bet · GQ01KU10 · 2002-12-10 00:00:00 — Vid behandlingen avgrundlagsärendet underströk utskottet attden sagda ordningen, tillsammans medbestämmelserna i 10 kap. RO omregeringens informations- ochsamrådsskyldighet gentemot iEU-frågor, enligt utskottets mening letttill att i dessa frågor haruppnått ett större inflytande än vidinternationellt samarbete i allmänhet.Vid beredningen av en proposition omgodkännande av ett rambeslut eller beslutskall regeringen inhämta behövligaupplysningar och yttranden från berördamyndigheter. I den omfattning som behövsskall tillfälle lämnas sammanslutningaroch enskilda att yttra sig. Detta följerav 7 kap. 2 § RF.Det traditionella sättet för regeringenatt få upplysningar och yttranden är attskicka ut betänkanden och promemorior påremiss. Regeringen kan även skaffa siginformation på annat sätt, främst genomremissmöten och genom att hämta inunderhandssynpunkter. Det är dockvedertaget att kompliceradelagstiftningsärenden regelmässigt skallföregås av traditionell remissbehandling.Orsaken till att behövergodkänna ett rambeslut eller ett beslutär normalt sett att ocksåkommer att behöva vidtalagstiftningsåtgärder för att uppfylla defolkrättsligt bindande förpliktelser somuppkommer när ministerrådet slutligt harantagit en sådan överenskommelse. Det ärutskottets uppfattning att synpunkterfrån myndigheter och andra berördainstanser kan utgöra ett värdefulltunderlag för , t.ex. när detgäller att bedöma behovet avföljdlagstiftning. Vid beredningen av enproposition om godkännande av ettrambeslut eller beslut skall därförenligt utskottets mening traditionelltremissförfarande tillämpas i sammautsträckning som vidlagstiftningsärenden.Utskottet inser att de tidsramar somgäller för antagandet av enöverenskommelse i ministerrådet kanmedföra svårigheter för regeringen atttillämpa ett traditionelltremissförfarande vid beredningen av denproposition som skall ligga till grundför godkännande enligt 10 kap.2 § RF. Mot den tidigare anfördabakgrunden vill utskottet emellertidunderstryka att underhandskontakter medmyndigheter kan ersätta remissbehandlingav traditionellt slag endast då detta äroundgängligen påkallat av de tidsramarsom gäller för EU:s antagande av enöverenskommelse eller i andraundantagssituationer.Granskningen föranleder i övrigt intenågot uttalande av utskottet.8. Den ekonomiskavårpropositionenAnmälanI en anmälan har anförts att konstitutionsutskottetbör genomföra en granskning av hurregeringen har levt upp till riksdagensbeslut om krav på belysning av denekonomiska politiken på medellång ochlång sikt i den första ekonomiskavårpropositionen efter reformeringen avbudgetprocessen (bilaga 8.1).Anmälaren anför attkonstitutionsutskottet i samband medfastställande av en förändradbudgetprocess där ställde sigbakom KU:s betänkande 2000/01:KU23 gjordeföljande bedömning.Konstitutionsutskottet delarriksdagsstyrelsens ochfinansutskottets uppfattning attdubbelarbetet vår och höst börundvikas. Utrymme bör skapas så attvåren kan ägnas åt de övergripande ochlångsiktiga frågorna.Förändringar av budgetprocessenRiksdagsutredningenI tillsattetalmanskonferensen en utredning som antognamnet och hade iuppdrag att se över formerna förriksdagsarbetet med tyngdpunkt påbudgetberedningen. Riksdagsutredningensslutsatser presenterades i trebetänkanden, "Reformera riksdagsarbetet! "(1993/94:TK1, 2 och 3).Riksdagsutredningen lämnade bl.a. förslagtill att förnya riksdagensbudgetberedning genom införandet av dens.k. rambeslutsmodellen och att detstatliga budgetåret skulle läggas omtill kalenderår. Vidare att en nystruktur för budgetarbetet skulle skapasmed halvårsvis ekonomisk-politiskinformation till riksdagen.Budgetpropositionen skulle enligtförslaget lämnas , och förslagom tilläggsbudget och ekonomiskariktlinjer m.m. skulle lämnas i enekonomisk vårproposition. Enligtförslaget borde vårpropositioneninnehålla en finansplan och ennationalbudget. I finansplanen borderegeringen redovisa sin syn på detekonomiska läget och lägga fram förslagom riktlinjer för