bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Men vi använder inte det i särskilt stor ut-sträckning. Det har visat sig vara ett inte särskilt verksamt in-strument eftersom tanken med instrumentet har varit att det isig skulle tvinga fram handlingar som kan bevisa identiteten.Men det fungerar inte på det sättet.Det man dessutom kan konstatera är att vissa nationaliteter isärskilt uttalad omfattning saknar handlingar. För att nämnanågra grupper gäller det kurder från norra , det gäller af-ghaner och det gäller somalier. Men där finns också förkla-ringarna att det är väldigt svårt att i de delarna av världen fåfram godkända identitetshandlingar. Det väger vi också in ivårt beslutsfattande.Vi har som sagt var använt instrumentet i några situationernär det gäller oklar identitet men också i samband med , som det heter i lagen, inte är klanderfri i sin vandel, dvs.man har begått kriminella handlingar. Jag kan inte nämna nå-gon procent, alltså i vilken utsträckning detta förekommer,men det är väldigt sällan.På frågan om polisen sköter verkställigheten tillfredsstäl-lande skulle jag vilja svara både ja och nej. Det varierar överlandet. Vissa polismyndigheter sköter verkställighetsarbetetbra och med hög prioritet, medan det har lägre prioritet i andradelar av landet. Men jag tror att det delvis också hos polisen ären fråga om resurser. Polisen har många uppgifter och det härär en av de uppgifter som ska in i den prioriteringslista sompolisen har att ta ställning till. Vi försöker påverka polisen delsi de samråd som vi har på ledningsnivå, dels i lokala samråd pårespektive ort där vi finns och i enskilda ärenden där vi tyckeratt det går . Här finns en representant från polisen såvi kan möjligen återkomma till frågan senare.Kontrollen är egentligen en fråga för regeringen att svarapå. Du frågar om det inte behövs en regeringsrapport. Vi kanse att antalet asylsökande efter Schengeninträdet har ökat kraf-tigt. Det är klart att en hel del av dem kommer från andraSchengenländer och har vistats där . Men det är ocksåganska lätt att ta sig in i "Fortress Europe", så man kommervia Schengen men ändå direkt till och har inte haftkontakt med andra myndigheter i andra länder. Båda varianter-na finns. Men jag lämnar gärna över till Gun-Britt.Gun-Britt : Vi har inre utlänningskontroll. Vad dethär handlade om var om man kunde ha en viss form av inreutlänningskontroll som Lagrådet bedömde som diskrimineran-de. När det gäller att komma åt gränsöverskridande brottslighetoch sådana saker säger polisen, som jag besökt, att spa-ning ibland är ett mycket bättre alternativ än generella åtgär-der.Sedan ska man väl också säga att i och med Schengeninträ-det har vi haft glädje av SIS-systemet när det gäller att kommaåt brottslingar som rör sig över gränserna. Och när det gällerde migrationsrelaterade frågorna kan vi när Eurodoc-systemetså småningom kommer i drift se om någon har sökt asyl på an-nat håll.Det är viktigt att hålla isär olika saker, också vad man kon-trollerar.Sven-Erik (): Att ska ha ordentligtmed resurser är inte minst viktigt från ett rättssäkerhetspers-pektiv. Vi i anser att de asylsökande ska ha bravillkor under väntan på att asylansökan behandlas. Som Lenaberättar kan väntan vara i två-tre år.Ger mottagningsenheter som och bra villkor?Vid besök på dessa platser har vi upptäckt många problem. Skavi inte försöka prioritera ett mer normalt boende? Hur ser duLena, som generaldirektör, på dessa problem? Ser ni också sto-ra problem på mottagningsenheterna? Hur är er vision om ettbra boende för de asylsökande?Lena Häll : (Bild 4) Den bild som ligger på over-headen visar på den prognos som vi lämnade in för en månadsedan till regeringen. Redan nu är vi beredda att skriva uppden. var inne på det. Vi kommer nog att hamna när-mare 25 000 asylsökande än vad vi trodde då.Ni ser klart och tydligt att det är en kraftig ökning sedanslutet av mars när vi gick med i Schengen.Det allra bästa sättet att ge asylsökande bra villkor underväntetiden