringar för höjd beredskapsamt·· viss internationellfredsfrämjande och humanitär verksamhet.·Inom politikområdet Skydd och beredskapmot olyckor och svåra påfrestningar börutgiftsområdet även fortsättningsvisfinansiera den verksamhet som bedriver inomverksamhetsområdet skydd mot olyckor samtKustbevakningens verksamhet. Åtgärderinom verksamhetsområdet svårapåfrestningar bör liksom i huvudsakfinansieras över andra utgiftsområden ominte investeringen avser de områden somanges ovan. I dessa fall finansierasåtgärden över verksamhetsområdet detcivila försvaret.Ambitionen är att de principer förfinansiering inom verksamhetsområdenasvåra påfrestningar och civilt försvaräven kommer att medföra enproduktivitetsökning avseende resultatetav vidtagna åtgärder, dvs. en ökad gradav robusthet och beredskap i förhållandetill mängden vidtagna åtgärder. Av dettaföljer att de sammanlagda utgifterna förovan beskrivna åtgärder beräknas attrymmas inom nu givna ramar förutgiftsområdet.MotionI kommittémotion Fö21 (v) av BeritJóhannesson m.fl. framhålls att det imånga sammanhang har påtalats att deåtgärder som görs i syfte att göra detcivila samhället och dess infrastrukturrobust också positivt påverkar vårförmåga att möta den mest påfrestandesituationen - väpnat angrepp. Reger-ingens uttalande om att resurserna skallutformas efter behovet av höjd beredskap,anser motionärerna vara ett steg bakåt idiskussionen. Regeringens förslag - somciteras i motionen - menar motionärernaär otydliga.Riksdagen bör därför uttala att deanslag som tidigare anvisats för höjdberedskap också skall kunna användas förinsatser som stärker samhällets beredskapmot svåra påfrestningar då dettaväsentligen ökar förmågan att klaraålagda uppgifter under höjd beredskap. Enmöjlig förstärkning av denna innebördvore att betona att utgiftsområdetsresurser skall kunna användas för attstärka samhällets säkerhet och beredskapi vid mening, så länge som det ärsäkerhetspolitiskt motiverade åtgärder(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att en viktigutgångspunkt i regeringens bedömning förhur investeringar inom utgiftsområde 6skall finansieras är utskottets uttalandei denna fråga (bet.2001/02:FöU2 s. 27), som också återgesovan.Utskottet har därför inget principielltatt invända mot vad regeringen ipropositionen anför om vilka verksamheterutgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhet, när det gäller höjdberedskap inom det civila försvaret ochsvåra påfrestningar på samhället i fred,bör finansiera.För att förbättra samhälletsresursanvändning bör således åtgärderinom beredskapen mot svåra påfrestningarpå samhället i fred och höjd beredskapsamordnas både vad avser verksamhet ochfinansiering. Utskottet anser alltså attanslag som anvisas för höjd beredskapockså skall kunna användas för insatsersom stärker beredskapen vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Utskottet ser positivt på attambitionen är att de principer förfinansiering inom verksamhetsområdenasvåra påfrestningar och civilt försvaräven kommer att medföra enproduktivitetsökning avseende resultatetav vidtagna åtgärder.Mot bakgrund av vad utskottet ovananfört torde kommittémotion Fö21 (v)yrkande 1 bli tillgodosett och avstyrksdärför av utskottet.Ny anslagsstruktur för det civilaförsvaretRegeringenRegeringen bedömer att verksamhetsområdetdet civila försvaret bör finansieras frånett anslag. Vidare bör den föreslagnaKrisberedskapsmyndigheten och Styrelsenför psykologiskt försvarsförvaltningsutgifter finansieras över ettanslag för respektive myndighet.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att den planeringsstruktur som skapasmåste, för att kunna upprätthålla entillräcklig förmåga oavsett hotbild, varamer flexibel än den tidigarefunktionsindelningen. Det gäller såvälsjälva indelningen av de i propositionenbeskrivna samverkansområdena som derasfinansiering.Regeringens förslag till anslag för detcivila försvaret kommer ibudgetpropositionen att ha sinutgångspunkt i det planeringsunderlag somÖverstyrelsen för civil beredskaputarbetat i samverkan med berördamyndigheter och andra organ. Ifortsättningen kommer den i propositionenredovisade attlämna motsvarande underlag avseenderesursfördelningen per samverkansområdeoch verksamhet som avses bedrivas avmyndigheter inom respektivesamverkansområde. Myndigheter ochkommuner kommer att delta i processengenom att lämna förslag till verksamhetsom man avser att bedriva inom ettsamverkansområde. Förslagen vägs sedansamman av i detplaneringsunderlag som skall lämnas tillregeringen.I samverkansområdena ingår ett stortantal myndigheter som tillsammans bidrartill att kravet på förmåga tillgodoses.Samtidigt är de olika områdena i viss månberoende av varandra. Det måste därförvara möjligt att även under löpandebudgetår göra avvägningar såväl inom sommellan respektive område. Regeringenanser därför att verksamhetsområdet detcivila försvaret bör finansieras över ettanslag.När det gäller de avgifter som tas utinom elförsörjnings- ochtelekommunikationsområdet och somredovisas mot inkomsttitel påstatsbudgeten anvisas motsvarandebelopp på anslag som disponeras avAffärsverket respektivePost- och . Regeringen anseratt dessa myndigheter även ifortsättningen bör disponera beloppmotsvarande avgiftsuttaget inom ramen fördet nya anslaget.Genom att det inte kommer att finnasnågon myndighet motsvarande enfunktionsansvarig myndighet kommer detatt till stor del vara en uppgift förKrisberedskapsmyndigheten att motbakgrund av regeringens beslutadeplaneringsförutsättningar betala utbelopp till de olika myndigheterna somskall bedriva verksamhet inom respektivesamverkansområde. Detta hindrar inte attregeringen genom villkor ochbeloppsgränser kan öronmärka belopp försärskilt prioriterade verksamheter ellerangelägna projekt.