bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — en större förlust än vad marknadenförväntat, och företaget reviderade nedtidigare prognoser om vinst- ochefterfrågeutvecklingen under 2002.Rapporten bidrog i kombination med bl.a.en allmän nedgång på aktiemarknaden tillatt försvaga värdet på den svenskakronan. Kronan återhämtade sig underandra halvan av maj, bl.a. på grund avförbättrade konjunkturutsikter och någotstigande aktiekurser. Vid handelns slutden låg kronans värde på 133,9,enligt det s.k. TCW-index. I början avapril låg TCW-index på omkring133,5.Sedan regeringen offentliggjorde sinkonjunkturprognos har , ochNordea presenterat nya bedömningar av densvenska ekonomins utveckling under 2002och 2003. I genomsnitt räknar dessa medatt BNP stiger och 2,9 %nästa år. Det kan jämföras medregeringens bedömning om en BNP-tillväxtpå 2002 och 2003.1.2.8 syn påvårpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarUtskottet delar regeringens bedömning ivårpropositionen att tillväxttakten i densvenska ekonomin stiger under de närmasteåren, efter förra årets svaga tillväxt.Utvecklingen under inledningen av 2002visar på en tydlig återhämtning i såvälden internationella som den svenskakonjunkturen. Till följd av bl.a. denexpansiva finans- och penningpolitikenhar det sketten märkbar stabilisering och uppgång iden ekonomiska aktiviteten i Förentastaterna, vilket även spridit sig tillEuropa och andra för svenskexportindustri viktiga länder ochmarknader.Hushållens framtidstro har ökat underdet senaste halvåret, vilket ikombination med starkt stigande inkomsterbäddar för ökad svenskhushållskonsumtion. Som redovisades ovanhar också konsumtionen utvecklatsgynnsamt ,enligt SCB:s senaste siffror. Denstigande internationella efterfrågan ochen god konkurrenskraft i utgångslägetbidrar även till en ökad export under dekommande åren, jämfört med den svagautvecklingen i fjol.Mot bakgrund av den lägre aktiviteten iekonomin, en viss minskning av antaletlediga platser och en fortsatt pressadsituation inom industrin, försvagasarbetsmarknaden efter de senaste årenskraftigt stigande sysselsättning ochsjunkande arbetslöshet. I takt med atteterhämtningen förstärks bådeinternationellt och i stigersysselsättningen på nytt. Regeringensbedömning är att antalet sysselsatta ökarmed i genomsnitt både 2003och 2004. Den öppna arbetslösheten bedömsstiga till i genomsnitt föråter sjunka till i genomsnitt 4 %respektive av arbetskraften 2003och 2004.I partimotionerna görs ingaallvarligare invändningar mot regeringensbedömning av den internationellautvecklingen. Samtliga partier pekar påatt det sketten stabilisering och att en återhämtningi bl.a. ekonomi är påväg. Motionärerna pekar emellertid på ettantal risker och frågetecken som kan ledatill att den internationellaåterhämtningen dämpas och fördröjs.I motion Fi39 (fp) anförs attbörsnedgången kan påverka konsumtionen iFörenta staterna negativt. "Förmögenhetsökning har medgivit atthushållen - som i - hållit ettlågt sparande. Sparkvoten har de senastetre åren legat på . Enfortsatt svag börs kan leda till attsparandet ökar och konsumtionen hållstillbaka. "Motionärerna menar vidare att denmycket snabba lättnaden i den ekonomiskapolitiken kan medföra inflationsriskersom den amerikanska ,Federal Reserve (FED), måste möta medräntehöjningar. "FED har tidigare inte tvekat att höjaräntan kraftigt när den ansett attinflationsrisker måste kvävas. Tendensertill överhettning kan därmed leda till enkraftig skärpning av den ekonomiskapolitiken som dämpar tillväxten", menarmotionärerna.