bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Huvudsyftet med översynen är att görasocialförsäkringslagstiftningen mer tydlig ochöverskådlig och därmed lättare att tillämpa.Uppdraget skall redovisas senast den 31 december2003.En särskild utredare har haft i uppdrag att göraen samlad översyn av de processuella regler somgäller inom socialförsäkringen. Utredningen har ijuni 2001 redovisat sina förslag i betänkandet Enhandläggningslag (SOU 2001:47).MotionerModeraternaI motion N227 av m.fl. (m) yrkande 11begärs ett tillkännagivande om att socialavgifterskall synliggöras och relateras till utgåendeförmåner. Motionärerna anför att sociala avgiftersom inte är förmånsanknutna är en extra skatt.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf230 etttillkännagivande om att en parlamentariskarbetsgrupp med företrädare för de sjuriksdagspartierna bör tillsättas för att gå igenomproblem kring socialförsäkringarna. Avsikten skallvara att eftersträva en samsyn kring hållbaraprinciper för en stor socialförsäkringsreform somomfattar främst sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring.I motionen redovisas också följande som bidragtill diskussionen om hur socialförsäkringarna skullekunna utformas.Det skall vara obligatoriska försäkringar motinkomstbortfall som innebär en fördelning avriskkostnader. Försäkringarna skall utformas så attdet lönar sig att arbeta. Det måste därför finnassjälvrisker och en allmän inriktning på arbete,rehabilitering och aktivitet. Försäkringarna skallinte bidra till skadligt stora marginal- ochtröskeleffekter för människor som vill inträda ieller återvända till arbetslivet eller öka sinaarbetsinsatser. En försäkringsmässig koppling mellanavgifter och förmåner bidrar till det. En välutformad generell välfärdspolitik bidrar till enflexibilitet i samhället och tillvälståndsutvecklingen.Det bör så långt som det är möjligt finnas ettdirekt samband mellan inbetalda avgifter ochförmåner. En socialförsäkringsreform skall utgå frånprincipen om "raka rör" där varje förmån motsvarasav en inbetald avgift och där avgifterna ochförmånerna hänger ihop. Det är viktigt att taket isocialförsäkringarna sätts så att det storaflertalet inkomsttagares inkomster ligger undertaket. Förmånstaket bör höjas till tio basbelopp.Vidare bör en övergång till "lönebasbelopp"övervägas så att taket kan räknas upp medstandardstegringen i samhället.Kostnaderna för fördelningspolitiska inslag isjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring börfinansieras med anslag över statsbudgeten.Egenavgifter för löntagare bör prövas som en viktigdel av finansieringen. Avgifterna skall varaoberoende av den enskilda människans risk, men detär tänkbart att skillnader i kollektiva risker kanmotivera särskilda avgiftsuttag eller nedsättningar.Kostnader för trafikolyckor tas ut påtrafikförsäkringen och arbetsolycksfall överförstill en obligatorisk icke-statlig försäkring.Utgifterna i arbetslöshets- och sjukförsäkringenvarierar med konjunkturen och arbetsmarknadsläget.Det kan behövas en automatiskt verkande mekanism somomfördelar avgiftsuttaget mellan försäkringarna närarbetsmarknadsläget förändras. Ändringar av avgiftereller förmåner skall bara kunna ske när det ärförsäkringsmässigt motiverat. Socialförsäkringar somfrikopplas från statens budget måste samtidigtförses med mekanismer som gör att deras finansiellastabilitet upprätthålls. Försäkringarna bör fåbuffertfonder.Det tre stora socialförsäkringssystemen - förålderspensioner, för arbetslöshetsförsäkring och försjukförsäkring (sjukpenning, rehabilitering ochmotsvarigheten till förtidspension) - bör varaoffentliga och obligatoriska, ges en friståendeställning med egna styrelser och redovisas vid sidanav statsbudgeten.KristdemokraternaI motion Sf335 av m.fl. (kd) yrkande 1begärs ett tillkännagivande omsocialförsäkringssystemets utformning.Huvudtanken är att ett statligt generellt systembäst försäkrar människor mot vissa mer eller mindrepåverkbara inkomstbortfall