bet · GQ01KU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Det innebär regelbundna möten och utbyte avinformation, i vissa fall även konkret samarbete vad gäller rapportering.Detta är ett samarbete som den svenska utrikesförvaltningen har stor nyttaav, i synnerhet i stater där den svenska utlandsmyndigheten har få utsända.Ökat samarbete kan också underlättas genom samlokalisering och enligt vadutskottet har erfarit är det en fråga som fortlöpande diskuteras inom ramenför EU-samarbetet. Utskottet menar att den relevanta informationen isammanhanget redan är tillgänglig och ser därför inget behov att tillsättaen utredning i frågan. Det gäller även frågan om fler samlokaliseringar avambassader med nordiska länder. sker samlokalisering med etteller flera andra nordiska länder på ett antal stationeringsorter och ävennordiska konsulat samarbetar i många fall nära i konsulära ochadministrativa frågor och utnyttjar gemensamma lokaler. Utskottet serpositivt på detta och anser att möjligheten till samlokalisering med andranordiska länder bör beaktas och utnyttjas när lämpligt tillfälle uppstår.Däremot ser utskottet inte behov att frågan skall bli föremål för särskildutredning.Vad gäller yrkandet att skall lägga ned ambassaderna i de övrigamedlemsländerna inom EU vill utskottet framhålla att största delen av enambassads verksamhet, vid sidan av frågor som rör EU, är av bilateral natur. Det gäller exempelvis främjande av svensk export och kultur,turistinformation, service och programläggning åt större svenskadelegationer från såväl offentlig som privat sektor. Det finns enligtutskottets mening behov att även dessa funktioner upprätthålls vid Sverigesambassader i andra EU-medlemsstater. Utskottet avvisar således förslaget imotionen.Vad gäller öppnandet av nya ambassader konstaterar utskottet att det ärregeringen som har att avgöra hur utrikesrepresentation skallutformas inom ramen för de budgetmedel som anslår, även omutskottet förordar att samråd sker i dessa frågor med utrikesutskottet.Utskottet kan konstatera att regeringen fattat beslut bådeom att lägga ned ambassader i vissa stater och öppna nya ambassader i andra. Utskottet ser inte att det finns anledning att genom anslagsvillkorknutna till budgetbeslutet närmare föreskiva i vilka stater skallvara representerat utomlands. Det är därför utskottets uppfattning att detinte finns anledning för att genom ett tillkännagivande delgeregeringen någon särskild ståndpunkt i denna fråga.Mot bakgrund av vad som ovan anförts menar utskottet attkonstitutionsutskottet bör avstyrka motionerna 2002/03:U268 (kd) yrkandena7 och 8, 2002/03:U208 (m) samt 2002/03:U297 (mp) yrkande 7.Kompetens vid utlandsmyndigheternaMotionenMotionärerna bakom kommittémotion 2002/03:U268 (kd) menar i yrkande 4 attmöjligheterna bör utredas för att utse MR-attachéer vid de beskickningardär bevakning av MR-frågorna är av speciell betydelse. Motsvarande anförs iyrkande 5 gällande miljöattachéer. Vidare bör utredas hur svenskahandelsfrämjande organ kan integreras med vissa av ambassader iutlandet framhåller motionärerna i yrkande 6.ÖvervägandenUtskottet konstaterar att de mänskliga rättigheterna redan utgör ettomfattande beredningsområde inom utrikesförvaltningen. Ambassaderna svararför en kontinuerlig bevakning som resulterar i ett stort antalrapporter. , mänskliga rättigheteroch traktaträtt bedriver vidare ett mycket viktigt arbete inom området isamråd med departementets politiska ledning. Även vad gäller miljöområdetkan utskottet konstatera att utrikesförvaltningens verksamhet på området äromfattande. Utskottet vill vidare framhålla att det även är en angelägenuppgift för hela den svenska utrikesrepresentationen att främja svenskexport. Den handels- och exportfrämjande verksamheten inomutrikesförvaltningen är omfattande och utförs i nära samarbetemed exportråd. får, med författningsstöd, även planeraoch leda exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Utskottet ser sammanfattningsvis inget behov att utreda de frågor som tasupp i motionen och menar att bör avstyrka motion2002/03:U268 (kd) yrkandena 4-6.Konsulärt biståndMotionenI den enskilda motionen 2002/03:K403 (s) begärs ett riksdagenstillkännagivande om vad i motionen anförs om svenska medborgares behov avsocialt bistånd utomlands. I motionen hänvisas till kommittébetänkandetKonsulärt bistånd till svenskar utomlands (SOU 2001:70). Det konstaterasatt kommittén bl.a. föreslår att de utlandsmyndigheter som har mångakonsulära biståndsärenden med social och psykiatrisk problematik tillförsresurser i form av särskilt utbildad personal eller externt stöd.Motionärerna ser positivt på kommitténs förslag härvidlag och understrykervikten av att kommitténs förslag undersöks vidare av regeringen så att detkan förverkligas på sikt.