bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Hög skatt på arbeteleder till en sämre fungerande arbetsmarknad: mindre arbete, färrearbetstillfällen och större risker för flaskhalsar inom branscher som växer.Med sänkt skatt på arbete, inte minst för låg- och medelinkomsttagare, kanfler leva på egen lön, vilket minskar behovet av bidrag och gör attmänniskor kan få ett större självbestämmande över sin ekonomi. Ettskattesystem som främjar kunskaps- och kompetensuppbyggnad ger en bättrefungerande ar-betsmarknad.Inriktningen på våra skatteförslag diskuteras mer utförligt i avsnitt 5.Arbetsmarknadspolitiken skall underlätta och främja arbeteSverige måste få en arbetsmarknad som är rörlig och öppen - en arbetsmark-nad som är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka,men också den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösamänni-skor som finns i måste mobiliseras och tas till vara, bådeför den enskildes och för samhällets skull. Avgörande för möjligheten attfå en radi-kal ökning av sysselsättningen är ett dynamiskt företagarklimatdär gamla och nya företag har möjlighet att anställa. I en tidigare rapporthar företrädare för våra fyra partier presenterat 53 punkter för ett bättreföretagsklimat.I en särskild rapport har våra partier även presenterat inriktningen för enny arbetsmarknadspolitik. I det följande återges förslagen från dennarapport.Arbetsmarknadspolitiken skall läggas om för att uppmuntra och stödja ar-betslinjen fullt ut. Vi vill sätta den arbetslöse i centrum. Den arbetslöseskall inte vara en klient hos en arbetsmarknadsmyndighet utan en medborgaremed rätt att få kvalificerad service. Den enskilde måste själv få ettavgörande inflytande över vilken utbildning eller aktivitet som han ellerhon skall satsa på för att sedan kunna få ett riktigt jobb.Alla människor är olika. Det är dessa olikheter som är förutsättningen förutveckling. Det är genom att tillägna sig nya kunskaper och erfarenhetersom man växer som människa. Varje väg till kunskap är emellertid unik.Därför behövs en arbetsmarknadspolitik som uppmuntrar och möjliggörindividuella lösningar, en politik som utgår från den enskilda människansbehov, bak-grund, intressen och förutsättningar.Vi vill därför slå fast att den som blivit arbetslös har ett antalrättigheter som staten måste uppfylla. har den som blivitarbetslös ett antal skyldigheter som hon eller han i sin tur måste uppfyllagentemot det övriga samhället. Det handlar om att använda klara och tydligaspelregler.Följande rättigheter och skyldigheter bör finnas:- Alla arbetslösa skall ha rätt till kostnadsfri arbetsförmedling, oavsettvem som utför förmedlingstjänsten. Alla arbetslösa skall ha enskyldig-het att anmäla sig till ett servicekontor i samband med att manförlorat sitt jobb.- Alla skall ha rätt att välja arbetsförmedling och där bli behandlad medre-spekt och hänsynsfullhet.- Alla arbetslösa skall ha rätt att få stöd utifrån sina behov,förutsättningar och intressen. Åtgärderna skall vara individuellt utformademed ett enda övergripande syfte att ge de arbetslösamöjlighet att finna ett nytt arbete. skall alla arbetslösa ha enskyldighet att aktivt söka jobb och delta i de åtgärder som är relevantaför dennes situation. Alla ar-betslösa skall ha rätt att ha ett avgörandeinflytande över vilken åtgärd som skall vidtas.- Alla arbetslösa skall ha rätt till en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäk-ring. måste alla arbetstagare uppfylla ettantal grundläggande vill-kor för att bli berättigade till ersättning. Densom blivit arbetslös skall inte kunna tacka nej till anvisade arbeten utanatt ersättningen från arbetslöshets-försäkringen blir påverkad.