bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Utskottet avstyrker därföryrkandena 5 och 6 i nämnda motion.Regeringen anför i propositionen att verksamhetenäven i fortsättningen skall bedrivas så attutvecklingen mot ett s.k. nätverksbaserat försvarsker samordnat inom Försvarsmakten.Utskottet har erfarit att regeringen iår har medgett Försvarsmakten att fortsättautvecklingen av tekniska lösningar för framtidaledningssystem (Ledsyst T) och i det sammanhangetutveckla s.k. demonstratorer (Demo 05 och Demo 06).Utskottet har vidare erfarit att regeringenföreskrivit särskilda villkor för utvecklingen.Utskottet anser för sin del att det är angelägetmed en noggrann uppföljning av det aktuellautvecklingsarbetet, dels för att det har en sådanavgörande betydelse för Försvarsmaktens framtidautveckling, dels för att arbetet innehåller tekniskaoch ekonomiska risker som inte är obetydliga.Utskottet utgår därför från att regeringen årligeninformerar om hur arbetet fortskrider.Vissa fredsorganisatoriska frågorLivgardet-SwedintRegeringen föreslår att godkänner dels attorganisationsenheten Livgardet i /och organisationsenhetenFörsvarsmaktens centrum för internationellverksamhet () i /skallläggas ned eller vid den senaretidpunkt som regeringen bestämmer, dels attorganisationsenheten Livgardet skall inrättas den 1januari 2004 eller vid den senare tidpunkt somregeringen bestämmer.Enligt beslut (prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) skulleflyttningen av från till Kungsängenvara genomförd till . Utskottetdelar regeringens uppfattning att det är viktigt attden försenade omlokaliseringen av drivs påmed kraft och till så låga kostnader som möjligt förstaten.Utskottet ansluter sig också till regeringensuppfattning att nuvarande och Livgardet börsammanföras till en organisationsenhet och att dettabör ske /04.Utskottet har inget att erinra mot regeringensbeslutsavsikt att benämna den nyaorganisationsenheten för Livgardet.Utskottet förordar därför att godkännerförslaget att lägga ned Livgardet ochFörsvarsmaktens centrum för internationellverksamhet och att inrätta Livgardet.Operativa insatsledningenRegeringen föreslår att verksamheten vid Operativainsatsledningen, med oförändrad huvudinriktning,skall inordnas som en del i organisationsenhetenHögkvarteret. Som följd härav skallorganisationsenheten Operativa insatsledningenläggas ned eller vid den senaretidpunkt som regeringen bestämmer.Riksdagen har, på förslag av regeringen, beslutatatt en operativ insatsledning skall inrättas (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168). Som framgår av den nu föreliggandebudgetpropositionen har Försvarsmakten utrettmyndighetens centrala ledning och bl.a. föreslagitatt den operativa insatsledningen inte längre skallutgöra en egen organisationsenhet utan ingå som endel i Högkvarteret. Utskottet delar regeringensbedömning att det av effektivitetsskäl är lämpligtatt vidta den organisatoriska förändring somFörsvarsmakten föreslår. Utskottet förordar därföratt godkänner förslaget att lägga nedorganisationsenheten Operativa insatsledningen.Regeringen redogör i propositionen för sinaöverväganden när det gäller genomförandet avriksdagens beslut (prop. 2001/02:10, bet.2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91) att lokalisera denoperativa insatsledningen till . Det framgårdärvid att regeringen, med anledning av utskottetssynpunkter i frågan, har prövat alternativet med endelad lokalisering av den operativa insatsledningenoch därvid funnit att övervägande skäl talar för ensamlad lokalisering i . Utskottet gör ingenannan bedömning. Utskottet avstyrker därförkommittémotion Fö215 (v) yrkande 5 som förordar ettriksdagsuttalande om att Försvarsmakten bör få ettuppdrag att intensifiera arbetet med attutlokalisera delar av den centrala ledningen.MuskövarvetRegeringen föreslår att verksamheten vid Musköörlogsvarv på för staten godtagbara villkor skallöverföras till privat industri samt att verksamhetenvid varvet, i avvaktan på en sådan