bet · GP01UBU11 · 2002-04-09 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden om olikahögskolefrågor. Motionerna väcktes 2001.Utskottet föreslår avslag på samtliga yrkanden.Yrkandena handlar om övergripande frågor omhögskolan, studenternas inflytande ochrättssäkerhet, kårobligatoriet, utbildningen tillvissa yrken, forskning och forskarutbildning,fristående universitet och högskolor, m.m.Tretton yrkanden rör frågor där det enligtgällande styrsystem ankommer på andra än riksdagen,t.ex. regeringen eller myndigheter, att fattabeslut. Utskottet avstyrker yrkandena med hänvisningtill detta.För flertalet övriga yrkanden föreslår utskottetavslag med hänvisning till pågående eller planeradutredning, pågående beredning i Regeringskanslieteller tidigare ställningstaganden som utskottet inteär berett att ändra.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån , förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut.1. Ekonomiskt utbyte av livslångt lärandeRiksdagen avslår motion2001/02:Ub549 yrkande 8.2. Högskolans samverkan med det omgivandesamhälletRiksdagen avslår motion2001/02:Ub552 yrkande 5.3. Den akademiska frihetenRiksdagen avslår motion2001/02:Ub552 yrkande 6.4. Grunddragen i högskolans utveckling iövrigtRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub456,2001/02:Ub458 i denna del och2001/02:N364 yrkande 1.Reservation 1 (mp)5. Studenternas rättssäkerhetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub4 yrkande 11,2001/02:Ub207,2001/02:Ub261 yrkande 9 och2001/02:Ub552 yrkande 12.Reservation 2 (kd) - delvisReservation 3 (c) - delvisReservation 4 (fp) - delvis6. KårobligatorietRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub209,2001/02:Ub226,2001/02:Ub261 yrkande 10,2001/02:Ub391,2001/02:Ub412,2001/02:Ub546 yrkande 10 och2001/02:Ub552 yrkande 11.Reservation 5 (m, kd, c, fp)7. Forskarstuderandes inflytandeRiksdagen avslår motion2001/02:Ub552 yrkande 10.Reservation 3 (c) - delvis8. Enhetligt studerandebegreppRiksdagen avslår motion2001/02:Ub552 yrkande 13.Reservation 3 (c) - delvis9. Elitidrottares villkor vidhögskolestudierRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub306 och2001/02:Kr339 yrkande 5.10. Skadestånd vid undermåligundervisningRiksdagen avslår motion2001/02:Ub205.11. Kunskap om homo- och bisexuellas samttranspersoners situationRiksdagen avslår motionerna2001/02:L367 yrkande 15 och2001/02:L371 yrkande 32.Reservation 4 (fp) - delvis12. Matens betydelse för hälsanRiksdagen avslår motion2001/02:MJ518 yrkande 14.13. TandhygienistutbildningenRiksdagen avslår motion2001/02:Ub425.14. Utbildning av teckenspråkstolkarRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub403 och2001/02:Ub538.15. Utbyggnad av forskningenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub438 yrkandena 7-9 och2001/02:Ub552 yrkande 8.Reservation 2 (kd) - delvisReservation 3 (c) - delvis16. Forskningsstiftelsernas styrelserRiksdagen avslår motion2001/02:Ub261 yrkande 19.Reservation 4 (fp) - delvis17. Ämnessakkunnigas roll vid tillsättningav professorer m.fl.Riksdagen avslår motion2001/02:Ub261 yrkande 20.Reservation 4 (fp) - delvis18. Forskning och utbildning inom designområdetRiksdagen avslår motion2001/02:Kr226 yrkandena 2 och 3.19. KonsumentforskningRiksdagen avslår motion2001/02:Ub510.20. IndustriforskningsinstitutenRiksdagen avslår motion2001/02:N10 yrkande 3.Reservation 4 (fp) - delvis21. Fyraårsgränsen i forskarutbildningenRiksdagen avslår motion2001/02:Ub223.Reservation 4 (fp) - delvis22. och högskolorRiksdagen avslår motion2001/02:Ub261 yrkande 25.Reservation 4 (fp) - delvis23. Antalet studerande och examinerade iteologiRiksdagen avslår motion2001/02:Ub470.24. En högskola i avslår motion2001/02:Ub513.25. Nybyggarcentrum i VilhelminaRiksdagen avslår motion2001/02:Ub472.26. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub303 yrkande 1,2001/02:Ub305,2001/02:Ub371,2001/02:Ub390 yrkande 2,2001/02:Ub467 yrkandena 1-3,2001/02:Ub522,2001/02:Sf396 yrkandena 4 och 5,2001/02:So609 yrkande 4,2001/02:So625 yrkande 3 och2001/02:Kr418 yrkande 16.Stockholm den 9 april 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), PerBill (m), (), (),(), (),(), (),(), (), (), () och ().2001/02UbU11Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stortantal motioner med yrkanden om olika högskolefrågor(utöver de yrkanden som avsåg budget). Drygt hälftenav yrkandena behandlades av utbildningsutskottet ianslutning till proposition 2001/02:15 Den öppnahögskolan (bet. UbU4, rskr. Resterandeyrkanden behandlas i detta betänkande.De yrkanden som här tas upp handlar omövergripande frågor om högskolan, studenternasinflytande och rättssäkerhet, kårobligatoriet,utbildningen till vissa yrken, forskning ochforskarutbildning, fristående universitet ochhögskolor, m.m.Förslagen i motionerna återges i bilaga.Utskottets övervägandenInledningUnder behandlade regeringensproposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15)och budgetpropositionen för utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (prop.2001/02:1) samt motionsyrkanden i anslutning tilldessa. I den förstnämnda propositionen föreslogs enändring i högskolelagen varigenom universitet ochhögskolor åläggs att aktivt främja och breddarekryteringen till högskolan och vidare enomformulering i högskolelagen av målen förhögskoleutbildningen samt nya riktlinjer förbehörighet och urval. Utskottet redovisade sinaställningstaganden i betänkandena /02:UbU4respektive 2001/02:UbU1 och beslutadeenligt utskottets förslag (rskr. 2001/02:98-100respektive 97). I de motioner som behandlades idessa båda betänkanden redovisade riksdagspartiernastörre delen av sin politik när det gälleruniversitet och högskolor.Vissa yrkanden i motioner som väcktes underallmänna motionstiden avsåg frågor som intehade direkt samband med propositionerna. Dessayrkanden behandlas här.Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omförändringar i fråga om ekonomiskt utbyte avlivslångt lärande, lärosätenassamverkansuppgift och akademisk frihet.Riksdagen bör också avslå Miljöpartietsyrkanden om grunddragen i högskolansutveckling.Jämför reservation 1 (mp).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna kan enligt motion 2001/02:Ub549yrkande 8 inte acceptera att har en så lågavkastning på investering i utbildning. Motionärernaär övertygade om att det utöver andra saker ocksåkrävs en högre lönepremie för att i varje falllängre utbildningar skall vara attraktiva. Deföreslår ett tillkännagivande till regeringen om attlivslångt lärande måste ge ekonomiskt utbyte.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Som utskottet tidigarepåpekat (senast i bet. 2001/02:UbU4 s. 15) ärlönebildningen på arbetsmarknaden inte något sombeslutas av riksdagen.Centerpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub552yrkande 5 att regeringen skall låta göra en översynav hur universitet och högskolor sköter sin uppgiftatt samverka med det omgivande samhället. Denna s.k.tredje uppgift hanteras enligt motionärerna påmycket olika sätt vid lärosätena.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I regleringsbrev för till universitet ochhögskolor har regeringen meddelat sin avsikt attvart fjärde år, med början i samband medårsredovisningen för , begära en särskildredovisning av lärosätenas samverkan med detomgivande samhället. Motionsyrkandet kan därmedanses vara tillgodosett. Utskottet noterar också attHögskoleverket efter allmänna motionstidens slut ioktober 2001 publicerade rapporten avhögskolans samverkansuppdrag (Högskoleverketsrapport 2001:24 R).I den nämnda motionen 2001/02:Ub552 villCenterpartiet att skall begära attregeringen återkommer med förslag om att trygga denakademiska friheten (yrk. Det finns enligtmotionärerna svårigheter att hävda den enskildaforskarens frihet gentemot en högskolas styrelse,när makten flyttas dit från de kollegialt utnämndafakultetsnämnderna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.När