bet · GP01AU5 · 2002-03-21 00:00:00 — Till infocentret kanallmänheten ringa och få allmän information omarbetsförmedlingens service och Internettjänster,arbetslöshetsförsäkringen, arbetsmarknaden samtyrken och studier.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna A313 (m), A367 yrkande 3 (kd),A384 yrkande 3 (m), A389 yrkande 9 (fp) och Sf395yrkande 11 i denna del (fp).När det sedan gäller krav på stödtill utvecklande av s.k. arbetslivscenter villutskottet påpeka att det inom ramen för AMV:sverksamhet finns utrymme att starta sådana projekt.Ett exempel är en s.k. kundarbetsplats vid Högskolani som har till syfte att förbättramöjligheterna för högskolans studenter att hittaarbete i och . I detta projekt ingårbl.a. arbetsförmedlingen i Gävle.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Ub552 yrkande 7 (c).Utskottet övergår nu till förslagom en ny resursfördelningsmodell. Utskottet kankonstatera att ett liknande yrkande behandlades ibudgetbetänkandet 2001/02:AU1, där det lämnas enredogörelse för den fördelningsmodell som användsinom AMV. Fördelningen av resurserna till respektivelän sker efter en fördelningsnyckel som AMS centraltupprättat. Varje enskild länsarbetsnämnd har sedanen egen fördelningsnyckel som anpassats till delokala förhållandena. I utskottets ställningstagandeframhölls att det är angeläget att AMS fortlöpandeomprövar de resursfördelningsmodeller som tillämpasinom verket. Det åligger verket att fördela anslagnamedel på ett sådant sätt att de riktlinjer och målför arbetsmarknadspolitiken som ställs upp avriksdagen och regeringen beaktas. Utskottetsslutsats blev att frågan om fördelningsmodellensoperativa utformning inte bör avgöras av riksdagenutan enligt nuvarande decentraliserade modell. Debehandlade motionerna avstyrktes.Utskottet har ingen annan uppfattning i dag.Motion A259 yrkande 2 bör därför avslås.När det sedan gäller det krav på förtydligande avde lokala arbetsmarknadsnämndernas rättigheter ochskyldigheter som framställs i motion A387 kanutskottet konstatera att motionärens förslag ärgenerella och allmänt hållna. Utskottet vill peka påatt dessa nämnders verksamhet regleras iförordningen (2001:623) med instruktion förArbetsmarknadsverket. Av 36 § i förordningen framgåratt arbetsmarknadsnämnden är ett samarbetsorgan meduppgift att medverka till att denarbetsmarknadspolitiska verksamheten inom ramen förden statliga arbetsmarknadspolitiken utformasutifrån lokala förutsättningar och behov. I 38 § isamma förordning föreskrivs attarbetsmarknadsnämnden särskilt skall· medverka till att målen för den nationellaarbetsmarknadspolitiken uppnås,·· medverka till att finna former och skapa utrymmeför aktivitetsgarantin,·· ansvara för kvaliteten i ungdomsinsatserna,·· skapa samsyn mellan olika aktörer för att främjaatt varje individs arbetsförmåga tas till vara såatt det blir möjligt för den enskilde attförsörja sig genom eget arbete och·· mobilisera det lokala arbetsmarknadsutbudet.·Enligt utskottets uppfattning finns det mot bakgrundav det som anförts ovan inte skäl att föreslå någottillkännagivande i enlighet med förslaget imotionen. Motion A387 (s) bör därför avslås.Avslutningsvis vill utskottet beröra de motionersom rör den nordiska arbetsmarknaden. Motionerna tarsikte på förhållandena mellan och Danmarkrespektive och . Utskottet kankonstatera att det finns en rad problem som uppstårnär någon väljer att arbeta eller bo i ett annatnordiskt land. Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att så långt som möjligt ta bort de hindermot ökat utbyte av arbetskraft som dessa probleminnebär.Utskottet kan notera att det har inletts dialogermellan de berörda länderna om hur man skall lösadessa problem.När det gäller förhållandet finnsdet en arbetsgrupp bestående av företrädare för debåda ländernas regeringskanslier som diskuterardessa frågor.När det sedan gäller förhållandet Sverige-Norgepågår kontakter mellan de båda länderna bl.a. påministernivå. Utskottet anser att det är viktigt attgränshindren elimineras och att resurser byggs uppför