bet · GP01JUU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Motion Ju327 avstyrks i nubehandlad del.ForskningI motion Ju327 (kd) begärs att den svenskaforskningen om ekonomisk brottslighet skallutvecklas, och i motion Ju3 (m) efterfrågas en ökadmångfald inom forskningen om ekonomisk brottslighet.Som ett led i regeringens strategi mot denekonomiska brottsligheten fick uppdraget att verka för attforskningen om ekobrottslighet inklusive miljöbrottutvecklades vid universitet och högskolor. Underåren 19982000 tilldelades därför rådet sammanlagt17 , som i huvudsak har delats ut sombidrag till olika forskningsprojekt. Sammanlagt har22 projekt initierats genom bidragsmedlen.Ett problem med ekonomisk brottslighet är, somBrottsförebyggande rådet anför, att begreppet ärsociologiskt och inte juridiskt. Det är därför intemöjligt att ur rättsstatistiken som i hög gradbygger på juridiska begrepp ta fram de brott somräknas till den ekonomiska brottsligheten. Inomramen för ett projekt, Statistik om ekonomiskbrottslighet, har därför undersökts om det ärmöjligt att förbättra den statistiska belysningen avdenna brottslighet.Övriga projekt som har fått stöd spänner över ettbrett fält med olika vetenskapliga discipliner.Projekten visar tydligt att den ekonomiskabrottsligheten är ett komplext fenomen som berörstora och viktiga samhällsområden och att det därförär viktigt att brottsligheten studeras ur olikasynvinklar.Vad avser övriga forskningsprojekt finns detidigast initierade beskrivna i översikten Forskningom ekonomisk brottslighet (1999:7), somäven innehåller en redovisning av tidigare svenskekobrottsforskning och forskningen i övriga Norden.Från senare år kan här bl.a. nämnas rapportenPerspektiv på ekobrottsligheten (BRÅ-rapport2000:10) i vilken behandlas den storalagstiftningsöversyn som BRÅ genomförde åren runt1980, utvecklingen och framtidsfrågor.Under år 2000 publicerades dels rap-portenFinansiella offshoremarknader och skatteparadis(2000:19), dels en internationellforskningsöversikt, Från storsvindel till småfiffel(2000:23). Rapporten på gott och ont (2001:17)publicerades och i januari i årpublicerades rapporten avnågra centrala brottstyper (2002:1).Inom ramen för de olika projekten har det ocksåhållits ett flertal seminarier. Avsikten frånBrottsförebyggande rådet är även att det ianslutning till att de olika rapporterna ges utskall hållas seminarier i syfte att diskutera hurresultaten kan användas i det brottsförebyggandearbetet. Som exempel kan nämnas attBrottsförebyggande rådet anordnadeen stor miljöbrottskonferens i tillsammansmed Riksåklagarens miljöbrottsenhet ochkriminologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet.I regleringsbrevet för år2002 har rådet bl.a. fått i uppdrag att tillregeringen redovisa hur man arbetar för attfullfölja och avsluta påbörjade projekt inomforskningen om ekonomisk brottslighet.Här kan också framhållas det arbete i form avkartläggningar m.m. som bl.a. sker inompolismyndigheterna, ochskattemyndigheterna och som bidrar med värdefullkunskap om den ekonomiska brottsligheten.Utskottet delar motionärernas uppfattning attforskningen kan bidra med värdefulla kunskaper vidbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Somframgår ovan pågår emellertid ett omfattande arbetei ett flertal olika projekt vid olika institutioner.Enligt utskottet finns det mot den bakgrunden inteskäl för att nu göra något särskiltuttalande med anledning av motionerna. MotionernaJu3 och Ju327 avstyrks i berörda delar.Hemliga tvångsmedel m.m.I motion Ju370 (s) efterlyser motionärerna nyametoder, t.ex. buggning, i arbetet mot den grovakriminaliteten.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat liknande motionsyrkanden. Senast var ifebruari (bet. 2001/02:JuU7 s. 30 f). Därlämnade utskottet en redogörelse för det pågåendeberedningsarbetet inom bl.a.avseende frågan om buggning. Med hänvisning till attden pågående beredningen inte bör föregripasavstyrkte utskottet yrkandena.Utskottet, som inte finner anledning till annanbedömning, avstyrker motion Ju370 i behandlad del.ÖvrigtI övrigt har utskottet ingenting att anföra medanledning av skrivelsen, revisorernas förslag ellermotionerna.