bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Vidare skulleKammarkollegiet lämna förslag till sådanaförfattningsändringar som kan varaerforderliga.Med anledning av liknande motioner somutskottet behandlade (bet.2000/01:NU7) föreslog utskottet attriksdagen borde avslå motionsyrkandenamed hänvisning till att regeringen gettKammarkollegiet i uppdrag att lämnaförslag som möjliggör ett införande avauktorisation av teckenspråkstolkar.Utskottet noterade med tillfredsställelseatt regeringen då hade gettKammarkollegiet i uppdrag att lämnaförslag till sådanaförfattningsförändringar som erfordrasför införande av en auktorisation avteckenspråkstolkar. Vidare utgickutskottet från att regeringen därefter såsnart som möjligt - utan ytterligarefördröjande beredningsarbete - fattar debeslut som erfordras för att enauktorisation av teckenspråkstolkar skallinföras.I den rapport (Utredning omauktorisation av teckenspråkstolkar ochförutsättningar för auktorisation när detgäller dövblindtolkning ochvuxendövtolkning) som Kammarkollegietöverlämnade till regeringen i juni 2001påpekas att det funnit att denauktorisationsordning som gäller vidauktorisation av tolkar mellan svenskaoch främmande språk i princip kananvändas för auktorisation avteckenspråkstolkar. Frågan omauktorisation av dövblindtolkar ochvuxendövtolkar anser dock Kammarkollegietbör utredas vidare. Det gäller bl.a.testmetoder och vilka kompetenskrav somskall ställas. I rapporten redovisas ävenförslag till erforderligaförfattningsändringar och kostnader somkan tillkomma för att genomföraförslaget. Vidare anför Kammarkollegietatt - under förutsättning attregeringsbeslut om auktorisation avteckenspråkstolkar föreligger i början avår 2002 - dess bedömning är att en förstaprovomgång kan genomföras antingen tillhösten 2002 eller våren 2003.Kammarkollegiets rapport bereds förnärvarande. Enligt uppgift frånSocialdepartementet är avsikten attförslaget skall remissbehandlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har, som nämnts, vid tidigaretillfällen uttryckt sin ståndpunkt attauktorisation av teckenspråkstolkar börinföras (bet. 1999/2000:NU13 och bet.2000/01:NU7). Som utskottet då uttalat ärinförande av en auktorisation förteckenspråkstolkar en viktig fråga förden berörda gruppen. En auktorisation ären bekräftelse på att den som blivitauktoriserad har de nödvändigakunskaperna. Teckenspråket har sedanungefär likvärdig status med andraspråk. Därmed kan det ses somföljdriktigt att den tolkauktorisationsom gäller för andra språk även införsför teckenspråk. I den rapport somKammarkollegiet lämnade till regeringen ijuni 2001 redovisas förslag tillerforderliga författningsändringar samtvilka kostnader som kan tillkomma för attgenomföra förslaget. I rapporten påpekarKammarkollegiet att det funnit att denauktorisationsordning som gäller förauktorisation av tolkar mellan svenskaoch främmande språk i princip kananvändas för auktorisation avteckenspråkstolkar. Däremot anserKammarkollegiet att frågan omauktorisation av dövblindtolkar ochvuxendövtolkar bör utredas vidare.När utskottet senast behandlade fråganframhölls att utskottet utgick från attregeringen efter detatt kollegiet redovisat sin rapport -utan ytterligare fördröjandeutredningsarbete - fattar de beslut somerfordras för att en auktorisation avteckenspråkstolkar skall införas.Utskottet anser det därföranmärkningsvärt att frågan omauktorisation av teckenspråkstolkar ännuinte klarats ut. Med anledning däravfinner utskottet det påkallat attframhålla att arbetet med införandet avauktorisation för teckenspråkstolkarmåste beredas skyndsamt och attytterligare tidsutdräkt måste undvikas.Enligt utskottets mening bör riksdagengöra ett uttalande av här angiveninnebörd, varigenom det aktuellamotionsyrkandet i sak blir tillgodosettoch således tillstyrks.Särskilda sektorer och branscherSkogs- och träindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med bifall och delvisbifall till aktuella motioner i ettuttalande till regeringen