samordnad information. Inom Regeringskanslietövervägs också att ta initiativ till att inrätta ettinformationskontor vid gränsen mellan ochNorge där medborgarna skall kunna få hjälp med olikafrågor som kan uppstå när man väljer att arbeta iett annat land. Utskottet utgår från att man inomdetta arbete beaktar de erfarenheter som finns frånbl.a. AF Inre Skandinavia.Med hänvisning till det ovan anförda anserutskottet inte att det är nödvändigt att föreslånågot tillkännagivande med anledning av vad somanförts i motionerna A282 (s), A380 (s) och A390yrkandena 3 och 4 (m). Motionerna bör därför avslås.4. ArbetslöshetsförsäkringUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet motionersom rör arbetslöshetsförsäkringen, däriblandfrågan om att införa en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring,kvalificeringsregler och företagaresersättningsrätt. Utskottet behandlar ocksåmotioner som tar upp frågor ombemanningsföretag. Samtliga motioneravstyrks.Jämför reservationerna 38 (m, kd, c, fp), 39(m, kd, c, fp), 40 (v), 41 (kd), 42 (kd, c),43 (m, kd, c, fp), 44 (mp) och 45 (m, kd).Allmänna frågorBakgrundArbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagareoch företagare och regleras i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring (). Den består av engrundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring.För att vara berättigad till ersättning fråninkomstbortfallsförsäkringen skall den arbetslöse havarit medlem i en arbetslöshetskassa i minst tolvmånader (medlemsvillkor). Vidare krävs att denarbetslöse utfört en vissmängd förvärvsarbete (arbetsvillkor) och att haneller hon bl.a. är aktivt arbetssökande(grundvillkor).Arbetslösa som uppfyller arbets- ochgrundvillkoren men inte medlemsvillkoret har rätttill ersättning från grundförsäkringen. Sådanersättning kan även lämnas till den som i ställetför arbetsvillkoret uppfyller ett s.k.studerandevillkor.Arbetslöshetsersättning utges under längst 300ersättningsdagar oavsett den arbetslöses ålder. Enersättningsperiod kan dock bli förlängd med högst300 dagar utan att den arbetssökande behöveruppfylla ett nytt arbetsvillkor. har den arbetssökande rätt attbegränsa sitt arbetssökande till lämpliga arbeteninom sitt yrke och till närområdet. Ersättningenfrån arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form avdagpenning, dvs. ett per dag beräknat belopp. Närdet gäller inkomstbortfallsförsäkringen lämnasdagpenning av den försäkrades tidigaredagsförtjänst, dock lägst . i en ersättningsperiod lämnas s.k. förhöjddagpenning. Den högsta dagpenningen är då perdag. Därefter är den högsta dagpenningen perdag. För arbetslösa som endast har grundförsäkringlämnas ett s.k. grundbelopp med per dag.Ändringarna som genomfördes var enfortsättning på det förändringsarbete som hadepåbörjats samma vår när antog regeringensproposition Förnyad arbetsmarknadspolitik fördelaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) ochsom bl.a. ledde till att det arbetsmarknadspolitiskaprogrammet aktivitetsgaranti infördes i hela landetfr.o.m. den 1 augusti 2000.Utskottet har, som tidigare påpekats, även isamband med behandlingen av budgetpropositionen2001/02:1 tagit ställning till ett antalmotioner som rör arbetslöshetsförsäkringen och dessfinansiering. Det kan noteras att det i dettasammanhang behandlades krav från ,om att införa enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Utskottet kommer i det följande att behandla dekvarvarande motionerna från den allmännamotionstiden som tar upp frågor rörandearbetslöshetsförsäkringen.MotionerModeraterna föreslår i kommittémotion A219 att detinförs en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som innebär att ersättningendast skall kunna lämnas under en ersättningsperiodom . Det skall inte vara möjligt attkvalificera sig till en ny ersättningsperiod pånågot annat sätt än genom reguljärt arbete. För attåstadkomma ett bättre försäkringsmässigt sambandföreslås en utökad egenfinansiering (yrk. 6).I kommittémotion A251 föreslår attregeringen bör utreda alternativa