Även motionärerna i motion Fi37 (kd)pekar på riskerna med aktiekurserna. "Den amerikanska börsen kan stå införytterligare kurskorrigeringar nedåt dåmånga aktier enligt vissavärderingsmodeller fortfarande ärövervärderade. Detta gör att denamerikanska återhämtningen låter vänta påsig fram till senare delen av 2002 ochförst kan uppnå en tillväxt somligger i paritet med den långsiktigtmöjliga. "När det gäller den svenska utvecklingenmenar motionärerna i Fi36 (m) och Fi37(kd) att bl.a. den stigande inflationentyder på att resursutnyttjandet i densvenska ekonomin är högre än vadregeringen räknar med i vårpropositionen,och att det sannolikt gör att tillväxteni den svenska ekonomin framöver inte blirlika hög som regeringen kalkylerar med ivårpropositionen.Som utskottet redovisat ovan räknarregeringen att med det finns ledigaresurser i ekonomin som gör att ekonominunder kan växa någotsnabbare än den långsiktigatillväxttrenden utan att inflationen tarfart. Enligt regeringens beräkningar vardet s.k. BNP-gapet, dvs. skillnadenmellan den faktiska produktionsnivån isamhället och den praktiskt möjliga,negativt . Till följd av densvagare arbetsmarknaden och den lågatillväxten tas inte resurser i anspråk iår, vilket betyder att det även under2003 och åren därefter finns ledigaresurser att tillgå.Enligt utskottets mening är olikaberäkningar av nivån på ekonominsresurser mycket osäkra. Till exempel ärsvårigheterna att fastställa den möjligaproduktionsnivån betydande. Stigandeinflation kan vara ett tecken på attresursläget skärpts men som utskottetredovisat ovan beroddeinflationsuppgången tillstor del på tillfälliga prisökningar varskopplingar till det aktuellaresursutnyttjandet i ekonomin är svaga.Utskottet vill i anslutning till dettaerinra om att regeringen, på grund avosäkerheten om resursläget, ivårpropositionen redovisar olikaalternativa utvecklingsscenarier -högtillväxtalternativet ochlågtillväxtalternativet - i vilka olikaantaganden om BNP-gapet görs.I motion Fi36 (m) anförs också attproblemen för företaget kan ledatill att regeringens tillväxtprognoserför 2002 och 2003 måste revideras ned.Enligt utskottets mening är ettutomordentligt viktigt företag förSverige, den svenska ekonomin ochenskilda medborgare. Det framgår inteminst av utvecklingen dåexporten av teleprodukter, av vilkenEricsson står för en betydande andel,minskade . Men enligt utskottetsmening måste problemen ses i ljuset avden betydande överkapacitet och denomstrukturering som sedan mer än ett årtillbaka präglar IKT-branschen världenöver. Enligt utskottets mening är detdärför glädjande att det under de senastemånaderna kommit signaler som tyder påatt även IKT-sektorn är på väg atteterhämta sig. Till exempel harproduktionen i IKT-sektorn i Förentastaterna ökat under det senaste halvåretsamtidigt som investeringarna i IKT-sektorn på länge ökadei början av 2002, enligt preliminäraberäkningar av Förenta staternasnationalräkenskaper under förstakvartalet i år.1.3 Inriktningen av den allmännaekonomiska politikenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner det förslag till allmännariktlinjer för den ekonomiska politikensom regeringen redovisar ibudgetpropositionen. Förslaget byggerpå budgetpropositionen omvilken det finns en överenskommelsemellan Socialdemokraterna,degröna. avslår de förslag somförs fram i motionerna.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).1.3.1 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenDen ekonomiska vårpropositionen bygger påbudgetpropositionen om vilkendet finns en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och de gröna.Utskottet konstaterar att det därmedfinns en politisk majoritet för denekonomiska politiken och budgetpolitikensom är inriktad på full sysselsättning,ett offentligt överskott om av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel ochprisstabilitet.Samarbetet har under mandatperiodenberört fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetoch miljö - och innefattat både konkretaförslag och långsiktiga åtaganden införframtiden. Överenskommelserna bekräftas ivårpropositionen. Träffade uppgörelserfullföljs.Tillväxttakten i den svenska ekonominsjönk till följd av denkraftiga internationellakonjunkturnedgången som förstärkes avterrordåden i . Statistikoch indikatorer visar att nedgången nåttsin botten och att en återhämtningpåbörjats, såväl internationellt som iSverige. Tillväxttakten i den svenskaekonomin kommer att stiga under denärmaste åren.Så här i slutet av