men att dessa system ävenbör ge utrymme för egna lösningar och personligtansvarstagande. Detta gäller i första hand vidsjukdom, arbetslöshet, barnafödande och pension. Medundantag för pensionssystemet är dagenssocialförsäkringssystem dock varken särskiltrobusta, överskådliga eller träffsäkra och behöverdärför reformeras.I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna,utöver pensionssystemet, renodlas och samordnas. Ettbättre samband mellan avgifter och förmåner måsteupprättas genom någon form av löne- ochavgiftsväxling då det är fråga om att försäkra ettinkomstbortfall. I ett längre perspektiv är detönskvärt att hela skatte-, avgifts- ochtransfereringssystemet effektiviseras. Därtill böräven incitamenten för enskilda individer förbättrasvid givna förmåner. Därigenom skulle den svenskaekonomiska tillväxtkraften stärkas. Reformerna kangenomföras utan att den offentliga sektornsomfördelande funktion behöver ändras.CenterpartietMaud m.fl. (c) begär i motion Sf331 attregeringen tillsätter en parlamentarisk utredning omde ekonomiska trygghetssystemen (yrkande 1).Motionärerna anför att socialförsäkringarna inte äranpassade efter dagens anställnings- ochsysselsättningsformer. Många står utanför dagenssocialförsäkringssystem. De som inte kommit in påarbetsmarknaden har inte rätt till vare sigsjukpenning, a-kassa eller tjänstepension. För attett framtida ekonomiskt trygghetssystem skall varalångsiktigt hållbart är det viktigt att det stöds aven bred politisk majoritet, i likhet med denöverenskommelse som ingicks i samband medreformeringen av pensionssystemet.Centerpartiet anser att trygghetssystemet börbygga på följande principer (yrkande 2):Trygghetssystemet skall vara långsiktigt hållbartoch klara svängningar i konjunkturen liksomförändringar i demografin. Detta är särskilt viktigtmed hänsyn till den budgetlagstiftning som reglerarnivån på de statliga utgifterna genom utgiftstaket.Trygghetssystemet skall syfta till att hjälpamänniskor som på grund av sjukdom eller arbetslöshetförlorar sin arbetsinkomst tillbaka tillarbetslivet. Krav skall ställas på att de som fårersättning aktivt söker arbete och egen försörjningeller deltar i rehabilitering. Dessa krav skallmotsvaras av ett statligt ansvar att bidra med stödför att hjälpa individen tillbaka. Det måste skapasekonomiska incitament för båda parter så att dennödvändiga aktiviteten sätts in i ett tidigt skede.Genom att renodla trygghetssystemets olikaersättningsnivåer och skapa ett enhetligt systemblir det också mer förutsägbart såväl för denenskilde som för staten. Riskerna måste spridas såatt människor kan delta på lika villkor.Alla människor skall garanteras en ekonomiskgrundtrygghet. har alla ett ansvar för attaktivt försöka påverka sin situation och skapa sigen egen försörjning.Utskottets ställningstagandeVad gäller utskottets syn på principerna försocialförsäkringarna och de förslag som tas upp imotionerna vill utskottet, i enlighet med sittställningstagande i betänkande 2001/02:SfU1, anföraföljande.Villkoren på arbetsmarknaden utvecklas ochförändras liksom samhället i övrigt, ochtrygghetssystemen måste därför ständigt utvecklasoch förnyas. Socialförsäkringarna skall enligtutskottet vara trygga, rättvisa och effektiva,vilket bäst uppnås genom en generell offentligförsäkring. Socialförsäkringarna skall dels gestandardtrygghet genom att ersätta inkomstbortfallupp till en viss nivå, dels ge ett grundläggandeskydd vid varaktig ohälsa för grupper som inte fåttfotfäste på arbetsmarknaden. Försäkringssystem som iförsta hand ersätter bortfall av inkomst har storafördelar framför försäkringar som enbart bygger påen ren grundtrygghetsprincip. Genominkomstbortfallsprincipen garanteras individen enbestämd standardnivå när han eller hon av olika skälinte kan försörja sig själv genom arbete, och dennaprincip bör enligt utskottets mening varautgångspunkten för försäkringsskyddet ävenframdeles. Förmåner från socialförsäkringarna skallges på lika villkor för alla och