organisations- ochtillsynsmodeller samt konsekvenserna av att förändrarelationerna mellan de fackliga organisationerna ocharbetslöshetskassorna (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeArbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersättaden enskilde för inkomstförlust vid arbetslöshetunder en omställningsperiod fram till ett nyttarbete. Det samhälleliga stödet tillarbetslöshetsförsäkringen syftar bl.a. till attstärka arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Meddet förstås att den arbetslöse så fort som möjligtskall kunna övergå i reguljärt arbete.Arbetslöshetsförsäkringen har alltid varit avseddatt vara en omställningsförsäkring. Den får inte blien permanent försörjningsinrättning, varken påheltid eller som kontinuerlig inkomstutfyllnad underlängre perioder. Den skall inte heller användas föratt subventionera olika branscher, eftersom det kanleda till att det uppstår oacceptabla snedvridningari konkurrensförhållandena mellan företag.Försäkringen bör inte heller användas för attfinansiera verksamheter, som i och för sig kanframstå som angelägna, men som samhället i övrigtinte prioriterar att finansiera.De förändringar som genomfördes hösten 2000innebär att försäkringens grundstruktur bibehållitssamtidigt som arbetslinjen har stärkts. Kravet påatt aktivt söka lämpligt arbete har ocksåförtydligats. Arbetslöshetsförsäkringen har bliviträttvisare som legitimiteten stärkts.Förändringarna har också inneburit att den s.k.rundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshethar motverkats då det är möjligt attkvalificera sig för nya ersättningsperioder genomdeltagande i arbetsmarknadspolitiska program ellerinsatser. I stället skall de som är eller riskeraratt bli långtidsarbetslösa få erbjudande om enheltidsaktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin.Härigenom riktas stora insatser mot den enskilde föratt få honom eller henne tillbaka till reguljärtarbete.En kritik som riktas mot nuvarande system är attdet administreras av arbetslöshetskassor som harnära anknytning till olika intresseorganisationer,vilket enligt kritikerna bl.a. lett till att mångapersoner kommit att stå utanförarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet ansluter siginte till denna kritik. Enligt utskottets mening harsambandet mellan arbetslöshetskassorna och defackliga organisationerna inneburit ett starktfackligt engagemang i utvecklingen avarbetslöshetsförsäkringen. De fackligaorganisationernas inflytande överarbetslöshetskassorna har inneburit att nödvändigastrukturomvandlingar inom arbetsmarknaden harunderlättats. Rationaliseringar har kunnataccepteras eftersom den ekonomiska tryggheten förarbetstagarna har varit säkrad. Bildandet av ALFA-kassan har också lett till att de grupper som valtatt stå utanför de fackligt anknutnaarbetslöshetskassorna getts en möjlighet attomfattas av inkomstbortfallsförsäkringen. Med dennamöjlighet kan arbetslöshetsförsäkringen numera ansesvara en allmän försäkring. Enligt utskottetsbedömning finns det därför inget skäl att ändra dennuvarande administrationen och omforma försäkringentill ett rent statligt system.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om ett avJustitieombudsmannen fattatbeslut (JO 780-2000). Enligt beslutet finns det intenågot lagstöd för ett överlämnande frånarbetslöshetskassorna till fackförbunden avbeslutsfattande i och handläggning av ärendenrörande arbetslöshetsförsäkring eller av ärendenrörande medlemskap i kassorna. I den månöverlämnanden har skett har det enligt JO stått istrid med regeringsformen 11 kap. 6 §. AMS harpåbörjat ett arbete med att se över vilkaarbetslöshetskassor som behöver förändra sinverksamhet med anledning av JO:s beslut.Med hänsyn till det anförda finns det enligtutskottet ingen anledning att initiera någonutredning om konsekvenserna av att bryta kopplingenmellan de fackliga organisationerna ocharbetslöshetskassorna.När det sedan gäller frågan om en översyn avtillsynsverksamheten kan utskottet konstatera attett sådant arbete har genomförts av entjänstemannagrupp inom . Gruppenhar redovisat sitt arbete i departementspromemorianTillsynen över arbetslöshetsförsäkringen (Ds.2001:75). I promemorian föreslås att tillsynen överalla delar av arbetslöshetsförsäkringen hålls sammanhos en från berörda parter fristående myndighet. Enproposition kommer att överlämnas till denärmaste dagarna.