budgetpolitiken försåväl det närmast efterföljandebudgetåret som den närmast efterföljandefemårsperioden. Riksdagsutredningensförslag till förändringar avriksdagsarbetet antogs av , ochden nya budgetprocessen tillämpadesförsta gången i budgetarbetet 1996avseende (bet.1993/94:KU18, rskr. 1993/94:424 och bet.1994/95:KU2, rskr. 1994/95:4-6).Den ekonomiska vårpropositionenregleras i riksdagsordningenstilläggsbestämmelse 3.2.1 enligtföljande.Om regeringen anser att propositionmed förslag till riktlinjer för denframtida ekonomiska politiken ochanslag för löpande budgetår (ekonomiskvårproposition) bör behandlas underpågående skall propositionen,om hinder inte möter, avlämnas senastden 15 april.Införande av utgiftstakI kompletteringspropositionen våren1995 (prop. 1994/95:150, bil. 1)föreslog regeringen att ett tak för deoffentliga utgifterna skulle införas.I propositionen anfördes bl.a. att defrämsta fördelarna med ett utgiftstakär att budgetpolitiken ges enlångsiktig inriktning med högreförutsägbarhet. Den närmareutformningen av utgiftstaketpreciserades i den ekonomiskavårpropositionen (prop.1995/96:150). bli treårigt där besluten avsågsatt rulla framåt.Utgiftstaket är treårigt ochnominellt. Det utgiftstak som föreslåsi denna proposition omfattarföljaktligen åren 1997, 1998 och 1999.Besluten rullas sedan . Våren1997 förlängs utgiftstaksbeslutetsålunda med till år2000. Taket sätts i respektive årsprisnivå. Detta gör att taken blirrelativt lätta att följa upp ochjämföra med utfallet. Den nominellaprincipen innebär att det inte gesutrymme för att låta oväntad inflationöka utgifterna. Detta bidrar till atthålla nere inflationen ochinflationsförväntningarna på dagenslåga nivåer (s. 50).RiksdagskommitténI beslutadetalmanskonferensen att tillkalla enparlamentarisk kommitté för att se överoch utvärdera vissa frågor röranderiksdagens arbetsformer. Utredningen, somantog namnet , inleddesitt arbete . I sitthuvudbetänkande (2000/01:RS1 Riksdageninför ) behandlade kommitténtre av sina huvuduppgifter, varav en varatt utvärdera den nya budgetprocessen ochöverväga behovet av förändringar.Riksdagskommitténs bedömning vad gällerden övergripande utvärderingen avbudgetprocessen var att intentionernabakom reformen av riksdagensbudgetberedning i huvudsak har uppfylltsoch att den reformerade budgetprocessenär bättre än den tidigare i viktigaavseenden. I sin bedömning anfördekommittén att Riksdagsutredningensambition att arbete på vårenmed anledning av den ekonomiskavårpropositionen skulle vara övergripandeoch långsiktigt emellertid inte haruppfyllts. Arbetet i med dennya vårpropositionen har tenderat blidetaljinriktat och effekten av den nyabudgetprocessen har därför i praktikenblivit att budgetarbete bedrivits tvågånger per år.Angående problemet med dubbelarbetetvår och höst anförde isin bedömning att den reformeradebudgetprocessen i tar mer tidän vad som var intentionerna vid reformen1996 samt att den innehåller arbetsmomentsom återkommer ,vilket gör att budgetprocessen behövermodifieras för att minska dubbelarbetetoch koncentrera budgetberedningen tillhösten. Enligt kommittén bör syftet varaatt renodla själva budgetregleringen tillhösten. Riksdagsbehandlingen avvårpropositionen bör ägnas åt enkombinerad makroekonomisk och ideologiskdiskussion som tar sin utgångspunkt i desamlade politiska alternativen för denekonomiska politiken på medellång ochlång sikt. I sitt förslag anfördekommittén att för att undvikadubbelarbetet inte skall ta ställningtill en preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområdena på våren.Dessutom bör regeringen inte lägga framförslag om utgiftstak för staten ivårpropositionen, utan utgiftstak för årtre bör behandlas i budgetpropositionen.Förslaget till riksdagsbeslut ivårpropositionen bör innehålla förslag omatt godkänna allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken.Behandlingen i konstitutionsutskottetI fattade beslut omRiksdagskommitténs förslag (bet.2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273-276). Isamband