bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Vidareanförs att modellen även kan prövas påIndustrifondens och Norrlandsfondensverksamhet, vilka i likhet med redani dag kan teckna garantier för banklån.Enligt uppgift från Näringsdepartementethar regeringen även tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att presenteraett förslag till lånegarantisystem.Regeringens ambition är att ett utvecklatlånegarantisystem skall finnas i driftfrån och med januari 2003.Som tidigare nämnts redovisade ,tillsammans med , ensammanställning av erfarenheter ochmöjligheter för särskilda grupper avsmåföretagare att utnyttja de finansiellalånesystem som finns. Iuppdraget ingick att speciellt belysakvinnors, ungdomars och invandraresmöjligheter att få lån till företagandeinom särskilt tjänstesektorn. Iredovisningen av uppdraget (Erfarenheteroch möjligheter för särskilda grupper avföretagare att utnyttja de finansiellasystemen) föreslår utredningen införandetav två nya lån - mikrolån ochsmåföretagarlån. Mikrolånets syfte skallvara att komplettera marknadens behov avsmå krediter. Kreditnivån bör vara istorleksordningen 10 000-60 000 kr.Vidare bör lånet inte ha amorterings-eller räntefrihet och det bör inte hellerfinnas något krav på att en bank skallmedverka i finansieringen. Lånet skall,enligt förslaget, vara tillgängligtoavsett bransch eller marknad. Därtillbör ett småföretagarlån för lån till nyaföretag och små företag i utvecklinginföras. Kreditnivån bör enligt förslagetvara och det skallutgöra en komplettering till övrigfinansiering i form av t.ex. banklån,riskkapital eller eget kapital. Vidareanförs att lånet endast skall kunna gesnär tillräcklig upplåning inte är möjligatt erhålla på den kommersiellalånemarknaden. Lånet bör vara flexibeltvad gäller amorteringstid, belopp, räntaoch andel av total finansiering samt ivvrigt anpassas efter kundens behov.Vidare bör det nuvarande tillväxtlånetbehållas i befintligt skick enligtförslaget.Som även tidigare påpekats beslötregeringen (dir. 2001:103) i november2001 att tillsätta en särskild utredareför att se över statens insatser förtillväxt och företagsutveckling påregional nivå. I uppdraget ingår attlämna förslag till inriktning,effektivisering och organisering avstatens insatser för företagsutvecklingpå regional nivå. Utredaren skall ävenlämna förslag om förhållandet mellan denregionala organisationen och detnationella förföretagsutveckling som utgörs av NUTEKoch . I riktlinjerna förutredningsuppdraget hänvisas till debedömningar som regeringen gör i denregionalpolitiska propositionen, vilkaskall vara vägledande för utredningen.Det innefattar bl.a. att statens insatserframför allt skall varamarknadskompletterande, att snedvridningav konkurrens skall undvikas och attinsatserna bör ske främst i tidigaskeden. I riktlinjerna understryks ävenatt en övergripande utgångspunkt förekonomisk hjälp och stöd till företagskall vara att företag i första handskall utnyttja den reguljärakapitalmarknaden. Härefter bör olikatyper av återbetalningsbara låneformeranvändas och först i sista hand bördirekta statliga bidrag komma i fråga,sägs det i direktivet. Enligtutredningsdirektivet skall en slutrapportlämnas . Vidare påpekasatt förändringar som kan bli aktuella börkunna genomföras fr.o.m. januari 2003.Svenska Riskkapitalföreningen och ett samarbete medatt undersökahändelseutvecklingen på den formellariskkapitalmarknaden. Syftet med arbetetär bl.a. att öka transparensen påmarknaden och ge entreprenörer och andrasom behöver finansiell förstärkning enbättre förståelse för marknadensfunktion. I den senaste rapporten omriskkapitalbolagens aktiviteter (R2002:2), vilken avser fjärde kvartalet år2001, har ett antal frågor besvarats avföretagen om hur de uppfattar den svenskariskkapitalmarknaden och hur dessfunktion kan förbättras. Av studienframgår att en majoritet avriskkapitalbolagen är optimistiska införframtiden och tror att de kommer attinvestera mer kapital änunder . Åtta av