- Arbetslösa skall ha rätt att bli bemötta i nödvändig myndighetsutövningpå ett korrekt och rättssäkert sätt.Nytt målEtt nytt mål som ersätter tidigare mål bör formuleras för sysselsättningen.Det ska innehålla andelen sysselsatta minus sjukfrånvarande, dvs. andel avbe-folkningen som faktiskt är i arbete.Målet öppen arbetslöshet har inneburit att politiken och myndig-heternas agerande i allt för hög utsträckning fokuserat på att flyttamänniskor från öppen arbetslöshet till åtgärder av olika slag för att få enbättre statistik. I själva verket är det viktiga att få människor iverkliga arbeten. Det andra målet som lanserats om en 80-procentig sysselsättningsgrad är bättre än målet om öppen arbetslöshet.Men också sysselsättningsmålet måste formuleras om. Dagens situation medskenande sjukfrånvaro visar det orimliga med dagens sysselsättningsmål. Itakt med att sjukskrivningarna ökar, ökar också sysselsättningen, eftersombåde de sjukskrivna och de ar-betslösa som t.ex. får ett sjukvikariaträknas som sysselsatta. Vi menar att det mest naturliga är att inte räknalångtidssjukskrivna som sysselsatta.En effektivare arbetsmarknadspolitik· Servicekontor som skall ge service till den arbetslöse inrättas.·· Mångfald och valfrihet skall erbjudas genom fler aktörer.·· Omställningspeng skall erbjudas den arbetslöse (se nedan).·· En ny mindre myndighet ersätter nuvarande AMV/AMS.·Sverige måste ha en aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik som syftartill att snabbt och smidigt bidra till att matcha den arbetssökande med dearbeten som finns tillgängliga och rusta den arbetslöse för att kunna ta dearbeten som finns till förfogande. Arbetslinjen skall hävdas, dvs. attarbetssökande i första hand skall erbjudas arbete ellerarbetsmarknadspolitiska åtgärder, och först när sådana åtgärder inte finnstillgängliga skall arbetslöshetsunderstöd läm-nas. Aktivitet skall såledesalltid prioriteras före passivt bidragsmottagande.Men mot bakgrund av de brister som råder med dagens system anser vi detangeläget med en radikal omläggning av den svenska arbetsmarknadspoliti-ken. Vårt förslag syftar till ökad trygghet och valfrihet för den enskildeindi-viden. Genom ökad mångfald vad gäller aktörer som tillhandahållertjänster gentemot arbetslösa får vi både mer anpassade åtgärder tillindividen och till arbetsmarknaden. Därmed blir det en effektivarearbetsmarknadspolitik. För-ändringen leder också till förändrade uppgifterför såväl den nuvarande ar-betsförmedlingen som för ansvarig myndighet.Dagens arbetsförmedlare får en vidgad arbetsmarknad och nya möjligheter attpröva idéer hur verksamhe-ten kan utvecklas och anpassas till olikaindividers behov.Servicekontor· Servicekontor inrättas som skall ge arbetslösa service och en orienteringom vilka resurser som står den arbetslöse till förfogande.·· Servicekontor skall tillhandahålla databaser och information om ledigajobb.·· Servicekontor skall besluta om omställningspeng.·På grund av arbetsförmedlingens dåliga resultat är det många som för-söker få jobb på annat sätt. Arbetsförmedlingen har därmed förlorat enviktig funktion på arbetsmarknaden. Med vårt förslag vänder sig denarbetslöse i stället till ett servicekontor. Detta är inte en traditionellarbetsförmedling. Servicekontor skall finnas i varje kommun och skallframför allt fungera som guide för arbetslösa. Här skall finnas tillgångtill Internet och databaser med lediga jobb. Här skall också annaninformation finnas som är viktig för den arbetslöse. Servicekontoret finnsockså till för företag som söker arbetskraft.Till servicekontoret anmäler man sig för att få ersättning från arbetslös-hetsförsäkringen. Till att börja med skall den arbetslöse, liksom ,fritt kunna begränsa sitt sökande geografiskt och yrkesmässigt. Efter dennaförsta period finns det dock människor som av olika anledningar intelyckats få ett arbete. Då bokas på Servicekontorets initiativ ett möte förplanering av fram-tiden.Aktörerna· Framväxten skall stimuleras av en mångfald av olika aktörer inom be-manning, rekrytering, utbildning och förmedling.·· Arbetslösa skall fritt kunna välja aktör.·· Aktörerna ökar mångfalden och valfriheten för arbetslösa.·· Med konkurrens ökar kvaliteten på arbetsmarknadsåtgärderna.