med behandlingen ikonstitutionsutskottet bereddes övrigautskott som är berörda av regeringensförslag i vårpropositionen tillfälle attyttra sig.Finansutskottet anförde i sitt yttrandeatt utskottet delar uppfattningen attdubbelarbetet vår och höst bör undvikasoch att vårens arbete bör ägnas åt deövergripande och långsiktiga frågorna.Uppföljning och utvärdering bör bli enintegrerad del av budgetprocessen. är det därförföljdriktigt att inte bör ägnasig åt att behandla den preliminärafördelningen av utgifterna påutgiftsområden. Därigenom undviks attfackutskotten behöverengageras i beredningen av ramarna förutgiftsområdena. anfördei sitt yttrande i likhet medRiksdagskommittén att vårens arbete börinriktas på de övergripande ochlångsiktiga frågorna. är det angeläget attuppifrån-och-ned-perspektivet behålls ibudgetarbetet och att man inte redan påvåren fördjupar sig i budgetens olikadetaljer. Riksdagsbehandlingen på vårenbör ägnas åt makroekonomiska bedömningarav den ekonomiska utvecklingen samt åt enövergripande ideologisk diskussion somtar sin utgångspunkt i de samladepolitiska alternativen för den ekonomiskapolitiken på medellång och lång sikt.Förslaget till riksdagsbeslut ipropositionen bör innehållaförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken. Själva budgetarbetet börkoncentreras . För att undvikadubbelarbete bör regeringen föreläggariksdagen förslag om utgiftstak för årtre först i samband medbudgetpropositionen. Därigenom undviksenligt finansutskottet att partierna iriksdagen tvingas utformadetaljerade budgetalternativ utan kankoncentrera detta arbete isamband med att regeringen presenterarsitt budgetförslag.Konstitutionsutskottet anfördeföljande i sitt ställningstagande.Konstitutionsutskottet delarriksdagsstyrelsens ochfinansutskottets uppfattning attdubbelarbetet vår och höst börundvikas. Utrymme bör skapas så attvåren kan ägnas åt de övergripande ochlångsiktiga frågorna. Om preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden inte sker på vårenbehöver de olika fackutskottens tidinte även då tas i anspråk förberedningen av frågan om ramarna förde olika utgiftsområdena.Konstitutionsutskottet delar vidarefinansutskottets mening att denstramhet som behövs för att skapastadga och långsiktighet i det internabudgetarbetet i börkunna åstadkommas på annat sätt ängenom att preliminära ramar beslutaspå våren. Regeringen bör kunna styrabudgetarbetet med samma fasthet genominternt beslutade utgiftsramar.Riksdagsbehandlingen börsom riksdagsstyrelsen ochfinansutskottet framhållit ägnas åtmakroekonomiska bedömningar av denekonomiska utvecklingen samt åt enövergripande ideologisk diskussion medutgångspunkt i de samlade politiskaalternativen för den ekonomiskapolitiken på medellång och lång sikt.Förslaget till riksdagsbeslut ipropositionen bör innehållaförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och förbudgetpolitiken medan självabudgetarbetet bör koncentreras tillhösten. För att undvika dubbelarbetebör regeringen förelägga riksdagenförslag om utgiftstak för år tre försti samband med budgetpropositionen.Lagen (1996:1059) om statsbudgeten börändras i enlighet med vadriksdagsstyrelsen föreslagit (yrkande3). Utskottet tillstyrker vidareriksdagsstyrelsens förslag till lag omändring i regeringsformen samt förslagtill lag om ändring iriksdagsordningen i denna del(yrkandena 1 samt 2 i denna del).Konstitutionsutskottet anser vidarei likhet med finansutskottet och motbakgrund av vad remissinstansernaanfört att det är angeläget att redannu besluta om att en utvärdering börgöras om vilka effektersom omläggningen har inneburit såvälvad gäller budgetprocessens innehålloch budgetmässiga resultat som vadgäller de arbetsmässiga konsekvensernaför . mening bör ensådan utvärdering innefatta deerfarenheter som då vunnits inomriksdagen. Detta bör ges regeringentill känna.2002 års ekonomiska vårpropositionVåren 2002 överlämnade regeringen denförsta ekonomiska vårpropositionen(prop. 2001/02:100) utformad enligtriksdagens beslut om en