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet förslaget som framförs i motion A219yrkande 6 (m). Utskottet föreslår också att motionA251 yrkande 8 (kd) avslås.Inträdesvillkor m.m.BakgrundSom framgår av den inledande redogörelsen måste denarbetslöse uppfylla vissa villkor för att ha rätttill arbetslöshetsersättning. För att erhållaersättning från inkomstbortfallsförsäkringen krävsatt den arbetslöse uppfyller ett medlemsvillkor ochett arbetsvillkor.För att erhålla medlemskap i en arbetslöshetskassakrävs att sökanden harförvärvsarbetat i minst ochfortfarande arbetar i minst denna omfattning.Arbetsvillkoret innebär att den enskilde skall hautfört en viss mängd förvärvsarbete. Enligthuvudregeln krävs att den arbetslöse under en ramtidav före arbetslöshetensinträde skall ha förvärvsarbetat under minst sexmånader. Endast månad då förvärvsarbete har utförtsunder minst får räknas in. Det finns ocksåett alternativt arbetsvillkor som innebär attsökanden skall ha förvärvsarbetat i minst 450 timmarunder en sammanhängande tid av sex kalendermånaderoch utfört arbetet under varoch en av dessa månader inom ramtiden på tolvmånader. Som kvalificerande förvärvsarbete räknasäven anställning med lönebidrag, skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare, anställning inom Samhall ABoch anställningar som arbetsgivaren finansierat medanställningsstöd. Stödformen särskiltanställningsstöd räknas däremot inte somkvalificerande förvärvsarbete.Utöver dessa villkor måste den arbetslöse ävenuppfylla vissa grundvillkor. Det innebär attsökanden bl.a. måste vara aktivt arbetssökande, varaberedd att anta lämpligt arbete och att medverkatill att en individuell handlingsplan upprättas.MotionerVänsterpartiet hävdar i partimotion A314 att det kanvara svårt för deltidsarbetande och för dem som harolika tillfälliga anställningar att uppfylla kravenför att bli medlem i en arbetslöshetskassa ocharbetsvillkoret. Eftersom det är kvinnor som harhögst andel av både deltidsanställningar ochtillfälliga anställningar anser partiet att det ärtveksamt om reglerna för arbetslöshetsersättning ärkönsneutrala. föreslår därför attregeringen får i uppdrag att närmare kartläggaeffekterna av villkoren för att bli berättigad tillarbetslöshetsersättning (yrk. 6).Samma synpunkter framför ipartimotion A317 (yrk. 2) med det tillägget att manäven bör se över utformningen avarbetslöshetsförsäkringen och dess konsekvenser förinvandrare.Kristdemokraterna förordar i kommittémotion A251(yrk. 3) en annan utformning av arbetsvillkoret.Dagens kvalifikationskrav för grundbeloppet börändras. Rätten till ersättning skall utgå från skall arbeta ett antal timmar under en ramtid avett år. Enligt partiet bör man också övervägalämpligheten av att ha olika kvalifikationsvillkorför grundbeloppet och för den inkomstrelateradeersättningen. Partiet föreslår också attmedlemsvillkoret tas bort, som en följd av förslagetom införande av en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring.I motion A221 föreslår och () att reglerna iarbetslöshetsförsäkringen skärps. Om en arbetslöstackar nej till ett säsongsarbete, utan att hamedicinska skäl för detta, skall han eller honstängas av.Bengt Silfverstrand (s) hänvisar i motion A275 tillatt det tidigare fanns en bestämmelse som innebaratt ett kassakort skulle ha inkommit tillvederbörande arbetslöshetskassa inom åtta veckorefter det att kassakortets sista dag ifyllts för attersättning skulle utbetalas. Denna regel slopades ibörjan av . Eftersom det numera inte finnsnågon begränsningsregel förekommer det att en delkassakort skickas in till arbetslöshetskassan långtefter arbetslöshetsperiodens utgång. Motionärenföreslår därför att den tidigare åttaveckorsregelnåterinförs.I motion A285 hävdar och () att deltidsarbetslösa i vissa fall kan förlorasin ersättningsrätt om de tar ett arbete med högresysselsättningsgrad.