·Vår politik präglas av valfrihet, mångfald och trygghet. Det gällergivetvis också vår gemensamma syn på arbetsmarknadspolitiken. Vi vill semånga konkurrerande aktörer inom arbetsmarknadspolitikens område.Konkurrens och mångfald bland aktörerna ökar kvaliteten och valfriheten förden arbets-löse. Fler aktörer ökar kreativiteten när det gällerutformningen av arbets-marknadspolitiska åtgärder.Aktör inom arbetsmarknadspolitiken kan t.ex. vara bemannings- och re-kry-te-ringsföretag, utbildningsföretag, komvux och folkhögskolor. Vi räknar meden framväxt av en rad nya aktörer såsom privata arbetsförmedlingar,branschvisa arbetsförmedlingar - exempelvis i fackföreningsregi, privatautbildningsföretag, ideella föreningar, bemannings-företag m.fl. Aktörernakommer att kunna erbjuda en mängd olika alternativ och specialinriktningartill den arbetslöse. Bemanning, utbildning, rekrytering är exempel pååtgärder som man skall kunna välja mellan.Naturligtvis måste förmedlingsverksamheten utformas utifrån de lokalaförhållandena. I glest befolkade områden finns det inte alltid underlag förprivata bemanningsföretag. Om det inte finns privata aktörer skall myndig-heten upphandla sådana tjänster eller i sista hand driva egna.Information om de olika aktörerna skall finns på varje servicekontor.Omställningspeng· Arbetslösa som inte snabbt får nytt jobb skall ha rätt till omställ-ningspeng.·· Omställningspengens storlek styrs av behovet.·· Omställningspengen skall styras av olika kriterier, t.ex. ålder,utbildning och arbetslivserfarenhet.·· Framgångsrika aktörer skall belönas genom någon form av bonus.·Den som inte inom har hittat ett nytt jobb på egen hand ellervia den service som erbjuds på servicekontoren behöver åtgärder som kräveren ekonomisk insats.Insatsens storlek, här kallad omställningspeng, styrs utifrån en bedömningsom görs på servicekontoren. Ett antal schablongrupper eller nivåer skallfinnas. Vilken nivå man placeras på avgörs av olika kriterier såsom ålder,utbildning och arbetslivserfarenhet. Den nivå man hamnar på avgör i sin turhur mycket pengar som budgeteras, detta utgör individens omställningspeng.Till pengen kan kopplas olika former av arbets-marknads-politiskt stöd somkräver ett särskilt regelverk, exempelvis anställningsstöd, lönebidrag,starta-eget-bidrag.Omställningspeng har individen med sig till den aktör som man väljer föratt komma vidare. I en del fall kommer den arbetslöse att få jobb innan be-räknad insats är förbrukad. Då bör aktörerna få behålla hela pengen. Är per-sonen kvar i arbete bör dessutom någon form av bonusutfalla som betalas ut t.ex. med . Om perso-nen kommer tillbaka till arbetslöshet fryser bonusen inne. Omomställ-ningspengen förbrukas utan att den arbetslöse kommer ut påarbetsmarknaden måste en ny prövning ske.Ny myndighet ersätter AMV/AMS· En ny myndighet inrättas som ersätter nuvarande AMS/AMV.·· Den nya myndigheten skall vara ett expertorgan till regeringen.·· Myndigheten skall vara ansvarig för servicekontoren.·· Myndigheten skall auktorisera och granska arbetsmarknadens aktörer.·· Myndigheten skall garantera att arbetsmarknadens aktörer finns inomrimligt avstånd för alla jobbsökande i hela landet.·För att sköta den nya arbetsmarknadspolitiken som föreslås i den gemensam-ma rapporten ersätts nuvarande myndighetsstrukturer på arbetsmarknadsom-rådet med en ny arbetsmarknads-myndighet. Denna myndighet har att inom demål för arbetsmarknads-politiken som fastställer ansvara förföljande uppgifter:- Expertorgan till regeringen med uppgift att förse beslutsfattarna mederfor-derligt underlag, prognoser och analyser av arbetsmarknadsläget.- Drift av servicekontor runt om i landet på ett sådant sätt att allaarbetssö-kande kan nå ett sådant inom rimligt avstånd från bostadsort ellerarbets-plats.- Fördela anslag till servicekontoren runt om i landet.- Auktorisation av aktörerna som får rätt att bedriva förmedlings- ochutbild-ningsverksamhet för arbetslösa som fått omställningspeng. Aktörernaskall kvalitetsgranskas med jämna mellanrum.