förändradbudgetprocess (bet. 2000/01:KU23,rskr. 2000/01:273-276), vilkenbeskrevs i det föregående avsnittet.Med anledning av den förändradebudgetprocessen anfördes följande ipropositionen vad gällerpropositionens innehåll.I och med beslut om en nyordning för hur de ekonomiskavårpropositionerna skall utformasinnehåller denna propositionriktlinjer för den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken.Finansplanen är regeringens förslagtill riktlinjer för den ekonomiskapolitiken. (s. 15)I det kapitel som behandlarbudgetpolitiska mål och statsbudgetenanfördes följande vad gäller debudgetpolitiska målen.Riksdagen fastställer i förvägett utgiftstak som sätter en övregräns för statens utgifter. Regeringenhar tidigare lämnat förslag omutgiftstak och saldomål i denekonomiska vårpropositionen. Medanledning av beslut(förslag 2000/01:RS1, bet.2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274 och275) kommer utgiftstak och saldomålför det tredje året från och med i åri stället att föreslås ibudgetpropositionen. (s. 55)Förslagen i vårpropositionen har fr.o.m.1996 sträckt sig över de kommande treåren. Förra årets vårproposition sträcktesig sålunda fram . 2002 årsekonomiska vårproposition, som är denförsta efter beslut om enförändrad budgetprocess, innehåller ävenden ett perspektiv som sträcker sig tillår 2004. Det kan noteras attredovisningarna (t.ex. statistik itabeller) huvudsakligen sträcker sig tillår 2004.Förslag till riksdagsbeslut ivårpropositionernaKonstitutionsutskottet anförde i sittställningstagande (bet. 2000/01:KU23) attförslaget till rikdagsbeslut ivårpropositionen bör innehålla förslagtill riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och för budgetpolitiken medansjälva budgetarbetet bör koncentrerastill hösten. Det kan noteras att åretsekonomiska vårproposition innehåller enförslagspunkt om godkännande av detförslag till riktlinjer för denekonomiska politiken som regeringenförordar, i stället för som tidigare enförslagspunkt om godkännande av deallmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen förordar. Som enföljd av beslut om enförändrad budgetprocess kan det ocksånoteras att förslagspunkter omfastställande av utgiftstak för statenför det tredje året respektivefastställande av saldomål för det tredjeåret som tidigare upptagits som förslagtill riksdagsbeslut inte förekommer iårets proposition. I stället föreslås attriksdagen godkänner det förslag tillriktlinjer för budgetpolitiken somregeringen förordar.Förslagspunkten om beräkningen av deoffentliga utgifterna förekommer heller inte i åretsproposition eftersom detta utgiftstakutgörs av utgiftstaket för staten samtberäknade utgifter i kommunsektorn.Riksdagens beslut om en förändradbudgetprocess har också lett till attförslagspunkt om den preliminärafördelningen av utgifterna påutgiftsområdena inte heller upptas iårets vårproposition. Inte hellerredovisas utgiftsramarna för den kommandetreårsperioden.Promemoria från FinansdepartementetGenom en skrivelse till Regeringskansliethar begärtkommentarer till vad som anförts igranskningsanmälan. Som svar haröverlämnats en promemoria av den 8november 2002 från (bilaga 8.2). Enligt promemorian harregeringen utformat ekonomiskavårproposition i enlighet med riksdagensbeslut. I promemorian anförs att det ivårpropositionen således inte finns någotförslag om utgiftstak för ochinte heller något förslag om preliminärfördelning av utgifter påutgiftsområden.Finansdepartementet anför att denavsedda ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken på medellång siktbeskrivs tämligen detaljerat och därmedfår anses vara väl belyst i propositionenoch kunna tjäna som underlag för enideologisk diskussion med utgångspunkt ide samlade politiska alternativen för denekonomiska politiken på medellång sikt.I promemorian betonarFinansdepartementet att den inriktning avden ekonomiska politiken som beskrivsinte är begränsad till tidsrymden2002-2004 utan även avser politikensinriktning under överskådlig del av vadsom kan sägas vara lång