plädera förinförande av ett nationellthandlingsprogram för vidareförädling avträ.Motionsyrkanden om träskiveindustrinssituation bör avslås av medhänvisning till pågående arbete. Jämförreservation 6 (m, kd, c, fp).MotionernaEtt tillkännagivande om vad i motionenanförs om ett nationellt program för ökadträanvändning begärs i motion2001/02:N320 (s). Motionärerna påtalaratt den svenska träbaserade industrin hargoda förutsättningar att stärka sinposition på den internationellamarknaden, nu när marknaderna förbyggprodukter öppnas alltmer.Vidareförädlingen måste dock öka för attmöta den ökande konkurrensen från främstlåglöneländer. Emellertid finns det godaförutsättningar för detta i branschen,sägs det i motionen. I finns etthögt produktionskunnande, och staten hargjort insatser vad gäller forskning ochutveckling. Därtill är ledande ivissa avseenden, t.ex. när det gäller attminimera miljöpåverkan vid tillverkningoch användning. Beträffande situationen iSverige påtalas att användningen av träär mycket låg inom vissa sektorer, bl.a.när det gäller byggandet av offentligalokaler och flervåningshus. Enligtmotionärerna beror detta på att branscheninte haft möjligheter att konkurrera inomframför allt delar av byggsektorn. Meravancerade träkonstruktioner har underlång tid varit uteslutna från viktigaområden inom bygg- ochinfrastruktursektorn såsomflervåningshus, större offentligabyggnader och väg- och järnvägsbroar. Medanledning av ovanstående bör enligtmotionärerna därför ett nationellthandlingsprogram för ökad träanvändninginitieras. Programmet bör ha följandemål:- Ökad vidareförädling.-- Säkrad och ökad sysselsättning.-- Säkrad avsättning för svenskskog.-- Värdesäkring avskogstillgångarna.-- Förbättrad internationellkonkurrensförmåga.-- Minskade negativa miljöeffekterför byggsektorn.-I programmet bör även ingå att ioffentliga projekt utreda möjligheten attanvända trä, pilotprojektverksamhet samtatt skapa rutiner i offentligupphandling. Vid högskole- ochuniversitetsutbildningar bör man satsa påen ökad kunskap om skogs- och träråvarorsegenskaper och möjlighet till användningi byggandet. Vidare bör ett kvantifieratmål för ökad träanvändning i svenskbyggsektor införas. Därtill bör Verketför innovationssystem () få ettsärskilt uppdrag att sprida teknik såvältill industrin som till brukare ochkunder, vilket skall omfatta informationom träkunskap och träprodukter.I motion 2001/02:MJ419 (m) anförs atten satsning på vidareutveckling avträanvändningen bör genomföras. Enligtmotionärerna blir effekterna av enutebliven värdeskapande vidareförädlinginom trämekanisk industri krympandemarginaler inom skogsbruket, vilket ledertill minskad verksamhet eller till ochmed att den upphör helt i vissa delar avlandet. Staten bör därför ta ansvar fören kraftsamling beträffande FoU inom denträmekaniska sektorn samt se till attdenna ges ökade resurser. Vidare behöverstaten även stödja marknadsföringenutomlands av trä som konstruktions- ochinredningsmaterial.Situationen för den svenskaträskiveindustrin är med anledning av debidrag och subventioner som finns inomenergiområdet oroande, sägs det i motion2001/02:N289 (m). Som en följd av attregeringen, direkt eller indirekt,fortsätter att öka stödet tillbiobränslesektorn minskar tillgången påde för träskiveindustrin aktuellaråvarorna, eftersom allt störrekvantiteter avsätts för bränsleändamål.Effekten av en ökad efterfrågan påspånskivor och träfiberskivor hos denträförädlande industrin blir att möbel-och snickeriindustrin i bliralltmer importberoende. Enligtmotionärerna är den snedvridning avkonkurrensen beträffande träråvaran somskett genom bidrag och subventioner föratt öka bioenergianvändningen en avorsakerna därtill. En annan orsak ärregeringens energi- ochmiljöskattepolitik. Genom den fördapolitiken ställs en näring mot en annan,där resultatet riskerar att bli att ennäring slås ut eller väljer att lämnalandet. Regeringen är medveten omproblemet men kommer inte med någraförslag, sägs det i motionen. Medanledning därav bör ett tillkännagivandegöras om behovet av förslag för attförbättra förutsättningar för svenskträskiveindustri genom att undanröjakonkurrenssnedvridande bidrag ochsubventioner inom energiområdet.