- Ansvarig för att alla arbetssökande får tillgång till enkel och effektivinfor-mation om lediga platser, hur man söker jobb och utbildning samt omvilka jobbkontor som finns och är auktoriserade av den nya myndigheten.- Tillhandahålla platsinformation via ett effektivt Internetbaseratdatasystem och tillhörande skriftlig information (motsvarande nuvarandePlatsjourna-len).Myndigheten har också till uppgift att garantera att det finns jobb-kontor/be--m-annings-företag inom rimligt avstånd för alla jobbsökande i helalandet. Om det inte finns privata aktörer bör myndigheten upphandla sådanatjänster eller i sista hand driva egna.Ambitionen för den nya myndigheten skall vara att genom information ochtill-handa-hållande av exempelvis platsbank på Internet medverka till attså många som möjligt så snabbt som möjligt kan lösa sin arbetslöshetsproble-matik själv inom tre månader.Våra förslag för att utnyttja resurserna bättreEn nyckelfaktor för att åstadkomma högre tillväxt är att fler företagstartas och att fler företag expanderar. Tyvärr går den svenskautvecklingen åt mot-satt håll:· Antalet verksamma företagare minskar. har antaletminskat med närmare 12 000 personer. Det startas också allt färre före-tag.Enligt stiftelsen startades det minstaantalet sedan mätningarna började . I samtliga svenska län minskarnyföretagandet och fallet är större än under dendjupa lågkonjunkturen i början på 1990-talet.·· Alltför få företag expanderar sin verksamhet. De svenska företagen ärantingen mycket små eller mycket stora.·· flyttar delar av sin verksamhet från . Det är pro-duktion som flyttar till länder där lönekostnaderna är lägre. Det är hu-vudkontor som flyttar till länder med bättre företagsklimat. Alltmer avkvalificerad verksamhet flyttar efter. av 250 största före-tag hade huvudkontoret utomlands att jämföra 1990.·Anledningarna till detta är i grunden desamma. Företagsklimat, byråkratioch skatter medför nackdelar för Sverige.Minskad byråkrati och ökad rättssäkerhetSverige är ett land med många regler. Var och en för sig kan de verkamotive-rade men sammantaget medför de en stor belastning på företagen.Kostnaden för ett litet företag bara för administrationen av arbetsmarknads-, skatte- och miljöreglerna är ca per anställd och år. Totalt ärkostnaden för svenskt näringsliv att administrera regelverket ca 50miljarder kronor årligen.Attityden från myndigheterna gentemot företagen är långt ifrån tillmötes-gående. Det är företagaren som måste jaga rätt på besked och blanketter.Medan myndigheten kräver svar med mycket kort varsel kan deras besked tillföretagaren dröja . hinner företagen förtvina.Än värre är den rättslöshet som kan råda i skattesammanhang. Trots försökatt erhålla besked om vilka regler som gäller och försök att följa givnabesked kan företagaren ändå bli skyldig till skattebrott. Då påförs intebara skatten utan också ett skattetillägg som straff.SkatterSverige är ett högskatteland. Detta påverkar företagens förutsättningar. Ge-nom att mer än hälften av BNP tas om hand av det offentliga blir marknadenbegränsad. I synnerhet gäller det tjänstemarknaden. Det är i praktiken omöj-ligt för människor med normala inkomster att köpa tjänster som bl.a.skulle kunna underlätta vardagslivet och minska stressen.En stor del av företagens personalkostnader är skatt. Det ökar priserna påvaror och tjänster och sätter svenska företag i ett sämre läge än företag iandra länder. Marginaleffekterna på arbete är stora, vilket hämmararbetskraftsutbu-det. De höga skattesatserna på inkomster medförsvårigheter att konkurrera om kvalificerad personal för svenska företag.Arvsskatten är en av anledning-arna till skeva företagsstruktur.Det är svårt att driva vidare ett före-tag i familjens regi efter ettarvsskifte. Ofta finns ingen annan utväg än för-säljning.