bet · GQ01MJU2 · 2002-12-05 00:00:00 — Andra myndigheter inompolitikområdet är Statens utsädeskontroll, , ,och länsstyrelserna.Internationellt arbete inom jordbruks- ochfiskeområdena avser främst verksamheten inom Förentanationernas jordbruks- och livsmedelsorganisation(FAO), ochutveckling () samt regionala organ och nordisktsamarbete.Målet för politikområdet är en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion.Resultatbedömning, analys m.m.Den totala produktionsvolymen för jordbruket i fastapriser med som basår har minskat någotjämfört med föregående år från 43,6 miljarder kronortill . Minskningen härrör bådefrån animalie- och vegetabilieproduktionen.Animalier stod för ochvegetabilier för av den totalaproduktionsvolymen. Jordbrukets bidrag till BNP ärca . Jordbrukets totala intäkter i löpandepriser var , vilketinnebär en ökning med 1,3 miljarder kronor.Insatsförbrukningen beräknas ha ökat med från27,till ,vilket huvudsakligen beror på prisökningar.Företagsinkomsten har ökat med närmare 0,7 miljarderkronor jämfört med och uppgick till5,. Ökningen beror på höjdasubventioner men även på högre priser på kött ochspannmål. Den procentuella ökningen uppgår därmedtill 13,4 %.Utbetalningarna av direktstöd har ökat underperioden 19952001. Denna ökning är en följd avinträdet i EU och av att antalet stöd ökatsedan inträdet, t.ex. olika sorter av miljöstöd ochstöd för gräsensilage. Andelen direktstöd avjordbrukets totala intäkter har ökat något underåren. Utbetalningstidpunkter och ändringar idirektstödens nivåer gör dock att driftöverskottetkan variera betydligt mellan olika år.Den ökade globaliseringen och ökad handel innebäratt kraven på ett konkurrenskraftigt svensktjordbruk ökar. Det svenska jordbruket måste intebara vara konkurrenskraftigt i förhållande tillländerna utanför EU, utan detta måste även gälla iförhållande till EU:s övriga medlemsstater.Livsmedelsindustrins förmåga att marknadsföra ochsälja svenskproducerade jordbruksvaror och livsmedelpå export samt förmåga att kunna konkurrera medimport är därvid viktig.Den höga utnyttjandegraden av produktionskvoternakan ses som en indikator på lönsamheten inom detsvenska jordbruket. Produktionskvoterna för mjölk,socker och spannmål utnyttjas fullt ut. De flestaandra produktionskvoter visar ett ökat utnyttjandesedan EU-inträdet, vilket tyder på förbättradlönsamhet. Produktionen av spannmål, socker,stärkelse, mjölk och fågelkött har sedan EU-inträdethävdat sig väl.Produktionen av griskött var ansträngd till följd av låga priser, ochproduktionen minskade. Denna produktionstrend harvänt. Minskningen av antal svin har upphört, och år2001 ökade antalet suggor och antaletsmågrisar . Produktionen för år 2002förväntas därför öka. För en fortsatt positivutveckling i sektorn är det viktigt att jordbruketoch livsmedelsindustrin lyckas hävda mervärdet hosden svenska produktionen. Fågelköttsproduktionenfortsätter att öka, och ökade den medca 6 %.Till följd av den senaste BSE-krisen har detbeslutats om åtgärder inom EU som t.ex. sänkta takför bidragsrätter för handjur och frysning avbidragsrätter indragna till nationella reserven föram- och dikor. Åtgärderna syftar till att anpassaproduktionen efter den minskade efterfrågan.Produktionen i minskade mednärmare . För del ryms i stort sett denexisterande produktionen inom de nya taken, men enfortsatt minskning av nötköttsproduktionen är ändåatt vänta. handel med jordbruksvaror ochlivsmedel ökar. Ökningstakten är procentuellt störreför exporten än för importen, men då importenvärdemässigt nästan är dubbelt så stor som exportenhar handelsunderskottet ökat under år 2001.Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Motbakgrund av de problem med växtskadegörare som finnsinom EU innebär dock den fria handeln över gränsernaett ökat risktagande. Såväl vårt nationella som kommer att behöva samordnas och görasheltäckande i förhållande till CBD:s riktlinjer.Det finns skäl att ytterligare höja kompetensen imolekylärbiologiska tekniker. Det finns anledningatt förvänta att dessa tekniker, som har fått alltstörre betydelse som analytiska verktyg, inom kortäven kommer att få standardiserade tillämpningar.Detta gäller framför allt inom sortidentifiering,sortkarakteristik, GMO-inblandningar samtidentifiering av utsädesbundna patogener.Inom resursförvaltningen har utgångspunkten varitförsiktighetsprincipen. De svenska ansträngningarnaatt få till stånd en väl utvecklad förvaltningsplanför torsken i har givit betydande resultatunder . Beståndssituationen ärfortsatt kritisk men åtgärderna ses som positiva,bl.a. av den vetenskapliga expertisen inom ICES.Bedömningen är dock att ytterligare åtgärder krävs.Svenskt fiske har tillgång till drygt 40huvudkvoter, vilka i flera fall uppdelas iunderkvoter. har uppfyllelsenav målet att beslutade fångstkvoter inte skallöverskridas förbättrats avsevärt. Genom målinriktadeinsatser har antalet överskridna kvoter minskat 1995 till att endast tre preliminärtöverskridits år 2001.Strukturprogrammen för perioden 19951999 haravslutats . Utfallet visar på en totalutnyttjandegrad på för Mål 5a-programmet och på82 respektive för Mål 6 och Pesca. Inomprogrammen för den nya perioden har stödinsatsernaminskat. Särskilt inom fiskeflottan harinvesteringsviljan sjunkit medan det inomvattenbruket fortfarande råder en storinvesteringsvilja inom Mål 1. Efterfrågan på stödutanför Mål 1 är mycket låg.Resultatet av reformeringen av den gemensammafiskeripolitiken kommer att få en avgörandebetydelse för sektorns framtid. Förutom nödvändigaförändringar av den gemensamma fiskeripolitiken ärhög kvalitet på och respekten för den vetenskapligarådgivningen en förutsättning för en långsiktigthållbar fiskeripolitik. De nationelladatainsamlingsprogram som påbörjats under åretspelar en viktig roll för att förse denvetenskapliga expertisen med tillförlitliga data.Det svenska miljömålsarbetet kommer också att ha betydelse för en ekologiskt hållbar utvecklingsom skapar förutsättningar för den svenskafiskerinäringen. Det svenska havsfiskets landningarhar fortsatt att minska till följd av minskadetillåtna fångstmängder.Regeringens bedömning är att länsstyrelserna harbidragit till att uppnå målen för politikområdet,dels genom att fördela EU-stöd till bl.a.fiskberedningsindustri och vattenbruk, dels genomsitt fiskevårdsarbete.Livsmedelsverket har kraftigt ökat antaletkommuninspektioner och inspektioner av anläggningarsom står under tillsyn. Vidare har 39länsmöten mellan , länsstyrelser ochkommuner hållits. Dessa möten har varit mycketuppskattade av samtliga parter.Livsmedelsverket citeras ofta i medierna närfaktabakgrund och förklarande information behövs.Detta är en indikator på hur väl verket lyckas medsin informationsverksamhet. En annan indikator ärantalet besök på verkets webbplats. Vid slutet av år2001 hade man 885 unika externa besökare per dag påwebbplatsen. Detta är en kraftig ökning jämfört medåret innan.Det finns behov av att förbättra tillsynen och ökastödet till kommunerna så att de kan utföra eneffektiv och likvärdig tillsyn i hela landet. Det ärockså viktigt att man satsar tillräckligt på det EU-gemensamma regelarbetet. Regeringen kommer därför idet följande att föreslå ökade resurser tillLivsmedelsverket för åtgärder med anledning av nyaEU-regler för dricksvatten.Riksrevisionsverket () har inte haft någrainvändningar i revisionsberättelserna för år 2001avseende , , ,och har en invändning när det gällerLivsmedelsverket. Den gäller det utnyttjande avramanslaget utöver beviljad anslagskredit på som har gjort.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen inompolitikområdet Livsmedelspolitik är följande (itusental kronor och i löpande priser).