samma yrkande behandlades vid riksmötet1999/2000 framhöll utskottet att rätten att frittvälja forskningsproblem, utveckla forskningsmetoderoch publicera forskningsresultat är fastslagen ihögskolelagen (1992:1434). Högskolelagen är likaförpliktande för ledamöter i högskolestyrelserna somför ledamöterna i kollegiala organ såsomfakultetsnämnder (bet. 1999/2000: UbU3 s. 7).Utskottet vidhåller denna uppfattning.I motion 2001/02:Ub456 redovisar Miljöpartietutförligt sin syn på grunddragen i utvecklingen avhögskolan. Samma synpunkter läggs fram i partietsmotion 2001/02:Ub458 (i denna del).Utbildningen inom universitet och högskolor skallenligt motionerna tillgodose fyra olika behov,nämligen bildning, yrkesutbildning, fortbildning ochforskarutbildning. Målet är att högre utbildningskall vara öppen för alla människor. Den socialasnedrekryteringen skall arbetas bort och deekonomiska hindren i görligaste mån undanröjas.Bland annat kunskap om de ekologiska grundvillkorenpå jorden skall ingå i all högskoleutbildning, såvälgrundutbildning som forskarutbildning. Motionärernavill att forskningens frihet skall värnas, attnödvändiga resursförstärkningar fortsätter iplanerad takt och att forskningen skall stödjasbrett och långsiktigt inom de tre ansvarsområdenaför ämnesråden inom . Villkoren försvensk forskning skall vara generösa ochverksamheten skall vara öppen men med högakvalitetskrav och flexibilitet i organisationen.Studenternas studiesociala rättigheter bör utredas.Möjligheterna att fritt välja ämneskombinationer vidhögskolestudier måste förbättras. Utbildningarna påmiljöområdet bör samordnas i ändamålsenliga enheter.Jämställdhetsfrågan bör vidgas till att omfatta allapersonalkategorier vid universitet och högskolor,inte bara professorer. Visstidsförordnanden börinföras för att man skall få en större rörlighet pålärar- och forskartjänster. behöver en förstärkningav resurserna. En utvecklingsfond för små ochmedelstora högskolor bör inrättas, där dessahögskolor i konkurrens med varandra skall kunnasöka särskilda forskningsmedel. Regeringen börtillsätta en arbetsgrupp med uppgift att planera förett och utvecklingav miljöanpassad teknik och produkter. Sverigesplats i den internationella forskningen börförstärkas genom att man inrättar ettforskningscentrum med huvuduppgift att samlavetenskapsmän inom frontforskningen, inom områdensom är under stark utveckling, till symposier fördiskussion och uppsummering med tonvikt på analys avden framtida utvecklingen. I motion 2001/02:N364yrkande 1 begär ett tillkännagivande omstrategier för att öka examensfrekvensen viduniversitet och högskolor. Yrkandet motiveras intenärmare i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Frågor om resursförstärkningar börbehandlas i samband medbudgetförslagen. tog idecember 2001 ställning tillregeringens proposition Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15, bet.UbU4, rskr. Därvid antogriksdagen bl.a. en ändring avhögskolelagen som ålägger lärosätenaatt aktivt främja och breddarekryteringen till högskolan. Ettantal motionsyrkanden om enstudiesocial utredning avstyrktes iutskottets senaste budgetbetänkandeför utgiftsområde 15 med hänvisningtill att det inom Regeringskansliethar inletts ett arbete på direktivtill en sådan utredning (bet.2001/02:UbU2). Dettaberedningsarbete, som berör fleraolika departement, pågårfortfarande. Av en nyligenpublicerad granskning avverksamheten inom Stiftelsen förKunskaps- och Kompetensutveckling() framgår att dennastiftelse har avsatt medel för stödtill forskning vid mindre ochmedelstora högskolor i en omfattningsom dessa inte har kunnatutnyttja till fullo. Utskottetnoterar också att granskarnarekommenderar KK-stiftelsensstyrelse att koncentrera sinverksamhet på stöd till forskningoch forskarutbildning (Stiftelsenför Kunskaps- ochKompetensutveckling - KK-stiftelsen.En granskning av verksamheten utfördav Kungl. ,KVA rapport 2002:1).StudentfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår, med