Än allvarligare för företagandet är att ägare till fåmansbolag beskattashår-dare än andra. Det medför naturligtvis att intresset för att drivaföretag mins-kar. Den utredning som tillsattes 1999 för att råda bot påproblemet har blivit försenad i omgångar. Uppgifter tyder dessutom på attutredningens förslag inte kommer att innebära någon lindring förfåmansbolagen.Kapital beskattas också högt i . Dubbelbeskattnigen av aktier miss-gynnar svenska ägare jämfört med utländska. Det är en av anledningarna tillatt ägandet av svenska företag försvinner utomlands. är ett av defå länder som har kvar skatt på förmögenheter. Skatten tas ut redan vidrelativt små förmögenheter och skattesatsen är hög. Förmögenhetsskatten ären mycket stor anledning till att kapital flyttas från Sverige.Uppskattningsvis har svenska hushåll placerade påoredovisade konton i andra länder på grund av den svenskakapitalbeskattningen.Enklare reglerSmåföretagsdelegationen tillsattes med syfte att föreslåregelförenk-lingar. Av de 80-tal förslag som den kom med har endast entredjedel genom-förts som gått sedan de lades fram.Resterande förslag måste genomföras. Kostnaderna förregeladministration måste minska. Hela det regelverk som berör företagareskall gås igenom under nästa mandatperi-od. Krångliga regler skall tas borteller förenklas. Målet är att företagens kostnader för administration avregelverket skall minska med minst en fjärde-del.Det är heller inte rimligt att som belägga företagare med avgifterför olika typer av inspektioner och kontroller. Dessa måste ordnas så attinte onödiga kostnader vältras över på företagen.Öppna för företagande inom vård, skola och utbildning - mångfald ger denbästa välfärdenFör många av de tjänster som i ligger inom den offentliga sektorn -främst inom kommuner och landsting - ökar behov och efterfrågan i industri-världen. En förklaring till detta är att efterfrågan på välfärdstjänsterökar när människors inkomster ökar, en annan är att åldersstrukturenpåverkar intresset för fler välfärdstjänster.Det finns en bred enighet om att vården, omsorgen och skolan skall finan-sieras kollektivt. Det är viktigt att de resurser som avsätts för dessaändamål används så bra som möjligt, dvs. att användarna får ut så mycketnytta som möjligt för varje använd krona.Erfarenheten visar att när möjligheten öppnas för andra än kommunen attproducera välfärdstjänster ökar mångfalden och välfärden. Välfärd handlarinte om att en viss typ av standardiserade tjänster skall tillhandahållasutan om att den enskildes efterfrågan skall tillgodoses på bästa sätt. Avsamma skäl som försörjningen av välfärdstjänster inte kan rationaliseras påsamma sätt som industriproduktion bör de inte heller produceras i en endaenhetlig form. Valet mellan olika producenter av välfärdstjänster, det måvara enskil-da, företag, kooperativ eller det offentliga, bör därför ävenmed en kollektiv finansiering så långt möjligt överlämnas till den enskildeindividen. Ett tydligt exempel är skolområdet där det offentliga ekonomiskastödet kan följa ele-ven, t.ex. från en skola till en friskolaeller mellan olika kommu-nala skolor. Denna princip bör kunna användas påflera områden även om processen att avgöra vem som skall vara kvalificeradatt få del av t.ex. äldre- eller handikappomsorg ställer krav på tydligaregler.Vi vill se nya företag växa fram inom dessa sektorer som i stortsett varit förbehållna offentliga monopol. Sådana företag ärkunskapsintensiva. Nyföretagande här leder inte bara till bättre välfärdutan ökar dynamiken i hela samhället med följd att BNP kommer att öka.Möjligheterna till kvinnligt företagande kommer att öka. Ett led i densocialdemokratiska politiken är emellertid att hindra mångfald och atthindra andra än kommuner och lands-ting att tillhandahålla tjänster pådessa områden. Det har också negativa ef-fekter för de anställda. Olikaundersökningar, bl.a. från , har visat på en störrearbetstillfredsställelse och bättre lön när den anställde fått fleraarbetsgivare att välja emellan. En större arbetstillfredsställelse bland dean-ställda kommer även patienter och elever till