innehålla ettbetydande mått av utjämning mellan grupper som löperolika risk att drabbas av sjukdom och skada. Detförhållandet att i princip alla är med ochfinansierar försäkringsskyddet möjliggör enligtutskottets mening omfördelningar mellan olikagrupper och över livet. Vidare skall det finnasmöjligheter att kontrollera och begränsa samhälletskostnader för försäkringen. Arbetslinjen är central.Angeläget är också att försäkringsskyddet ärutformat så att det inte motverkar jämställdhetmellan könen.Beträffande frågan om huruvida socialförsäkringenskall bestå av skilda delar eller av en samladförsäkring vill utskottet påpeka att de olikadelarna av trygghetssystemet samspelar med varandravad gäller såväl finansiering som regelverk. Dettahar inte minst förändringarna på arbetsmarknadentill följd av lågkonjunkturen i början av 1990-talettydliggjort. Kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen ökade då kraftigtsamtidigt som kostnaderna för sjukförsäkringenminskade. Vidare har de besparingar som under dennatid var nödvändiga att göra i systemen visat attingrepp i en del av systemen utan samtidiganpassning av regelverket i andra delar kan medföraöverströmningseffekter.Utskottet anser emellertid att det är nödvändigtatt tydliggöra gränserna för de olikaförsäkringssystemen och vad som bör ersättas frånsocialförsäkringen respektive från andratrygghetssystem, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen.Som ett led i renodlingen har fr.o.m. den 1 januari1997 kriterierna för sjukpenning och förtidspensionskärpts så att sjukpenning och förtidspension somhuvudregel endast utges vid arbetsoförmåga som harsin grund i medicinska orsaker. Enligt utskottetsmening kan mycket vinnas på att görasocialförsäkringssystemet tydligare och merlättöverskådligt. Det är också viktigt att samverkansker mellan dem som administrerar olika delar avvälfärdssystemen.Vad gäller förmånstaket inom socialförsäkringarnahar utskottet tidigare framhållit att utformningenav intjänandetaket inte får leda till att alltflerförsäkrade genom en normal löneutveckling med tidendelvis hamnar utanför försäkringsskyddet. En höjningav förmånstaket borde därför ske så snart det finnsekonomiskt utrymme, som inte behöver utnyttjas förandra, mer angelägna reformer. I budgetpropositionenför 2002 angav regeringen att de senaste årensreallöneökningar har luckrat uppinkomstbortfallsprincipen och att privata ochavtalsmässiga försäkringslösningar har fått en alltstörre betydelse. Enligt regeringen är det avyttersta vikt att de senaste årens utveckling medallt större andel av inkomsterna över taket hindrasgenom att inkomsttaket höjs. Regeringens avsikt ärdärför att taket skall höjas till 10 prisbasbeloppfr.o.m. , om det statsfinansiellaläget tillåter det. - En proposition är aviseradtill januari 2003.Beträffande sambandet mellan förmåner och avgiftervill utskottet påpeka att stora förändringar harskett i strukturen för socialavgifter ochavgiftsuttag i avsikt att skapa bättre samstämmighetmellan inkomster och utgifter i socialförsäkringen.Särskilt har genomförandet av det nyaålderspensionssystemet medfört stora förändringar.Finansieringen av de olika försäkringsgrenarna harblivit mer renodlad. Genom att inkomster ochutgifter för olika försäkringar lättare kan följasökar trovärdigheten för socialförsäkringssystemen.Någon exakt samstämmighet mellan förväntadeinkomster och utgifter för t.ex. sjukförsäkringenhar inte eftersträvats. Smärre och tillfälligaskillnader mellan inkomster och utgifter bör kunnafinnas utan att det föranleder justeringar avavgiftsnivån.Vad gäller frågan om huruvida socialförsäkringarnaskall göras fristående från statsbudgeten är detendast det nya inkomstgrundadeålderspensionssystemet som redovisas utanförstatsbudgeten. För övriga delar av försäkringengäller numera att utgifterna skall bruttoredovisas istatsbudgeten. Senast gjordes denna förändring förarbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen.Det pågående reformarbetet av