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning bör rätten tillarbetslöshetsersättning bygga på en fast förankringpå arbetsmarknaden. För att en sökande skall ansesha en fast förankring måste det krävas att han ellerhon har förvärvsarbetat reguljärt i en vissomfattning. Vilken omfattning det skall vara är ensvår avvägning. Ett för lågt krav innebär att ävenpersoner med en svag förankring på arbetsmarknadenskulle ha rätt till ersättning. Ett för högt kravskulle utesluta stora arbetstagargrupper frånförsäkringsskydd. Det skulle även kunna försvåra fördeltidsarbetande och grupper med oregelbundna ochtidsbegränsade anställningar.Utskottet anser att dagens arbetsvillkor bygger påen godtagbar avvägning. Det innebär rimliga krav påsökandens anknytning till arbetsmarknaden. uppfattning förhåller det sig på sammasätt när det gäller kravet på förvärvsarbete som denenskilde måste uppfylla för att kunna bli medlem ien arbetslöshetskassa.Utskottet har dock förståelse för de invändningarsom framförs i några motioner om att vissa grupperkan ha problem med att kvalificera tillarbetslöshetsersättning, exempelvis invandrare,deltidsarbetslösa och personer med tidsbegränsadeanställningar. Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att man i första hand gör ansträngningarför att bereda dessa personer heltidsarbete.Utskottet kan konstatera att det harvidtagits åtgärder för att förbättra dessa gruppersmöjligheter att få reguljära heltidsarbeten.När det gäller deltidsarbetslösa har AMS under2001 haft i uppdrag att kartlägga vilka arbetsgivaresom har en stor andel deltidsarbetare och som inteerbjuder önskad arbetstid. I AMS uppdrag låg ocksåatt ha överläggningar med dessa arbetsgivare i syfteatt förmå dem att organisera sitt arbete på ettannat sätt. Kartläggningen, som redovisades i enrapport till regeringen , visar attden största andelen deltidsarbetslösa återfinns inomområdena vård, omsorg och handel och att kvinnor ibetydligt högre grad än män är deltidsarbetslösa. Avrapporten framgår också att insatserna inriktats påatt fullfölja det arbete som påbörjats med parternainom vård- och omsorgssektorn. har ettarbete inletts inom handeln samt inom hotell- ochrestaurangbranschen. AMS har infört en intygsrutinsom innebär att arbetsgivaren tillarbetsförmedlingen får uppge vilket arbetsutbud somkan erbjudas den deltidsarbetslöse. Villkoren förarbetsmarknadsutbildningen inom vård och omsorg harskärpts. Arbetsmarknadsutbildning skall endastbeviljas under förutsättning att den förenas medgarantier från arbetsgivaren som resulterar ianställning med arbetstider som motsvarar sökandensönskemål.I regleringsbrevet har regeringenuppdragit åt AMS att fortsätta med de insatser sompåbörjades för att minska antaletdeltidsarbetslösa.Regeringen har också gett () iuppdrag att bilda en styrgrupp för frågor omdeltidsarbetslöshet. Styrgruppen, som leds avgeneraldirektören för AV, består av företrädare förArbetslivsinstitutet, AMS, (JämO) och Svenska . Styrgruppen skallockså utse en referensgrupp med företrädare förarbetsmarknadens parter. Styrgruppens uppgift skallvara att påverka de omständigheter somhindrar dem som arbetar deltid och som villarbeta mer att få önskad arbetstid. Arbetet skallvara gränsöverskridande, vilket innebär attrespektive myndighets område skall utnyttjas.För genomförandet av uppdraget disponerar AV100 "2004.Utskottet kan notera att de åtgärder som hittillshar vidtagits för att minska deltidsarbetslösheten hargett effekt.Regeringen har gett iuppdrag att se över den arbetsrättsligalagstiftningen (regeringsbeslut , N2000/2486ARM). Syftet med uppdraget skall vara att se överden arbetsrättsliga lagstiftningen så att denuppfyller kraven på trygghet och inflytande för deanställda inom ramen för en flexibel och effektivarbetsmarknad. Principer för arbetsrättens framtidautveckling skall belysas. Utvecklingstendenser påarbetsmarknaden genom avtal