överföring, skallbedrivas i Försvarsmaktens regi.Utskottet konstaterar att det inte varit möjligtatt enligt intentionerna i beslut (prop.2000/01:53, bet. 2000/01:FöU3, rskr. 2000/01:180)föra över verksamheten vid örlogsvarv till iförsta hand civil industri, och om detta inte ärmöjligt, i andra hand till annan verksamhetsform(statligt bolag). Den gällande inriktningen förfartygsunderhållets verksamhetsform behöver därförändras. Utskottet biträder regeringens förslag tilländrad inriktning och förordar att riksdagengodkänner förslaget till inriktning för verksamhetenvid örlogsvarv.Utskottet anser däremot inte att det finns skälför att nu uttala sig för en nedläggningav varvet, om det inte sålts före en angiven senastetidpunkt. Härav följer att utskottet avstyrkermotion Fö246 (s), som framför ett sådant förslag.HelikopterverksamhetenTre motioner - Fö211 (m), Fö215 (v) yrkande 4 ochFö232 (fp) - behandlar helikopterverksamheten påSäve/. Motionärerna uttalar sig, med delvisskilda argument, till förmån för en bibehållenverksamhet på . Vidare förordas byggandet av enhangar i motionerna Fö215 (v) och Fö232 (fp).Utskottet behandlar de tre motionerna samlat ochvill anföra följande.Försvarsmaktens helikopterverksamhet bedrivs ifred inom ramen för , som är lokaliserad till Malmen iLinköping. Helikopterflottiljen skall enligtFörsvarsmaktens instruktion (2000:555) bedrivaverksamhet vid bl.a. i Göteborg.Utskottet har behandlat frågan om på vid flera tidigaretillfällen, främst i betänkandena /2000:FöU2,2000/01:FöU10 och 2001/02:FöU2.Utskottet har erfarit att regeringen mot bakgrundav tillkännagivande (bet.1999/2000:FöU2) beslutade en ändring av reg-leringsbrevet för Försvarsmakten med innebörd att2003 inte skall vara en bortre gräns vad avserhelikoptrar för Försvarsmaktens eget behov vid ,Göteborg.I samband med behandlingen av vissaorganisationsfrågor anfördeutskottet (bet. 2000/01:10 s. 11) att det börankomma på regeringen och Försvarsmakten att närmarebesluta om var Försvarsmaktens helikopterbestånd -inom ramen för den organisationsstruktur somriksdagen har beslutat - skall vara baserat vadavser såväl antal som typ av helikopter. Utskottetanser således att det ankommer på ansvarigamyndigheter, inte på , att besluta om varenskilda helikoptrar skall baseras för att kunnauppfylla kraven på beredskap m.m. I betänkandetanförde utskottet också att inte börföreskriva hur samverkan mellan olika statliga ochkommunala instanser inom räddningstjänstarbetet börordnas i västra vill vidare erinra om att dåvarandeförsvarsministern besvarade enfråga i från () om enny hangar på (fråga 2000/01:1663). Statrådetvon anförde då att även om det är regeringensom beslutar om byggande som kostar mer än 30miljoner kronor, så är det Försvarsmakten sombestämmer i fråga om hur myndighetens helikoptrarskall ställas i hangar och planeringen för sådanaåtgärder.Försvarsmaktens helikoptrar omsätts förnärvarande. Flertalet av de äldre helikoptrarnakommer att utgå ur organisationen. I ställetanskaffas två nya helikoptertyper, den och den lätta . Utskottethar erfarit att myndigheten ser överhelikopterförbandens personalramar och baseringen avde nya helikoptrarna. Försvarsmakten kan väntas taställning i baseringsfrågan under kommande vinter.Vid en räddningstjänstinsats kan räddningsledarenmed stöd av räddningstjänstlagen ta i anspråk bl.a.statliga resurser. På den grunden har Försvarsmaktenofta biträtt samhället i övrigt, särskilt vid meromfattande räddningstjänstinsatser.Försvarsmakten har inget ansvar förräddningstjänst, utöver ansvaret för den egnaverksamheten. är enligträddningstjänstlagen ansvarigt försjöräddningstjänsten. Verket skall inom detta ansvarupprätthålla den beredskap som behövs. För attupprätthålla beredskap för räddningstjänstinsatserhar avtal med Försvarsmakten omhelikopter i beredskap, bl.a. på Säve.Försvarsmakten kan med stöd av förordningen(2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civilverksamhet lämna stöd med helikopter försjuktransporter. Förordningen