mandatperioden1998-2002 kan utskottet konstatera attden svenska ekonomin står på en stabilgrund. De offentliga finanserna visaröverskott och har överstigit uppsattamål, den offentliga bruttoskuldensjunker, den offentliga nettoskulden harvänts till en nettoförmögenhet, desvenska räntorna ligger endast något överräntorna i och inflationen ärlåg, även om en viss uppgång noterats detsenaste året på grund av bl.a.tillfälliga prishöjningar. Dessutom harSverige ett stort överskott i de samladeaffärerna med utlandet. Trots förra åretsavmattning har tillväxten varit hög underperioden, i genomsnitt per år.Styrkan i de offentliga finanserna ochsaneringspolitiken under åren 1994-1998har skapat ett utrymme för att mötakonjunkturförsvagningen med en expansivekonomisk politik. Trots den svagaretillväxten har den öppna arbetslöshetenvarit fortsatt låg och sysselsättningenhar ökat som de offentligafinanserna visat överskott.Sysselsättningen i den svenska ekonominhar ökat med omkring 360 000personer och målet om en halvering av denöppna arbetslösheten till nåddes islutet av 2000. har antaletpersoner i olika arbetsmarknadspolitiskaprogram minskat kraftigt.Den positiva utvecklingen påarbetsmarknaden, och styrkan i deoffentliga finanserna, har också gjortdet möjligt att stärka välfärden ochgenomföra ett antal stora reformer undermandatperioden. Den kommunala sektorn harsedan 1998 ökat sin omslutning medomkring och flerpersoner har anställts i skolan, vårdenoch omsorgen. Omfattande resurser harsatsats på utbildning, och högskolanexpanderar med 100 000 . Barnbidragen,studiebidragen och flerbarntilläggen harhöjts och maxtaxan har införts ibarnomsorgen. Pensionerna ochbostadstilläggen har höjts ochförbehållsbelopp, maxtaxa i äldreomsorgenoch ett högkostnadsskydd i tandvården harinförts. Arbetslöshetsförsäkringenförstärks och arbetsskadeförsäkringenreformeras. Skatter riktade mot låg- ochmedelinkomsttagare har sänkts samtidigtsom även fastighetsskatten och skatterriktade mot företagen justerats ned.Studiesystemet har reformerats ochbiståndet har höjts från 12 miljarderkronor till 16 miljarder kronor.Samtidigt har stora avbetalningar gjortspå statsskulden och stora satsningar hargjorts för att skapa ett ekologiskthållbart samhälle. Resurser har lagts påmiljöforskning, miljöövervakning, skyddav biotoper och biologisk mångfald, ochden gröna skatteväxlingen fortsätter.Den förhållandevis höga tillväxten hargynnat hela . Arbetslösheten hargått ned i alla delar av landet och detkommunala utjämningssystemet bidrar tillatt alla kommuner får del av denekonomiska utvecklingen. Den regionalaklyvningen motverkas. Det är dock intetillräckligt. präglas fortfarandeav alltför stora klyftor och avotrygghet. Klyftorna skall minskas ochden ekonomiska politiken skall fortsattinriktas på att motverka konsekvensernaav den internationellakonjunkturnedgången och att stärkaSveriges långsiktiga tillväxtförmåga.Högst upp på dagordningen står kampenom jobben. Stora insatser genom såvälresursförstärkningar som skattesänkningargörs för att minska den svagakonjunkturens effekter påarbetsmarknaden. Den stora utmaningen äratt på nytt skall närma sig ensituation med full sysselsättning. Allamänniskors vilja till arbete skall tastill vara. Kraften riktas mot attsysselsättningsmålet skall nås, dvs. att80 % av den vuxna befolkningen skall varareguljärt sysselsatt 2004 (sysselsattaexklusive sysselsatta ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program).Uppgiften är därför att understödja desenaste årens goda utveckling. Denekonomiska politiken inriktas på fortsattstarka offentliga finanser och låginflation för att även skallklara de långsiktiga utmaningarna somställs till följd av den demografiskautvecklingen. Målet om överskott i deoffentliga finanserna över enkonjunkturcykel ligger fast. Den svenska ekonominslångsiktiga produktionsförmåga skallhöjas genom att ledigaarbetskraftsresurser mobiliseras. Encentral uppgift är att bryta dendramatiskt stigande sjukfrånvaron ochförhindra att alltfler