bet · GO01KU14 · 2002-02-13 00:00:00 — Nationella minoritetsfrågor, m.m. Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag till riksdagsbeslut I detta betänkande behandlas 14 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden , vilka gäller bl.a.ILO-konventionen nr 169, minoritetsspråkensställning samt teckenspråket. Med hänvisning tillpågående arbete inom avstyrkerutskottet motionsyrkanden om ratificering av och därmed sammanhängande frågor. Ocksåmotionsyrkanden om insatser för att stärkaminoritetsspråkens ställning avstyrks med hänsyntill pågående arbete. Mot bakgrund av denlångtgående konstitutionella förändring det skulleinnebära avstyrker utskottet ett motionsyrkande omrepresentation i riksdag för samerna somminoritetsgrupp. Ett motionsyrkande om ökatdeltagande i folkvalda organ avstyrks med hänvisningtill de insatser som görs inom Regeringskansliet.Utskottet vidhåller ett tidigare ställningstagandeatt teckenspråket inte skall ges ställning somminoritetsspråk och avstyrker ett motionsyrkande ifrågan.Enligt utskottets mening är det emellertidangeläget med en översyn när det gäller frågan omrätten att kunna använda teckenspråket. Utskottettillstyrker helt eller delvis ett parmotionsyrkanden och förordar ett tillkännagivandetill regeringen i detta avseende.I betänkandet finns två reservationer och ettsärskilt yttrande. Motioner från allmänna motionstiden 2000/01:K204 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att 169bör undertecknas.2000/01:K321 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om vikten av atterkänna teckenspråk som ett minoritetsspråk.2000/01:K346 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utreda teckenspråketsställning.2000/01:K368 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att fortsätta reformarbetet medatt stärka minoritetsspråkens ställning i helalandet.2000/01:K372 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen översyn för att säkerställa de dövas rättighetertill teckenspråket och tillteckenspråksinformation/material.2000/01:K378 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att måsteleva upp till förpliktelserna i Riodeklarationen,konventionen om biologisk mångfald, ochartikel 27 i FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter vad gäller ursprungsfolkensrättigheter.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att snarastskall ratificera 169.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det syd- ochlulesamiska språket, samt hur dessa språk kanstärkas i framtiden.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ge samernarepresentation i riksdag.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ytterligare konkretaåtgärder för att öka samernas representation inomövriga folkvalda svenska organ.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om atträttegångskostnaderna i pågåendesedvanerättsprocesser måste garanteras för bäggeparter.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en särskildmetodik för akut och långsiktig konflikthanteringbör fogas till åtgärderna för implementering avkonventionen.2000/01:K379 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om information tillkommuner och landsting om den nationellaminoritetspolitiken.2000/01:So540 av m.fl. (kd)vari föreslås att fattar följande beslut:4. begär att regeringen lägger framförslag om teckenspråk som minoritetsspråk. konvention nr 169, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete i Regeringskanslietmotionsyrkanden om snar ratificering av nr 169, liksom motionsyrkanden somsammanhänger med ratificeringsfrågan och ettmotionsyrkande om vikten av vissa andrakonventionsåtaganden.Jämför reservationerna 1 (fp och mp) och 2(mp).MotionernaHarald m.fl. (fp) begär i motion K204 attILO-konventionen nr 169 undertecknas. Det är enligtmotionärerna naturligt att ta ställning förursprungsbefolkningarnas rättigheter och attförespråka