sikt.Vidare anför departementet att samtligaoppositionspartier med anledning avvårpropositionen lämnade motioner sominnehöll yrkanden om bl.a. inriktningenav såväl den ekonomiska politiken sombudgetpolitiken. Detta avspeglades sedani finansutskottets betänkande (bet.2001/02:FiU20) som innehöll tvåhuvudavdelningar; en om den ekonomiskapolitiken och en om budgetpolitiken.Enligt förefallerdet som om regeringens förslag ivårpropositionen och de borgligapartiernas partimotioner ledde till enövergripande ideologisk diskussion medutgångspunkt i de samlade politiskaalternativen för den ekonomiska politikenpå medellång och lång sikt av det slagsom eftersträvat.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att varkenriksdagsordningen eller budgetlagenuttrycker krav på vårpropositionensinnehåll annat än att den skall innehållariktlinjer för den framtida ekonomiskapolitiken. Utskottet vill understrykavikten av att vårpropositionen ger ettallsidigt underlag för en övergripandeideologisk diskussion om den ekonomiskapolitiken på medellång och lång sikt. Enförutsättning för attriksdagsbehandlingen skall kunnaägnas åt makroekonomiska bedömningar avden ekonomiska utvecklingen är attvårpropositionen innehåller informationsom möjliggör detta.Utskottet vill erinra om att 2002 årsekonomiska vårproposition är den förstaefter beslut om en förändradbudgetprocess och att en utveckling avdess innehåll kan förväntas.Granskningen föranleder i övrigt intenågot uttalande från utskottets sida.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskildayttranden. I rubriken anges inomparentes vilket avsnitt iutskottets granskning sombehandlas i det särskildayttrandet.1. Hanteringen av vissa beslut påtredje pelarens område inom EU-samarbetet (avsnitt 7)av Per (), (m)och ().Vi önskar framhålla att Moderatasamlingspartiet inte ställer sig bakomden tillämpade ordningen för riksdagensgodkännande av rambeslut och beslut. Vidriksdagsbehandlingen av den ändring i 10kap. 2 § RF som träder i kraft den 1januari 2003 har Moderata samlingspartieti enlighet härmed klart deklarerat attpartiet inte stöder dennagrundlagsändring.2. Hanteringen av vissa beslut påtredje pelarens område inom EU-samarbetet (avsnitt 7)av ().Jag önskar framhålla att degröna inte ställer sig bakom dentillämpade ordningen för riksdagensgodkännande av rambeslut och beslut. Ienlighet härmed har de grönavid riksdagsbehandlingen förkastat detförslag till ändring i 10 kap. 2 § RF somenligt beslut träder i kraftden 1 januari 2003.Bilaga 1Förordnanden enligt 7 kap. 5 §regeringsformenBilaga 3.1Regeringsärenden perärendegruppBilaga 3.2Avgjorda regeringsärenden vidregeringssammanträden 2000-2001Bilaga 4.1Promemoria från RegeringskanslietBilaga 4.2Promemoria från RegeringskanslietBilaga 5.2.1Promemoria från RegeringskanslietBilaga 6.1Promemoria från RegeringskanslietBilaga 7.1Promemoria från RegeringskanslietBilaga 7.2Promemoria från RegeringskanslietBilaga 8.1Granskningsanmälan 18 april 2002Bilaga 8.2Promemoria från RegeringskanslietSakregister 2000-2002Konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkanden - 2002A-lotteriet.........................2001/02:20 s. 92Assi Domän.........................2001/02:20 s. 104Avvisning till .............2001/02:20 s. 128Beredning av ärende, statensskolor för vuxna..................2001/02:20 s. 66Beslut i regeringsärenden"utom listan".....................2002/03:10 s. 24Beslut på tredje pelarensområde inom EU-samarbetet.........2002/03:10 s. 58Besvarandet avinterpellationer..................2001/02:10 s. 30Bisysslor, anställdas...............2001/02:10 s. 18Centrala ,utbildningsminister för.......................2001/02:20 s. 182Chef för ,tillsättning av..................2001/02:20 s. 102Den ekonomiskavårpropositionen..................2002/03:10 s. 65Ersättning ex ................2002/03:10 s. 56Estonias, M/S, förlisning..........2001/02:20 s. 147EU-nämnden, samråd med..............2001/02:20 s. 58EU-toppmötet i ............2001/02:20 s. 152Ex , ersättning...............2002/03:10 