människor slås utfrån arbetsmarknaden genom sjukdom ellerförtidspension. Det elvapunktsprogram somregeringen presenterade ibudgetpropositionen följs löpande upp.Reformerna för rättvisa och trygghetfortsätter. Välfärden skall ytterligarebyggas ut. För att tillväxten skall blilångsiktigt hållbar måste den också kommaalla till del. Det innebär att rättvisanskall stärkas genom en aktivfördelningspolitik och genom åtgärder somförbättrar utvecklingsmöjligheterna föralla medborgare oavsett kön, etnisk ellerkulturell tillhörighet eller var i landetman bor. Tillväxt och rättvisa går enligtutskottets mening hand i hand. I dagensvärld med snabba förändringar behövsrättvisa med trygga människor som vågarutbilda sig och som vågar anta nyautmaningar. har maxtaxan införts,föräldraförsäkringen förlängts ochytterligare steg tas i den särskildasatsningen på personalförstärkningar iskola och fritidshem. Den reformeradearbetsskadeförsäkringen träder i kraft,liksom högkostnadsskyddet i tandvårdenför äldre samt maxtaxa ochförbehållsbelopp i äldreomsorgen.Arbetslöshetsförsäkringen höjs.Levnadsvillkoren skall fortsätta attförbättras, och som en följd av dettaskall socialbidragsberoendet halverasmellan 1999 och 2004.Ytterligare reformer genomförs 2003 och2004. utökas studiebidraget ochbiståndet höjs. Taken isocialförsäkringarna höjs, om detstatsfinansiella läget medger, ochsatsningar görs på infrastruktur,bostadsbyggande, hälso- och sjukvården,rättsväsendet och skolan. Ett system förindividuell kompetensutveckling skallinföras och inkomstprövningen avänkepensioner slopas. Sammantaget handlardet om reformer på ca 17 miljarderkronor.År 2004 får vården, förskolan ochskolan ytterligare resurser. Biståndethöjs ytterligare och rättsväsendettillförs mer resurser. Nya satsningargörs på infrastruktur, miljö ochbostäder. Sammantaget betyder detreformer på ca 12 miljarder kronor.1.3.2 Partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenI Moderata samlingspartiets motion Fi36anförs att ekonomiskaeftersläpning mot andra länder måstebrytas. Många djupgående strukturellaproblem som förhindrar att tillväxten ochsysselsättningen varaktigt ökar finnskvar. De strukturreformer som den svenskaekonomin har nytta av genomfördeseller initierades i början av 1990-talet.Regeringen har inte under innevarandemandatperiod genomfört någrastrukturreformer i syfte att förbättraekonomins utbudssida och höja denlångsiktiga tillväxtkraften. Det har fåtttill effekt att frånhögkonjunkturen tar med sig den högstaöppna arbetslösheten någonsin, stigandeinflation trots svag tillväxt, den lägstaprivata investeringsverksamheten iEuropa, omfattande utflyttning avarbetskraft och företag, låg nivå pånyföretagandet och en svag krona somurholkar välfärden och ytterligare höjerinflationstrycket i ekonomin.Enligt motionärerna är också de senasteårens sysselsättningsökning till stor delen bubbla eftersom sjukfrånvaron ökatkraftigt . Regeringensbrist på reformer betyder atttillväxtpotentialen i den svenskaekonomin inte ökat för att förhindra enfortsatt eftersläpning. Detta är enallvarlig utveckling eftersom bl.a.globaliseringen gör att behovet avreformer är större än vad det var ibörjan av 1990-talet.För att bryta eftersläpningen måste,enligt motionärerna, reformeringen av densvenska ekonomin återupptas ochintensifieras. De stora strukturellaproblemen med stor konjunkturkänslighet istatsfinanserna, höga offentligautgifter, världens högsta skatter samtstora politikerstyrda monopol måsteåtgärdas.Reformpolitiken bör utgå från attSverige långsiktigt skall kunna ha entillväxt på . Dettaställer bl.a. krav på en politik förföretagande och för att öka konkurrensenoch mångfalden i samhället. Bättreförutsättningar för kreativitet,företagsamhet, tillväxt och möjlighet förmedborgarna att öka inflytandet över sinaliv och kunna leva på sin lön skapasbl.a. genom sänkta och slopade skatter påföretagande, arbete och sparande. Tillexempel bör inkomstskatternagenomgripande reformeras och sänkas bl.a.genom att förvärvsavdrag