reglerar ocksåsjukvårdshuvudmannens möjligheter att begära s.k.nödhelikopter från Försvarsmakten.Mot bakgrund av vad som här har anförts avstyrkerutskottet motionerna Fö211 (m), Fö215 (v) yrkande 4och Fö232 (fp).FlygskolanRiksdagen beslutade om den militäraflygutbildningen (prop. 2000/01:35, bet.2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213). Beslutet innebaratt flygflottilj F 16 läggs ned den 31december 2003 och att Försvarsmaktens flygutbildning- den grundläggande flygutbildningen (GFU) och dengrundläggande taktiska flygutbildningen (GTU) -förläggs till någon eller några av de kvarvarandeflottiljerna.Regeringen har härefter beslutat bl.a. följande.· GFU och GTU skall samlokaliseras till nuvarandedetachementet på Malmens flygplats i skall ansvarsmässigt senast den 31december 2002 överföras från F 16 till Blekingeflygflottilj (F 17).·· Försvarsmakten skall omlokalisera GFU till Malmensenast . F 10:s flygverksamhetskall upphöra när flottiljen läggs ned den 31december 2002.·· Försvarsmakten skall omlokalisera GTU till Malmensenast den 31 december 2003.·Utskottet har i samband med behandlingen av motioneri ärendet (bet. 2001/02:FöU6) fått en särskildföredragning om detta regeringsbeslut och därvidinte haft något att erinra. Utskottet gör nu ingenannan bedömning. Utskottet avstyrker därför motionFö220 (m, fp, kd) som föreslår att GFU och GTUlokaliseras till Uppsala.MinröjningRegeringen har i budgetpropositionen utförligtredogjort dels för vilken verksamhet som genomförtsinom ammunitions- och minröjningsområdet under 2001och 2002, dels för inriktningen inom dettaområde.Riksdagen har ,senast i förra årets fleråriga försvarsbeslut (bet.2001/02:FöU2 s. 147) uttalat sig positivt om svenskainsatser för minröjning. har, liksomregeringen, ansett att det är viktigt att utvidgadet internationella engagemanget för minröjning. Idet sammanhanget har tydligt betonat attminröjningskompetensen och minröjningskapaciteten ären nationell resurs. har vidare betonatbehovet av klara ansvarsförhållanden för olika slagsinsatser inom området.I flera motionsyrkanden föreslås, med något olikainriktning, ökade satsningar på minröjning. MotionFö271 (mp, fp, v) föreslår sålunda en förstärkningav minröjningsbudget (yrkande 2),att Försvarsmakten utökar sin satsning på Swedec iEksjö (yrkande 6) samt att avdelar ekonomiska resurser pååtminstone nuvarande nivå för minröjningsforskning(yrkande 7). I kommittémotion Fö215 (v) föreslås attminröjningsverksamheten prioriteras och attFörsvarsmakten specifikt förstärker minröjningen med35 (yrkande 3).Enligt utskottets mening prioriterar regeringenminröjningsverksamheten. Regeringens redogörelse ipropositionen av resultat och pågående arbete,liksom den föreslagna inriktningen , gerbesked om detta. När det sedan gäller hurresursfördelningen för olika delar avminröjningsverksamheten skall avvägas mot andraangelägna behov, är detta ett ansvar för regeringenoch myndigheterna. Utskottet anser det därför mindrelämpligt att föreslå att gör uttalanden ienlighet med vad som föreslås i motionerna Fö215 (v)yrkande 3 och Fö271 (mp, fp, v) yrkandena 2, 6 och7. Följaktligen avstyrker utskottet dessa yrkanden.I motion Fö271 (mp, fp, v) föreslås attRäddningsverkets beredskap för minröjning flyttasfrån anslaget Skydd mot olyckor till ett annatanslag - Försvarspolitik. Utskottet är inte nuberett att föreslå att det inrättas ett nytt anslagi enlighet med motionärernas förslag. Utskottetavstyrker därför yrkande 5 i nämnda motion.I samma motion föreslås åtgärder för att bevaraminhundskompetensen vid i (yrkande 8). Utskottet har erfarit att regeringenuppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vilka delarav Försvarsmaktens hundverksamhet som skulle kunnalokaliseras till . I sitt svar anförFörsvarsmakten att en avelsstation lokaliseras tillSollefteå samt att lokaliseringen bör ske successivtså att formerna för integrering av avelsverksamhetenkan anpassas till försvarets övriga hundverksamhet.Utskottet