tioriskkapitalföretag anser att det finnstillräckligt många goda idéer/projekt attinvestera i på dagens marknad. På fråganom vilka de största svårigheterna förbranschen är för tillfället var de mestfrekventa svaren skattelagstiftningen ikombination med andra regelverk,konjunkturläget och att det är ont omkapital i de tidiga investeringsfaserna.För närvarande pågår den s.k.Värdepappersfondsutredningen somregeringen tillsatte (dir. 1999:108) idecember 1999. Utredningen har tilluppgift att göra en kartläggning av densvenska marknaden för värdepappersfonderoch andra företag för kollektivainvesteringar samt en utvärdering avmarknadens funktionssätt. I uppdragetingår att analysera om det finns behov avatt skapa ytterligare förutsättningar företablering av slutna fondföretag - isynnerhet för investeringar i riskkapital- och i förekommande fall ge förslag tilllagstiftning samt i detta sammanhang ävenanalysera de institutionellaförutsättningarna vad gällerschablonbeskattning avvärdepappersfonder. Iutredningsdirektivet nämns särkilt denrapport (Entreprenörsfonder - riskkapitaltill växande företag) som presenterade hösten1998 vari föreslogs att regler för slutnafonder skall införas i syfte attunderlätta investeringar i riskkapital.Utredningen beräknas avsluta sitt arbetei juli 2002.I december 2001 presenterade Institutetför tillväxtpolitiska studier (ITPS) påuppdrag av regeringen en rapport om hurandra länder stöder kapitalförsörjningeni små och medelstora företag.Utredningens huvudsakliga syfte var attbeskriva och analysera hurriskkapitaltillförseln till små ochmedelstora företag fungerar i vissautvalda länder samt att beskriva statensroll i detta sammanhang. De länder somstuderats är , ,, , ochStorbritannien. I slutsatsernakonstateras att ett genomgående drag församtliga undersökta länder är att detfinns brister i systemen förkapitalförsörjning till mindre ochnystartade företag. Dessa brister finnsframför allt för företag i de allratidigaste faserna, för finansiering avFoU-investeringar och när det gäller atttillgodose företag som har mindrekapitalbehov. Vidare konstateras att detfinns vissa programinsatser i deundersökta länderna som är mycketintressanta att införa i , men attinget enskilt program kan fungera som enuniversallösning och åtgärda alla bristerpå marknaden.Beträffande ändrade skatteregler somett medel för att stödja företagens ochföretagarnas kapitalförsörjning harregeringen aviserat (prop. 2001/02:4s. 171) sin avsikt att återkomma i frågannär utredningen om beskattning av ägare ifåmansföretag lämnat sitt slutbetänkande.Utredningen beräknas vara avslutad i maj2002. avstyrkte (bet.2001/02: SkU15) våren 2002motionsyrkanden om ändringar iskattereglerna för fåmansföretag.Utskottet ansåg att det inte fanns någonanledning för att föregripa denpågående utredningen och regeringensberedning av hithörande frågor. I enreservation (m, kd, c, fp) anmodades etttillkännagivande till regeringen ienlighet med vad som anförts imotionerna.När det gäller stöd till start avnäringsverksamhet kan nämnas att syftetär att ge företrädesvis arbetslösa, sominte kan få ett arbete och som harförutsättningar för att starta egenverksamhet, bidrag till försörjningenunder inledningsskedet av verksamheten.Stödet får lämnas till den som är ellerriskerar att bli arbetslös och ärarbetssökande på arbetsförmedlingen. Stödkan också ges till personer som ärbosatta i ett stödområde även om de inteär arbetslösa. Stödet lämnas endast tillden som bedöms ha goda förutsättningaratt driva företag och om verksamhetenbedöms få en tillfredsställande lönsamhetoch ge varaktig sysselsättning. Detekonomiska stöd som lämnas är ett s.k.aktivitetsstöd. Det innebär att den somär berättigad till ersättning frånarbetslöshetskassa får aktivitetsstödmotsvarande arbetslöshetsersättningen.Utskottets ställningstagandeFrågan om kapitalförsörjning försmåföretag intar, vilket utskottettidigare uttryckt (bet. 2000/01:NU7), encentral ställning inom näringspolitiken.En effektivt