olika delar avsocialförsäkringssystemet kan dock få betydelse idenna fråga. Utskottet noterar härvid att såvälSjukförsäkringsutredningen (SOU 2000:121) som (SOU 2002:5) har föreslagit attsjukförsäkringen finansieras vid sidan avstatsbudgeten.En annan fråga som behöver övervägas noga ärsocialförsäkringarnas förhållande till utgiftstakm.m. Frågan om hurålderspensionsutgifterna bör hanteras i budgeten ochi förhållande till utgiftstaken har aktualiserats ioch med att det inkomstgrundadeålderspensionssystemet gjorts finansiellt stabiltgenom regler för automatisk balansering. Enligtregeringen (prop. 2000/01:70) kräver frågan etthelhetsperspektiv på den statliga budgetprocessen.Regeringen hänvisade till att det inom Regerings-kansliet övervägs slutsatser och eventuella åtgärdermed anledning av vad Utredningen om utvärdering avbudgetprocessen föreslagit samt att det inom dets.k. pågår ett arbete med att i vissaavseenden ändra redovisningsprinciperna förstatsbudgeten. Hur utgiftstak och saldomål kommeratt anpassas till de nya principerna är ännu inteavgjort. Mot bakgrund av detta föreslog regeringeningen förändring av nuvarande ordning. Här kannämnas att Utredningen om utvärdering avbudgetprocessen i betänkande SOU 2000:61 har ansettatt såväl ålderspensionssystemet som övrigasocialförsäkringar bör omfattas av utgiftstaket ochdet av utredningen föreslagna utgiftsmålet. Vidbehandlingen av propositionen om automatiskbalansering tillade utskottet (bet. 2000/01:SfU13) idenna fråga att det nya ålderspensionssystemet ärett s.k. avgiftsdefinierat system, som är friståendefrån statsbudgeten och i sin helhet finansieras meden specialdestinerad och fast pensionsavgift. Medföreslagna regler för automatisk balansering skullepensionssystemet därtill bli långsiktigt finansielltstabilt. Varken den allmänna ekonomiska utvecklingeneller demografiska förändringar skulle därutöverkunna föranleda politiska beslut som begränsarpensionsutgifternas storlek. Det var enligtutskottets mening därför viktigt att osäkerhet intei något sammanhang uppkommer om detinkomstrelaterade ålderspensionssystemets autonomi.För den händelse denna del av pensionssystemet ävenfortsättningsvis skulle ingå under ett utgiftstakvar det enligt utskottet viktigt att innebörden avett sådant utgiftstak i förhållande tillpensionssystemet tydligt klargörs.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det imånga avseenden finns en samsyn mellan flera avriksdagens partier om socialförsäkringssystemensprincipiella utformning. I den mån här behandlademotioner inte är tillgodosedda med vad utskottetovan anfört avstyrker utskottet motionerna N227yrkande 11, Sf230, Sf335 yrkande 1 och Sf331yrkandena 1 och 2.StuderandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om denstudiesociala utredningen, om s.k.postdoktorander samt om deltidssjukskrivningvid studier. Jämför reservationerna nr 5 (m),6 (kd) och 7 (c)MotionerI motion Ub489 av m.fl. (c) anförs attdirektiven till den nu tillsatta studiesocialautredningen är begränsade. I yrkande 3 begärs därförett tillkännagivande om att en ny studiesocialutredning bör tillsättas som är parlamentarisktsammansatt och där studenterna ges ordentligrepresentation.Såväl m.fl. (kd) i motion Ub491yrkande 1 som m.fl. (kd) i motionA242 yrkande 24 anser att den studiesocialautredningen bör få tilläggsdirektiv om attutredningen får lägga förslag till förbättringar.Även m.fl. (v) begär i motionSf246 ett tillkännagivande om tilläggsdirektiv medsådan inriktning.I motion Sf362 av m.fl. (mp)begärs i yrkande 1 att utredningens uppdrag genomtilläggsdirektiv även omfattar föräldraförsäkringoch barnomsorg kvällar och , en student-SGI isjukförsäkringen samt förslag omarbetslöshetsersättning och försörjningsstöd undersommaren. Motionärerna framhåller i yrkande 2 ocksåbehovet av bättre framförhållning vad gällerbostäder, lärare och handledare.I motion Sf338 av och () begärs ett tillkännagivande omekonomiska förutsättningar för ensamståendeföräldrar som studerar och att den studiesocialautredningen ges hög prioritet så att det innebärkonkreta förbättringar inom kort.