är korta handläggningstider, att de så snabbt sommöjligt får sitt ärende avgjort i både första och andra instans.Jag vill med den här bilden visa på hur resursläget ser ut. An-slaget 12:1 är det anslag vi har till prövningsverksamhet. Denförsta rutan visar hur mycket pengar vi begärde av regeringenför framöver, och den fetare stilen visarden totala kostnaden, dvs. kostnaden för prövning och mottag-ningsverksamhet i asylprocessen.Vi har som vi kan disponera ,och vi har de kommande årenframöver. Med den resurstilldelningen till prövningsverksam-heten kommer totalkostnaden för asylmottagning att rasa i vägupp till jämfört med de 2 miljarder kronorsom är beräkningen om vi får de resurser vi behöver. Vänteti-den blir längre och kostnaden för totalen mycket större.Resurser är viktiga både för bra villkor och ur ett rättssäker-hetsperspektiv. Med för lite resurser och dubbelt så mångaasylsökande som resurserna räcker till är det klart att rättssä-kerheten kan komma i kläm och att vi inte hinner göra detkvalitativa utredningsarbete och skriva de kvalitativa be-slutsmotiveringar som egentligen är nödvändiga.När det gäller att villkoren inte skulle vara bra på de mot-tagningsenheter du har besökt är det svårt för mig att kom-mentera detta eftersom den synpunkten är lite oprecis. En långväntetid i sig gör ju - som några har varit inne på - att männi-skor mår dåligt, blir passiva och svåra att aktivera.Visionen för mottagningssystemet är att människor ska bodär så som möjligt. Mottagandet ska vara så spritt sommöjligt. Det är en vision vi genomför . Vi "bygger" intestora mottagningsenheter. Vi sprider boendet till många kom-muner med små boendeenheter i varje kommun dels för att fåen bra integrering i närområdet av den verksamhet vi bedriver,dels för att komma bort från koncentration och institutionslik-nande enheter. Visionen är att finnas på så många orter sommöjligt med inte större enheter än 100 platser.Maud Björnemalm (s): Jag har två frågor till . Den första gäller tillgång till tolkar. Det riktas ofta kritikmot att det inte finns tillräcklig tillgång till de utbildade tolkar-na. Då går det att fundera lite grann när antalet asylsökandestadigt stiger: Vad händer och vad finns?Den andra frågan gäller barn i asylprocessen. Hänsyn tillbarnets bästa infördes i portalparagrafen 1997. Ändå sägerBarnombudsmannen i sin årsrap-port att barnets bästainte har slagit igenom i asyl- och beslutsprocessen. Handlägga-re och beslutsfattare saknar nödvändig kompetens när det gäl-ler att föra samtal med barn, speciellt de mindre barnen. Vadgör för att bättre kunna ta till vara barnetsrättigheter?Lena Häll : Vi har inte möjlighet att ha egna tolkaranställda. upphandlar vi tolkservicefrån tolkförmedlingar. I det anbudsunderlag vi har för vår upp-handling ställer vi krav på att det i myndighetsutövning ska va-ra auktoriserade tolkar, och i den dagliga kontakten som intehar med myndighetsutövning att göra duger det med kontakt-tolkar.Tyvärr klarar inte leverantörerna av tolkar av att svara motbehovet. I av myndighetsutövningen - om det går atträkna så - finns det tillgång till auktoriserade tolkar. Det äralltså brist i på auktoriserade tolkar totalt sett. Det ärett problem för oss, men det här är inte något som vi kan lösamer än att som köpare av varan ställa tydliga krav.Sedan var det frågan om barn i asylprocessen. Vi har haftett stort barnprojekt på . fram till att vi drar i gång en ordentlig utbildning i att ut-reda frågor om barn i asylärenden. Vi jobbar med beslutsmoti-veringar för att bättre lyfta fram barns asylskäl och peka på hu-ruvida det har tagits hänsyn till barnens asylskäl eller inte. Minspeciella barnombudsman lägger nu på enoverheadbild som visar vad som är vår målsättning. Jag behö-ver inte upprepa vad som står där. Ni kan själva se att dethandlar om att införliva barnperspektivet och barnkonventio-nen i vår hantering.Ordföranden: måste ge utrymme för utskottets ledamöteratt ställa frågor. Vi är redan i tidsnöd. Vi får