bet · GP01MJU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Ansvarsfullt fiske - svenska prioriteringar förEU:s framtida fiskeripolitik, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2001/02:152 Ansvarsfullt fiske - svenskaprioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik. Isamband därmed behandlas ett motionsyrkande somöverlämnats från samt 45motionsyrkanden om EU-relaterade fiskefrågor frånallmänna motionstiden och 2001. Utskottetansluter sig till regeringens slutsats att målen förnuvarande fiskepolitiken inte har uppnåtts.Utskottet framhåller vikten av att målsättningen förden gemensamma fiskepolitiken skall vara att denbedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt. Denframtida fiskepolitiken bör därför utvecklas så attden bättre bidrar till detta mål. Arbetet måste utgåfrån vetenskapliga bedömningar av bestånden ochfiskemöjligheterna. Vidare skallförsiktighetsprincipen tillämpas och miljöaspekternabeaktas.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden bl.a.med hänvisning till vad som redovisas i skrivelsen,pågående arbete inom området såväl inom EU somnationellt samt till att regeringen avser att förriksdagen framlägga en proposition om det nationellafisket.I betänkandet behandlas vidare 67 motionsyrkandenom nationella fiskefrågor från allmänna motionstiden2000 och 2001.Med anledning av fem motionsyrkanden (m, v, kd ochc) föreslår utskottet ett tillkännagivande omersättning vid skador på fiskefartyg ochfiskeredskap till följd av dumpade kemiskastridsmedel. Enligt utskottets mening talar fleraskäl för en ny granskning av skyddet för fiskare vidolyckor med kemiska stridsmedel. Övrigamotionsyrkanden avstyrks bl.a. med hänvisning tillpågående arbete inom området samt till den ovannämnda propositionen.I betänkandet finns 27 reservationer och 1särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Hållbart fiske m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ370yrkandena 1 och 7 samt 2001/02:MJ513 yrkandena1(3.Reservation 1 (v, mp)2. Den relativa stabilitetenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ522 yrkande1.Reservation 2 (kd)3. Kvoter m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ416,2000/01:MJ611, 2000/01:MJ796 yrkande 3, 2001/02:MJ302 yrkande 1 och2001/02:MJ370 yrkande 2.Reservation 3 (m)4. Särskilda kvoter för kustfiske m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ302yrkande 3 och 2001/02:MJ370 yrkande 4.Reservation 4 (v)5. Användande av kvoter för särskiltskyddRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ302 yrkande2.6. Moratorium för torskfiskeRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ513 yrkande11.7. Drivgarn m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ404,2001/02:MJ277 och 2001/02:MJ513 yrkande 13.Reservation 5 (mp)8. Begränsat industrifiskeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ403,2000/01:MJ413 yrkande 4, 2000/01:MJ421,2001/02:MJ293, 2001/02:MJ333 yrkande 1 och2001/02:MJ467 yrkande 2.Reservation 6 (m)Reservation 7 (mp)9. Utbyte av torskRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ235 yrkandena1 och 2.10. Dumpning av fiskRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ370 yrkande3.11. Avlysning och skyddsområdenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ370yrkandena 5 och 10.12. Fiskerikontroll m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ407,2001/02:MJ235 yrkande 3 och 2001/02:MJ513 yrkande7.13. Strukturpolitiken m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ370yrkande 11 och 2001/02:MJ513 yrkandena 6 och 8(9.14. Forskning och utbildning inom EU m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ370 yrkandena6 och 9.Reservation 8 (v)15. Decentraliserad förvaltningRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ370 yrkande12.16. Fiskeavtal med tredje världenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ513 yrkande10.17. Utvärdering av EU-program omkustsamhällen m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ307 yrkande5.Reservation 9 (m)18. Dioxin i fisk m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ494,2001/02:MJ529 yrkande 2 och 2001/02:N27 yrkande13.Reservation 10 (c)19. Utsättning av fiskRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ370 yrkande13.20. Miljökonsekvensbedömning av nyaområdenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ513 yrkande12.21. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelsen 2001/02:152 tillhandlingarna.22. En långsiktig nationell fiskepolitikRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ243yrkande 15 (delvis), 2000/01:MJ307 yrkande 2,2000/01:MJ413 yrkande 1, 2000/01:MJ418 yrkande 1,2001/02:MJ304, 2001/02:MJ333 yrkande 2,2001/02:MJ467 yrkande 1, 2001/02:MJ520 yrkande 26(delvis) och 2001/02:MJ529 yrkandena 1, 3 och 6.Reservation 11 (m)Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)Reservation 14 (fp, mp)23. Fiskekonto m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ243yrkande 15 (delvis), 2000/01:MJ307 yrkande 4 och2001/02:MJ520 yrkande 26 (delvis).Reservation 15 (m, kd, c, fp)24. Nyrekrytering av fiskareRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ307 yrkande1.25. Vattenbruk m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ414,2000/01:MJ415, 2001/02:MJ420 yrkande 6,2001/02:MJ468 yrkandena 1(3 samt 2001/02:MJ522yrkandena 14-16.Reservation 16 (m)Reservation 17 (kd)Reservation 18 (mp)26. Dumpat militärt material m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. bifallerdärmed delvis motionerna 2000/01:MJ418 yrkande 8,2000/01:MJ746, 2001/02:MJ251, 2001/02:MJ284yrkande 1 och 2001/02:MJ522 yrkande 12 samtavstyrker motion 2001/02:MJ284 yrkande 2.Reservation 19 (s, mp)27. SpökgarnRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ401 och2001/02:MJ522 yrkande 13.28. Fisketurism m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:N385yrkande 14, 2001/02:MJ292 yrkande 2 och2001/02:MJ325.Reservation 20 (m)29. Fritt handredskapsfiske m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ420yrkande 4 och 2001/02:MJ522 yrkande 6.Reservation 21 (m)30. Fiskevårdsavgift m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ408,2000/01:MJ411 och 2001/02:MJ420 yrkande 2.Reservation 22 (m)31. VattenregleringsmedelRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ412.32. Sill- och strömmingsfiskeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ406yrkande 1, 2000/01:MJ409 och 2001/02:MJ392.33. Laxfiske i ÖstersjönRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ410,2000/01:N383 yrkande 21, 2001/02:MJ380 och2001/02:N364 yrkande 11.Reservation 23 (mp)34. BevarandeåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ417 och2000/01:MJ419.35. LaxforskningRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ606.36. FiskeförbudRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ363.Reservation 24 (m)37. Skador orsakade av skarv m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ904yrkande 3 och 2000/01:MJ908 yrkandena 1 och 2.Reservation 25 (m, kd, c)38. Insjöfiske m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ292 yrkandena1 och 3.39. ÅlhuttningRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ535.40. Forskning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ402yrkandena 1 och 2, 2000/01:MJ413 yrkande 2,2000/01:MJ418 yrkande 3, 2000/01:MJ607,2001/02:MJ509 och 2001/02:MJ529 yrkande 5.Reservation 26 (c)41. avslår motion 2000/01:MJ610.42. Prövning av yrkesfiskarlicensRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ420.43. Yrkesfiskarenas sakägarstatusRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ529 yrkande8.Reservation 27 (c)44. Effektivisering av FiskeriverketRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ302 yrkande 8.Stockholm den 16 maj 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarSinikka BohlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: SinikkaBohlin (s), (), (),(), (), IngemarJosefsson (s), (), (), (), (), (), EskilErlandsson (c), (), (), (), () ochEster ().2001/02MJU23Redogörelse för ärendetBakgrundPå förslag av regeringen i proposition 1997/98:2 omhållbart fiske och jordbruk fattade idecember 1997 beslut om att såväl det svenska fisketsom fisket inom EU skall bedrivas på ett hållbartsätt. delade också regeringens bedömningatt bör verka för förändringar av dengemensamma fiskepolitiken (GFP) i samband med denförestående översynen för att politiken bättre skallsvara mot det angivna målet (bet. 1997/98:JoU, rskr.1997/98:116) och att försiktighetsprincipen härvidbör tillämpas liksom miljöaspekterna beaktas. Iapril 1999 fattade beslut om en nystruktur i arbetet med miljömål och fastställde 15nationella miljökvalitetsmål (bet. 1998/99:MJU6rskr. 1998/99:183) av vilka framför allt målen Baranaturlig försurning, Levande sjöar och vattendragoch Hav i balans samt levande kust och skärgårdberör fisket. beslutade omett antal delmål för de tre miljökvalitetsmålen(bet. 2001/02:MJU3 rskr. 2001/02:36).Den europeiska kommissionen har påbörjat enöversyn av den gemensamma fiskepolitiken baserat påden s.k. grundförordningen 3760/92[1] om ettgemenskapssystem för fiske och vattenbruk. Enligtförordningen skall kommissionen överlämna en rapportom fiskets situation inom gemenskapen tillEuropaparlamentet och rådet. I rapporten skallsärskilt de ekonomiska och sociala förhållandena ikustområdena, resursernas tillstånd och förväntadeutveckling och tillämpningen av förordningenbelysas. På grundval av rapporten skall rådet föreden besluta om vilka anpassningarsom måste göras. presenteradekommissionen sin rapport i form av en grönbok om denframtida gemensamma fiskepolitiken. Grönbokenbehandlades i ministerrådet (fiske) under detsvenska ordförandeskapet. (fiske)beslutade även under det svenska ordförandeskapet ombl.a. rådsslutsatser om integrering av miljöhänsynoch en hållbar utveckling. Slutsatsernaavrapporterades till i Göteborg2001. förväntas kommissionen läggafram förslag om hur politiken skall förändras ochregleras.Skrivelsens huvudsakliga innehållSkrivelsens syfte är att redovisa riktlinjer förSveriges agerande i samband med översynen av dengemensamma fiskepolitiken inom EU. Skrivelsenbehandlar mål och medel på lång sikt. Den gemensammafiskepolitiken måste förändras.I skrivelsen konstateras att det även i framtidenbehövs en gemensam politik på fiskeområdet inom EU.Det motiveras med att fiskerinäringen utnyttjar engränsöverskridande resurs. Nyttjande av resursen iett område påverkar beståndssituationen även i andraområden. Därför måste resursen förvaltas gemensamtmed andra länder. Slutligen ger en gemensam politikSverige större möjligheter att driva gemensamma kravpå ett ansvarsfullt nyttjande av resursen.Ett övergripande mål anges för fiskepolitiken inomEU. Målet är att gemenskapens fiskresurser skallförvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt ienlighet med försiktighetsprincipen ochekosystemansatsen. Detta är en förutsättning för attförse konsumenterna med ett högkvalitativt livsmedeloch för en fiskerinäring som långsiktigt skall kunnautgöra en stabil verksamhet med storregionalpolitisk betydelse.Målet för nuvarande gemensamma fiskeripolitik harinte uppnåtts. Förändringar krävs i flera avseenden.Det bärande elementet i regeringens linje är attfångsterna skall anpassas till det långsiktigthållbara biologiska utrymmet. Detta skall främstuppnås genom1. en effektivare politik för att reducerafiskeflottans kapacitet och fiskeansträngningen2.3. ett selektivt fiske inriktat på könsmogen fiskoch med små bifångster4.5. en förbättrad kontroll med nationellt ansvar6.7. ökad tillförlitlighet hos den vetenskapligaforskningen8.9. respekt för den vetenskapliga rådgivningen10.11. ett utfasat direkt företagsstöd12.13. en liberalisering av handel med tredje land föratt möta efterfrågan på fisk och fiskeriprodukterinom gemenskapen14.15. en reducering av kostnaderna föråtertagssystemet genom bl.a. bättre förvaltningav fiskresurserna16.17. utveckling av nya strukturer och samarbetsformerpå nationell, regional samt gemenskapsnivå föratt skapa effektivare förvaltningsformer.18.Regeringen avser att gå i täten för att tillse attEU till fullo tar sitt globala ansvar för enansvarsfull fiskeripolitik genom bl.a. aktivtdeltagande i regionala och multilateralaorganisationer och vid utformningen av gemenskapensbilaterala avtal.Offentlig utfrågning m.m.Utskottet anordnade