Även i motionerna Sf373 av m.fl.(s) och Sf337 av () påtalasbehovet av en översyn av studenters sociala villkor.En översyn av studiesociala förhållanden för s.k.postdoktorander begärs i motionerna Ub487 av GunillaCarlsson i m.fl. (m) yrkande 8 och Sf266 avPer (). Motionärerna tar särskilt upp rättenatt behålla SGI samt kvalifikationskraven iföräldraförsäkringen.I motion Sf213 av och () begärs ett tillkännagivande om attmöjliggöra studier vid deltidssjukskrivning. Enligtmotionärerna minskar t.ex. vid halvtidssjukskrivningstudiemedlet . Eftersom SGI är vilande understudietiden - och inte aktiveras med mindre än attstudierna avbryts - kan inte sjukpenning utbetalaspå den andra halvan, om man inte dessutom har enstudietids-SGI.Utskottets ställningstagandeRegeringen har utfärdatdirektiv till en studiesocial utredning (dir.2002:120). En särskild utredare skall få i uppdragatt göra en samlad analys av den ekonomiska ochsociala situationen för studerande på olikautbildningsnivåer under den samlade studietiden,inklusive studieuppehåll. Utredaren skall, motbakgrund av de studerandes skiftande socialasituation, kartlägga samspelet mellanstudiestödssystemet och andra förmånssystem inkl.bostadsbidrag, ekonomiskt bistånd enligtsocialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen.Grundstrukturen i de befintliga förmånssystemenskall ligga fast. Dit hör bl.a.inkomstbortfallsprincipen. Utredaren skall analyseraom gränsen mellan studiestöd å ena sidan ochsocialförsäkring inklusive bostadsbidrag och detekonomiska biståndet å andra sidan behöverförtydligas. Om utredaren finner alternativamöjligheter att förtydliga gränserna mellan systemenskall sådana möjligheter och konsekvenserna av demredovisas för såväl staten som kommunerna. När detgäller arbetslöshetsförsäkringen skall utredarenendast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringensamspelar med studiestödssystemet. Som ett särskiltuppdrag skall utredaren föreslå hur det nyastudiestödssystemet bör samverka med bostadsbidragenpå lång sikt. I den delen skall även förslag tilleventuella författningsändringar lämnas. - Uppdragetskall enligt direktivet avslutas senast den 31december 2003.Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag attgöra en analys av och föreslå ändringar i reglernaom skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst(dir. 2001:104). Utredaren skall bl.a. föreslågrundläggande principer för rätten att behålla SGIunder tid då förvärvsarbete inte utförs. Även detefterskydd som finns i form av en särskildberäkningsgrund för föräldrapenning skall ingå iutredningen. Förslagen skall så långt som möjligtutformas så att de underlättar ett livslångtlärande. Det är även viktigt att förslagen beaktarrelevanta jämställdhetsaspekter och kan gynna ettökat barnafödande.Utredaren skall i förslagen särskilt uppmärksammaregelsystemets effekter för personer som på grund avnedsatt studieförmåga vill kombinera deltidsstudiermed sjukskrivning på deltid, varvid hänsyn skall tastill effekterna av eventuella förslag i förhållandetill andra studerandegrupper. Utredaren skall ocksåsärskilt uppmärksamma regelsystemets effekter förpersoner som får s.k. postdoktorala stipendier.Det står utredaren fritt att ta upp och föreslåäven andra förändringar som har samband meduppdraget, t.ex. skyddstiderna isocialförsäkringslagen och de särskilda regler somgäller för studerande inom studiestödssystemets rami samband med sjukdom. - Utredaren skall redovisauppdraget (tilläggsdirektiv2002:118).Enligt utskottets mening kommer den analys somskall göras av den studiesociala utredningen attutgöra en god grund för de fortsatta övervägandensom kommer att behöva ske. Flera av de problem somtas upp i motionerna finns redovisade iutredningsdirektivet. Särskilt som en översynsamtidigt pågår av SGI-skyddade tider finnerutskottet inte skäl att föreslå några ändradedirektiv