hänvisning tillpågående beredning i , attriksdagen skall avslå motionsyrkanden omstudenternas rättssäkerhet. Vidare avstyrksmotionsyrkanden om förändringar när detgäller kårobligatoriet, de forskarstuderandesinflytande, elitidrottares villkor samtskadestånd vid undermålig undervisning.Jämför reservationerna 2 (kd), 3 (c), 4 (fp)och 5 (m, kd, c, fp).Motioner och utskottets ställningstagandeFyra motioner tar upp frågor om studenternasrättssäkerhet.Kristdemokraterna hävdar i motion 2001/02:Ub4yrkande 1 att ett centralt ramverk i form av lag börgarantera studenternas rättssäkerhet. Lagen skall iförsta hand vara till stöd för studenten och slåfast hans eller hennes grundläggande rättigheter.Centerpartiet önskar enligt motion 2001/02:Ub552yrkande 12 förändringar i högskoleförordningen.Studieuppehåll, antagning och rätten att genomgåprov bör regleras där på ett tydligare sätt.Högskolorna bör vara skyldiga att dokumentera sinpraxis och att motivera alla beslut skriftligt.Folkpartiet förespråkar i motion 2001/02:Ub261yrkande 9 inrättande av ett s.k. studentkontrakt.Ett sådant skall innehålla principer för hur bl.a.rättning och betygssättning skall gå till. Studentenskall ha rätt att överklaga sitt betyg eller få sinuppsats bedömd av någon annan, i sista hand av en avinstitutionens professorer. Kontrakten kan till sittprecisa innehåll variera mellan olika lärosäten, ochsjälva variationen avses ge studenten bättremöjligheter att jämföra lärosäten, varigenomkonkurrensen ökar till gagn för kvaliteten.Motion 2001/02:Ub207 (m) tar upp frågan om rättför studenter att överklaga betyg. Sådan rätt finnsi våra nordiska grannländer, hävdar motionärerna. Deskriver att det finns behov av att stärka studentersställning, men att det även är viktigt att inteundergräva lärarens auktoritet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Högskoleverket fick i uppdrag avregeringen att utreda studenternas rättssäkerhetinom högskolan. Verket skulle bl.a. analysera omstudenternas rätt att överklaga olika beslut bordeutvidgas. Uppdraget redovisades (20åtgärder för att stärka studenternas rättssäkerhet,rapportserie 2001:27 R). Riksdagenbör inte föregripa regeringens beredning av ärendet,som pågår inom Utbildningsdepartementet.Förslag om avskaffande av kårobligatoriet förs frami sju motioner, nämligen av i motion2001/02:Ub546 yrkande 10, av i motion2001/02:Ub552 yrkande 11, av i motion2001/02:Ub261 yrkande 10 och dessutom i motionerna2001/02:Ub209 (kd), 2001/02:Ub226 (m), 2001/02:Ub391(kd) och 2001/02:Ub412 (kd). Motionärerna hävdar attkårobligatoriet strider mot föreningsfriheten ochatt det inte är nödvändigt för att garanterastudenterna inflytande inom högskolan. Såvälstudenternas inflytande som det studiesociala arbetesom bedrivs av de obligatoriskastudentsammanslutningarna måste garanteras på annatsätt, framhålls det i flera av motionerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Liksom tidigare hänvisar utskottet till att vid enavvägning mellan de principiella skälen för attavskaffa obligatoriet och de praktiska fördelarnamed att behålla det väger de sistnämnda tyngst (jfrbet. 2000/01:UbU8 s. 14 f.). Det har intekommit fram något konkret förslag till hurstudenternas representation i högskolans organ ochden studiesociala verksamhet som de obligatoriskastudentsammanslutningarna bedriver skall garanterasvid ett avskaffande av obligatoriet.I motion 2001/02:Ub552 yrkande 10begärs en översyn av hur de forskarstuderandesinflytande i olika beslutande organ säkerställs.Enligt motionärerna är de forskarstuderandessituation inte jämförbar vare sig medgrundutbildningsstudenternas eller de av högskolananställda lärarnas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.De forskarstuderande är studenter vid högskolanoch omfattas av kårobligatoriet. De gällandeförfattningarna om studenternas rätt att vararepresenterade i de olika organen inom högskolanskiljer inte mellan doktorander ochgrundutbildningsstudenter. Utskottet