kanske återkom-ma till detta.Magda (): Tack så mycket, fru ordförande! Jag villbörja min fråga angående den sistnämnda barnsituationen.Man har blivit bättre på att hantera ensamma flyktingbarn,men det finns fortfarande brister just för barn som kommer hitmed sina familjer. har det varit ett uppmärk-sammat fall med barn som gärna ville komma till tals. Det fickde inte eftersom föräldrarna inte ville att de skulle komma tilltals, och det har vi all respekt för. Men om barnen är och vill tala själva tycker jag att man ska ställa upp pådet.Jag hade dessutom tänkt att ställa en fråga om tolkar. Jag ärkritisk mot att det sägs att auktoriserade tolkar ska användas ifråga om myndighetsutövning men att det i vardagslivet dugerlika bra med vanliga tolkar. Vi vet att det handlar om sekretessäven då flyktingarna bor på förläggningen. De mår dåligt ochmåste ha kontakt med läkare och liknande. Auktoriserade tol-kar ska alltid komma i första hand. Det handlar om tolkar somfaktiskt finns för olika språk. Alternativet används även när detfinns auktoriserade tolkar. Då används s.k. testade tolkar.Sedan var det frågan om vistelsen på förläggningen. Jag har också varit i kontakt med för-läggningar. Till exempel kan 500 personer bo på en förlägg-ning och ha tillgång till endast en tvättmaskin, likaså endast enläkare en gång . Negativa beslut delges i facken utanen muntlig förklaring. Det är viktiga bitar att ta vara på.Folk mår dåligt. De försöker ta livet av sig. De mår psykisktdåligt. Jag förstår att handläggningstiderna gör att folk går nedsig.Nu ska en hel del rehabiliteras. En hel del har fått stanna.Men det tar innan de kommer tillbaka. Är det så vi villha det för flyktingarna, att de först ska må jättedåligt och sedanrehabiliteras?Jag tänkte kontrollera angående om detfinns något samarbete som gör att det är lättare eller går att fåkortare tid för kontroll om asyl har sökts i något annat land.Ibland kan det ta eller . Är det något som harblivit kortare ?Lena Häll : Mycket av detta var mera ett inlägg i de-batten än frågor som jag kan svara på.Jag vidhåller att vi kräver auktoriserade tolkar vid all myn-dighetsutövning. Myndighetsutövning gäller kontakter medlandsting och andra huvudmän. Däremot i den organiseradeverksamheten, i sysselsättningen, där myndighetsutövning intepågår är kontakttolkar alldeles utmärkta.Situationen på förläggningarna och tillgången till tvättma-skiner osv. är en fråga för hyresvärden. Vi hyr lägenheter ivanliga bostadsområden. Asylsökande betraktas i det hänseen-det som vilken annan normal person som helst, och det är hy-resvärden som svarar för den typen av service. I den mån vitycker att den inte är tillfyllest påpekar vi det naturligtvis förhyresvärden.Dublinkonventionen är ett instrument som har bidragit tillatt förlänga handläggningstiderna i den meningen att det finnsgränser för svarstider. Att det skulle ta upp till innan vifår svar måste höra till ovanligheterna. Så länge nöjer vi ossinte med att vänta. Då stöter vi på i de ärenden där vi inte harfått besked. Det normala är en tremånadersgräns, och eftertremånadersgränsen bestämmer vi oss om vi ska fortsättaDublinprocessen eller inte. Den gränsen förlängs.Det pågår ett samarbete i unionen för att utveckla och för-bättra . Där deltar vi.Ordföranden: Jag skulle vilja att utskottets ledamöter ställerfrågor. Debatten återkommer vi till. Syftet med detta är att haen utfrågning.Matz (): Först skulle jag vilja att lägger på en overhead som heter ungefär Ackumule-rat antal asylansökningar per månad.Min fråga handlar om praxis. sade att följer den praxis som fast-ställs på högre nivåer. Men visst tar självtinitiativ till ändrad praxis? har väl just begärtav regeringen att ändra praxis så att ska klassas som säkertland? Om regeringen beslutar i enlighet med Migrationsverketsförslag riskerar 4 000 asylsökande irakiska kurder att få avslagpå sina ansökningar. På vilka grunder hävdar Migrationsverketatt är säkert? På vilken information bygger man sitt