---------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknatprognos anslag anslag---------------------------------------------------2001 20021 2002 2003 2004---------------------------------------------------10 607 8 279 7 312 3 753 7 752---------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget isamband med ekonomiska vårproposition och förslag tilltilläggsbudget i denna budget.MotionernaI motion MJ424 (kd) ifrågasätts om det är de enskildaföretagen som skall bära förlusterna närväderleksrelaterade katastrofsituationer uppstår. Detfinns enligt motionärerna anledning att närmare utredaförutsättningarna för skördeskadeskydd, om det finnsförutsättningar för försäkringslösningar eller andramodeller. Regeringen bör genomföra en utredning omdetta och återkomma till med förslag(yrkande 9). Motionärerna anser att medel tills vidarebör anslås på ett nytt anslag, Ersättning vidskördeskador, med (yrkande 28 delvis). Imotion MJ447 (c) delvis föreslås att riksdageninrättar ett nytt anslag för forskning och utvecklinginom livsmedelssektorn. För detta ändamål anvisas . Enligt motionärerna behöver satsapå att främja exporten av småskaligt framställdalivsmedel. För detta ändamål avsätter motionärernatill ett nytt anslag, Exportfrämjande åtgärder, 30 000000 kr.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av regeringensbudgetproposition för föreslog regeringen attsamma regler skall gälla för statens ansvar förskördeskador vid odlingar av trädgårdsgrödor ochjordbruksgrödor. Regeringens förslag innebar attsystemet med möjlighet för skördeskadedrabbadeträdgårdsföretag att hos regeringen söka behovsprövadekontantbidrag på grund av naturolyckor skulleavvecklas. Utskottet delade därvid regeringensuppfattning att näringarna som huvudregel skall bärasina egna kostnader även när det gällerväderleksrelaterade bortfall av skördar och attföretagen måste ta med i beräkningen att pris ochavkastning kan variera. Utskottet påpekade i likhetmed regeringen att skattesystemet dessutom möjliggören utjämning av inkomsterna mellan olika år.Emellertid anförde utskottet i likhet med regeringenatt staten dock även fortsättningsvis borde ha ettövergripande ansvar för skördebortfall till följd avnaturkatastrofliknande händelser, och att ansvaretborde vara detsamma vid skördebortfall såväl iodlingar av trädgårdsgrödor som jordbruksgrödor.Utskottet tillade att frågan om statlig ersättning förkatastrofartade skördeskador har varit föremål förregeringens prövning och att regeringen då, trots attdet rörde sig om betydande skador, inte i något fallansåg att bortfallen givit upphov till statligtansvar. Utskottet ansåg därför att det förelåg en vissosäkerhet om avgränsningen av det statliga ansvaretför skördebortfall till följd avnaturkatastrofliknande händelser och att det ur flerasynpunkter vore värdefullt om närmare klarhet kundevinnas om omfattningen av det statliga ansvarethärför. Utskottet föreslog därför att regeringennärmare borde se över frågan om omfattningen avstatens ansvar för skördebortfall till följd avnaturkatastrofer. beslutade att geregeringen till känna vad utskottet anfört (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2 s. 30 f., rskr.2001/02:106, 107). Mot denna bakgrund anser utskottetatt inte bör vidta några åtgärder medanledning av motion MJ424 (kd) yrkandena 9 och 28delvis. Det i motionen framförda yrkandet omytterligare utgifter på nytt anslag ryms för övrigtinte inom den av fastställda ramen.Riksdagen har genom beslut den 4 december 2002fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 23 till 10 . Som utskottetåterkommer till innebär beslutet en höjning av ramenför med jämfört medregeringens förslag. Mer än hälften av utgifternafinansieras från EU-budgeten. Merparten av EU-stödetavser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning,djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtillkommer delfinansierade stöd och ersättningar somförutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hörbl.a. det nya landsbygdsprogrammet och den nyastrukturplanen för fiskerinäringen i . Somregeringen påpekar styrs utgifterna inomutgiftsområdet till stor