Även i motion 2001/02:N278 (v) lyftsfrågan om den svenska träskiveindustrinsframtid upp. Motionärerna anför attriksdagen bör begära att regeringenutarbetar förslag som möjliggör förlångsiktiga investeringar inom svenskskivindustri. Den svenska träbaseradeskivindustrin måste tillförsäkras sinråvara till ett sådant pris attkonkurrensneutralitet uppnås medmotsvarande industri i de övriga nordiskaländerna och länderna i norra på råvaran, dvs.industrispånet, är ett problem förden svenska skivindustrin.Prisutvecklingen beror på attvärmeverken, i takt med att eldningsoljanblir dyrare, är beredda att betala merför sågspån. Detta leder till att densvenska skivindustrin får det alltsvårare att konkurrera. Problemet blirakut när företag inom skivindustrin skallbesluta om nyinvesteringar. För den somskall investera är det självklart viktigthur kostnadsutvecklingen för viktigainsatsvaror kommer att se ut underdrifttiden. En lösning på ovan nämndaproblem är enligt motionärerna att införaen form av miljöbonus som kan baseras påden volym sågspån som används. En sådanbonus bör kunna motiveras med attskivindustrin i sin produktion av skivorbinder koldioxid. Principen bör vara attsvensk skogsråvara främst bör användasför framställning av produkter, sägs deti motionen. När produkten tjänat färdigtkan den sedermera med fördel användas föruppvärmning.Genom att i ökad omfattning använda träi officiella byggnader kan staten bidratill att marknadsföra trä sombyggnadsmaterial, anförs i motion2001/02:MJ523 (kd). När det gäller trä ibyggandet ligger efter jämförtmed de övriga nordiska länderna. Imotionen påpekas att exempelvis påett tydligt sätt från officiellt hållvalt att visa på träets möjligheter,bland annat på flygplatsen att öka användningen av trä vidbyggande bör, enligt vad som anförs imotion 2001/02:Bo325 (c), etttillkännagivande göras med uppdrag åtregeringen att ta fram ett nationellthandlingsprogram för att öka användningenav trä vid byggande. När det gällerbyggandet av flervåningshus i trä liggerSverige efter i utvecklingen iförhållande till andra länder, sägs det imotionen. Detta trots att flervåningshusi trä förenar miljötänkande med godekonomi. Det ges i motionen exempel påprojekt där byggkostnaden avflervåningshus blivit lägre än vad denskulle ha blivit vid byggnation medbetong, stål och plast.I motion 2001/02:N311 (c) begärstillkännagivanden i två avseenden. Fördet första begärs att regeringen skallutarbeta nationella och regionala programför att utveckla skogsnäringen ochvidareförädling av skogsråvaran. För detandra begärs att regionalautvecklingscentrum för trä skall skapaspå vissa platser i skogslänen. Dessacentrum skall fungera som mötes-,informations-, kunskaps- ochutvecklingscentrum för skogs- ochträbranschen i respektive område ochbistå genomförandet av det nationellarespektive regionala programmet.Beträffande utformningen av de föreslagnaprogrammen är det av vikt att fokusera påvissa avgörande områden, sägs det imotionen, vari följande lyfts fram.- Stimulera ett allmänt klimat somstöttar marknadsanpassning,vidareförädling och produktutveckling.-- Öka samarbetet mellan svenskaföretag som har en gemensam kund, så attde tillsammans skall framstå som envärdefull affärspartner.-- Tillvarata gammalt och nytthantverkskunnande.-- Stimulera uppfinningar ochinnovationer.-- Stimulera till kompetenshöjning.-- Satsa på utbildning, forskningoch utveckling avseende materialtekniksamt produkt- och marknadsutveckling.-- Öka förädlingsvärdet genompraktisk produktutveckling.-- Bredda och stärka befintliga ochnya företag genom nätverksbyggande ochklusterbildning.-- Förbättrariskkapitalförsörjningen, t.ex. genom enutveckling av regionalariskkapitalmarknader.-- Stödja exportsatsningar.