kan således konstatera att åtgärder hållerpå att vidtas i huvudsak i enlighet med vadmotionärerna föreslår. bör därför intebifalla motionsyrkandet.I åter samma motion pekar motionärerna på deninterdepartementala arbetsgrupp som bildats.I motionen föreslås att denna grupp utarbetar enplan för hur kapaciteten inom minröjningsområdetskall upprätthållas och vidareutvecklas (yrkande 9).Utskottet har erfarit att denna interdepartementalaarbetsgrupp leds av och att densom första uppgift skall upprätta en åtgärdsplan.Motionsyrkandet bör därmed bli tillgodosett. Det bördärför inte bifallas av riksdagen.I motion Fö241 (fp) föreslås en inventering avSveriges förråd av fordonsminor försedda med s.k.röjningsskydd (yrkande 1) och en årlig rapporteringav hur många sådana minor som använts i utbildningoch tester (yrkande 2). Utskottet ansluter sig tillutrikesminister uttalande, refererat imotionen, att de fordonsminor med röjningsskydd somSverige innehar, inom ramen för sin krigsberedskap,är förenliga med . Utskottet anserdärför att en inventering inte är nödvändig och inteheller en årlig redovisning av hur många minor somanvänts i utbildning och tester. Utskottet avstyrkersålunda yrkandena 1 och 2 i nämnda motion.I samma motion förordas ett riksdagsuttalande ombehovet av en förbättrad statistik över svenskamyndigheters stöd till minröjningsinsatser (yrkande4). Utskottet delar motionärernas uppfattning attdet bör finnas en samlad statistik över svenskaminröjningsinsatser. Utskottet utgår från attregeringen kommer att upprätta en sådan statistik,vilket det i motionen refererade löftet frånbiståndsministern indikerar. Utskottet anser därmedatt motionsyrkandet inte behöver bifallas.Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensbedömning av inriktningen förförsörjningen med materiel och anläggningarsamt för forskning och teknikutveckling.Utskottet föreslår att avslårmotion 2002/03:Fö215 (v) yrkande 2.PropositionenRegeringens bedömning: Materielförsörjningen samtforskningen och teknikutvecklingen bör inriktasså att Försvarsmaktens operativa behov inklusivebehovet av anpassningsförmåga samt strategiskkompetens tillgodoses.Materielförsörjningsprocessen, inklusive forskningoch teknikutveckling, bör fortsätta att utvecklasmot ökad spårbarhet, tydligare identifiering avstrategiska vägval och alternativa handlingsvägar.Möjligheterna till internationella samarbeten bör sålångt möjligt utnyttjas.Exportstödet bör även fortsättningsvis ha högprioritet och stödja sådan kompetens och industriellutvecklings- och produktionsförmåga som behövs fördet militära försvarets materielförsörjning.Försvarsmaktens anläggningsförsörjning böranpassas till beredskapsbehoven. Anläggningar sominte längre behövs i insatsorganisationen skallavvecklas.I skälen för sin bedömning framhåller regeringenbl.a. följande.Regeringen har tidigare (prop. 2001/02:10) pekat påbehovet av en samlad strategi för det militäraförsvarets forskning, teknikutveckling ochmaterielförsörjning. Som en del häri avserregeringen genomföra en successiv förändring avstyrning, inriktning och uppföljning av det militäraförsvarets forskning, teknikutveckling samtmaterielförsörjning.För att utveckla statsmakternas styrning ochuppföljning av materiel- och forskningsförsörjningenkrävs från myndigheterna en bättre redovisning avsambandet mellan Försvarsmaktens uppgifter, kravenpå operativ förmåga och behovet av materiellutveckling, s.k. spårbarhet.Enligt regeringens mening medför kraven påanpassningsförmåga att alternativa vägval måsteanalyseras och värderas på ett tydligare sätt.Forskning och teknikutveckling, en ökad satsning pådemonstratorer samt att flertalet dimensionerandeframtida system upphandlas i kortare serier medstegvisa anskaffningsbeslut bidrar enligtregeringens uppfattning till en bättreanpassningsförmåga och ett bättre underlag införstrategiska vägval. På så sätt åstadkoms ökadeförutsättningar för en handlingsfrihet attsuccessivt anpassa Försvarsmaktens förmåga tillutvecklingen i