ställ-ningstagande? Om är säkert, varför finns det FN-styrkordär på grund av att det är osäkert i landet?Hur vanligt är det att självt tar initiativ tillpraxisförändringar?Sedan måste jag få ställa en fråga om overheaden.Lena Häll : Det är riktigt att vi kan ta initiativ och tarinitiativ till ändring av rådande praxis. Det var länge sedan dethände senaste gången, men lämnade vi överärenden som rör asylsökande från norra . Den distinktio-nen är väldigt viktig. Det handlar om asylsökande från norraIrak.Sedan 1999 har asylsökande från norra inte fått asyl.De har fått uppehållstillstånd i på humanitär grund avdet enda skälet att det inte har funnits någon praktisk möjlighetatt återsända personer till norra . Få personer har skydds-behov som kommer från den delen av världen. Det handlar omett par procent och ytterligare några procent som har övrigaskyddsskäl. Den stora majoriteten har fått stanna enbart av detskälet att det inte går att återsända dem.Nu har vi löst den delen. Vi har ett avtal med IOM, , som i sin tur har ett avtalmed en turkisk organisation som bistår med transiteringeninom . Då finns det fr.o.m. nu en möjlighet att praktisktlösa frågan om återvändandet.Vi ser nu inte längre någon grund för att ge personer sominte har skyddsbehov uppehållstillstånd i längre. Det ärden frågan vi vill att regeringen ska pröva.Matz (): Okej, helt kort om overheadbil-den. Är det ackumulerat utfall i betydelsen att siffran för feb-ruari är , siffran för april är de fyra förstamånaderna?Lena Häll : Ja, just det.Matz (): I så fall ser det ut som en betydligtbrantare ökning än det i själva verket är. Jag undrar om det ärett vanligt sätt att visa statistik på, dvs. ackumulerat utfall.Lena Häll : Ja. Det är det vanliga. Vi räknar antaletasylsökande . För att du ska hamna i slutet av de-cember måste det vara det ackumulerade utfallet. Förra åretkom det 16 000 asylsökande, och tror vi att det kommer attsluta på 24 000-25 000 asylsökande. Det är det den här bildenvisar. Vi kan också redovisa månad för månad. må-nad kom det 2 800 och sökte asyl.Matz (): Med ett stapeldiagram skulle manfå en rätt så plan bild?Ordföranden: Då går vi vidare. Frågan om statistiken har vi nurett ut. Den kan naturligtvis presenteras på olika sätt. Det vik-tiga är att vi är överens om vad bilden visar, och den saken harvi rett ut. Då går vi vidare.Birgitta (): Tack, fru ordförande! Jag har två kortafrågor.Hur vanligt är det med ensamkommande barn? Hur tar manhand om dem? Placeras de ut i färdigfamiljer eller hamnaräven de på flyktingförläggningar?Hur kontrollerar att de personer somsänds hem till sina länder verkligen inte far illa när de kommerdit? Jag har träffat personer som har anhöriga som har skickatshem till . Det har inte gått att få kontakt med de anhöriganär de väl har kommit hem. Man vet inte om de anhöriga harhamnat i fängelse eller om de över huvud taget finns i livetfortfarande eller om de förbjuds att ta kontakt med personer idet land de kommer från. Hur kontrolleras detta?Lena Häll : Jag börjar med den sista frågan om hur vikontrollerar att personer som återvänder till sina hemländerinte far illa. Det är inte vårt uppdrag att sköta den kontrollen.Vi har inget uppdrag och inga resurser att kontrollera vad somhänder med enskilda personer efter återvändandet. Vårt upp-drag är att ha en ordentlig kunskap om hur situationen gene-rellt sett ser ut för personer med särskilda politiska uppfatt-ningar, religiös tillhörighet osv., men vårt uppdrag är inte attfölja den enskilda individen efter hemvändandet.Där finns snarare en viktig uppgift för NGO:er, dvs. frivilli-gorganisationer osv., att ha den kunskapen och förmedla denkunskapen till oss när det finns behov av att göra det. Där fårvi del av Amnestys och andras rapporter. Vi har direktupp-koppling till Amnesty för att kunna ta del av sådant.Det är en ökning av antalet ensamkommande barn. Siffranligger på 411 . Vi tar emot de ensamkommande bar-nens asylansökan. Sedan bor barnen i allmänhet på något avvåra