att även ratificerarkonventionen. Det måste då bli en statlig uppgiftatt garantera rättigheterna för de individer somingår i minoritetsgrupper, om lokalamajoritetsbeslut riskerar att motverka minoritetensrättigheter.Också i motion K378 av m.fl. (mp)begärs att nr 169 ratificeras avSverige (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till attFN:s kommitté mot rasdiskriminering i en rapportframhållit att måste ansluta sig tillkonventionen. Genom en ratificering förenar sigSverige med de stater som för en framåtsyftandepolitik i frågor som berör ursprungsfolk. Enratificering av betyder enligtmotionärerna i första hand ett officiellt erkännandeav samerna som ursprungsfolk. I motionenbegärs också ett tillkännagivande till regeringen omatt rättegångskostnaderna i pågåendesedvanerättsprocesser måste garanteras för bäggeparter. Samernas rättegångskostnader i den första -förlorade - processen är 13 miljoner kronor.Flera samebyar har inte råd att försvara sig ipågående processer och har underlåtit att drivaprocesser inför utsikten att förlora och därmedtvingas betala. Rättegångskostnaderna måste därförgaranteras för båda parter i pågående processer(yrkande 13). Vidare begärs ett tillkännagivandetill regeringen om att särskild metodik för akut ochlångsiktig konflikthantering bör fogas tillåtgärderna för implementering av nr169 (yrkande 15).I denna motion begärs också (yrkande 1) etttillkännagivande till regeringen om att Sverigemåste leva upp till förpliktelserna iRiodeklarationen, konventionen om biologiskmångfald, och artikel 27 i FN:s konventionom medborgerliga och politiska rättigheter. Sverigemåste vidta särskilda åtgärder för att värnasamernas språk och ,, har som uppgift att bevaka frågor omarbetsvillkor, diskriminering m.m. Inom ramen fördenna uppgift har bevakatursprungsfolkens arbets- och levnadsvillkor.Konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder, som innehåller ett antalbestämmelser och åtaganden till skydd förursprungsfolken, trädde 1991. Åtgärderskall enligt konventionen vidtas för att skyddaursprungsfolkens mark, kultur och miljö. Ikonventionen betonas särskilt markens betydelse förursprungsfolken. Det finns bestämmelser som skallsäkra ursprungsfolkens rätt till sådan mark som deunder har innehaft eller brukat.I mars 1999 överlämnade Utredningen om nr 169 till regeringen sitt betänkandebenämnt Samerna - ett ursprungsfolk i Sverige.Frågan om anslutning till konventionnr 169 (SOU 1999:25). Utredaren gjorde en bedömningav vilka åtgärder som måste vidtas och vilka reglersom måste ändras för att skall nå upp tillkraven i konventionen. Den stora stötestenen varreglerna om rättigheter till mark. Demarkrättigheter som samerna har når enligtutredaren inte upp till konventionens miniminivå,eftersom samerna måste tåla ett betydande intrång irenskötselrätten. För att skall uppfyllaminimikraven måste samerna få ett starkare skydd motsådana inskränkningar. Renskötselrätten måste få ettskydd som motsvarar vad som gäller för andrabruksrätter till mark. För att ett sådant skyddskall bli effektivt bör samerna få möjlighet att iförväg yttra sig över åtgärder som kan innebära merän ringa intrång i renskötselrätten och en rätt attfå sådana åtgärder prövade av en opartisk instansmed kunskaper om renskötseln och dess behov av mark.Om åtgärder vidtas som innebär skada förrenskötselrätten skall samerna ha rätt tillersättning. Samerna måste också enligt utredningenfå samma möjligheter som andra att mot betalningupplåta sin jakt- och fiskerätt.Utredaren bedömde att kan ansluta sig tillILO:s konvention nr 169, men att detta inte bör skeförrän ett antal åtgärder som rör samernas rätt blivit genomförda, en process som beräknades . För det första måste den mark som samernahar rättigheter till enligt konventionenidentifieras och en börtillsättas. För det andra måste omfattningen avsamernas jakt- och fiskerätt inom