på olika nivåer och iolika branscher skall beaktas. Översynen skallomfatta ett antal frågor. Bland annat skall manstudera de tidsbegränsade anställningarna.Utvecklingen av dessa anställningar skallkartläggas. Konsekvenserna av utvecklingen skallbelysas. Vidare skall en bedömning göras om det ärmöjligt att minska skillnaderna ianställningstrygghet och anställningsvillkor mellantillsvidareanställningar och tidsbegränsadeanställningar för att anställningsskyddslagen skalluppfylla kraven på trygghet och förutsägbarhet förde anställda samt vilka effekter detta skulle kunnafå för företagens utveckling.När det slutligen gäller invandrares arbetsmarknadvill utskottet hänvisa till de åtgärder somredovisas ovan under avsnittet Särskilda grupper.Enligt utskottets uppfattning utgör de pågåendeinsatserna ett viktigt led i arbetet med att ge ovanberörda grupper möjlighet att få arbete i denomfattning som svarar mot deras arbetsutbud. Medhänsyn till det ovan anförda anser utskottet att detinte finns skäl att göra några uttalandenmed anledning av motionerna A251 yrkande 3 (kd),A314 yrkande 6 (v) och A317 yrkande 2 (v).Motionerna bör därför avslås.Frågan om verkan av att en deltidsarbetslös tarett arbete med högre sysselsättningsgrad som tas uppi motion A285 rör tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen. Problemet har tidigarebehandlats av utskottet i betänkande 2000/01:AU5Ändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. Utskottetkonstaterade då att AMS är av den uppfattningen attersättning skall lämnas, men att det finns exempelpå kassor som är av motsatt uppfattning. visade bl.a. det här exemplet på att detfinns behov av en kontinuerlig uppföljning avreglernas tillämpning. Utskottet vill dock betonaatt man i varje enskilt fall måste beakta desärskilda omständigheter som kan finnas.Utskottet har ingen annan uppfattning . Somredan påpekats kommer regeringen att föreläggariksdagen ett förslag till förändradtillsynsverksamhet bl.a. i syfte att skapa en merenhetlig tillämpning. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet motion A285 (s).Den fråga som tas upp i motion A221 rörgrundvillkorens utformning. Utskottet kan konstateraatt det redan finns ett krav på att sökandenskall anta ett lämpligt arbete. Om sökanden ärarbetslös och har arbetslöshetsersättning kandagpenningen sättas ned om han eller hon avvisat etterbjudande om lämpligt arbete. Vilka principer somskall gälla vid bedömningen av vad som är att ansesom lämpligt arbete regleras i 11 § . AMS fårockså efter bemyndigande av regeringen meddelaföreskrifter om lämpligt arbete. Sådana föreskrifterhar meddelats (se AMSFS 2000:10). Av 11 § ALFframgår att man vid bedömningen av vad som ärlämpligt arbete skall ta skälig hänsyn till densökandes förutsättningar för arbetet samt andrapersonliga förhållanden. Vidare framgår attbedömningen av vad som kan anses vara tillgängligtoch lämpligt arbete för den enskilde skall göras medbeaktande av läget på hela arbetsmarknaden och medhänsyn till vad som rimligen kan begäras av densökande. Utskottet vill också erinra om att sökandenunder i enersättningsperiod får begränsa sig till att sökalämpliga arbeten inom sitt yrke och närområde.Enligt utskottet är de ovan beskrivna reglerna välavvägda och tillåter en bedömning i varje enskiltfall efter vissa riktlinjer. Utskottet är därförinte berett att föreslå något tillkännagivande påsätt som begärts i motion A221 (m). Motionen bördärför avslås.Det krav som framställs i motion A275 om attinföra någon form av preskriptionsregel har tagitsupp av en arbetsgrupp inom Näringsdepartementet.Gruppens resultat har redovisats idepartementspromemorian Kontrakt för arbete (Ds1999:58). I promemorian föreslogs en reglering i ALFmed innebörden att ersättning förverkas om den intelyfts inom en på visst sätt bestämd tvåårsperiod.Promemorian har inte lett till något förslag frånregeringen. AMS har i budgetunderlaget tillregeringen för budgetåren 2003-2005 uttalat sig föratt införa sådana regler och då hänvisat bl.a. tillförslaget i promemorian.