är inte berettatt föreslå att en sådan skillnad skall införas ihögskoleförfattningarna utan utgår från attrespektive studentkår själv kan avgöra vilkapersoner som bäst företräder studenterna i varjesärskilt organ.Centerpartiet begär i motion 2001/02:Ub552 yrkande13 också en utredning för att få ett enhetligtstuderandebegrepp. Reglerna förarbetslöshetsersättning, socialbidrag, bostadsbidragoch föräldrapenning bygger på skilda definitioner avvad en studerande är för något, vilket skaparotrygghet, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I utskottets senaste budgetbetänkande förutgiftsområde 15 Studiestöd avstyrktes ett antalmotionsyrkanden om en studiesocial utredning, medhänvisning till att det inom Regeringskanslietförbereddes direktiv för just en sådan (bet.2001/02: UbU2 s. 22 f.). Beredningsarbetet, som ännupågår, berör flera olika departement och tar därförjämförelsevis . Utskottet utgår från attstuderandebegreppet kommer att behandlas i detkommande utredningsarbetet.Elitidrottarnas villkor vid högskolestudier tas uppi motionerna 2001/02: Ub306 (v) och 2001/02:Kr339(m) yrkande 5. Båda motionerna förordar attidrottsutövare på elitnivå skall kunna beviljasstudiemedel för en långsammare studietakt och underfler terminer än övriga studenter. Motionärerna villockså att elitidrottare, under förutsättning att dehar tillräckliga meritpoäng för att antas till denutbildning de sökt, skall kunna ges företräde tillviss studieort för att på ett optimalt sätt kunnakombinera idrottsutövande med en god utbildning(s.k. ortsföreträde).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenflera gånger, senast vid förra ibetänkande 2000/01:UbU2 s. 20 när det gällerstudiemedel och i betänkande 2000/01:UbU8 s. 18 närdet gäller ortsföreträde. Utskottet anserfortfarande att idrottsutövning på elitnivå inte börföranleda en större skuldsättning för studenten ännormalt. har funnit attortsföreträdet inte är förenligt med gällandebestämmelser. Utskottet anser inte att riksdagenskall ta initiativ till att ändra dessa i enlighetmed motionärernas förslag.I motion 2001/02:Ub205 (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om att studenterbör ha rätt till skadestånd vid undermåligundervisning. har kritiseratförhållandet att staten inte kan bliskadeståndsskyldig annat än i det fall ett lärosätegjort sig skyldigt till direkt felaktigmyndighetsutövning. Eftersom studenten lägger nedstora summor på levnadsomkostnader ochstudiematerial är det rimligt att hon eller han kankompenseras ekonomiskt om utbildningen är direktundermålig, menar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Frågan om skadestånd i det konkreta fall sommotionärerna syftar på och som haryttrat sig över har av verket överlämnats tillJustitiekanslern för slutligt avgörande.Justitiekanslern har ännu inte fattat beslut iärendet. I högskolelagen (1992:1434) föreskrivs attverksamheten vid universitet och högskolor medoffentlig huvudman skall avpassas så att en högkvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningenoch det konstnärliga utvecklingsarbetet. Riksdagenbehandlade propositionenStudentinflytande och kvalitetsutveckling ihögskolan (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12,rskr. 1999/2000:180). Där presenterades regeringensavsikt att ge ett utökat uppdrag närdet gäller kvalitetsutvärdering. Verket fick i uppdrag att, med en periodicitetpå , genomföra utvärderingar av kvaliteten isamtliga utbildningar för generella examina ochyrkesexamina. Utskottet delar utbildningsministernsuppfattning (i svar på fråga 2000/01:1360) att dettakvalitetssäkringssystem är bättre för att komma tillrätta med eventuella brister än vad domstolsprövningav yrkanden om skadestånd i enskilda fall skullevara.Utbildning för vissa yrkenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omförändringar när det gäller innehållet ivissa utbildningar,tandhygienistutbildningens längd ochutbildningen av teckenspråkstolkar.Jämför