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse till handlingarna.Reservationer1. Effektivare myndighetsarbete (punkt 1)av (), (),(), () och LennartBolander (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju3 yrkandena 3 och 4 samtavslår revisorers förslag 2001/02:RR11 idenna del (yrkande 2) och motionerna 2001/02:Ju5,2001/02:Ju331 yrkande 5 samt 2001/02:Ju392 yrkande 1.StällningstagandeVid införandet av förordade vien annan lösning. När nu myndigheten kommit i gångmed sin verksamhet anser vi dock att dess verksamhetmåste göras så effektiv som möjligt för att kunnamöta den alltmer kvalificerade ekobrottsligheten.För att förbättra och säkerställa en hög kvalitet imyndighetens utredningsarbete anser vi bl.a. att detkrävs både fler ekobrottsutredare och personal medmer specialiserad kompetens, inte minst i fråga omIT.Ett annat problem med den nuvarande organisationenpå ekobrottsområdet är att den är otydlig. Tillexempel ägnar sig både skattemyndigheternasskattebrottsenheter och åtutredande verksamhet. Enligt vår mening är riskenmed en sådan organisation att ansvarsfördelningenuppfattas som oklar, inte minst eftersomEkobrottsmyndigheten till skillnad frånskattebrottsenheterna inte finns på alla håll ilandet. Det bör därför övervägas om inteansvarsfördelningen mellan de olika myndigheternaskulle kunna göras tydligare.Vi anser därför att det bör göras en översyn avsåväl verksamhet somansvarsfördelningen mellan ochskattebrottsenheterna i syfte att effektiviseraarbetet mot den ekonomiska brottsligheten.Det bör ankomma på regeringen att göra en sådanöversyn och att återkomma till med förslagsom tillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju3 i berörd del. Övriga här behandladeförslag bör inte, på de skäl majoriteten anför,föranleda någon åtgärd från sida.2. Effektivare myndighetsarbete (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion Ju392 yrkande 1 samt avslårRiksdagens revisorers förslag 2001/02:RR11 i dennadel (yrkande 2) och motionerna 2001/02:Ju3 yrkandena3 och 4, 2001/02:Ju5 samt 2001/02:Ju331 yrkande 5.StällningstagandeI samband med att skattebrottsenheterna bildadeskonstaterade utskottet att den nyamyndighetsstrukturen på ekobrottsområdet innebarvissa nackdelar, bl.a. då den medförde att ansvaretfördelades på flera myndigheter. Utskottetförutsatte därvid att de berörda myndigheternaskulle upprätta gemensamma rutiner för samråd m.m.Som framgått ovan finns det emellertid bristersåväl vad avser samverkan som prioriteringen avutredningsresurser mellan de olika myndigheterna.Ytterst är det som haransvaret för att myndighetsstrukturen fungerar pådet sätt som det är tänkt och att de resurser somfinns används på bästa sätt. Enligt vår mening börJustitiedepartementet därför mer aktivt verka föratt samverkan mellan myndigheterna blir effektivareoch att resurserna på området används på ettoptimalt sätt.Det bör ankomma på regeringen att vidta nödvändigaåtgärder i enlighet med vad vi anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju392 i berörd del. Övriga här behandladeförslag bör inte, på de skäl majoriteten anför,föranleda någon åtgärd från sida.3. Effektivare myndighetsarbete (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju5 och 2001/02:Ju331yrkande 5 samt avslår revisorers förslag2001/02:RR11 i denna del (yrkande 2) och motionerna2001/02:Ju3 yrkandena 3 och 4 samt 2001/02:Ju392yrkande 1.StällningstagandeVi anser att all avancerad ekonomisk brottslighet,innefattande också grova miljöbrott, kräveroperativa insatser av sådan kvalificerad art att detbehövs en enhetlig och kraftfull organisation.Därför är det nödvändigt att Ekobrottsmyndighetensansvarsområde förändras så att den kan svara upp motdessa krav. I stället för en geografisk fördelningav ekobrottsbekämpningen som , bör man göraEkobrottsmyndigheten till en central myndighet.Myndigheten skall handlägga avancerad ekonomiskbrottslighet och annan allvarlig brottslighet somkan kopplas till denna, t.ex. grova miljöbrott.