omvärlden.Kraven på tillgång till s.k. strategisk kompetensbör enligt regeringens mening tillgodoses i densamlade planeringen för materiel- ochforskningsförsörjningen.Den civila teknikutvecklingen bör där så ärlämpligt utnyttjas i syfte att tillvarata de senasterönen och reducera kostnader för utveckling ochvidmakthållande av system. Det militära försvaretssamarbete med civila forskningsinstitut, universitetoch högskolor bör öka.Regeringen bedömer därför att vårtförsvarsteknologiska samarbete med kommer attbehöva utvecklas ytterligare. Även samarbete medbl.a. bedöms komma att utvecklas.Det nordiska materielsamarbetet har på senare årökat och fördjupats. Det är enligt regeringensuppfattning av största vikt att samarbetet kanfortsätta och ytterligare förbättras.Betydelsen av försvarsmaterielexport ökar som ettmedel för att säkerställa en långsiktig industriellförsörjning med materiel och kompetens till detmilitära försvaret.Det svenska försvarets tidigare omfattandebeställningar till industrin minskar således. Det ärdärför viktigt att regeringen och myndigheternastöder försvarsmaterielexporten och internationelltförsvarsmaterielsamarbete. Exportstödet bör bedrivaspå ett sådant sätt att det gynnar det militäraförsvarets utveckling, genom att det t.ex. bidrartill att utveckla en viktig förmåga eller kompetenseller bidrar till en industriell förmåga attlångsiktigt underhålla befintliga system.En arbetsgrupp har bildats inom Regeringskanslietmed uppgift att arbeta fram en samlad strategi fördet militära försvarets forskning, teknikutvecklingoch materielförsörjning. Arbetet bedrivs iprojektform.Därutöver har regeringen beslutat om följandeuppdrag för att få underlag till strategin.1Uppdrag till att, isamverkan med ochFörsvarsmakten, se över möjligheterna att skapa godaförutsättningar för en i verksamkonkurrenskraftig försvarsindustri.23Uppdrag till Totalförsvarets forskningsinstitutatt, i samverkan med ochFörsvarsmakten, se över möjligheterna att skapabättre förutsättningar för internationellt materiel-och teknologiförsörjningssamarbete.45Uppdrag till Försvarsmakten avseende utveckling avstyrnings- och uppföljningsformer (funktionsplaner).67Uppdrag till Försvarsmakten att redovisa hurverksamheten inom områdena forskning, studier ochutveckling kan förstärkas organisatoriskt ochekonomiskt.89Uppdrag till att föreslåomfattning och inriktning av verksamheten vidmodellerings- och simuleringscentrat i Karlskoga.10MotionI kommittémotion Fö215 (v) av BeritJóhannesson m.fl. hänvisas till beslut omen radikal omstrukturering av Försvarsmakten. Deverksamheter och den materiel som avsågs svara motinvasionshotet håller nu på att avvecklas.Motionärerna anser dock att det fortfarande finnsicke levererade materielbeställningar som ärdimensionerade och avsedda för invasionsförsvaret.JAS 39 sägs vara det tydligaste exemplet pådetta, vilket påpekats tidigare i flera avVänsterpartiets motioner. Omförhandlingar harhittills endast resulterat i en förlängning avleveranstiden. uppfattning är attytterligare reduceringar av det militära försvaretär både nödvändiga och möjliga att genomföra.Eftersom materielanslaget är en så stor del av detmilitära försvarets budgetram är det viktigt att sålångt det är möjligt reducera i detta anslag.Motionärerna föreslår därför att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen skall tillsätta enarbetsgrupp med syfte att omförhandla (yrkande 2).UtskottetRiksdagen har relativt - -beslutat om en övergripande inriktning av detmilitära försvarets materielförsörjning ochforskning (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02:FöU11,rskr. 2001/02:120). Utskottet anslöt sig då tillregeringens bedömning om behovet av en övergripandeoch långsiktig strategi för det militära försvaretsmaterielförsörjning, forskning och teknikutveckling.Vid det tillfället betonade utskottet att denframtida materielförsörjningen behöver anpassas tillde nya förutsättningarna för försvarets utveckling.Den behöver bli mer flexibel och ge utrymme