reservation 4 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet anser enligt motion 2001/02:L367 yrkande15 att attityderna gentemot homosexuella, bisexuellaoch transpersoner behöver förändras. Utbildningarnaför lärare, socionomer, läkare, präster, psykologer,jurister och poliser ger alltför litet kunskaper omhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation. bör enligt motionärerna fåi uppdrag att lägga upp en plan för hurundervisningen skall kunna förbättras på dennapunkt. Också i motion 2001/02:L371 (v, s, c, fp, mp)yrkande 32 sägs att dessa gruppers situation måstefå en mer framträdande plats i de nämndautbildningarna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Statsmakterna styr de yrkesutbildningar somtillhör högskolan genom den s.k. examensordningen,som utgör en bilaga till högskoleförordningen(1993:100). I examensordningen anges målen för deolika examina som finns. Inom ramen förexamensordningens bestämmelser fastställer sedanvarje lärosäte det närmare innehållet ochorganisationen av utbildningen. Utskottet anser attdenna ordning är lämplig. För juris kandidatexamen,psykologexamen, socionomexamen och teologiekandidatexamen anges som ett av målen att studentenskall ha förvärvat kännedom om sådana samhälls- ochfamiljeförhållanden som påverkar kvinnors och mänslivsbetingelser. Likartade formuleringar finns iexamensordningens beskrivningar av läkarexamen ochlärarexamen.Miljöpartiet föreslår i motion 2001/02:MJ518 yrkande14 ett tillkännagivande till regeringen om attmatens betydelse för hälsan bör speglas iutbildningsväsendet på alla nivåer, särskilt iutbildningarna för människovårdande yrken sompsykolog, lärare, sjuksköterska, läkare, socionometc.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande med hänvisning till nämnda ordningen för statsmakternas styrning avhögskoleutbildningarna.I motion 2001/02:Ub425 (m) skriver motionären atttandhygienistutbildningen måste förändras såatt den omfattar 120 poäng, detta för attsäkerställa kompetens och tillgång på sökande.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Liksom när motsvarande yrkande avslogs avriksdagen vid förra (bet. 2000/01:UbU8 s.28 f.) hänvisar utskottet till den pågåendeutredningen, Tandvårdsöversyn 2000, som skallredovisas (dir. 2000:65). Utskottet utgårfrån att den därefter blir föremål för beredning iRegeringskansliet.Utbildningen av teckenspråkstolkar bör enligtmotion 2001/02:Ub403 (s) kvalitetssäkras genom attinordnas i högskolan och därigenom omfattas avformella regler för urval, betyg och examen. Imotion 2001/02:Ub538 (s) föreslår motionären att denaviserade utredningen om teckenspråkets ställningskall få i uppdrag att även göra en översyn avtolkutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utbildning av teckenspråkstolkar ges vid ettantal folkhögskolor. Utbildningen får statsbidragsom fördelas av vidStockholms universitet. På förslag avkonstitutionsutskottet tillkännagav våren2001 för regeringen som sin mening attteckenspråkets ställning borde ses över (bet.2000/01:KU14 s. 16 f.). Det är enligtkonstitutionsutskottet angeläget att de dövas ochhörselskadades rättigheter när det gällerteckenspråket och teckenspråksinformationsäkerställs. () arbetar man nu på direktivtill en utredning.ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om förändringar när detgäller utbyggnad av forskningen,forskningsstiftelsernas styrelser,sakkunnigas roll vidprofessorstillsättningar, forskning ochutbildning inom designområdet ochkonsumentforskning.Jämför reservationerna 2 (kd), 3 (c) och 4(fp).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna tar i motion 2001/02:Ub438 upputbyggnaden av forskningen. Motionärerna anser attden fria, ämnesdisciplinära nyfikenhetsforskningenmåste garanteras genom att medel till grundforskningges till fakulteterna (yrk. I princip är detbara den tvärvetenskapliga och nyttoinriktadeforskningen som skall finansieras via centralaorgan, heter det i motionen.