ÖvervägandenUtskottet kan konstatera att regeringen bemyndigade chefenför att tillsätta en kommitté för att se över lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m.Kommittén överlämnade sitt betänkande Konsulärt bistånd till svenskar iutlandet (SOU 2001:70) till regeringen . Enligt vad utskottethar inhämtat är en proposition under beredning i vilkenavses bli avlämnad till under år 2003.Utskottet kan således konstatera att den regeringsberedning sommotionärerna efterlyser redan är igångsatt. Utskottet konstaterar attfrågor kring det konsulära biståndets framtida utformning kommer att läggasfram i för beslut och ser därför inte skäl förnågot särskilt tillkännagivande i frågan.Utskottet menar därför att bör avstyrka motion 2002/03:Stockholm den 12 november 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och BirgittaOhlsson (fp).Avvikande meningarAnslagsrelaterade frågorGöran och (båda m) anför:Regeringskansliet har expanderat . Det gäller i synnerhetde politiskt relaterade befattningarna. Att och Vänsterpartiethar egna kanslier inom förstärker ytterligare dennatendens. Enligt utskottets mening finns ett skäl att hålla tillbakaexpansionen av Regeringskansliet.Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar engedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaroi princip i hela och . Den snabba globaliseringenfordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiskaindustriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , Latinamerikaoch förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytoroch kompetens. Utskottet anser därför att utrikesförvaltningen börtillföras en resursförstärkning uppgående till . I detta ingåräven en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande förfrämjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationenför utlandsmyndigheternas visumhantering.Mot denna bakgrund och med anledning av motion 2001/02:U343 (m) yrkande 2anser utskottet att regeringen bör ges till känna vad som ovan anförts.Utrikesutskottet anser att bör tillstyrka motion2002/03K407 (m).Utrikesrepresentationens organisationHolger () anför:De fem nordiska ambassaderna inom anläggningen i inklusive detgemensamma huset för utställningar, konferenser, viseringskansli m.m. hargett en uppmärksamhet som aldrig skulle kunna uppnå på egen hand.Därtill kommer att fått tillgång till faciliteter som vi inteskulle haft råd att ordna själva. Det är utskottets bedömning attsatsningen i är lyckosam, och utskottet menar att regeringen börutreda om fler s.k. nordiska ambassader på lång sikt kan upprättas ellersamordnas i världen.Inom EU växer ett ökat samarbete kring diplomatin fram. Framför allt ärdet kommissionens kapacitet och resurser som en diplomatisk aktör utanförEuropa som diskuteras. Då EU- kommissionen förbättrar sin förmåga att göraviktiga analyser och landrapporter, samt ökar sin representativa roll, bördet finnas möjligheter för som EU-medlem att dra nytta av detta.Det handlar enligt utskottets uppfattning inte om att skallersätta det nationella behovet av bilaterala diplomatiska relationer, mendäremot kan i ännu högre grad dra nytta av rapporter som skrivsinom EU och utnyttja EU-kontor i de länder där saknarrepresentation. kan det bli tal om att slå ihop ambassadermellan EU-medlemmar i likhet med den fysiska integreringen av de nordiskaambassaderna i . Regeringen bör utreda hur i ökadutsträckning kan dra nytta av EU-diplomatin.Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motionerna 2002/03:U208 (m) samt 2002/03:U297 (mp) yrkande 7 anser utskottet att regeringen börutreda vilka möjligheter till samverkan som kan finnas med nordiska länderoch med EU-medlemsländer vad gäller utlandsmyndigheter. Detta bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna. anser attkonstitutionsutskottet bör tillstyrka motion 2002/03:U268 (kd) yrkandena 7och 8.Utrikesrepresentationens organisation - svensk ambassad i AfghanistanLotta N () anför:Afghanistan är drabbat av stora svårigheter vad gäller flyktingar bådeinom och utanför landet. Behoven inne iAfghanistan och i omgivande gränsområden av allmän livsmedelssäkerhet,utbildning och hälsa samt såklart flyktingåtervändande är stora. En storutmaning ligger i utformningen och makten över den civila administrationensny- och återuppbyggnad. Den skall givetvis ledas av afghanerna själva, mensamtidigt finns en medvetenhet om behovet av internationellt beskydd,kunskapsöverföring och handledning för det ändamålet.För att kunna klara av den nya situationen och hålla uppeutbildningskvaliteten vid de skolor som stöds av () behövs 1 200 nya lärare.Afghanistan är ett av de sista länder i världen där polio fortfarandeförekommer, varför vaccinationsprogram mot polio och även andra sjukdomarhar hög prioritet.I färska rapporter från hjälporganisationerna kan man utläsa att detendast är av den bevattningsbara åkerarealen som är uppodlad ide områden som omger . Att snabbt få i gång ett långsiktigt hållbartjordbruk i stor och liten skala är enligt vår mening den främsta ochegentligen enda överlevnadsgarantin.Utskottet menar att en svensk ambassad bör inrättas iAfghanistan för att aktivt stödja flyktingåtervändandet, arbete och det allmänna återuppbyggnadsarbetet under ettantal år framöver.Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motionerna 2002/03:U208 (m) samt 2002/03:U268 (kd) yrkandena 7 och 8 anser utskottet att regeringenbör inrätta en svensk ambassad i . Detta bör enligt utskottetsmening ges regeringen till känna. anser attkonstitutionsutskottet bör tillstyrka motion 2002/03:U297 (mp) yrkande 7.Kompetens vid utlandsmyndigheternaHolger () anför:Utskottet anser att det är av största vikt att främjandet av mänskligarättigheter genomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därförräcker det inte med att skriva vackra ord i handlingsprogram, utan detmåste även praktiseras inom utlandsmyndigheterna. Inom det militära ochsäkerhetspolitiska området har man på vissa strategiskt valda ambassaderplacerat militärattachéer. Detta för att främja viktiga säkerhetspolitiskarelationer med andra stater, samt att följa utvecklingen på plats i viktigaregioner. På ett liknande sätt bör , menar utskottet, även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. därdet anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen kring demänskliga rättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifikaregioner, samt underlätta samarbetet med svenska internationella företagoch svenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet ochkoordineringen med internationella organ och organisationer. Utskottetföreslår att regeringen låter utreda förutsättningarna för att utse MR-attachéer.Lika viktigt som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning,kompetens och externa samarbetsmöjligheter för mänskliga rättigheter, ärbevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéerkan inrättas vid lämpliga ambassader, så kan även miljöattachéer inrättas.Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regionerdär miljöförstöringen är extremt påtaglig, eller där stora internationellainsatser görs för miljösäkerhet. Utskottet föreslår därför att regeringenlåter utreda förutsättningarna för att utse miljöattachéer.Under åren 1991-94 genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheternaoch biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ettliknande sätt anser utskottet att regeringen bör se över möjligheterna attintegrera den handels- och exportfrämjande verksamheten medutrikesförvaltningen. Med många länder och regioner är den dominerandeverksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, ochutrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenskahandels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellanSveriges ambassader utomlands och till exempel olika handelskammare ochexportråd. Utskottet anser att möjligheterna att mer integrera svenskahandelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främja ensamordnad utrikespolitik, bör utredas, framför allt i ekonomiskt starkanationer samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökadutsträckning bör samordnas.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen bör låta utredaförutsättningarna för attachéer för MR-frågor och för miljöfrågor samtmöjligheterna att mer integrera handelsfrämjande organ med ambassaderna.Detta bör enligt utskottets mening ges regeringen till känna.Utrikesutskottet anser att bör tillstyrka motion2002/03:U268 (kd) yrkandena 4-6.