fungerande kapitalmarknad ären grundförutsättning för skapandet avnya företag och tillväxt i befintligaföretag. Emellertid kan det förekommabrister på marknaden. Det gäller bl.a.att vissa grupper har svårare att erhållafinansiering samt att marknaden intefungerar tillfredsställande i vissaregioner. Vidare är det viktigt atttillse att det finns kapital i detidigaste utvecklingsskedena.För närvarande pågår ett arbete med attse över olika delar avkapitalförsörjningen. Regeringen har, somnämnts, i olika sammanhang framhållit attutgångspunkterna för dess fortsattaövervägande beträffandekapitalförsörjning är att statens rolltydligt skall motiveras och kompletteramarknaden. Vidare har påtalats attstatsmakternas insatser löpande måsteomprövas. Utskottet har inte haft någonavvikande uppfattning.Flera av de aspekter som berörs imotionerna är föremål förutredning inom . Somtidigare nämnts har regeringen i olikasammanhang meddelat sin avsikt att införagenerella mikrolån. På regeringensuppdrag har , tillsammans med ,framlagt förslag om sådana mikrolån. Ävenfrågan om att utveckla statliga garantierför lån till små- och medelstora företaghar utretts av . Beredning av dessaförslag sker inomRegeringskansliet. Vidare pågår ettarbete med att se över statsmakternasinsatser för tillväxt ochföretagsutveckling på regional nivå.Utskottet finner därav inget skäl för etttillkännagivande beträffande mikrolån.Utskottet delar uppfattningen attstaten bör underlätta framväxten avregionala kreditgarantiföreningar. Föratt främja initiativ inom detta områdehar som tidigare nämnts medel avsattsunder för attinformera om hur man startar lokala ochregionala kreditgarantiföreningar. mening får därför förslaget imotionerna 2001/02:N364 (mp) och2001/02:N365 (mp) anses i hög gradtillgodosett.Utskottet vill i detta sammanhang ävenbetona vikten av att kunskaperna hosfinansiärerna om kvinnor, unga ochpersoner med invandrarbakgrund som driverföretag förbättras. Det är enligtutskottets mening viktigt att arbeta förförändrade attityder hos olika aktörergentemot de grupper som har svårigheteratt få krediter.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här aktuella motioner i berördadelar.Social ekonomiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omolika insatser för att främja densociala ekonomin med hänvisning tillvidtagna åtgärder och pågående arbete.Jämför reservationerna 4 (m, kd, fp)och 5 (c).MotionernaEnligt vad som anförs i motion2001/02:N306 (s) har det socialaföretagandet en stor potential.Motionärerna menar att en satsning påsocialt företagande kan vara ett brakomplement till dearbetsmarknadspolitiska åtgärder somfinns. borde, som flera EU-länderredan gjort, underlätta för den socialaekonomins företag, sägs det i motionen.Detta kan ske genom att man stimulerarsamverkan mellan offentlig sektor och denya sociala företagen. Ett annat sätt äratt uppmuntra och underlätta för deprivata företagen att verka som mentorerför de sociala företagen. Statsmakternamåste även se till att det socialaföretagandet får samma tillgång tillföretagsrådgivning ochkompetensutveckling som andra småföretagsamt att det finns kreditinstitut som kange de sociala företagen tillgång tillriskkapital och krediter.I motion 2001/02:N351 (s) framhålls attden offentliga sektorns grundläggandeansvar att ge medborgarna det som är detoffentligas åtagande inte bör hindra lämnar över det faktiskagenomförandet till andra aktörer. Sådanaaktörer kan enligt motionärernaexempelvis vara föreningar, kooperativ,ömsesidiga företag, stiftelser ellerandra lokala utvecklingsgrupper. Någraexempel som lyfts fram i motionen äräldreomsorg, barnomsorg samt vård ochrehabilitering av människor medmissbruksproblem. Enligt motionärerna börSverige även studera hur den socialaekonomin växt fram i , då vi däravkan lära mycket om attityder till ochregelverk för kooperativ och andraorganisationsformer inom den socialaekonomin. Vidare anförs att det behövsmer av erfarenhetsutbyte om socialekonomi.Vikten