-- Genomföra en av staten initieradgemensam satsning på vidareförädling avträråvaran tillsammans medbranschorganisationer, universitet ochhögskolor, fackliga organisationer ochandra aktörer på det skogliga området.-Även i motion 2001/02:N364 (mp) anförsatt förädlingsgraden inom träsektorn böröka. I ett ekologiskt hållbart samhällemåste trä ersätta plast i mångaprodukter, då trä till skillnad frånplast är en förnybar resurs. Skogsråvaranborde kunna skapa betydande mervärden omden förädlades i högre grad än ,sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2001 avslog motioner omvidareförädling av skogsråvara liknandede här aktuella (bet. 2000/01:NU7). Isitt ställningstagande anförde utskottetdock att för att skogsindustrin ävenframgent skall kunna bidra till attupprätthålla välståndet är det viktigtatt konkurrenskraften inom den svenskaskogsindustrin kan utvecklas. Det bordeenligt utskottets mening vara möjligt förden svenska skogsindustrin att förskjutainriktningen av exporten från renaråvaror mot mer förädlade produkter. Idetta sammanhang berördes även frågan omökad träanvändning vid byggande medanledning av två motioner. Utskottetpåpekade i detta sammanhang att det seren ökad träanvändning inom byggandet somen väg att hitta nya användningsområdenför trä, men också motiverat av miljöskälför att nå målet om ett ekologisktuthålligt samhälle. Vidare anfördes, dockutan något särskilt tillkännagivande, attregeringen bör på de sätt som är möjligafrämja en ökad träanvändning i byggandet,vilket speciellt bör kunna ske i detoffentliga byggandet.I en reservation (v) anfördes attriksdagen borde anmoda regeringen attvidta lämpliga åtgärder för att ökaandelen trä i det offentliga byggandet.I februari 2002 besökte utskottet Växjöuniversitet, bl.a. i syfte att diskuterafrågor beträffande FoU för att stärkaträindustrins konkurrenskraft samtträbyggnation och design. företrädare för Institutet förträteknisk forskning och Södra samtforskare vid . Blandannat behandlades områden somvidareförädling av träråvaran ochanvändandet av trä i byggandet.Bostadsutskottet avstyrkte (bet. 2001/02:BoU9) en motion vari etttillkännagivande om insatser för att ökabyggandet i trä begärdes. I motionenlyfts bl.a. fördelarna med att bygga iträ fram, inte minst de miljömässiga.Bostadsutskottet hänvisade i sittställningstagande till det pågåendearbetet med ett program för att främja enhållbar tillväxt inom det nationellaträklustret som regeringen presenterade iden regionalpolitiska propositionenhösten 2001. Vidare menade utskottet attdet nu inledda arbetet med ett träklusterinnebär ett viktigt steg i syfte attstärka den svenska träindustrin ochdärmed även byggandet i trä, varförmotionen i inte ringa grad kunde ansestillgodosedd.I en reservation (v, kd, c, fp, mp)yrkades på bifall till motionen.Reservanterna menade att det krävs ettnationellt program för ökad träanvändningför att bryta dagens utveckling och gebyggandet en ny inriktning. Enligt vadsom anfördes i reservationen bör i ettsådant program ingå såväl stöd ochinformation som lagstiftning och andratvingande åtgärder. Vidare framhölls attdet krävdes politiska beslut för att fåframför allt byggsektorn att på allvarimplementera träbyggnadstekniken i störreskala.I den regionalpolitiska propositionen(prop. 2001/02:4) föreslogs för perioden2002-2004 en satsning på ett program förhållbar tillväxt inom det nationellaträklustret. Syftet är att främjautvecklingen av det större nationellaskogsklustret. I propositionen sägs bl.a.att programmet bör inriktas mot projektsom främjar samverkan mellanträindustriföretag i regionalaleverantörsgrupper samt stimulerar optimal användning av skogsråvaran ochen mer varierad lokal vidareförädling avdenna. Avsikten är bl.a. att utvecklaregionala leverantörsgrupper där företagmed kompletterande produkter ellerproduktionsresurser kan samverka iförädlingskedjan skog-såg-trämanufaktur.Härigenom skapas förutsättningar förföretagen att bli kvalificerade ochkonkurrenskraftiga samarbetspartner ochleverantörer av mer förädlade produktertill exempelvis den europeiska bygg-,snickeri- eller möbelbranschen. harav regeringen fått i uppdrag att, isamråd med och Delegationen förutländska investeringar i (),utarbeta insatsområdet träkluster inomramen för ett nationellt program förutveckling av innovationssystem ochkluster. I regeringsbeslutet beträffandeuppdraget finns anvisningar förprogrammets utformning. Därtill påtalasatt följande bör beaktas vid utformningenav insatsområdet:- Åtgärderna skall initierasamarbete som rör marknadsföring ellerproduktion av förädlade produkter medbetydande inslag av träråvara.-- Åtgärderna skall stödjautvecklingen av den kommersiellatjänstesektorn med anknytning tillträklustret.-- Åtgärderna skall utgå ifrånförhållanden på den internationellamarknaden och stimulera nyasamverkansformer.-- Programutformningen skall tillseatt de åtgärder som föreslås annonserastydligt och riktat till företagen i denprimära målgruppen.-- Programutformningen skall tillseatt resultat och erfarenheter spridseffektivt i det nationella träklustret.-Arbetet med att utforma programmet pågårför närvarande, och uppdraget skallredovisas till regeringen senast i maj2002.I behandlingen (bet. 2001/02:NU4) avden regionalpolitiska propositionenredovisade utskottet att dess uppfattningär att utvecklingen av innovationssystemoch kluster är en förutsättning för attattrahera och behålla kompetens iSverige. Beträffande programmet förhållbar tillväxt inom det nationellaträklustret anförde utskottet att det ärangeläget att stimulera till en snabbutveckling inom skogs- och träbranschenmed hänsyn till den ökande konkurrensenfrån nya trävaruleverantörer i bl.a.östra och även från nya material.Det gäller dels att använda skogsråvaranpå bästa sätt, dels att uppnå en ökadvidareförädling inom det småskaliganäringslivet.I en reservation (m, kd, c, fp) yrkadespå bifall till två motioner vari bl.a.påtalas att förutsättningarna för attklustren skall nå framgång är att såvälforskning som de offentligainstitutionerna i regionen är samstämmigamed näringslivet i regionen och att detär nödvändigt att programmet för hållbartillväxt inom det nationella träklustretäven avsätter resurser för forskning ochdesign.I samband med behandling avpropositionen om omstrukturering avindustriforskningsinstituten (prop.2001/02:2) som framlades hösten 2001underströk ett enigt utskott (bet.2001/02:NU5) vikten av FoU-insatser i densvenska skogsindustrin. Vidare framhöllsatt skogsindustrin tillhör de områden sombör prioriteras av och vidomstruktureringen avindustriforskningsinstituten. Därtillerinrades om vad utskottet tidigareframhållit om vikten av en högkunskapsnivå inom skogsindustrin.Hösten 1997 utarbetade regeringentillsammans med kompetensutveckling och Stiftelsenför strategisk forskning ett program förutveckling av skogsnäringen. Programmet,vilket består av fyra olika delar,innefattar följande.- Ett utvecklings- ochteknikspridningsprogram, innefattandesatsningar på bl.a. träbaseradebyggsystem, nya trä- och fiberprodukter,kretsloppsanpassning avskogsindustriprodukter samtmöbelutveckling. Detta program avslutadesden , men dispositionstidenför utbetalningar gäller till och med den30 .-- Ett forskningsprogram på detskogsindustriella området, vars mål äratt långsiktigt stödja skogsindustrinsutveckling samt skapa och förstärkaforskningsmiljöerna vid de nyahögskolorna.-- Ett forskningsprogram inomträteknikområdet i syfte att utvecklakonkurrenskraftig forskning, kompetensoch forskarutbildning vid etableradeforskarmiljöer vid ett antal lärosäten.Programmet skall pågå under .-- Nya utbildningsplatser ochprofessurer. Sammantaget planerades 200nya utbildningsplatser inomträteknikområdet.