s. 56Finansinspektionenssponsoravtal medaffärsbankerna...................2001/02:20 s. 214Flygbolag, statlig garantitill..............................2001/02:20 s. 69Flygutbildningar,lokalisering av...................2001/02:20 s. 18FN-sanktioner......................2001/02:20 s. 115Formerna för utrikespolitiskabeslut............................2000/01:10 s. 32.............................................2001/02:20 s. 229Fryshuset, hantering avärende om bidrag till.............2001/02:20 s. 96Fråga om krigsmateriel tillNatoländerna.....................2000/01:20 s. 118Försvarsmakten, lokaliseringav samlade flygutbildningarinom..............................2001/02:20 s. 18Förvaltningslagen...................2001/02:10 s. 35Förvaltningsärendenbrevsvar..........................2001/02:10 s. 33dispens från arvs- ochgåvoskatt.........................2000/01:10 s. 30dispens från stämpelskatt.........2000/01:10 s. 30i (överklaganden)...................2001/02:10 s. 35undantag enligt 6 kap. 17 §lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling.............2000/01:10 s. 30vissa ärenden.....................2001/02:10 s. 33Gemensam myndighet förstatens skolor för vuxna..........2001/02:20 s. 66Göteborg, i...........2001/02:20 s. 152Handläggning av etttillsättningsärende..............2001/02:20 s. 102Hantering av ett ärende ombidrag till Fryshusetsverksamhet........................2001/02:20 s. 96Heby kommun, kommun- ochlandstingstillhörighet............2001/02:20 s. , upphandlingav................................2001/02:20 s. 80Hävande av ett vapenembargo.........2001/02:20 s. 88Indelningsärenden...................2001/02:10 s. 39Indragningen avtransportstödet ...................2000/01:20 s. 68Informationsbroschyr tillhushållen i samband medSveriges EU-medlemskap2000/01:20 s. 76Integrationsfrågor,m.m.............2001/02:10 s. 13Internet, tillståndsgivningtill spel på......................2001/02:20 s. 92Interpellationer....................2001/02:10 s. 30besvarande av.....................2001/02:20 s. 29Interregnum påskolministerposten................2001/02:20 s. 29Jämställdhetsfrågor,m.m..............2001/02:10 s. 9Kommandomål, regeringenshandläggning av...................2002/03:10 s. 52Kommittéväsendet,.................2001/02:20 s. 198Kommunala indelningen,ändringar i.......................2001/02:10 s. 39Kommundelning avseendestadsdelen ..............2001/02:20 s. 49Konsultavtal,................2001/02:10 s. 14Konsulter i .......2001/02:10 s. 14Kretsloppsmiljarden.................2000/01:10 s. 22Krigsmateriel tillNatoländerna, fråga om...........2000/01:20 s. 118Kunskapslyftet......................2000/01:10 s. 24Levande historia....................2000/01:10 s. 25Lokalisering avFörsvarsmaktens samladeflygutbildningar,tillkännagivande avregeringen2001/02:20 s. 22Lotterier på Internet...............2001/02:20 s. 92M/S förlisning............2001/02:20 s. 147Miljöbalken, notifiering av........2001/02:20 s. 110Nåd, regeringens handläggningav ärenden om.....................2002/03:10 s. 39Näringsdepartementet,förvaltningsärenden(överklaganden)...................2001/02:10 s. 35Näringsdepartementet somberedningsorgan..................2000/01:20 s. 112Offentliggörande avaktieförsäljning.................2001/02:20 s. 261Personalsituationen iRegeringskansliet.................2001/02:10 s. 10Politiskt tillsattatjänstemän iRegeringskansliet..................2000/01:10 s. 6...............................................2001/02:10 s. 7..................................2002/03:10 s. 14Prissättningen av Teliasaktie vidbörsintroduktionen...............2000/01:20 s. 104Propositionsavlämnandet.............2001/02:10 s. 26Protokoll, regeringens..............2001/02:10 s. 24Radio- och uppdrag omskydd för barn motolämpligt programinnehåll2001/02:20 s. 204Radiokommunikationssystembaserat på TETRA-standard.........2001/02:20 s. 34Rambeslut och beslut................2002/03:10 s. 59Regeringens behandling avriksdagens skrivelser.............2000/01:10 s.