av att sprida kunskap om densociala ekonomin betonas i motion2001/02:N356 (s). Anledningen till det äratt, vilket undersökningar visat, fåsvenskar har kännedom om den socialaekonomin och dess innebörd. Det finnsdärför ett behov av informations- ochkunskapsspridning om den socialaekonomin. Denna informations- ochkunskapsspridning bör enligt motionärernaomfatta följande fyra områden:- Information och utbildning tillaktiva medlemmar i föreningar,kooperativ, stiftelser och lokalautvecklingsgrupper. Den sociala ekonominsaktörer behöver stärka sin kompetens närdet gäller att möta och hantera olikaåtgärder och politiska insatser somriktas mot dem.-- Information till och utbildningav politiker och tjänstemän inomoffentlig förvaltning. Det gällerkunskapen inom förvaltningar samt hosförtroendevalda beträffande villkoren ochförutsättningarna för aktörer inom densociala ekonomin. Detta är viktigt medtanke på upphandlingar och andra åtgärderinom närings- ocharbetsmarknadspolitikens område.-- Utbildning av elever inomgrundskola och gymnasium. Det gäller denbild av social ekonomi som bör ges tillbarn och ungdomar. Om verksamheten inomden sociala ekonomin inte kan framstå somett alternativ till sedvanlig verksamhetkommer den att få det svårt .-- Utbildning av elever viduniversitet och högskolor. Detta avserhur verksamheter och organisationer medsocial ekonomi som inriktning skall kunnafå större uppmärksamhet och utrymme inomden högre utbildningen.-I motion 2001/02:N314 (c) begärs etttillkännagivande om att framtidensvälfärd genom den sociala ekonomin kanutvecklas ur ett underifrånperspektiv.Enligt motionärerna förstärks den lokalademokratin genom medborgarnas engagemang.Den sociala ekonomin skapar bättreförutsättningar för människorna attsjälva ha makten över sina liv och föratt stärka och förbättra välfärden ochbidra till en än mer utveckladmedborgardemokrati, sägs det i motionen.Medborgaren reduceras i den socialaekonomin inte till klient eller kund utanges möjlighet att bära sitt ansvar sommedborgare med de skyldigheter ochrättigheter som detta innebär. Även imotion 2001/02:N27 (c) begärs etttillkännagivande med innebörd enligtovan. Därtill begärs tillkännagivanden iytterligare två avseenden. För det förstaatt den sociala ekonomin även skall kunnaappliceras på mindre enheter somkomplement till hela verksamheter inomskolor, sjukhus och vårdinrättningar föratt främja en utveckling av verksamhetersom annars riskerar att avvecklas.Regeringens införande av stopplagarsätter även stopp för den socialaekonomins möjligheter. För det andra börregeringen möjliggöra för kommuner ochlandsting att i större utsträckning dela upp större upphandlingar imindre delar. Därigenom kanförutsättningarna för den socialaekonomins aktörer att delta förbättras,sägs det i motionen. Många aktörer inomden sociala ekonomin är förhållandevissmå och har begränsade resurser. Dettaställer ofta till problem i samband medatt lokala upphandlingar genomförs. Detfaktum att lokala upphandlingar ofta äromfattande och berör helaverksamhetsområden leder till att densociala ekonomins möjlighet att delta idessa upphandlingar blir begränsad.Tillkännagivanden i fem avseendenbegärs i motion 2001/02:N362 (c, m, v,kd, fp, mp). Det första gäller attregeringen skall fortsätta sitt arbetemed att stimulera till ökad medvetenhetoch kunskap om den sociala ekonomin. Imotionen refereras till ett antalinsatser som gjorts på området. Dessainsatser har ökat intresset för ochmedvetenheten om den sociala ekonominvarför det är viktig att detta arbetefortskrider, sägs det i motionen. För detandra gäller det att regeringen ger densociala ekonomin en plats i regional- ochnäringspolitiken för att därigenom ökaden lokala demokratin och tillvaratamänniskors engagemang. Genom den socialaekonomins aktörer kan lokalsamhället levaoch växa utifrån sina egnaförutsättningar, sägs det i motionen.Människors engagemang och ansvarstagandetas till vara och nya dynamiska allianserbildas. Detta