enoffentlig utfrågning om framtiden för det svenskafisket med företrädare för bl.a. forskning ochfiskerinäring (se bilaga 2). Vidare har utskottetuppvaktats av representanter för ,projektet och . **FOOTNOTES**[1]: Rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20december 1992 om ett gemenskapssystem för fiskeoch vattenbruk.Utskottets övervägandenAnsvarsfullt fiske - svenskaprioriteringar för EU:s framtidafiskepolitikEn gemensam politikUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför ombehovet av en fortsatt gemensam fiskepolitikoch att gemenskapens fiskeresurser börförvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt ienlighet med försiktighetsprincipen ochekosystemansatsen. I samband därmed avstyrkerutskottet fem motionsyrkanden (v och mp) iden mån de inte kan anses tillgodosedda.SkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att det även ifortsättningen finns behov av en gemensamfiskeripolitik. Det övergripande ansvaret förpolitiken måste ligga på gemenskapsnivå. Dagensnationella ansvar för kustzonen måste dock utvecklasoch förstärkas. Fisket nyttjar en förnyelsebarresurs som dock kan överexploateras med allvarligakonsekvenser för ekosystemen och fiskerinäringen.Därtill är fiskresursen gränsöverskridande, ochnyttjande i ett område påverkar bestånden även iandra områden. Därför måste den förvaltas gemensamtmed andra länder. En gemensam politik ger vidareSverige större möjligheter att driva gemensamma kravpå ett ansvarsfullt nyttjande av resursen.Gemenskapens fiskeresurser bör i enlighet medförsiktighetsprincipen och ekosystemansatsenförvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt så att denyttjade fiskbestånden befinner sig inom säkrabiologiska gränser och mellanårs-variationernaenbart är naturligt betingade. Detta är enförutsättning för att förse konsumenterna med etthögkvalitativt livsmedel och för en fiskerinäringsom långsiktigt skall kunna utgöra en stabilekonomisk verksamhet med stor regionalpolitiskbetydelse. En ytterligare förutsättning är attfiskeföretagen bedrivs utan ekonomiska subventionersom kan innebära en ökning av fångstkapaciteten.Denna inriktning på politiken bör gälla samtligadelar av den gemensamma fiskepolitiken. Videxempelvis fastställande av TAC:er och kvoter,bestämmelser om tekniska bevarandeåtgärder ochbifångster, anpassning av flottkapaciteten,reglering av marknaden och i samband medfiskeriavtal med tredje land bör detta perspektivsåledes vara vägledande för de svenskaståndpunkterna.MotionernaVänsterpartiet yrkar i motion 2001/02:MJ370 (v) atten svensk strategi för EU:s gemensamma fiskepolitikär nödvändig och att , för att stärka detmellanstatliga samarbetet, skall verka för regionalafiskeförvaltningar i havsområden där detta ejförekommer samt att miljöhänsynen integreras iarbetet. En effektiv förvaltning och en hållbarutveckling skall vara vägledande för Sverigesinternationella agerande (yrkande 1). Enligtmotionärerna bör det i en svensk strategi ingå enökad satsning på småskaligt fiske (yrkande 7).Småskaligt fiske har stora fördelar jämfört medutsjöfiske med stora fartyg. Det småskaliga, oftakustnära fisket, kan bedrivas med mer miljövänligametoder. Det har lokal förankring vilket gör attdetta fiske kan utvecklas på många sätt och bli endel av rekreations-, turism- ochfritidsfiskeverksamhet, näringar som gör att denfångade fisken får ett betydligt högre värde jämförtmed det storskaliga industrifisket.Enligt motion 2001/02:MJ513 (mp) yrkande 1 börSverige ha ett kraftfullt agerande vid revideringenav EU:s gemensamma fiskepolitik. Utgångspunktenskall, enligt motionärerna, vara en helhetssyn påfisket där ett ekosystemtänkande och långsiktigekologisk hållbarhet står i centrum. Fiskepolitikenmåste vidare baseras på ett ekosystemtänkande.