del av och kanpåverkas endast genom förändringar av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP). Mot bakgrund av det anfördaoch då det i motion MJ447 (c) (delvis) framfördayrkandena om ytterligare utgifter på nya anslag interyms inom den av fastställda ramen avstyrksdessa.43:1 Statens jordbruksverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget och avstyrkermotionsyrkanden om annan medelstilldelning (m,fp, kd, c). Utskottet tillstyrker ävenregeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget belastas med Jordbruksverketsförvaltningskostnader, länsstyrelsernas kostnader förajourföring av blockdatabasen, för exportbidragskontroller m.m.Jordbruksverkets mål inom politikområdetLivsmedelspolitik är att verka för enkonkurrenskraftig miljö- och djurskyddsanpassadlivsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna.Jordbruksverket skall medverka till en korrekttillämpning av så att finansiellakorrigeringar undviks. ärfondkoordinator för EU-stöden och det endaackrediterade utbetalningsstället för EU-stöden somfinansieras av EU:s jordbruksfonds garantisektion.Eftersom utbetalningar i EU-stöd ersätts iefterskott från EG-budgeten uppstår ett kreditbehovför . Regeringen bedömer dettakreditbehov till 5 för . Den 1januari 2002 gav regeringen i uppdragatt, mot bakgrund av beslut och eftersamråd med det nationella programmet för växtgenetiskaresurser, redovisa vilka behov av resursförstärkningarsom finns för samt konsekvenserna av enutebliven resursförstärkning under året.Regeringen föreslog i budgetpropositionen ,med hänvisning till miljömålspropositionen, enförstärkning med . Bakgrunden tillJordbruksverkets uppdrag var att förstärkningen förstår befarades innebära svårigheter ochtempoförlust för det nationella programmet under år2003. Då utredningen bekräftat detta föreslås att av de medel som var avsatta årsprogram tidigareläggs och i stället avsätts för år2003 med motsvarande minskning . Regeringenföreslår därmed att överförs tillanslaget 43:1 från anslaget 34:3Åtgärder för biologisk mångfald.Det är angeläget att kontrollarbetet vad gällertillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken kanupprätthållas på en hög nivå. Även beredskapsarbetetvad gäller smittsamma djursjukdomar måste prioriteras.Anslaget 43:1 bör därförtillföras 2003 genom enöverföring av motsvarande belopp från anslaget 44:3Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket.Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsastatlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1).Regeringen beräknar anslagsbehovet för till299 . beräknas anslagsbehovettill 308 838 000 kr.MotionernaI motionerna MJ422 (fp) yrkande 20 delvis och Fi232(fp) yrkande 21 delvis föreslås att anslaget reducerasmed i förhållande till regeringensförslag. Enligt motion MJ424 (kd) har Jordbruksverketmöjligheter att rationalisera och minska sin byråkratigenom effektiviseringar, exempelvis genom enklaclearingsystem (yrkande 11). Anslaget bör därförsänkas med (yrkande 28 delvis). I motionMJ444 (m) framför motionärerna uppfattningen attdjurskyddstillsynen behöver förstärkas och föreslårytterligare på anslaget (yrkande 9).Också i MJ447 (c) delvis föreslår motionärerna ökadmedelstilldelning med för att förstärkadet befintliga arbetet med djurskydd hosJordbruksverket. Uppfattningen att Jordbruksverketsarbete med djurskyddet bör stärkas framförs också imotion MJ487 (c) yrkande 25.Utskottets ställningstagandeFör att effektivisera samordningen avjordbruksadministrationen beslutade regeringen idecember 2001 att formalisera samverkan dels mellanlänsstyrelserna, dels mellan länsstyrelserna ochJordbruksverket. Sju samverkansregioner haridentifierats med en länsstyrelse med särskiltsamordningsansvar i respektive region. Desamordningsansvariga länsstyrelserna skall verka förkvalitets- och effektivitetsförbättrande åtgärder ihanteringen av jordbruksadministrationen. Desamordningsansvariga länsstyrelserna