Övrig ekonomisk brottslighet skall utredas i denlokala polis- och åklagarorganisationen.Det bör ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med förslag som tillgodoser vad vi nuanfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju331 i berörd del samt motion Ju5. Övrigahär behandlade förslag bör inte, på de skälmajoriteten anför, föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.4. Effektivare myndighetsarbete (punkt 1)av () och (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen revisorers förslag 2001/02:RR11i denna del (yrkande 2) samt avslår motionerna2001/02:Ju3 yrkandena 3 och 4, 2001/02:Ju5,2001/02:Ju331 yrkande 5 samt 2001/02:Ju392 yrkande 1.StällningstagandeBåde och revisorerhar vid sina respektive granskningar funnit att detfinns tydliga brister vad avser samordningen avekobrottsbekämpningen såväl inomEkobrottsmyndigheten som mellan Ekobrottsmyndighetenoch andra myndigheter.Revisorerna pekar t.ex. på bristerna i samordningmellan och polismyndigheten vadavser den polispersonal som arbetar vidEkobrottsmyndigheten. Vi anser inte att det ärgodtagbart att dålig kommunikation mellanmyndigheterna skall få påverka det konkreta arbetetmot den ekonomiska brottsligheten. Dessa problem harbl.a. sin grund i regeringens brist på styrning avmyndigheterna i dessa frågor. Enligt vår meningborde regeringen på ett mycket tydligare sätt än vadsom varit fallet ge Ekobrottsmyndighetennödvändigt stöd samt på ett tydligare sätt definieradess uppgifter och roll. Regeringen bör också blimer aktiv för att skapa en god dialog mellanEkobrottsmyndigheten och polismyndigheten igemensamma frågor.Det bör ankomma på regeringen att beakta vad vi nuanfört i det fortsatta arbetet.Det anförda innebär att vi ställer oss bakomRiksdagens revisorers förslag i denna del. Övrigahär behandlade förslag bör inte, på de skälmajoriteten anför, föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.5. Kompetensutveckling inom ekobrottsområdet(punkt 2)av (), (),(c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen revisorers förslag 2001/02:RR11i denna del (yrkande 1).StällningstagandeEnligt vår mening är det en självklarhet att de somarbetar med utredning av brott skall ha de kunskapersom krävs för uppgiften. Vad gäller den ekonomiskabrottsligheten innehåller den i många fall mycketkomplicerade frågeställningar inom en rad olikaområden, vilket ställer särskilda krav påkompetensen.Vi anser därför att det är oroväckande attrevisorerna i sin granskning av Ekobrottsmyndighetenpekar på att det föreligger brister ikompetensutveckling för poliser och åklagare inomekobrottsområdet. En av orsakerna till dessa bristerär, enligt revisorerna, oenighet mellanmyndigheterna om vem som skall svara förvidareutbildningen. Vi anser att ansvaret för attlösa frågan om utbildningen av personalen vid deolika myndigheterna är en fråga som ytterst åvilarregeringen. Vi anser därför att det bör ankomma påregeringen att vidta de åtgärder som ärnödvändiga för att säkerställa en godkompetensutveckling för all personal inomekobrottsområdet.6. Ökade resurser för ekobrottsbekämpning(punkt 3)av (), (),(), () och LennartBolander (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju3 yrkandena 1 och 2 samtavslår motion 2001/02:Ju282.StällningstagandeDen ekonomiska brottsligheten är i många fall svåratt utreda och ställer krav på mycket kvalificeradekunskaper inom en rad olika områden. Enligt våruppfattning saknar dock berörda myndigheter i mångaavseenden den kompetens som är erforderlig. Medhänsyn till de mycket varierande förhållanden undervilka ekonomisk brottslighet begås är det inteheller rimligt att begära att åklagare och polisersjälva skall besitta all den kompetens som krävs.Vi anser i stället att åklagarna både skall ges enrätt, och en skyldighet, att i de fall så krävsanlita experter med särskilda kunskaper i t.ex.skatterätt, miljörätt och associationsrätt. För attmöjliggöra att sådan extern kompetens skall kunnahyras in måste åklagarorganisationen ges ökaderesurser.Även polisorganisationen måste ges tillräckligaresurser för att garantera tillgången tillspecialistkompetens. Härvid är det av största viktatt polisen öppnas upp för ett flertal olikabefattningar som inte kräver polisiär bakgrund ellerbehörighet. Ekonomer, analytiker, beteendevetare,etc. kan genom en förkortad utbildningges polismans befogenhet. På detta sätt kan polisenbåde tillföras ny kompetens på ett snabbt sätt ochsamtidigt frigöra polispersonal till andra angelägnauppgifter.Det bör ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med förslag som tillgodoser vad vi nuanfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju3 i berörd del. Motion Ju282 däremot börinte, på de skäl majoriteten anför, föranleda någonåtgärd från sida.7. Ekobrottsmyndighetensunderrättelseverksamhet (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen revisorers förslag 2001/02:RR11i denna del (yrkande 4) samt avslår motionerna2001/02:Ju331 yrkande 7, 2001/02:Ju370 yrkande 2 och2001/02:Ju392 yrkande 4.StällningstagandeJag anser i likhet med revisorer att detsätt på vilket underrättelseverksamheten påekobrottsområdet bedrivs innebär ett storttrovärdighetsproblem för ekobrottsbekämpningen. Detär enligt min uppfattning allvarligt som revisorernai sin rapport framför att anseratt ingen underrättelseverksamhet bedrivs påekobrottsområdet och att myndigheten därmedförhindras att bekämpa den ekonomiska brottslighetenpå bästa sätt.Frågan om tillgång tillunderrättelseverksamhet har varit aktuell alltsedanmyndighetens bildande och borde vara löst vid dethär laget. Det är anmärkningsvärt att berördamyndigheter inte har kunnat lösa frågan på etttillfredsställande sätt. Regeringen bör därför, iavvaktan på eventuella lagändringar, vidta deåtgärder som krävs för att ge Ekobrottsmyndighetentillgång till nödvändig information ur polisensunderrättelseregister.Det bör ankomma på regeringen att omgående vidtade åtgärder som erfordras med anledning av vad jagnu anfört.Det anförda innebär att jag ställer mig bakomRiksdagens revisorers förslag i denna del. Övrigahär behandlade förslag bör inte, på de skälmajoriteten anför, föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.8. Ekobrottsmyndighetensunderrättelseverksamhet (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ju370 yrkande 2 och2001/02:Ju392 yrkande 4 och avslår Riksdagensrevisorers förslag 2001/02:RR11 i denna del (yrkande4) samt motion 2001/02:Ju331 yrkande 7.StällningstagandeEnligt nuvarande bestämmelser är det polisen som ihuvudsak svarar för kriminalunderrättelsetjänsten påekobrottsområdet. har intenågon direkt tillgång till de register som polisenupprättar i detta syfte. bedriveräven skattebrottsenheterna vissunderrättelseverksamhet. Vi anser attEkobrottsmyndighetens tillgång tillunderrättelseverksamhet är av central betydelse förmyndighetens verksamhet och att den nuvarandesituationen inte är acceptabel. Frågan omEkobrottsmyndighetens tillgång till polisensunderrättelseregister har utretts under flera årutan att den har kunnat lösas. Myndigheterna harinte heller kunnat presentera några verksammalösningar. Vi anser därför att det är hög tid attregeringen ser till att fårdirekt tillgång till de nödvändigaunderrättelseregistren.Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med ett lagförslag somtillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna Ju370 och Ju392 i berörda delar. Övrigahär behandlade förslag bör inte, på de skälmajoriteten anför, föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.9. Ekobrottsmyndighetensunderrättelseverksamhet (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju331 yrkande 7 samt avslårRiksdagens revisorers förslag 2001/02:RR11 i dennadel (yrkande 4) och motionerna 2001/02:Ju370 yrkande2 och 2001/02:Ju392 yrkande 4.StällningstagandeEnligt nuvarande bestämmelser harEkobrottsmyndigheten varken direkt tillgång tillpolisens underrättelseregister eller någon rätt attsjälv upprätta några sådana register. För attEkobrottsmyndighetens personal skall kunna ta del avsådana uppgifter måste den vända sig tillpolismyndigheten med en begäran om att få utuppgiften. Detta förfarande leder till attEkobrottsmyndighetens utredningsarbete blir myckettungrott som den information sommyndigheten får fram inte kan tillföras polisensregister. Vi anser inte att detta är acceptabelt.För att ge de nödvändigaförutsättningarna för att kunna upptäcka ochförebygga ekonomisk brottslighet anser vi attmyndigheten skall ges möjlighet att upprätta sinaegna spanings- och underrättelseregister.Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med ett lagförslag somtillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju331 i behandlad del. Övriga här behandladeförslag bör inte, på de skäl majoriteten anför,föranleda någon åtgärd från sida.10. Tillgång till skatteregistret, m.m.(punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen revisorers förslag 2001/02:RR11i denna del (yrkande 3) samt avslår motion2001/02:Ju392 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeRiksdagens revisorer konstaterar i sin rapport attskattebrottsenheternas arbete förefaller fungera välmen anser bl.a. att effektiviteten i arbetet skullekunna förbättras ytterligare om utredarna snabbareoch lättare kunde få tillgång till de uppgifter somfinns i skatteregistret. Jag delar revisorernasuppfattning och anser att frågan om vem som skall hatillgång till det centrala skatteregistret bör sesöver.Revisorerna pekar också i sin rapport på att densamlokalisering som finns av polis och åklagarem.fl. har visat sig effektiv. Enligt nuvarandemyndighetsstruktur ingår emellertid inteskattebrottsutredarna i denna samlokalisering. Jaganser därför att regeringen mer aktivt än börverka för samlokalisering av dessa enheter på deorter där en öppenhet för en sådan lösning finns.Det bör ankomma på regeringen att utreda dessafrågor och återkomma till med ettlagförslag som tillgodoser vad jag nu anfört.Det anförda innebär att jag ställer mig bakomRiksdagens revisorers förslag i denna del. MotionJu392 i berörd del bör inte, på de skäl majoritetenanför, föranleda någon åtgärd från sida.11. Tillgång till skatteregistret, m.m.(punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju392 yrkandena 2 och 3samt avslår revisorers förslag2001/02:RR11 i denna del (yrkande 3).StällningstagandeEnligt nuvarande bestämmelser har inte utredarna vidskattemyndigheternas skattebrottsenheter direkttillgång till skatteregistret. De får inte helleranvända sig av tvångsmedel såsom beslag. Vid enutvärdering av skattebrottsenheternas verksamhet somRiksskatteverket gjort på uppdrag av regeringenpekar verket bl.a. på just dessa två omständighetersom hinder för en ökad effektivitet vid enheterna. Isamband med att redovisadeuppdraget till regeringen lade verket fram förslagpå lagändringar i dessa avseenden.Att ge skattebrottsutredarna direkt tillgång tillskatteregistret skulle enligt vår mening kunnastrida mot artikel 6 i . Vi anseremellertid att det är av största vikt attskattebrottsutredarnas arbete, utan atträttssäkerheten åsidosätts, görs så effektivt sommöjligt. Vi anser därför att de nuvarande rutinernaavseende överföring av sådana uppgifter mellanmyndigheterna bör ses över så att utredarna istörsta möjliga utsträckning och så snabbt sommöjligt får tillgång till nödvändiga uppgifter urskatteregistret. Vi anser också att frågan omutredarnas möjligheter att verkställa beslag bör sesöver.Det bör ankomma på regeringen att vidta deåtgärder som är nödvändiga och vid behov återkommamed förslag till med anledning av vad vinu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotion Ju392 i berörd del. revisorersförslag bör inte, på de skäl majoriteten anför,föranleda någon åtgärd från sida.12. Legitimationskontroll (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju392 yrkande 5.StällningstagandeFör att komma till rätta med de vanligaste formernaav skatteundandragande och ekonomisk brottslighetsåsom svart arbete, bokföringsbrott och andraskattebrott torde generella regelförändringar varadet mest effektiva. Sådana förslag är också underberedning. Vi anser emellertid att det i väntan pådessa förändringar redan nu måste vidtas åtgärderinom de branscher som är överrepresenterade vadgäller utnyttjande av svart arbetskraft. En åtgärdsom diskuterats är att införa en rätt förskatterevisorer att genomföralegitimationskontroller vid revisioner för att kunnastämma av dem som vid revisionstillfället arbetar påexempelvis en restaurang mot arbetsgivarregistret.Vi är övertygade om att en sådan lagstiftning skullevara ytterst effektiv i kampen mot ekonomiskbrottslighet och annat skatteundandragande.Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med ett lagförslag somtillgodoser vad vi nu anfört.13. Sänkta skatter för att bekämpa ekonomiskbrottslighet (punkt 7)av (), (),(), (), LennartBolander (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ju2.StällningstagandeVi är övertygade om att ett mycket effektivt sättatt förebygga och minska den ekonomiskabrottsligheten är att genomföra såväl generellaskattesänkningar som sänkningar av skatten påenskilda områden. Höga skatter kan i vissa fall fåtill följd att personer begår brott, t.ex. främjarett högt skattetryck uppkomsten och utvecklingen aven ökande svart arbets- och tjänstesektor. Viförordar bl.a. därför en sänkning av skattetrycket.Det bör ankomma på regeringen att till riksdagenåterkomma med förslag i enlighet med vad vi nuanfört.14.