Övergödningen av havet är ett exempel på problem somhar nära koppling till fisket, då döda bottnar ochkraftiga algblomningar påverkar fiskbeståndennegativt. Därmed är också jordbrukspolitiken ochtrafikpolitiken kopplade till fisket, eftersom dessatvå sektorer orsakar större delen av de gödandekväveutsläppen (yrkande 2). Därutöver måsteförsiktighetsprincipen tillämpas fullt ut. Vidfastställande av högsta tillåtna fångster måsteforskarnas rekommendationer få gå före kortsiktigapolitiska intressen (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeInledningsvis konstaterar utskottet att dengemensamma fiskepolitiken (GFP) är en fulltutvecklad gemenskapspolitik där EU har exklusivkompetens, vilket i likhet med jordbrukspolitikeninnebär att alla gemenskapens länder omfattas avsamma bestämmelser. Politiken reglerar alla aspekterpå fisket, från havet till konsumenten. Målet förden gemensamma fiskepolitiken i fråga omutnyttjandet är enligt artikel 2 i grundförordningen3760/92 att den gemensamma fiskepolitiken skallskydda och bevara de levande akvatiskaresurser som är tillgängliga och får utnyttjas. Dengemensamma fiskepolitiken skall se till att dessaresurser långsiktigt utnyttjas på ett ändamålsenligtoch ansvarsfullt sätt under de ekonomiska ochsociala förhållanden som passar sektorn, varvidhänsyn skall tas till följderna för det marinaekosystemet och särskilt till producenternas ochkonsumenternas behov. För att nå målet har EU införtett gemenskapssystem för styrning av utnyttjandet.Systemet skall se till att det finna en varaktigbalans mellan resurserna och utnyttjandet av deminom de olika fiskeområdena. Enligt den gemensammamålbestämmelsen har medlemsstaterna en skyldighetatt se till att icke yrkesmässiga verksamheter somt.ex. fritidsfiske, inte äventyrar bevarandet ochförvaltningen av de resurser som omfattas av dengemensamma fiskepolitiken. För att dessa mål skallkunna uppnås och för att säkerställa attutnyttjandet sker på ett hållbart sätt anges iförordningen bl.a. ramar för tillträde samt förförvaltning och kontroll av fiskeaktiviteterna samtde medel och förfaranden som krävs. Syftet medfiskepolitiken är att säkra en ansvarsfullförvaltning av bestånden främst genom förbättradövervakning och kontroll, användning av merselektiva redskap samt minskning av bifångst ochkasserad fångst. Vidare skall produktionshöjandesubventioner reduceras för att uppnå en bättrebalans mellan fiskekapacitet och långsiktigthållbart nyttjande av fiskeresurserna. Utskottetanser, i likhet med regeringen, att den gemensammafiskepolitiken inte har lyckats att uppfylla målen iden gemensamma fiskepolitiken. Som utskottet vidflera tillfällen har framhållit (bet.1999/2000:MJU8) skall målsättningen för dengemensamma fiskepolitiken vara att den bedrivs påett långsiktig hållbart sätt. Den framtidafiskepolitiken bör därför utvecklas så att denbättre bidrar till detta mål. Arbetet måste utgåfrån vetenskapliga bedömningar av bestånden ochfiskemöjligheterna. Vidare skallförsiktighetsprincipen tillämpas och miljöaspekternabeaktas.Enligt utskottets mening sammanfaller desynpunkter som redovisats i motionerna i alltväsentligt med de nu angivna målsättningarna för desvenska prioriteringarna för den gemensammafiskepolitiken. Utskottet finner mot bakgrund av detanförda att inte bör vidta några åtgärdermed anledning av motionerna 2001/02:MJ370 (v)yrkandena 1 och 7 samt 2001/02:MJ513 (mp) yrkandena1(3. Motionerna avstyrks i berörda delar.ResurspolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet finner i likhet med regeringen attnaturresursbasen och ett fungerande ekosystemutgör såväl en förutsättning som enrestriktion för fisket och att politiskastyrmedel måste användas för att säkerställaatt resursen bevaras på en hållbar nivå. Isamband därmed avslår utskottet ett yrkande(kd) om den relativa stabiliteten somutgångspunkt för fördelningen av tillgängligafiskemöjligheter. Utskottet finner vidare attdet är angeläget att regeringen i fråga omfastställande av kvoter verkar förlångsiktighet i utnyttjandet liksom attförsiktighetsprincipen tillämpas och avslår isamband därmed fem yrkanden ( s, v och m) omfångstkvoter. Utskottet finner att fördelninginom fastlagda kvoter bör fastställasnationellt men att eventuella juridiskamöjligheter att vidta ensidiga nationellaåtgärder inte bör användas och avslår därmedtre yrkanden (v). Utskottet avslår också ettyrkande om moratorium för torskfiske (mp).Utskottet