till den studiesociala utredningen. I denmån motionerna inte helt eller delvis ärtillgodosedda med de nämnda utredningarna avstyrksmotionerna Sf213, Sf246, Sf266, Sf337, Sf338, Sf362,Sf373, Ub487 yrkande 8, Ub489 yrkande 3, Ub491yrkande 1 och A242 yrkande 24.FöretagareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bl.a.företagares sjukpenninggrundande inkomst ochom kalenderdagberäkning av tillfälligföräldrapenning till företagare.Jämför reservationerna nr 8 (c), 9 (m, fp, c), 10 (m, fp, kd, c).MotionerI motion N227 av m.fl. (m) yrkande 13påpekas brister i det sociala trygghetssystemet förföretagare. Motionärerna anför att en egenföretagarehar fasta kostnader vid sjukdom ochföräldraledighet. som företagettillfälligt är stängt med bortfall av inkomsterriskeras även ett mer långsiktigt inkomstbortfallgenom att kunderna söker sig till andra företag.Detta är särskilt känsligt för de företag som verkarinom tjänstesektorn. Motionärerna kritiserar ävenatt den tillfälliga föräldrapenningen för enegenföretagare beräknas per kalenderdag, vilketinnebär att egenföretagare får lägre ersättning änanställda när han eller hon är hemma och tar hand omsjuka barn.Motsvarande yrkande framställs i motionerna N263av m.fl. (fp) yrkande 12 och N306 avMaud m.fl. (c) yrkande 4.En ändring av reglerna i sjuk- ochföräldraförsäkringarna när det gällerkalenderdagberäkningen för företagare begärs imotionerna Sf331 av m.fl. (c) yrkande4 och A202 av () yrkande 1.Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf271yrkande 1 förslag till ändring så att beräkning avSGI ger egenföretagare en inkomsttrygghet som ärlikvärdig den som gäller för löntagare. Motionärernaanser att beräkningen av SGI bör utgå från taxeradinkomst justerad för resultatreglerande poster.Därefter bör den framräknade inkomsten korrigerasför skäliga fasta kostnader för lokaler, räntor m.m.Motionärerna påpekar att sjukförsäkringsavgiften föregenföretagare är högre än för anställda.I motion A240 av m.fl. (v) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om en översyn av detsociala försäkringssystemet. Egenföretagare börenligt motionärerna ha samma trygghet som anställda.Nettointäkten är låg i samband med startar ett företag. , som regelmässigt har lågnettointäkt, drivs i stor utsträckning av kvinnor.Motionärerna anser vidare att tillämpningen avreglerna om att låta företagaren få en högre SGIunder uppbyggnadsskedet är godtycklig.I motion Sf270 av m.fl. (c, m, fp,kd) begärs ett tillkännagivande om att även den somstartar ett aktiebolag bör kunna få en högre SGIunder ett uppbyggnadsskede.I motion N396 av () begärs iyrkande 2 ett tillkännagivande om att ur etträttviseperspektiv utreda företagarnas ekonomiskasituation vid sjukdom jämfört med vanligalöntagares. Aktiebolagsägare bör enligt motionärenfå samma regler under uppbyggnadsskedet som andraföretagare. I samma motion yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att utreda de ekonomiskakonsekvenserna av att ändra karenstiden förföretagare. Motionären anser att företagarenmaximalt skall kunna välja 14 dagars karenstid menmed samma avgift som vid 30-dagarskarens.I flerpartimotionen Sf303 av m.fl.(fp, m, kd, c) begärs ett tillkännagivande om attegenföretagare bör få rätt till ersättning vidtillfällig föräldraledighet på samma villkor som föranställda, dvs. att den skall beräknas utifrånårsarbetstiden.Ett sådant yrkande framställs även i motion Sf271Sten Tolgfors m.fl. (m) yrkande 2.Dessutom anser m.fl. (fp) i motionA241 yrkande 16 att villkoren i föräldraförsäkringenbör företagare för jämställas med villkoren föranställda.Utskottets ställningstagandeFör en person som driver näringsverksamhet i form avett aktiebolag beräknas den sjukpenninggrundandeinkomsten, SGI, på den lön som tas ut från bolaget(SGI på grund av inkomst av anställning). Personenlikställs således med en anställd. Det innebär ocksåatt när han eller hon blir sjuk är bolaget skyldigtatt betala sjuklön enligt lagen (1991:1047) omsjuklön.