bidrar i hög grad tilllokal demokrati och gör att människorkänner större ansvar församhällsutvecklingen. För det tredje börregeringen uppmärksamma och underlättaför den sociala ekonomins företag, ilikhet med vad andra medlemsländer i EUgjort. I motionen nämns ochSpanien som exempel. För det fjärde börregeringen ta initiativ till att kunskapom den sociala ekonomin och dessmöjligheter sprids till allmänheten, ochdå särskilt inom skolväsendet. Det sistatillkännagivandet gäller att regeringenbör utreda förutsättningarna för att ettlärosäte får ett särskilt uppdrag attansvara för spridning avforskningsresultat om den socialaekonomin. När det gäller dagens forskningmed anknytning till social ekonomi, sägsdet i motionen att det pågår forskninginom en rad relevanta forskningsområden.Dessa forskningsinsatser bör emellertidintensifieras samt utgå ifrån den socialaekonomins betydelse ur både ekonomisk ochsocial synvinkel.De lokala kooperativautvecklingscentren bör enligt vad somanförs i motion 2001/02:N364 (mp) gesförutsättningar för att arbeta med socialekonomi och bildandet avkreditgarantiföreningar. Genom förslageni den regionalpolitiska propositionengavs dessa ett vidgat ansvarsområde.Förutom gratis information och rådgivningtill grupper som vill starta kooperativaföretag skall de även främja sådanföretagsutveckling lokalt och regionalt.För detta bör de lokala kooperativautvecklingscentren ges förutsättningar,sägs det i motionen.I motion 2001/02:N365 (mp) framhållsden sociala ekonomins betydelse församhällsekonomin. Den sociala ekonominhar förutsättningar att bidra med nyaarbetstillfällen, speciellt för gruppersom är svaga på arbetsmarknaden, sägs deti motionen. Den sociala ekonomin kanockså öka samhällets service, exempelvisgenom kreativa nya välfärdslösningar inomvård och omsorg. Lägger man sedan tillden aktivitet och potential som finns iför-eningslivet och folkrörelserna samt iden ideella sektorn kan satsningar på densociala ekonomin komma att få avsevärdbetydelse för den ekonomiska tillväxtenoch särskilt för landsbygdensöverlevnadsmöjligheter, enligtmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen behandlade (bet.2001/01:NU7) ett antal motionerbeträffande kooperativa frågor och socialekonomi. Samtliga då aktuellamotionsyrkanden avstyrktes med hänvisningtill vidtagna åtgärder och pågåendearbete. I detta sammanhang uttaladeutskottet bl.a. att det ser mycketpositivt på sådan verksamhet som bedrivsinom ramen för det som benämns socialekonomi. Vidare anfördes att socialekonomi bygger på en typ avunderifrånperspektiv som utskottet anseri ökad utsträckning bör känneteckna olikasamhällsaktiviteter.I en reservation (m, kd, fp) påpekadesatt kooperativa företag bör behandlas somandra företag. Enligt reservanterna finnsdet ingen grund för att påstå attkooperativa företag är missgynnade.Följaktligen erfordras inga ytterligareåtgärder för att främja de kooperativaföretagen och den sociala ekonomin. Istället bör en generellt verkandenäringspolitik eftersträvas. Enligt enannan reservation (c) borde riksdagengöra ett tillkännagivande om att detbehövs avregleringar som ger utrymme ochskapar förutsättningar för den socialaekonomin.Hösten 1997 tillsatte regeringen eninterdepartemental arbetsgrupp om densociala ekonomin och dess utveckling. Igruppens uppdrag framhölls särskilt treområden som viktiga att belysa: densociala ekonomins relation till denoffentliga sektorn; stöd från svenskastaten och EU till social ekonomi;lagstiftning och ekonomiska villkor somhar betydelse för den sociala ekonomin.Arbetsgruppens förslag och slutsatserpresenterades islutrapporten ekonomi - en tredjesektor för välfärd, demokrati ochtillväxt?. I rapporten beskrivs socialekonomi på följande sätt: "Med socialekonomi avses organiserade verksamhetersom primärt har samhälleliga ändamål,bygger på demokratiska värderingar och ärorganisatoriskt fristående från denoffentliga sektorn. Dessa sociala ochekonomiska verksamheter bedrivshuvudsakligen i