införs ochgrundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs kraftigt till på sikt50 och den statliga inkomstskattensuccessivt avvecklas. Dessutom bör ettsärskilt extra grundavdrag förbarnfamiljer på per barninföras. Vidare bör dubbelbeskattningenpå aktier och förmögenhetsskatten samtarvs- och gåvoskatten slopas och enavveckling av fastighetsskatten påbörjas.Beskattningen av kapitalinkomster bör påsikt sänkas till genomsnittlig EU-nivåför att underlätta kapitalbildningen ochnyföretagandet. Skatten på hushållsnäratjänster och skatterna på bensin, dieseloch produktionsmedel i jordbruket börsänkas. Totalt föreslås i motionenskattesänkningar som i slutet av 2004uppgår till netto 60 miljarder kronorutöver regeringens förslag. Vidare måsteföretagskrånglet minskas genom färre ochenklare regler.För att pressa ned sjukfrånvaron,minska utgifterna för ohälsan och ökaarbetskraftsutbudet i ekonominpresenterar motionärerna en omfattandeaktionsplan med bl.a. ökade anslag förrehabilitering. Utbildningspolitikenmåste läggas om och forskningenförstärkas. Två nya stiftelseuniversitetbör bildas. Arbetsmarknadspolitiken börreformeras med sikte på att skapa enstörre flexibilitet och mångfald. Fleraarbetsmarknadspolitiska åtgärder somaktivitetsgarantin bör slopas till förmånindividuella insatser ocharbetsförmedlingen utvecklas genom attfler privata förmedlingsföretag fårkonkurrera med de offentliga. AMS börersättas med en ny renodlad myndighet.Vidare bör en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring införas.Konkurrenstrycket i ekonomin måste ökasgenom reformeringar och avregleringar avt.ex. bostadsmarknaden, vården, omsorgenoch utbildningen. För att ökakonkurrensen, den privata företagsamhetenoch amorteringen av statsskulden börockså de statliga företagen privatiserasi en betydligt snabbare takt än vadregeringen räknar med.Sveriges behov av utbyggda ochförbättrade vägar är stort och en utökadsatsning på vägar och järnvägar börgenomföras. Friheten och mångfalden isamhället bör ökas genom att t.ex. ennationell obligatorisk hälsoförsäkring,en äldrepeng och en nationell skolpeng,vilken innebär att staten tar överkostnaderna för skolväsendet, införs. Detförsta steget i den nationellahälsoförsäkringen bör vara att införa ennationell vårdgaranti. De offentligautgifternas andel av ekonomin måstesänkas för att minska statsfinansernaskonjunkturkänslighet, öka medborgarnasfrihet och öka konkurrensen. Besparingarsom motsvarar 57miljarder kronor netto presenteras imotionen.För att förbättra barnfamiljernasekonomiska situation och öka derasvalfrihet bör det särskilda grundavdragetför barnfamiljer införas. Motionärernareserverar också i motionen medel för enalternativ barnomsorg som skall ökabarnfamiljernas valfrihet och medföraetableringsfrihet och mångfald inombarnomsorgen. Eftersom detta system skallgälla från bör den nyligeninförda iföräldraförsäkringen tas bort. Dekommunala verksamheterna måste fokuseraspå kärnverksamheterna så att medborgarnafår ut mer av varje skattekrona, vilketenligt motionärerna underlättas avinförandet av en skolpeng och en allmänhälsoförsäkring.En översyn bör göras omuppgiftsfördelningen mellan, stat,kommun, det civila samhället ochgemenskaperna för att bl.a. minskakommunernas obligatoriska åtaganden.Verksamheter bör avregleras och utsättasför konkurrens. Enligt motionärernainnebär deras politik att statsbidragentill kommunerna kan sänkas under denärmaste åren. Dessutom innebär bl.a. desenaste årens snabbt stigande kommunalaskatteinkomster att det finns utrymme försänkta kommunalskatter i många kommuner.Kommunernas ekonomiska problem löses bästgenom en politik som ökar den allmännatillväxten. Euron bör införas så snartsom möjligt, och det långsiktiga måletför budgetpolitiken bör vara att denoffentliga skulden understiger avBNP 2005 och att de offentliga finansernaskall vara i balans överkonjunkturcykeln. För att möjliggöra enskuldnivå på av BNP bör deoffentliga finanserna under enövergångsperiod ge överskott. Minskadskuldkvot och