för enstörre handlingsfrihet än . Det är såledesinte längre godtagbart med en materielplanering därregering och riksdag i sena skeden tvingas tillbeslut utan reella valmöjligheter utöver bifalleller avslag, där avslag ofta får besvärandeindustrikonsekvenser. insyn i ochinflytande över frågor som rör försvaretsmaterielförsörjning borde därför förstärkas. Vidarepåpekade utskottet behovet av en förbättrad s.k.spårbarhet mellan operativ förmåga ochmaterielförsörjningen. Även formerna för styrningoch uppföljning behöver utvecklas, ansåg utskottet.I det sammanhanget finns det anledning att granskaoch precisera olika aktörers roller och uppgifter imaterielförsörjningen. Utskottet förutsatte attriksdagen ges möjlighet att ta ställning till denövergripande strategin för försvaretsmaterielförsörjning.Utskottet anser att den inriktning avmaterielförsörjning samt forskning ochteknikutveckling som regeringen redogör föri budgetpropositionen är i linje med vad riksdagenhar beslutat . Utskottet kan såledesansluta sig till regeringens bedömning ipropositionen.Vänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen,senast vid behandling av budgeten för2002 (bet. 2001/02:FöU1), motionerat om attbehovsanpassa materielinköpen och att i detsammanhanget omförhandla beställningen av JAS 39Gripen. Utskottet har tidigare utförligt redogjort(bet. 1999/2000:FöU12 s. 177) för förhandlingslägeoch vidtagna åtgärder och konstaterade då att detutifrån gällande avtal mellan staten ochförsvarsindustrin inte finns några förutsättningarför staten att med ekonomiskt godtagbart resultatytterligare omförhandla JAS Gripen eller andrastörre materielkontrakt. Utskottet gör nu sammabedömning och avstyrker därför kommittémotion Fö215(v) yrkande 2.InsatserUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensbedömning om inriktningen avgrundberedskapen, beredskapen förincidentinsatser och beredskapen förinternationella insatser.Utskottet föreslår att avslårmotion Fö260 (m) yrkande 9.PropositionenInsatserRegeringens bedömning: Inriktningen för beredskapbör vara följande. Försvarsmakten skall ha ensådan förmåga att beredskap kan upprätthållasinom de tidsramar som regeringen beslutar.Sverige bör kunna delta i fredsfrämjande insatsermed resurser och förband som anmälts tillinternationella styrkeregister. bör kunnabidra med förbandsenheter från såväl armé-,marin- som flygstridskrafterna.I skälen för sin bedömning framhåller regeringenbl.a. följande.GrundberedskapResurser ur grundorganisationen jämte delar urinsatsorganisationen skall ha beredskap för att mötade hot som kortsiktigt kan uppstå i rådandeomvärldsläge.Beredskap för ingripande mot kränkningar avsvenskt territorium skall finnas med kraftsamlingtill tider och områden där risken för kränkningar ärsom störst.Regeringen understryker i sammanhanget vikten avatt de i olika avseenden mest kvalificeradeförbanden, benämnda förbandsgrupp 1, definieras ochavgränsas på ett sådant sätt attberedskapssättningen utgör ett verkningsfulltprioriteringsinstrument för att på bästa sättutnyttja de resurser som Försvarsmakten förfogaröver. Därmed skapas de förutsättningar som ärnödvändiga för att uppnå en hög insatsförmåga i det,i jämförelse med insatsorganisationen som helhet,begränsade antal förband som behövs för att lösaFörsvarsmaktens nationella och internationellauppgifter.AnpassningsförmågaRegeringen har tidigare redovisat (prop.1999/2000:30) Försvarsmaktens anpassningsförmåga påmedellång sikt baserad på beredskapslagring avövertalig materiel.Försvarsutskottet har begärt (bet. 1999/2000:FöU2)att regeringen skall redovisa under vilkatidsförhållanden och förutsättningar i övrigt somFörsvarsmakten på nytt kan organisera tvåarmébrigader jämte understöds- ochunderhållsförband, en amfibie- och tvåkustartilleribataljoner, två ubåtar samt upp tilltolv stridsflygdivisioner.Med underlag från Försvarsmakten lämnaderegeringen den av försvarsutskottet begärdaredovisningen i proposition 2001/02:10 Fortsattförnyelse av totalförsvaret.