-En utvärdering av programmet förutveckling av skogsnäringen genomfördeshösten av Statskontoret. Iutvärderingen konstaterades attprogrammet i huvudsak genomförts ienlighet med de ursprungliga planerna,även om omfattningen hade minskat något.Av de medel som regeringen skulle satsa,, hade 48 miljonerkronor hållits inne.Regeringen redovisade sin syn påforskningspolitiken ipropositionen om forskning och förnyelse(prop. 2000/01:3). I propositionen finnsett särskilt avsnitt (s. 227) omprioriteringar inom skoglig ochskogsindustriell forskning. I dettaavsnitt betonas att skogsbruket ochskogsindustrin har stor betydelse försvensk ekonomi och att somskogsindustrination har en relativtomfattande skoglig och skogsindustriellforskning och utbildning. Grundläggandeskogsvetenskaper har sin tyngdpunkt iSveriges (),medan grundläggande skogsindustriellforskning huvudsakligen bedrivs vid andrauniversitet och högskolor. Skogsindustrinhar dessutom egen forskning inomföretagen samt med staten gemensamtfinansierad forskning vid institut medinriktning på skogsbruk (, SkogForsk),träbearbetningsindustri (, Trätek) samtpappers- och massaindustri(, STFI). Ipropositionen konstateras att olikaforskningsstiftelser, såsom Stiftelsenför strategisk forskning ()och (Mistra), under det senastedecenniet har tillkommit som viktigafinansiärer av forskning och utvecklingför skogsnäringens behov, vad gällersåväl grundläggande som mer tillämpadforskning. Det är viktigt att detstatliga forskningssystemets insatser pådetta område i största möjligautsträckning samordnas med dessastiftelsers insatser, sägs det. Vidarepåpekas att svenska forskare inom områdetträ- och fiberforskning är ledande. Enfortsatt satsning inom detta område ärdärför väsentlig, anser (Trätek) bedriver forskning ochindustrinära utveckling. Trätek harenheter i , ochVäxjö, med totalt ca 70 anställda.Institutet ägs av industrin till ochav staten till . Arbetet syftar tillatt stärka konkurrenskraften för trä sommaterial och för olika träprodukter.Arbetet syftar även till uthålliglönsamhet för landets sågverk,snickeriindustrier, trähusfabriker,möbeltillverkare, andra träförädlandeföretag och skivtillverkare. Trätekbedriver ett forskningsprogram inombyggnation där målet är att öka andelenträ i byggandet. Centralt i detta programär frågor som rör utvecklingen avbyggsystem med element av massivt trä.Arbete bedrivs också inom områdenadimensionering och stabilitet, träbroaroch bullerskärmar samtbyggnadssnickerier. Ett annat program ärträförädling och logistik. Arbetet inomområdet syftar till att ökaeffektiviteten och konkurrenskraften hosföretagen inom träindustrin via insatserinom produktionsteknik,produktutveckling, kvalitetsteknik,logistik och affärsval. Enligt Vinnovasårsredovisning för bidrogmyndigheten med ca 16 miljoner kronortill Träteks verksamhet.För att utveckla svensk träindustriinleddes en treårigförsöksverksamhet med s.k. industriellautvecklingscentrum för träindustrin(IUC-Trä). De industriellautvecklingscentrumen består avsjälvständiga aktiebolag som samverkar iett nätverk. Bolagen som ingår inätverket genomför på uppdrag avstatsmakterna det s.k. UPA-uppdraget,vilket innefattar uppsökande verksamhet,produktutvecklingsprojekt och förstudierför avknoppning. Syftet med verksamhetenär att nya produkter utvecklas, attkompetensen i företagen ökar, att antaletarbetstillfällen ökar och att nya företagstartar genom avknoppningar. I nätverketingår orterna , , ,, , och Älmhult.Vinnova har publiceratrapporter som behandlar användningen avträ i byggandet. En av (Ökad träanvändning ibostadsbyggandet - En analys avbostadsmarknaden och dess aktörer iEuropa och förslag till åtgärder för attöka träanvändningen i bostadsbyggandet)syftar till att för svensk träindustriredovisa hur man i byggindustrin ser påden pågående utvecklingen inom svensk,nordisk och europeisk byggindustri medspeciell inriktning på bostadsbyggandet.En annan rapport från i och Japan.Enligt uppgift frånNäringsdepartementet bereds frågan om ettnationellt träprogram - dvs. vad som kanoch bör göras för att öka träanvändningenoch bidra till att utveckla sektorn - förnärvarande inom . Som endel i detta arbete bereder enheten förhållbart samhällsbyggande vidMiljödepartementet frågan om ökadträanvändning i byggandet enligt deuppgifter utskottet inhämtat.