föreningar, kooperativ,stiftelser och liknande sammanslutningar.Verksamheter inom social ekonomi harallmännytta eller medlemsnytta, intevinstintresse, som drivkraft. "Arbetsgruppens slutrapport omfattar delsen belysning av betydelsen för detsvenska samhället av verksamhet sombedrivs i föreningar, kooperativ,allmännyttiga stiftelser och liknandesammanslutningar, dels en kartläggning avvillkoren för verksamheterna. Utifråndenna kartläggning formuleras ett antalområden där det behövs vidare utredningoch dialog samt ett antalfrågeställningar som bedöms ha storbetydelse för de berörda verksamheternasframtida utvecklingsmöjligheter. Hurarbetsgruppens slutsatser och förslag hargenomförts kommenteras av regeringenbl.a. i - enskrift om arbete medett nytt begrepp, som utgavs våren 2001.Häri påpekas bl.a. att regeringen ibudgetpropositionen för lanseradedet nya politikområdetfolkrörelsepolitik. Vidare redogörskortfattat för forskning, statistik m.m.I budgetpropositionen för nämnsden sociala ekonomin som enutvecklingsfaktor förutom inomfolkrörelsepolitiken även i samband medregionalpolitiken, näringspolitiken,arbetsmarknadspolitiken samtstorstadspolitiken. Vidare påpekarregeringen i budgetpropositionen (prop.2001/02:1 utg. omr. 17) att resultatet egettillsammans visar att det finns behov avökad kunskap om kooperativt företagande.Regeringen övervägde därför att utvidgalokala kooperativa utvecklingscentersuppdrag till att, förutom atttillhandahålla gratis rådgivning ochinformation om kooperativt företagande,även gälla stöd till företagande inom densociala ekonomin.I den regionalpolitiska propositionen(prop. 2001/02:4) som regeringen ladefram återfinns ett antalförslag som berör den sociala ekonominoch som lyfter fram dess roll i lokalutveckling, företagande och ser-vice.Regeringen bedömde bl.a. att statistikoch omvärldsanalyser inom området socialekonomi bör kunna utgöra en del avverksamheten vid ITPS och avser attåterkomma i frågan. Vidare ansågregeringen det vara av särskild vikt attfrämja det utvecklingsarbete som sker iexempelvis lokala utvecklingsgrupper,hembygdsföreningar och kulturföreningar.I förslaget till lokala program förentreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete skulle därför avsättas30 för perioden2002-2004, med tyngdpunkt på den ideellasektorns insatser i lokaltutvecklingsarbete. I propositionenaviserade regeringen även sin avsikt attfortsätta stödja folkrörelserådet HelaSverige ska leva samt . Därtill skulle lokalakooperativa utvecklingscenter (LKU) fåett vidgat uppdrag. Förutom att ge gratisinformation och rådgivning till gruppersom vill starta kooperativa företag skallde på ett bredare sätt främja företagandeoch företagsutveckling i den socialaekonomin. För att främja lokala initiativföreslog regeringen i propositionen ettsärskilt stöd till berörda aktörer på 3miljoner kronor under perioden 2002-2004för att informera om lokala och regionalakreditgarantiföreningar. I förslagen tillsåväl nationellt program förentreprenörskap som lokalautvecklingsprogram för kommersiellservice framhålls att den socialaekonomins aktörer, närmare bestämt lokalautvecklingsgrupper, kooperativ och ideellsektor, skall omfattas och vararepresenterade i partnerskap.Riksdagen behandlade denregionalpolitiska propositionen (bet.2001/02:NU4) och de ekonomiska åtagandensom följde i budgetpropositionen (bet.2001/02:NU2). En utskottsmajoritet stödderegeringens förslag.Regeringen beslutade i september 2001att tillsätta en interdepartementalarbetsgrupp för frågor rörandefolkrörelser och social ekonomi. Gruppenbestår av fjorton personer från sjudepartement. Syftet med tillsättandet avdenna grupp är att tillvarata denkompetens som finns i Regeringskanslietoch forma en samlad kunskapsbas. Gruppensuppgift är att dels utgöra forum församråd och ge underlag för en mer samladpolitik, dels följa upp vissa insatser påområdet. I arbetet ingår bl.a. att följaupp förslagen från arbetsgruppen omsocial ekonomi och fungera somreferensgrupp.