grupphem, hos släktingar eller i ett familjehem av någotslag.Jag kommer inte att hinna gå in på detta i tillräcklig omfatt-ning, men vi har lagt fast en ny ordning som kommer att ge-nomföras . Det är en ordning som innebär att när ettensamt barn kommer hit är det som i första handhar ansvaret för det barnet. Det stämmer i grunden med svensklagstiftning. Det är som bedömer om barnet skavara inskrivet i någon av våra anläggningar eller om det ska boi ett familjehem. Den gode mannen, som ska för-ordnas, biträder barnet med att söka asyl. Vi utreder ochhandlägger sedan asylärendet.Väldigt kort: Det finns en väldigt tjock rapport att tillgå hososs, om man så önskar.Ordföranden: Då föreslår jag att vi går över till dem som vihar inbjudit från och Rådgivningsbyrånför asylsökande och flyktingar, så att de får möjlighet att talatill utskottet.Vi börjar med från ,ställföreträdande generaldirektör. Jag hälsar dig välkommenfram. Ordet är ditt. Varsågod.Håkan Sandesjö: Fru ordförande! Jag har blivit ombedd att talalite grann om skyddsbehov, om humanitära skäl, om trovär-dighetsfrågor, läkarutlåtanden och nya ansökningar. Jag hadetänkt att koncentrera mig på de problem i de här frågorna somvi ser i tillämpningen.När det gäller skyddsbehov vill jag fokusera på UNHCR:sGlobal Consultations. firar man , och det har varit enrad seminarier och möten runt om i världen där man har dis-kuterat flyktingkonventionen i syfte att vitalisera tillämpning-en. I många avseenden har detta varit väldigt intressant.Från svensk sida har det gått att se en utveckling som visarpå att man internationellt har hamnat på en utvidgning av till-lämpningen av konventionen. Det är viktigt att är medoch analyserar och tar lärdom av den utveckling som har varit.Jag kan ta ett exempel från dessa diskussioner, nämligenkönsrelaterad förföljelse. I en rad länder har kön och homo-sexualitet accepterats inom ramen för begreppet särskild sam-hällsgrupp inom flyktingkonventionen. Detta har avvisat . I stället finns det en särskildkönsbestämmelse som i princip borde kunna tillämpas påsamma sätt. Det sägs nämligen i den paragrafen att man harrätt till skydd om man är förföljd på grund av kön eller homo-sexualitet.Migrationsverket och gjorde en utred-ning , och det har visat sig att den paragrafen intehar kommit i tillämpning i annat fall än när det gäller homo-sexuella. Jag tycker personligen att man nu borde utnyttja detpågående lagstiftningsarbetet för att titta på den internationellautvecklingen, göra en grundläggande analys och ta ställning tillhur man vill ha det. Det här går inte att bara överlämna tillrättstillämpningen. Här måste man göra en lagändring.När det gäller humanitära skäl kan vi konstatera att lagstif-taren har lagt en hög ribba med restriktiva anvisningar för till-lämpande myndigheter. är humanitära skäl ett diffustbegrepp. Det kan omfatta en väldig massa olika omständighe-ter.Jag vill peka på ett antal uttalanden som har gjorts i förar-betena till lagstiftningen och av regeringen för att markera hurrestriktiv anvisningen är. Ett uttalande säger följande: Uppe-hållstillstånd kan beviljas i undantagsfall när det föreliggersynnerliga skäl.Ett annat uttalande: Uppehållstillstånd kan beviljas om detföreligger risk för självmord eller om ett avlägsnande annarsskulle medföra allvarlig fara för utlänningens liv eller hälsa.Ett tredje uttalande i en proposition avseendebarn: För uppehållstillstånd krävs i princip att det finns risk försjälvdestruktiva handlingar av utomordentligt allvarlig natureller att barnet allvarligt skadas i sin psykosociala utveckling.Från regeringspraxis kan nämnas ett beslut därman behandlar frågan om rätt till tillstånd på grund av sjuk-dom. Där framgår följande: Tillstånd för bosättning kan bevil-jas endast i undantagsfall när det är fråga om en livshotandesjukdom för vilken vård inte kan beredas i hemlandet. I principbör krävas att behandlingen i är livsnödvändig. Enbartden omständigheten att vården i håller högre kvalitets-nivå kan