godo. ställde sigockså bakom att tjänster inom vård-, skol- ochomsorgssekto-rerna skall kunna drivas i privat regi och varavinstgenererande.Socialdemokraterna har, med stöd av och , lag-stiftat mot försäljning av offentligt ägda sjukhus, vilket leder tillminskad mångfald. Det motverkar också ett ökat kvinnligt företagande inomsektorer där kvinnor har en stark ställning på arbetsmarknaden och högkompetens.Förbudslagen är inte sakligt grundad utan uttryck för traditionell socialde-mokratisk misstro mot företagande. Vinsten har i sig en viktigsignaleffekt. Därigenom sprids framgångsrika exempel snabbt till andraaktörer. När det finns konkurrens mellan olika driftsformer visarinternationella erfarenheter att både kvalitet och effektivitet förbättrasi såväl vinstdrivande företag, non-profit-företag som offentligaproducenter. Det finns dock en tydlig tendens till högre effektivitet hosvinstdrivande företag. De erfarenheter som finns av detta i är attden ersättning som betalar till det privatägdaSankt Görans sjukhus är lägre per utförd prestation än den somlandstinget betalar till de landstingsägda sjukhusen. har SanktGöran högst andel nöjda patienter i regionen. Även för sjukhusgäller att ersättningen från landsting är lägre efterprivatiseringen. I har det bildats närmare 150 nya företaginom vårdsektorn. Det har ofta skett genom avknoppning där personalen tagitöver driften av verksamheten. Dessa erfarenheter motsäger den uppfattningsom företrädare för majoritetspartierna uttryckt att nyföretagande inom denstatliga och kommunala sektorn skulle leda till en instabil situation somär till skada för medborgarna. De motsäger också dessa partiers tro attproduktivi-teten skulle minska. Det skulle gagna omregeringsmajoriteten bygg-de sina beslut på fakta och inte på farhågor.I stället för att slå vakt om det offentliga ägandet borde verksamhetens in-nehåll och möjligheterna för den enskilde vara det primära intresset. Detbör inte sättas upp hinder för vissa verksamhetsformer, bolag kan vara enlämplig form i vissa sammanhang, kooperativ eller andra former kan var meralämpli-ga i andra. Ändamålsenligheten bör vara avgörande. Densocialdemokratiska oviljan att tillåta andra producenter leder till attmedborgarna får en sämre välfärd än vad som annars skulle kunna vara fallet. Ett sätt att skynda på processen är att kommuner inför en utmaningsrättför företag. Rätten skall innebära att företag ges möjlighet att inkommamed önskan om att en verk-samhet skall upphandlas i konkurrens. Inkommer ensådan utmaning måste kommunen ta ställning till om en upphandlingsprocessskall påbörjas i vilken det utmanande företaget liksom andra privataaktörer kan delta.En viktig fråga är utvärderingen av olika offentligt finansierade väl-färdstjänster. Så långt möjligt bör brukarna ha möjlighet att väljaproducent. Men måste politikerna ta ställning, t.ex. när detgäller att for-mulera krav och uppföljningsmetoder videntreprenadupphandling. De pro-blem med t.ex. privata vårdhem somförekommit har oftast haft att göra med att kommunen i fråga inte gjortförutsättningarna klara för sig och den man anlitat. Kommunerna börutveckla sin förmåga att i förväg ställa krav och i efterhand kunnautvärdera de tjänster som olika producenter erbjuder så att kvalitetenskall kunna garanteras.Stärkt konkurrensEn fungerande konkurrens är en förutsättning för att resurser används påbästa möjliga sätt. Brister i konkurrensen medför högre kostnader ellerlägre effek-tivitet, i värsta fall både-och. Därmed blir tillväxten iekonomin lägre, vilket medför att vi alla blir fattigare än vad vi skulleha varit.Konkurrens på lika villkor är det bästa verktyget också för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan. undersökningar visar att detfinns en rad olika konkurrenshinder. I en stor rapport föreslog verket enrad åtgärder som spände över förändringar i konkurrenslagstiftning ochregelre-formering till renare spelregler mellan privata och offentligaaktörer.