den mark som detraditionellt innehar klarläggas. När dessa frågorklarats ut kan andra åtgärder vidtas för attsamernas rättigheter skall nå upp till den nivå somkonventionen kräver. Det är framför allt fråga omåtgärder för att ge samerna ett stärkt skydd motinskränkningar i renskötselrätten, åtgärder för attsäkerställa att samerna har tillräckligt med markför att kunna fortsätta att bedriva rennäring,införande av möjlighet till ersättning från statenför rättegångskostnader i principiellt viktiga målrörande samernas markrättigheter samt genomförandetav en nationell informationskampanj om samerna somursprungsfolk och om den samiska kulturen. behövdes också en nationellinformationskampanj som klargör vad en svenskanslutning skulle innebära för berörda parter.Utredaren rekommenderade att det borde tas underövervägande om inte åtgärderna kunde anses såangelägna att de bör genomföras oavsett om enratificering kommer till stånd eller inte.I ett svar på fråga iriksdagen har jordbruksminister att det i pågår ettarbete med att ta fram direktiv för en som förordas iutredningsbetänkandet, i avsikt att kommissionenskall kunna påbörja sitt arbete (prot. 2000/01:22).När det gäller frågan om samernasrättegångskostnader kan nämnas att Samefonden föratt täcka rättegångskostnader i mål ommarkrättigheter har beviljat ränte- ochamorteringsfria lån.Miljö- och jordbruksutskottet behandlade i sittbetänkande 2000/01:MJU2 några motioner om eninformationssatsning om samerna (s. 54 f.) Enligtvad miljö- och jordbruksutskottet inhämtat harregeringen för avsikt att inleda ennationell informationssatsning om samerna somursprungsfolk i och om samisk kultur.Satsningen skall rikta sig till samtliga svenskar.Miljö- och jordbruksutskottet välkomnade regeringensinitiativ och förutsatte att satsningen, somutskottet betraktade som ett nationellt åtagande ochen angelägenhet för hela befolkningen, kommer att fåkaraktären av en bred och långsiktig insats för attöka kunskapen om och förståelsen för samerna ochsamisk kultur. Mot den bakgrunden föreslog miljö-och jordbruksutskottet att regeringen under 2001återkommer till med en redogörelse försatsningens närmare utformning och med förslag omfinansiering. Vad utskottet anfört gavs regeringentill känna.En rad andra internationella konventioner syftartill att skydda nationella minoriteter, bl.a.ursprungsbefolkningar.Konventionen om avskaffande av alla former avrasdiskriminering antogs av FN:s generalförsamlingden . Den kommitté som har tilluppgift att granska hur länderna följer konventionenuttryckte i en rapport överförhållandena i sin oro över frågan om detsamiska folkets markrättighet, särskilt fiske ochjakträtterna, som hotas av bl.a. privatisering avtraditionellt samiskt land. Kommittén rekommenderadelagstiftning som erkänner traditionell samisk rätttill mark och speglar renskötselns centrala funktioni den samiska urbefolkningens livsstil. Kommitténrekommenderade också att nr 169ratificeras.År 1966 antog FN den internationella konventionenom medborgerliga och politiska rättigheter. Enligt artikel 27skall i de stater där det finns etniska, religiösaeller språkliga minoriteter, de som tillhör sådanaminoriteter ej förvägras rätten att i gemenskap medandra medlemmar av sin grupp ha sitt eget kulturliv,att bekänna sig till och utöva sin egen religioneller att använda sitt eget språk.Agenda 21, som är namnet på det handlingsprogramsom blev resultatet av om miljö ochutveckling i , innehåller ettsärskilt kapitel om stärkt inflytande förursprungsfolk (kap. 26). Där sägs bl.a. attursprungsfolkens områden bör skyddas från verksamhetsom inte är miljöanpassad eller som dessa folkbetraktar som socialt eller kulturellt olämpligasamt att betydelsen av ursprungsfolkens värderingar,traditionella kunskaper och metoder förresurshantering bör erkännas. Som exempel påsärskilda åtgärder som regeringar kan vidta angesbl.a. överväganden om att ratificera och tillämpabefintliga internationella konventioner omursprungsbefolkningar och deras samhällen.Vid miljökonferensen i tillkomockså konventionen om biologisk mångfald, som syftartill att bevara livets variationsrikedom här påjorden och är ett gemensamt försök frånvärldssamfundet att komma till rätta med det storaproblem som förlust av ekosystem, arter och generutgör. Konventionen ratificerades av år1993. I artikel 8 j sägs att staterna undernationell lag skall respektera, bevara ochunderhålla ursprungsfolks och lokala samhälleskunskaper, nyskapande och sedvanor som ger uttryckför en traditionell livsstil av betydelse för attbevara och hållbart använda den biologiskamångfalden. Staterna skall verka för att vidareutnyttjande sker med samtycke och involvering avdessa grupper och uppmuntra att de ges en skälig delav de vinster som härrör från nyttiggörandet.I detta sammanhang kan nämnas att ca 2 800likalydande brev kommit till talman frånpersoner i , som uttrycker oro över attsamernas mänskliga rättigheter och kultur inte ärtillräckligt skyddade. Avsändarna understöder därviden petition från organisationen -sällskap för hotade folk - till statsminister , vari begärs att alla nödvändiga åtgärdervidtas för att 169 skall kunnaratificeras, att samernas renvinterbete säkerställs,att en giltig gräns för renskötselområden fastställssamt att rättegångskostnaderna för båda parter ipågående processer övertas. till Riodeklarationen, ochkonventionen om biologisk mångfaldUtskottets ställningstagandeUtredningen om konvention nr 169 har bedömtatt inte bör ansluta sig till förrän ett antal åtgärder som rörsamernas rätt till mark blivit genomförda, enprocess som beräknades ta . För det förstamåste den mark som samerna har rättigheter tillenligt konventionen identifieras genom försorg av . Arbetet med att inrätta ensådan kommission pågår. Enligt utskottets mening börresultatet av kommissionens arbete avvaktas.Motionerna K204 (fp) och K378 yrkande 3 (mp)avstyrks. Utskottets anser vidare att kommissionensarbete också bör avvaktas när det gäller ersättningfrån staten för rättegångskostnader i mål rörandesamernas markrättigheter samtkonflikthanteringsåtgärder i samband medimplementering av nr 169. MotionK378 yrkandena 13 och 15 (mp) avstyrks följaktligenockså.Utskottet anser inte heller att etttillkännagivande till regeringen om att Sverigemåste leva upp till förpliktelserna iRiodeklarationen, konventionen om biologiskmångfald, och artikel 27 i FN:s konventionom medborgerliga och politiska rättigheter ärpåkallat. Motion K378 yrkande 1 (mp) avstyrks.Minoritetsspråkens ställning, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden ominsatser för att stärka minoritetsspråken medhänvisning till pågående arbete iRegeringskansliet och en förutskickadutvärdering. Utskottet är med hänvisning tillde långtgående konstitutionella förändringardet skulle innebära inte berett förorda attsamerna som minoritetsgrupp tillförsäkrasrepresentation i . Ettmotionsyrkande i detta avseende avstyrks.Vidare avstyrks med hänvisning till deinsatser som redan görs inomRegeringskansliet ett motionsyrkande omåtgärder för att öka samernas deltagande ifolkvalda församlingar.MotionernaErling Wälivaara (kd) begär i motion K368 etttillkännagivande till regeringen om ett fortsattreformarbete med att stärka minoritetsspråkensställning i hela landet. Det är enligt motionenviktigt att en människosyn som ser människan som enunik person, fri, likvärdig och ansvarig, styr synenpå de nationella minoriteterna och de olikaminoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliseradesvenskar liksom språkliga och etniska minoriteterskall ha samma samhälleliga rättigheter ochskyldigheter. Det är enligt motionären viktigt attstärka minoritetsspråkens ställning även utanför deförvaltningsområden som börjat arbeta ienlighet med beslut. Reformarbetet måstefortsätta så att det blir en positiv utveckling förminoritetsspråken i hela landet. Speciellt kommunermed stor invandrartäthet har ett ansvar förutvecklingen.Matz m.fl. (mp) begär i motion K378med hänvisning till rapporten från motrasdiskriminering ett tillkännagivande tillregeringen om att även syd- och lulesamiska språkenfår tillräckligt med resurser för att ha en framtidi (yrkande 5). Ett tillkännagivande begärsockså om samisk representation i ochkonkreta åtgärder för att öka samernasrepresentation inom övriga folkvalda svenska organ.Motionärerna anser att borde ge samernarepresentation i riksdag och att regeringenbör vidta ytterligare åtgärder för att öka samernasrepresentation inom övriga folkvalda svenska organ(yrkandena 9 och 10).Paavo Vallius och () begär imotion K379 ett tillkännagivande till regeringen ominformation till kommuner och landsting om dennationella minoritetspolitiken. Eftersomminoritetspolitiken till sin karaktär är något heltnytt för det svenska samhället är det enligtmotionärerna viktigt att staten tar sitt ansvar förinformation och upplysning till olika beslutandeinstanser i dessa frågor. Det är angeläget attregeringen ser till att skyndsamt verkställer sininformationsskyldighet till kommuner och landstingom det minoritetspolitiska beslutet och desskonsekvenser i både förvaltningsområdet och övrigalandet.BakgrundMålet för den svenska minoritetspolitiken är att geskydd för de nationella minoriteterna och stärkaderas möjligheter till inflytande samt stödja dehistoriska minoritetsspråken så att de hålls levande(prop. 2000/01:1 utg.omr. 8, bet. 2000/01:SfU2).Sverige godkände Europarådetsramkonvention om skydd för nationella minoriteteroch den europeiska stadgan om landsdels- ellerminoritetsspråk (prop. 1998/99:143, bet.1999/2000:KU6). Konvention om nationella minoriteterär uppbyggd som en principdeklaration ochratificerades av i februari 2000.Ramkonventionen omfattar bestämmelser om skydd förspråk samt skydd och stöd för minoritetskulturer,traditioner, kulturarv och religion. Artikel 15anger att parterna skall skapa nödvändigaförutsättningar för att den som tillhör nationellaminoriteter effektivt skall kunna delta i detkulturella, sociala och ekonomiska livet samt ioffentliga angelägenheter, särskilt sådana som berördem.Den 1 april 2000 trädde lagarna (SFS 1999:1175 och1176) om rätt att använda samiska respektive finskaoch meänkieli hos förvaltningsmyndigheter ochdomstolar i kraft. Samtliga varieteter av detsamiska språket ges ett skydd i lag som syftar tillatt språken skall stärkas så att de kan hållaslevande som minoritetsspråk i . Rätten attanvända minoritetsspråken avser de områden(förvaltningsområden) där språken används av hävdoch fortfarande används i tillräcklig omfattning.För samiska omfattas , , Jokkmokksoch kommuner. Nordsamiska och lulesamiskatalas inom detta område medan sydsamiska talas iområden utanför förvaltningsområdet. Avgränsningennär det gäller geografiska områden bygger på att manansett att det kan möta alltför stora hinder, bådepraktiskt och kostnadsmässigt, att tillämpaminoritetsspråkskonventionens olika bestämmelser iområden där mycket få personer använder ettlandsdels- eller minoritetsspråk.Minoritetsspråkskommittén framhöll att man på siktkan tänka sig att området för lagens tillämpningutvidgas till att omfatta ett större geografisktområde under förutsättning att det visar sig attkunskaperna i samiska växer i andra områden ochdärmed gör det praktiskt och ekonomiskt försvarbartatt tillämpa sådana regler där (SOU 1997:192 s.119).I de kommuner som omfattas av rätten att användasamiska respektive finska och meänkieli har denenskilde, oavsett om hon eller han behärskarsvenska, rätt att tala samiska respektive finska ochmeänkieli vid muntlig förhandling inför domstol ochrätt att ge in skriftliga inlagor på respektivespråk. Hos förvaltningsmyndigheter har den enskilderätt att använda samiska respektive finska ochmeänkieli vid sina muntliga och skriftliga kontakterom ärendet rör myndighetsutövning och har anknytningtill förvaltningsområdet. Myndigheterna är skyldigaatt ge muntliga svar på samiska respektive finskaoch meänkieli. Lagstiftningen innebär också att denenskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområdenahar rätt att få förskole- eller äldreomsorg helteller delvis på respektive språk.Kommittén för avskaffande av rasdiskriminering somhar till uppgift att granska hur länderna följerFN:s konvention om avskaffande av alla former avrasdiskriminering konstaterade i en rapport den 22augusti 2000 att rätten att använda det samiskaspråket i rättsliga förfaranden och i förvaltningenbara är erkänd i några geografiska regioner.Kommittén rekommenderade en utvidgning till alltsamiskt område.Av budgetpropositionen (prop. 2000/01:1utg.omr. 8) framgår att nationella insatser påområdet bl.a. har rört utbildningsväsendet.Läroplanerna har ändrats så att det framgår attkunskap skall ges om de nationella minoriteterna ochminoritetsspråken. Också vid revidering avkursplanerna har de nationella minoriteterna ochminoritetsspråken uppmärksammats. Vidare harSocialstyrelsen fått i uppdrag att kartläggaäldreomsorgen för finsktalande i olika kommuner.Vissa författningar som särskilt rör de nationellaminoriteternas rättigheter har översatts tillminoritetsspråken. Inflytande för de nationellaminoriteterna är enligt propositionen av storbetydelse för politiken, och ekonomiska medel hartilldelats deras organisationer för att gemöjligheter till ökat inflytande.Det statliga stödet till litteratur ochkulturtidskrifter har ökats med 1miljon kronor för att de nationella minoriteternasärskilt skall kunna beaktas vid fördelningen avstödet. Vidare har domstolsväsendet tillförts 1miljon kronor för ökade tolk- ochöversättningskostnader på grund av de nyarättigheter som följer av minoritetspolitiken.Statens kulturråd har enligt vad som anfördes iproposition 1998/99:143 fått regeringens uppdrag attutreda hur bl.a. samisk kultur skall få etttillräckligt utrymme i svenskt kulturliv.Inom ramen för samepolitiken görs enligtbudgetpropositionen insatser för att uppnå målet attverka för en levande samisk kultur byggd på enekologiskt hållbar rennäring och andra samiskanäringar. Insatserna omfattar bl.a. stödet tillSametinget och sameskolorna.Enligt budgetpropositionen är ett resultat av dennya minoritetspolitiken en större medvetenhet ochkunskap om de nationella minoriteterna både inomminoritetsgrupperna själva och imajoritetssamhället. Minoriteternas ökade möjlighettill inflytande har lett till växande aktivitetbland minoritetsgrupperna. Regeringen bedömer attverksamheten bedrivits i enlighet med intentionernai den minoritetspolitiska propositionen och attdetta arbete skall fortsätta. För budgetåret 2001har anslagits för åtgärder förnationella minoriteter. Medel från anslaget (6miljoner kronor) användes under år 2000huvudsakligen som statsbidrag till kommunerna ochlandstinget inom de områden i somutpekats som förvaltningsområden för samiskarespektive finska och meänkieli. Medlen fördeladesav i enligtförordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärderför att stödja användningen av samiska, finska ochmeänkieli. Anslaget täcker också med 1,5 miljonerkronor kostnader för inflytande för nationellaminoriteter och vissa uppföljningsinsatser. Iregleringsbrev åladesLänsstyrelsen i att inrätta enregional arbetsgrupp för att följa upp och utvärderade regionala insatserna. I gruppen skulle ingåföreträdare för berörda kommuner och landstingetsamt för domstolsväsendet och statliga myndigheter.Vidare skulle ingå företrädare för berördaminoriteter. skall i årsredovisningenredovisa hur statsbidraget till kommunerna ochlandsting fördelats samt vilket resultatuppföljningen av de regionala insatserna och desskostnader givit.