avslår vidare tre yrkanden (mp) omatt förbjuda långa drivgarn i medhänvisning till pågående arbete att verka förbättre fiskeredskap och minskade bifångsterinom EU. Utskottet avslår sex yrkanden (s, moch mp) om industrifiske med hänvisning tillatt detta fiske sker inom biologiskt säkragränser och baseras på vetenskapligrådgivning. utgår utskottet frånatt regeringen ser över industrifisketseventuella påverkan på det småskaligakustfisket när de nationella fiskefrågornaskall hanteras. Utskottet avslår två yrkanden(m) om att begränsa fiskemöjligheterna förbåtar från tredje land. Utskottet avstyrkerett yrkande (v) om dumpning med hänvisningtill pågående prövning av ett eventuelltdumpningsförbud och dess följder. Slutligenavstyrker utskottet två yrkanden (v) omavlysning och skyddsområden med hänvisningtill pågående arbete inom såväl EU som iSverige.SkrivelsenDen relativa stabiliteten och tillträdet till fisketMedlemsstaternas tillträde till resurser ochvattenområden har i stor utsträckning påverkats avatt gemenskapen utvidgats i flera omgångar till attomfatta nya medlemsstater. Från början syftaderesurspolitiken till att alla fiskefartyg frånmedlemsstaterna på lika villkor skulle ha tillträdetill nyttjande av resurserna i gemenskapensfiskevatten. När , och ,med relativt sett betydligt större fiskevatten än deursprungliga medlemsstaterna, blev medlemmarinfördes dock ett undantag, begränsat till ,från bestämmelserna om fri tillgång tillfiskevattnen och resursen. Detta skedde genom atttillträdet till kustzonen (området innanför 12sjömil från kusten) i princip reserverades förkuststatens fiskare och fiskare från andramedlemsstater som traditionellt fiskat i området.Då EG införde ett gemenskapssystem förbevarande och förvaltning av fiskeresurserna innebardet bl.a. att medlemsstaterna skulletilldelas en bestämd andel av de tillgängligafiskbestånden (en fördelningsnyckel). Utgångspunktenutgjordes av i vilken utsträckning medlemsstaternasfiskeflottor traditionellt hade utnyttjat olikafiskarter, hur stor fiskets betydelse hade varit iolika regioner samt i vad mån fiske hade förloratsgenom utvidgningen av fiskezonerna. Systemet, somfortfarande gäller, bygger på att varje medlemsstattillförsäkras en andel av gemenskapens högstatillåtna fångstmängder (TAC:er) och därmed ettrelativt stabilt fiske. Systemet benämns därför "denrelativa stabiliteten". Denna princip är en avhörnstenarna i GFP och återfinns igrundförordningen.Sådana medlemsstater som inte traditionellt fiskati ett visst område har inte tillträdetill gemenskapens fiskevatten i området, vare sigdet gäller , , ellernågot annat havsområde. Denna begränsning itillträdet upphör att gälla vid utgången av år 2002.Då kommer samtliga medlemsstater - i den mångemenskapslagstiftningen inte på annat sättbegränsar tillträdet - att obegränsat kunna fiska isamtliga gemenskapsvatten på okvoterade ochoreglerade bestånd in till 6 sjömil frånbaslinjerna. Denna möjlighet kommer således mednuvarande regelverk även att avse fiske i ,och /på där okvoteradefiskslag.I skrivelsen anför regeringen att den relativastabiliteten bör vara utgångspunkten förfördelningen av tillgängliga fiskemöjligheter. Denrelativa stabiliteten är ett avsteg från principenom att alla medlemsstaters fiskefartyg har likatillträde till EU:s samtliga fiskevatten ochfiskresurser och är således ett avsteg från engrundläggande princip. Det innebär en risk att gamlafiskemönster konserveras trots att dessa kanskevarken är effektiva eller relevanta . Trotsdetta har systemet med den relativa stabilitetenvisat sig fungera tekniskt väl för fördelningen avtillgängliga fiskemöjligheter, vilket harunderlättat de beslut om totalt tillåtnafångstmängder (TAC:er) som fattas . Systemethar även stor betydelse för att bibehålla en bredgeografisk spridning av fiskerinäringen inomunionen. Vidare anförs att då tillträdet tillNordsjön och andra vattenområden i princip blir heltfritt för EU:s medlemsstater böralla betydelsefulla fiskbestånd kvoteras. Ävenkuststaternas rätt att reglera fisket inom enkustzon av bör bibehållas i den kommandegemensamma fiskepolitiken.