inte utgöra grund för tillstånd. Inte heller bör uppgiv-na ekonomiska svårigheter att få vård i hemlandet leda till atttillstånd beviljas.Det här är, som ni hör, väldigt snäva uttalanden. Sedan ärbegreppet svårt att definiera. Det behöver inte bara vara fysiskoch psykisk ohälsa. Här kan man behöva beakta förhållandenai hemlandet, krig, försörjningsproblem, säkerhetsproblem. Mankan också beakta vistelsetiden i och barns anknytningtill svenska förhållanden. Man får alltså göra en samlad be-dömning av alla olika omständigheter men ändå inom den re-striktiva anvisningen.Den här restriktiva tillämpningen överensstämmer inte medvad folk i allmänhet lägger in i begreppet humanitära skäl. Dåfår vi ett problem, nämligen att våra beslut inte accepteras.Vill man få acceptans för besluten, vill man få en föränd-ring, måste det till en ny lagstiftning. En grundläggande nyanalys måste göras, och i förarbetsuttalanden måste man taställning till hur vi vill ha det.När det gäller asylansökningar har sökanden bevisbördanoch myndigheten ska hjälpa till om det finns oklarheter. Omsökanden lämnar en sammanhängande berättelse som inte stri-der mot allmänt kända fakta men ändå inte kan styrka detta sökande rätt till den s.k. bevisregeln benefit of the doubt.Det är i den här processen som trovärdighetsfrågorna dykerupp. Det gäller t.ex. ändrade eller motstridiga uppgifter, attfalska handlingar lämnas in, att man förstör eller kastar sittpass, att man ansöker först efter en längre tids vistelse i Sveri-ge. var också inne på att det går att beakta attdet finns ett giltigt pass. Men till skillnad från jag säga att det i de här sammanhangen måste göras ensamlad bedömning av alla omständigheter. Omständigheten attdet finns ett giltigt pass kan inte ensam utgöra grunden för attdet blir avslag.Här krävs försiktighet. Det krävs fantasi. Det kan ju finnasbra förklaringar till varför det lämnas motstridiga uppgifter el-ler att passet har kastats.Detta är UN:s praxis . Det finns ett praxisledan-de beslut på vår hemsida i praxissamlingen att hänvisa till,29/92.Jag vill också passa på att säga till att entrovärdighetsbrist måste avse kärnan i berättelsen - avgörandefrågor.Sedan var det frågan om läkarutlåtanden. De förekommertyvärr ofta i våra ärenden, särskilt i s.k. nya ansökningar, ochde är av väldigt skiftande kvalitet. har gett utanvisningar om hur läkarintyg ska utformas, men de anvis-ningarna tycks inte vara kända av särskilt många. Vi får läka-rintyg som är rena partsinlagor. Det finns egna trovärdighets-bedömningar gjorda av läkarna och ställningstaganden till omden sökande ska ha uppehållstillstånd eller inte.I syfte att försöka komma till rätta med detta har haft fortlöpande kon-takter med läkare, vårdinstanser och myndigheter för att fåfram bättre läkarintyg. Vi har också anordnat ett antal semina-rier med läkare . Vi har haft ett tiotalmöten sedan mitten av år 2000.Vi vill ha ett intyg som innehåller en självständig bedöm-ning av den sökandes hälsotillstånd. Sedan måste också läka-ren komma ihåg att det intyget bara är en del i utredningen.Det är myndigheten, nämnden, som avgör rätten till uppehålls-tillstånd.Slutligen nya ansökningar - vårt största problem.Syftet med att kunna lämna in nya ansökningarvar att det skulle finnas en säkerhetsventil för att i undantags-fall undvika - som det heter i propositionen - obotlig skada omdet genomförs en avvisning. I praktiken har det blivit så attmöjligheten att ansöka hos utnyttjas somen fortsättning på den avslutade asylprocessen. Man söker fleragånger. Det finns exempel där samma person har sökt 30gånger.Mönstret är tydligt: Så fort vi meddelar ett avvisningsbeslutkommer det in en ny ansökan. Eftersom de ärendena måstehandläggas skyndsamt - det är ett prioriterat ärendeslag - gårdet ut över våra resurser när det gäller att handlägga andraärenden, t.ex. överklaganden av avvisningar. Det i sin tur för-länger handläggningstiderna.Just nu har vi ett snitt på av samtliga ärenden som ärnya ansökningar.