skall enligtregeringen vidare se till att möjligheten avsamordning av t.ex. information till brukaren, SAM-handläggning, stödhandläggning av övriga stöd,fältkontrollverksamhet och kompetensutveckling avolika slag prövas. Regeringen beslutade i februari2002 att inrätta ett samverkansråd vidJordbruksverket. Ledamöterna i rådet kommer från desamordningsansvariga länsstyrelserna och frånJordbruksverket. skall enligtregeringen behandla frågor om samverkan, övergripandeplanering och styrning samt andra frågor av strategiskbetydelse. och länsstyrelserna hargemensamt tagit fram en förteckning över deutvecklingsprojekt inom IT-området som tillsammansskulle utgöra ett förbättrat handläggnings- ochkontrollsystem inom stödadministrationen. Fleraåtgärder bör enligt myndigheterna vidtas under denärmaste åren, varvid relativt stora investeringarkrävs. Sammanlagt har dessa kostnader beräknats tilldrygt . Besparingarna beräknasenligt regeringen till per årnär åtgärderna får full effekt och är hänförliga iförsta hand till länsstyrelserna, men också tillJordbruksverket.Riksdagen har antagit regeringens förslagom ändring i djurskyddslagstiftningen enligt förslageni proposition Ändringar i djurskyddslagen m.m. (prop.2001/02:93, bet. 2001/02:MJU20, rskr. 2001/02:257).Beslutet innebär bl.a. att bestämmelserna om förbudmot att hålla djur och omhändertagande av djur skärps,dvs. skall kunna tillämpas i fler fall. Lagändringarnaträder i kraft . Utskottet harvidare behandlat proposition (2001/02:189) En nydjurskyddsmyndighet som lämnades till i juni2002 (2002/03:MJU5). Propositionen innehåller bl.a.regeringens bedömning att en ny djurskyddsmyndighetbör inrättas för att djurskyddet skall förstärkas. Dennya myndigheten ges ett övergripande ansvar fördjurskyddet.Med det anförda ansluter sig utskottet tillregeringens bedömning av medelsbehovet under anslaget43:1 och tillstyrker regeringens förslag. Demotionsyrkanden som framförs om större eller mindrebesparingar på anslag grundas inte pånågon mer ingående eller sakligt motiverad analys avvilka verksamheter och uppgifter som skall reducerasmed verkan redan under . Därmedavstyrks motionerna MJ422 (fp) yrkande 20 delvis,MJ424 (kd) yrkandena 11 och 28 delvis, MJ444 (c)yrkande 9, MJ447 (c) delvis, MJ487 (c) yrkande 25 samtFi232 (fp) yrkande 21 delvis.43:2 Statens utsädeskontroll, 43:3Statens växtsortnämnd och 43:4Bekämpande av växtsjukdomarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen 43:243:4.43:5 Arealersättning och djurbidragm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget 43:5 ochavstyrker motionsyrkanden om ändringar iprinciperna för utbetalning av vissa EU-stöd.Utskottet tillstyrker vidare regeringensföreslagna bemyndigande.PropositionenFrån anslaget utbetalas direktbidrag i form avarealersättning, djurbidrag och kompletterandekompensationsstöd då valutaförändringar leder tilllägre stödbelopp i nationell valuta samt bidrag frånEG för bekämpande av djursjukdomar. Anslaget ärobligatoriskt för alla medlemsländer inom EU ochfinansieras helt från EG-budgeten. De storaskillnaderna i anslagets storlek mellan åren 2001 och2002 beror på att arealersättningen och en större delav djurbidragen betalades ut i ställetför . Arealersättning lämnas för odlingav spannmål, oljeväxter, baljväxter, oljelin,gräsensilage och areal uttagen ur produktion. Vidarefinns arealbaserade ersättningssystem för bl.a.spånadslin, vicker m.m. Ett villkor för ersättning äratt tas ur livsmedels- eller foderproduktion.För åren 1999, 2000, 2001 och 2002 gällde att 10 %skulle tas ur produktion. Det totala bidraget ärbegränsat till en maximiareal, kallad basareal. Försvenskt vidkommande uppgår basarealen till drygt 1,73miljoner hektar.Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur avnötkreatur, tackor och getter samt för slaktbidrag avstorboskap och kalvar. Utöver bidragen per djurbetalades extensifieringsbidrag ut till producenter avhandjur och am- och dikor om djurtätheten var högst1,4 djurenheter per hektar. har dessutomtilldelats en summa pengar, ett s.k. nationelltkuvert, som skall fördelas efter medlemsstatens egetval. Det har beslutats att detta belopp, som uppgårtill , skall lämnas som etttilläggsbelopp till slaktbidraget. Av anslagssparandetfrån har dragits in.På tilläggsbudget föreslås att utbetalningen avarealersättning avseende utbetalas i december2002 i stället för . Med hänsyn tillberäknade ekonomiska åtaganden föreslås riksdagenbemyndiga regeringen att avseenderamanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m.godkänna stöd som innebär utgifter på högst . Regeringen bedömer därföranslagsbehovet för till 1 . Förår 2004 beräknas behovet till 5 407 400 000 kr.MotionernaI ett flertal motioner framförs krav på rutinerna förutbetalningar av EU-stöden. Enligt motion MJ206 (c)bör regeringen överväga att förändra systemet så attutbetalningar av EU-stöd kan göras vid fleratillfällen (yrkande 3). Enligt motionernaMJ314 (c) yrkande 2 och MJ487 (c) yrkande 8 bör EU-ersättningarna betalas ut förstödåret. Motionärerna anför att hartidpunkten för utbetalningar ändrats ,vilket innebär att mottagaren av stöden får en nästintill ohållbar situation.Utskottets ställningstagandeSom regeringen påpekar lämnas arealersättning förodling av vissa grödor och för jordbruksmark tagen urlivsmedels- och foderproduktion, s.k. uttagen areal.Arealersättning syftar till att kompensera jordbrukareför sänkta priser och finansieras helt av EU.Arealersättning kan sökas av alla jordbrukare somodlar vissa ersättningsberättigande grödor och lämnasi hela landet med undantag för oljeväxter och oljelin.För dessa grödor lämnas ingen ersättning i norraSverige. Uttagen areal kan trädas eller odlas medindustri- eller energigrödor. Jordbrukare som sökerersättning för areal som överstiger ett visst antalhektar är skyldiga att ta mark ur produktion, s.k.uttagsplikt. Djurbidragen är kvoterade och lämnassåsom regeringen anför i form av tackbidrag, am- ochdikobidrag, handjursbidrag för tjurar och stutar, samtslaktbidrag för tjurar, stutar, kor, kvigor och kalvarsom slaktas. Producenter som får am- och dikobidrageller handjursbidrag kan få ett extra bidrag, s.k.extensifieringsbidrag, om djurtätheten på företaget ärlåg.Utskottet instämmer i vad motionärerna i motionernaMJ206 (c) yrkande 3, MJ314 (c) yrkande 2 och MJ487 (c)yrkande 8 anför om vikten av att de olika EU-stödenbetalas ut . Utöverdetta vill utskottet särskilt framhålla vikten av attde lantbrukare som uppbär arealersättning ellerdjurbidrag m.m. kan förutse utbetalningstillfällenaför att på så vis närmare kunna planera sinverksamhet. De bestämmelser inom EU som reglerarutbetalningsperioden för arealersättningar anger attutbetalningar får ske november tillfebruari. Någon möjlighet till utbetalning vid andratidpunkter lämnar inte dessa bestämmelser. När detdärefter gäller djurbidrag för am- och dikor, handjurav nötkreatur, tackor, slaktbidrag ochextensifieringsbidrag för djur som slaktats betalas enligt uppgiftfrån dessa ut i december och aprilåret därpå. Med dessa bestämmelser och den praxis förutbetalning av de olika stöden som finns anserutskottet att lantbrukares behov av fasta rutiner förutbetalningarna bör kunna tillgodoses. Mot bakgrundhärav anser utskottet att motionerna MJ314 (c) yrkande2 och MJ487 (c) yrkande 8 inte bör föranleda någotriksdagsuttalande. Med det anförda avstyrks ävenmotion MJ206 (c) yrkande 3.43:6 Intervention och exportbidragför jordbruksprodukter och 43:7Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen 43:6 och 43:7.Vidare tillstyrker utskottet det bemyndigandeunder anslag 43:6 som regeringen föreslår.43:8 FiskeriverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget och avstyrkerdärmed motionsyrkanden (fp, kd) om annanmedelstilldelning.PropositionenAnslaget används för verksamhet somsyftar till en ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna.