bet · GP01SFU17 · 2002-04-23 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /02:119 Vissasocialförsäkringsfrågor m.m. jämte tre motioner somväckts med anledning av propositionen.I propositionen föreslås utvidgade möjligheter attmedge eftergift av statens fordran avseendeunderhållsstöd som har betalats ut för tid innan fa-derskapet har fastställts. Eftergift bör dock ävenfortsättningsvis komma ifråga endast om det finnssynnerliga skäl. En precisering föreslås också avlagtexten angående vilket års taxeringsbeslut somskall ligga till grund för beräkning av denbidragsskyldiges inkomst vid åter-betalningsskyldighet avseende underhållsstöd.Det föreslås också att den som är särskiltförordnad vårdnadshavare skall likställas medförälder när det gäller rätten till vårdbidrag.Vidare föreslås att den som har eller ansöker ombostadsbidrag åläggs bevisbördan för att han ellerhon inte bor tillsammans med sin make eller den somi dessa sammanhang är att likställa med make.Förslaget innebär att samma beviskrav införs förbostadsbidrag som redan gäller för underhållsstöd.När bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTP)enligt de fr.o.m. reformeradereglerna betalas ut med bostadsbidragföreslås att avdrag från den bostadskostnad somskall ligga till grund för beräkningen av BTP skallgöras med det belopp som betalas ut i bostadsbidrag.Regeringen gör vidare bedömningen att BTP ävenfortsättningsvis skall kunna lämnas för boende itvåbäddsrum. I propositionen föreslås också att vidfastställande av BTP skall förmögenheten beräknastill det värde som gällde året föredet år då ansökan lämnas.I enlighet med de riktlinjer för det reformeradeålderspensionssystemet som redan godtagits avriksdagen föreslås att det särskilda grundavdragetför pensionärer avskaffas fr.o.m. den 1 januari2003.I propositionen föreslås även ändringar i reglernaom sjuk- och aktivitetsersättning ochförsäkringskassornas delårsrapport m.m. Dessutomlämnas förslag om vissa rättelser och tillägg samtett förslag om förtydligande i lagen ominkomstgrundad ålderspension avseende beräkningen avdet s.k. balanstalet.Slutligen föreslås ändringar i bestämmelserna omgarantipension för personer födda ellertidigare. Syftet med förslagen är att i någon månunderlätta administrationen inför genomförandet /2003. Förslagen innebär attförsäkringskassan ges mer tid att samla innödvändiga uppgifter om t.ex. tjänstepension samtatt utländsk tjänstepension och pension enligtutländsk lagstiftning endast skall samordnas medgarantipensionen om den är skattepliktig i Sverige.Förslagen innebär också en viss utvidgaduppgiftsskyldighet för de försäkrade.Förslagen rörande underhållsstöd, bostadsbidragoch vårdbidrag avses träda i kraft den 1 juli 2002.Flertalet övriga ändringar föreslås träda i kraftden 1 januari 2003.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Motionerna avstyrks.I ärendet finns två reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Återbetalningsskyldighet avseendeunderhållsstödRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd ochavslår motion 2001/02:Sf25.Reservation 1 (v)2. BTP för boende i tvåbäddsrumRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf24 och2001/02:Sf26.Reservation 2 (m, c, fp)3. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag,5. lag om ändring i lagen (1997:297) omförsöksverksamhet med samtjänst vidmedborgarkontor,6. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483),7. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,8. lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,9. lag om ändring i lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift,10. lag om ändring i lagen (1998:702) omgarantipension,11. lag om ändring i lagen (2000:798) om ändringi lagen (1998:702) om garantipension,12. lag om ändring i lagen (2001:767) om ändringi lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702)om garantipension,13. lag om ändring i lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag,14. lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229),15. lag om ändring i lagen (2000:461) omefterlevandepension och efterlevandestöd tillbarn,16. lag om ändring i lagen (2002:000) om ändringi lagen (2000:461) om efterlevandepension ochefterlevandestöd till barn,17. lag om ändring i lagen (2000:981) omfördelning av socialavgifter,18. lag om ändring i lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl.,19. lag om ändring i lagen (2002:000) om ändringi lagen (2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer m.fl.,20. lag om ändring i lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter.Stockholm den 23 april 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), MariannYtterberg (s), (), (), (), (),(), (), (), (), MargaretaCederfelt (m), () och DésiréePethrus ().2001/02SfU17Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /02:119 Vissasocialförsäkringsfrågor m.m., vari föreslås attriksdagen antar förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring m.fl. andra lagar.Regeringens lagförslag återfinns i bilaga 2.I betänkandet behandlas också tre motioner som väckts medanledning av propositionen. Motionsförslagen återgesi bilaga 1.Utskottets övervägandenÅterbetalningsskyldighet avunderhållsstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt en fader helt eller delvis skall kunnamedges eftergift av statens fordran pååterbetalning av underhållsstöd omåterbetalningsskyldighet har beslutats förtid före den dag då hans faderskapfastställdes.Riksdagen bör vidare bifalla förslaget omatt den bidragsskyldiges inkomst skallberäknas med utgångspunkt från dettaxeringsbeslut som fattats närmast förefebruari månad det åråterbetalningsskyldigheten avser.Riksdagen bör avstyrka motionsyrkanden omen s.k. pappamånad när faderskap fastställseller ändras sent i ett barns liv och om attberäkna återbetalningsskyldighet avunderhållsstöd utifrån aktuell inkomst.Jämför reservation nr 1 (v).Gällande bestämmelserEn förälder som inte varaktigt bor tillsammans medsitt barn skall som regel betala underhållsbidragtill barnet. Underhållsbidrag fastställs genom domeller avtal. Underhållsbidrag får inte fastställasför tillbaka än före den dag dåtalan väcktes, om inte den bidragsskyldige medgerdet.Ett barn har enligt lagen (1996:1030) omunderhållsstöd rätt till underhållsstöd om förälderninte i rätt ordning betalar underhåll.Underhållsstöd kan utges med högst imånaden. Den bidragsskyldige skall då återbetala ettbelopp till staten som helt eller delvis motsvararunderhållsstödet. När underhållsstöd sökts skallförsäkringskassan sända meddelande häromtill den bidragsskyldige. Återbetalningsskyldighetfår aldrig beslutas tillbaka än treår före den dag då meddelandet sändes till denbidragsskyldige.Försäkringskassan kan helt eller delvis eftergestatens fordran avseende återbetalningsskyldighet omdet finns synnerliga skäl med hänsyn till denbidragsskyldiges personliga eller ekonomiskaförhållanden. Har underhållsstöd lämnats för ettbarn, och pågår det ett mål om fastställande avfaderskap till barnet, kan beslutaatt den man som är instämd i målet åläggsåterbetalningsskyldighet. Återbetalningsskyldighetfår emellertid åläggas bara om det finns sannolikaskäl för att mannen är far till barnet. Är flera mäninstämda i målet får beslut omåterbetalningsskyldighet inte meddelas.PropositionenEnligt nu gällande bestämmelser kan en man åläggasatt betala tillbaka underhållsstöd till staten somutgetts för ett barn för tid när mannen varken hadekännedom om barnet eller om att han kunde vara fartill det. För att undvika stora retroaktiva skulderhar möjlighet att besluta omåterbetalningsskyldighet trots att faderskapet inteär fastställt. Om en man har ålagts att betalatillbaka underhållsstöd för tid då han var omedvetenom sitt faderskap finns inget utrymme för eftergiftom det inte finns synnerliga skäl av personlig ellerekonomisk art som gör att han kan få eftergift.Huvudprincipen är att föräldrar harförsörjningsansvar för sina barn och attförsörjningen av barn skall vara en högt prioriteradutgift för föräldrarna. Enligt regeringensuppfattning bör dock möjligheten till eftergiftvidgas så att den även omfattar situationer då enman har förpliktats att återbetala underhållsstödtill staten avseende tid då han var omedveten omsitt faderskap. Avsikten är dock atteftergiftsregeln även fortsättningsvis skalltillämpas med återhållsamhet. Eftergift bör även idessa fall endast komma i fråga om det finns synner-liga skäl. Har faderskapets fastställande försenatspå grund av att fadern har hållit sig undan eller påannat sätt försvårat eller förhalat fastställandetbör eftergift inte komma i fråga.Återbetalningsskyldighet vad gäller underhållsstödskall beräknas i enlighet med det senast fattadetaxeringsbeslutet. Varje taxeringsår skallskattemyndigheten fatta taxeringsbeslut föreutgången av november månad. När ett nytttaxeringsbeslut föreligger skallåterbetalningsbeloppet omprövas och en ändring avåterbetalningsskyldigheten skall gälla fr.o.m.februari året efter taxeringsåret. Enligt nuvaranderegler kan en förälder, som är återbetalningsskyldigför två barn, åläggas att återbetala olika beloppför de två barnen trots att återbetalningen avsersamma månad. Detta beror på att underhållsstödfastställs och på grundval avolika taxeringsbeslut. För att en beräkning avåterbetalningsskyldigheten för de båda barnen skallbaseras på samma taxeringsbeslut föreslår regeringenatt det taxeringsbeslut som fattats närmast förefebruari månad det år återbetalningsskyldighetenavser skall läggas till grund föråterbetalningsskyldigheten.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.MotionenClaes m.fl. (v) begär i motion Sf25yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av enpappamånad när faderskap fastställs eller ändrassent i ett barns liv. Motionärerna anser att ensådan behövs för att pappan skall kunna etablera engod kontakt med sitt barn.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om förslagpå omedelbara förändringar av inkomstbegreppet såatt samma regler tillämpas för fastställande avåterbetalningsskyldighet av underhållsstöd som vidåterbetalning av studiestöd. Enligt motionärerna börman utgå från aktuell inkomst om den bidragsskyldigehar fått väsentligt lägre inkomst jämfört med deninkomst efter vilken återbetalningsbeloppetberäknats.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening kommer få personer att varaberörda av regeringens förslag om eftergift avunderhållsstöd. Det betyder dock inte att förslagetär oväsentlig. Tvärtom anser utskottet att det är envälkommen förändring som kommer att ha storbetydelse i det enskilda fallet. Förslaget ärpositivt även i den meningen att det torde varasvårt att få förståelse för en regel som innebär atten fader kan åläggas att återbetala underhållsstödför ett barn innan han ens är medveten om barnetsexistens. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag om att införa en möjlighet till eftergift avåterbetalningsskyldigheten även i dessa fall.När det gäller frågan om behovet av en s.k.pappamånad för dessa fall konstaterar utskottet attföräldrapenning utges med480 dagar för varje barn. För barn födda före dennatidpunkt är antalet dagar alltjämt 450. En föräldersom ensam har vårdnaden om barnet har själv rätt attuppbära föräldrapenning för samtliga dagar. När bådaföräldrarna är vårdnadshavare har de rätt tillhälften var av det totala antalet dagar. En förälderkan överlåta rätten till föräldrapenning till denandre föräldern med undantag av med beloppmotsvarande förälderns sjukpenning. För barn föddafr.o.m. tillkommer ytterligare enmamma-/pappamånad, dvs. totalt 60 icke överlåtbaradagar.I de fall faderskapet fastställs eller ändrassent i barnets liv är det enligt utskottetsmening viktigt att fadern ges möjlighet attetablera en god kontakt med sitt barn. I dessafall är risken stor för att flertalet dagar redanhar utnyttjats av modern. Utskottet är dock inteberett att tillstyrka ytterligareföräldrapenningdagar för denna situation.Utskottet ifrågasätter också om det är rimligtatt särskilja det fall att en fader är omedvetenom att han är far till ett barn från densituation att fadern är medveten om att hanskulle kunna vara far till barnet menfastställandet av faderskapet av någon anledningändå blivit fördröjt. Utskottet avstyrker med detanförda motion Sf25 yrkande 1.Vad därefter gäller frågan om att tillämpa sammaregler för fastställande av återbetalningsskyldighetav underhållsstöd som vid återbetalning avstudiestöd har utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande 1997/98:SfU1 (s. 102) behandlatett liknande yrkande. Utskottet framhöll attinförande av bestämmelser i underhållsstödet sombygger på principer som återfinns istudiemedelssystemet i många fall skulle få tillföljd att de som hårt drabbats av inkomstminskningarskulle kunna få återbetalningsskyldighetenfastställd till ett belopp som i större utsträckningmotsvarar deras betalningsförmåga. Ett sådant systemskulle också minimera risken för att långsiktigaskulder byggs upp. Enligt utskottet borde regeringenåterkomma till med förslag i berörtavseende, och detta gav som sin meningregeringen till känna.I budgetpropositionen (utgiftsområde 12,s. 25-26) förklarade regeringen att det av riksdagenföreslagna systemet hade ett antal svagheter, bl.a.tröskeleffekter, och att nackdelarna med förslagetövervägde fördelarna. Regeringen ansåg därför attnågra genomgripande ändringar då inte borde göras iunderhållsstödssystemet.I betänkande 1998/99:SfU1 (s. 84) vidhöllutskottet att de då gällande reglerna för attfastställa återbetalningsskyldighet varproblematiska eftersom de kan leda till ekonomiskasvårigheter för personer som får sina inkomsterpåtagligt minskade, t.ex. i samband medarbetslöshet. Utskottet ansåg därför att det i vissalägen bör finnas en möjlighet att fååterbetalningsskyldigheten fastställd till ettbelopp som i större utsträckning motsvarar denfaktiska betalningsförmågan. Även om lämpligheten avatt införa den s.k. CSN-modellen iunderhållsstödssystemet kunde ifrågasättas utgickutskottet från att regeringen i sitt fortsattaanalys- och utvärderingsarbete skulle undersökaolika tänkbara lösningar i syfte att komma tillrätta med problemet och återkomma tillriksdagen med förslag till ändring av reglerna föråterbetalning av underhållsstöd.Utskottet anser alltjämt attunderhållsstödssystemet har brister i den meningenatt reglerna för återbetalningsskyldighet inte ärhelt anpassade till situationer av påtagligainkomstminskningar, t.ex. i form av perioder medarbetslöshet. Den gällande metoden innebär attåterbetalningsbeloppet anpassas till ändradeinkomstnivåer. När återbetalningsbeloppet fastställshänför sig dock inkomsterna till förhållanden somgällde eftersom fastställandetgrundar sig på den senaste taxeringen. Metoden kaninnebära att den som efter aktuellt inkomstår fåttväsentligt minskade inkomster på grund av exempelvisarbetslöshet kan få svårigheter att betalafastställt återbetalningsbelopp. I en sådansituation kan visserligen anstånd beviljas, menskulden ackumuleras och dessutom tas ränta ut påbeloppet. Situationen har dock förbättrats någotgenom att grundavdraget vid beräkning av enbidragsskyldig förälders återbetalningsgrundandeinkomst höjts från till . Sedanden beräknasåterbetalningsskyldigheten således som en vissprocent av den taxerade inkomsten efter ett avdragpå . Procentsatsen varierar med det antalbarn som den bidragsskyldige är underhållsskyldigför, dock högst per barn och månad.Vidare har en särskild utredare fått iuppdrag att göra en översyn av lagen omunderhållsstöd (dir. 2002:39). I uppdraget ingårbl.a. att pröva om stödet ochåterbetalningsskyldigheten bör anpassas ellerdifferentieras efter olika familjeförhållanden ochpröva återbetalningskraven för bidragsskyldigaföräldrar, särskilt för sådana med många barn.Vidare skall utredaren se över de nuvarande reglernaför anstånd och eftergift. Uppdraget skall redovisassenast den 31 mars 2003.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottetatt det inte finns skäl för riksdagenatt vidta någon åtgärd i frågan. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf25 yrkande 2.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag om vilket taxer-ingsbeslut somskall ligga till grund för beräkning avåterbetalning av underhållsstöd och tillstyrkerdärför förslaget.Bostadsbidrag - bevisbördan för ombidragstagaren är ensamstående ellerinteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt en man och en kvinna som är gifta medvarandra eller därmed likställda skall ansesbo tillsammans om inte den av dem som ansökerom bostadsbidrag eller som bostadsbidragbetalas ut till visar annat.PropositionenEnligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall enman och en kvinna som är gifta med varandra ansesleva tillsammans om det inte styrks att de leveråtskilda. Om inte skäl visas för annat skall medmakar jämställas man och kvinna som utan att varagifta med varandra lever tillsammans och som hareller har haft gemensamt barn eller är folkbokfördapå samma adress.I lagen om underhållsstöd föreskrivs att det imotsvarande situationer är den som begärunderhållsstöd eller den som underhållsstöd betalasut till som har bevisbördan för att han eller honinte bor tillsammans med den andra föräldern.Det förekommer således olikheter i regelverken förbostadsbidrag respektive underhållstöd när detgäller vem som har bevisbördan för om den sökandeeller den som uppbär bidraget respektiveunderhållsstödet är ensamstående eller inte.Eftersom det är vanligt att den som uppbärunderhållsstöd också uppbär bostadsbidrag kanolikheterna få till följd att en person anses somensamstående enligt det ena regelverket ochsammanboende enligt det andra. Mot bakgrund häravföreslår regeringen att en gift person som ansökerom bostadsbidrag eller som bidrag betalas ut tillskall ha bevisbördan för att han eller hon inte bortillsammans med maken eller makan. De som levertillsammans utan att vara gifta likställs enligtnuvarande regler med gifta personer om de har ellerhar haft barn tillsammans eller om de ärfolkbokförda på samma adress. Därmed blir nämndabevisbörderegel tillämplig även i dessa situationer.Ändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinramot regeringens förslag ochtillstyrker det därför.Bostadstillägg till pensionärerm.fl.Samordning av bostadstillägg med bostadsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omatt vid fastställande av bostadskostnad förrätt till bostadstillägg (BTP) enligt deregler som gäller skall avdraggöras med preliminärt bostadsbidrag.Riksdagen bör vidare bifalla regeringensförslag om att- förmögenheten vid beräkning av BTP fr.o.m.2003 skall beräknas per åretföre det år som ansökan lämnas och- bostadskostnad för makar skall avsemakarnas gemensamma bostadskostnad, inklusivehänsyn till hemmavarande barns del av bo-stadskostnaden.PropositionenEnligt nu gällande lag (1994:308) om bostadstilläggtill pensionärer () samordnas BTP medbostadsbidrag till barnfamiljer. Samordningen görsså att den bostadskostnad som skall ligga till grundför BTP minskas med det bostadsbidrag som betalasut. I och med ålderspensionsreformen har BTPreformerats, och den nya lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl. träder i kraftden . I regeringens proposition2000/01:140 med förslag om reformerade regler förBTP anfördes att bostadsstöden även fortsättningsvisbör samordnas men att samordningen principielltborde vara den omvända, dvs. att bostadsbidragetsamordnas med BTP. Regeringen gjorde bedömningen attkonsekvenserna av en sådan samordning borde utredasoch lämnade därför inget förslag om samordning avbostadsstöden. (), som ficki uppdrag att lämna förslag till regler för ensamordning av bostadsbidrag med BTP, har därefterlämnat förslag bl.a. till en omvänd samordning.Förslaget medför enligt regeringen vissaomfördelningar men också ökade försäkringskostnaderpå . Regeringen anser att värdetav en omvänd samordning inte uppväger de ökadekostnaderna och föreslår därför att den samordningsom gäller även skall gälla i det reformeradesystemet.Förmögenhet över en viss gräns påverkar BTP.Enligt de regler som gäller fr.o.m. den 1 januari2003 skall förmögenheten beräknas till det värde somgällde året före det år som BTPavser. Syftet är att det är den senast avstämdauppgiften som skall användas när BTP beräknas.Eftersom BTP enligt de nya reglerna kan beviljas fören period kommer ett beslut oftaatt sträcka sig över ett årsskifte. En strikt ti-llämpning av bestämmelsen skulle därför bli att BTPi många fall skulle behöva omprövas vid varjeårsskifte trots att beslutet avser en längre period.En sådan tillämpning skulle motverka syftet med detidsbegränsade besluten och komplicera hanteringen.Regeringen föreslår därför att bestämmelsen ändrasså att förmögenheten beräknas till det värde somgällde året före det år som ansökanlämnas. En motsvarande ändring föreslås vad gällerberäkning av kapital.Enligt nu gällande regler skall BTP svara för delav pensionärens bostadskostnad och lämnas endast förden bostad i vilken pensionären har sitthuvudsakliga boende (permanentbostaden). Sedan den 1januari 2002 gäller att även hemmavarande barnsandel av bostadskostnaden medräknas vid beräkningenav bostadskostnad under förutsättning att barnetinte har fyllt och inte är självförsörjande.Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängtbarnbidrag eller studiehjälp (prop. 2001/02:1, bet.2001/02:SfU1 och rskr. 2001/02:84). Före den 1januari 2002 gällde enligt RFV:s föreskrifter (RFFS1998:9) om beräkning av bostadskostnad en 18-årsgräns.Genom förslag i proposition 2001/02:84Anpassningar med anledning av övergången tillreformerade regler för ålderspension föreslås att enmotsvarande regel införs fr.o.m. den 1 januari 2003i den nya lagen om BTP. I den nu aktuellapropositionen föreslås ett förtydligande av nyssnämnda regel så att beräkningen av bostadskostnadför makar skall avse makarnas gemensammabostadskostnad, inklusive hänsyn till hemmavarandebarns del av bostadskostnad. Vardera makensbostadskostnad bestäms sedan till hälften av derasgemensamma bostadskostnad.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tillstyrkt regeringens förslagi proposition 2001/02:84 om hemmavarande barns andelav bostadskostnaden vid beräkning av BTP(2001/02:SfU12). Utskottet har inte något attinvända mot regeringens nu aktuella förslag.Förslaget tillstyrks därmed.Bostadstillägg för boende i tvåbäddsrumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attBTP inte skall kunna lämnas för boende itvåbäddsrum. Jämför reservation nr 2 (m, coch fp).PropositionenEnligt såväl nuvarande bestämmelser som enligt debestämmelser som träder i kraft den 1 januari 2003gäller för bostad i särskild boendeform att BTPendast lämnas för boende i lägenhet eller för boendei en- och tvåbäddsrum. I proposition 2000/01:140 medförslag om reformerade regler för BTP anförderegeringen att frågan om rätt till BTP för boende itvåbäddsrum principiellt kan ifrågasättas men attfrågan behövde beredas ytterligare. Regeringen avsågatt återkomma under våren 2002.Principiellt gäller fortfarande enligt regeringenatt det är tveksamt om boende i tvåbäddsrum är ettsådant boende som bör berättiga till BTP. Regeringenanser emellertid att det alltjämt finns skäl för attlämna BTP för boende i tvåbäddsrum eftersom allainte önskar eget rum. Det är t.ex. rimligt att tvåmakar som delar rum bör få BTP, dvs. omvänt vore detorimligt om makarna var tvungna att bo i var sittenkelrum för att få BTP. Även andra personer kanvilja dela rum.