lägre utgifts- ochskattekvoter ökar stabiliteten i deoffentliga finanserna avsevärt ochminskar behovet av en offentligförmögenhetsuppbyggnad överkonjunkturcykeln (yrkande 1).I motion Fi37 anförsatt regeringen i vårpropositionen, ilikhet med i alla större propositionersom regeringen lagt på bordsedan 1994, ägnar föga politisk kraft åtföretagsklimatet och de strukturellaproblem som gjort att halkat långt ned i OECD-ländernasvälståndslista. i lågkonjunkturen stårregeringen helt utan en strategisk planför att höja tillväxtförutsättningarna iden svenska ekonomin. Den totalaarbetslösheten är hög, kunskapen,kapitalet och företagen flyttar utomlandseller säljs ut till utländska ägare,sjukfrånvaron ökar kraftigt ocharbetsmarknaden fungerar dåligt.Tillsammans hotar detta att förvärrakonjunkturnedgången och öka på Sverigeseftersläpning mot övriga OECD-länder.Det är, enligt motionärerna, nu hög tidatt rätta till strukturfelen i densvenska ekonomin - rekordhögt skattetryckoch stora marginaleffekter som gör attdet lönar sig dåligt att arbeta ochskapar ett osunt bidragsberoende, en högbeskattning som gör det svårt att lockaoch behålla företag i landet, en dåligtfungerande arbetsmarknad och lönebildningoch en svag konkurrens i stora delar avekonomin. Målet bör vara en varaktigthållbar tillväxt på per år.För att öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och öka möjligheterna förmedborgarna att klara sig på sin egen lönföreslås att inkomstskatten reformeras ifyra delar bl.a. genom en kraftig höjningav grundavdraget, en skattereduktion, ettförvärvsavdrag och genom att värnskattenavskaffas. Vidare sänksarbetsgivaravgifterna på lönesummor upptill , och en 50-procentigskattereduktion på hushållens köp avtjänster i det egna hemmet införs. Vidarebör rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruket, åkeri-och transportsektorn skapas.Förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen påutdelningsinkomster avvecklas stegvis ocharvskatten på bundet kapital vidgenerationsskifte i företag avskaffas.Avdragsrätten på pensionssparande höjsoch en avdragsrätt för insättningar påindividuella utbildningskonton införs.Dessutom bör fastighetsskatten avskaffas2003 som kommunerna ges rättatt ta ut avgift på bostäder,kommersiella fastigheter ochindustrifastigheter. Sammantaget föreslåsskattesänkningar som i slutet av 1994uppgår till netto omkring 37 miljarderkronor utöver regeringens förslag.Arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras för att minska riskerna förarbetskraftsbrist inom vissa områden ochstigande löne- och inflationstryck. Ettav de allvarligaste hoten mot den svenskaekonomin är att lönerna fortsätter attstiga snabbare än i EU-länderna.Villkoren för lönebildningen börförbättras genom t.ex. en högreegenfinansiering i en ny obligatoriskarbetslöshetsförsäkring, och regler ilönebildningen bör skapas som främjardynamik och flexibilitet ilönesättningen. De nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsteses över och minskas och regelverketförenklas. Ökade satsningar bör göras påkvalificerad yrkesutbildning för attavhjälpa bristsituationer. Nya alternativsom kompletterar den traditionellaarbetsförmedlingen måste släppas fram.Konkurrensen måste öka inom t.ex.detaljhandeln, byggsektorn och denoffentliga sektorn. För att ökaeffektiviteten i vården och omsorgenanser motionärerna att konkurrensen skallöka genom att bl.a. fler privatainitiativ tillåts. Kvarvarandekonkurrenshämmande regleringar i denprivata sektorn bör avvecklas. Deregelförenklingar somSmåföretagsdelegationen föreslår börsnarast genomföras. Kristdemokraternapresenterar tillsammans med de övrigaborgerliga partierna ett program inomolika områden för att öka företagandet.Motionärerna anför vidare att regeringensokänsliga budgetsanering har varitförödande för enskilda människor, bl.a.pensionärerna. Motionärerna föreslårdärför att bl.a. inkomstprövningen ibostadstillägget inte skall innehållafritidsfastigheter och attomställningspensionen för efterlevandeåterställs.