bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Statsbidrag utgår bl.a. tillde svenska konsumentorganisationerna SverigesKonsumentråd och Konsumenter i Samverkan.För tillfördes anslaget ettengångsvis tillskott om förprojekt för konsumentvägledning.Regeringen beräknar anslaget för till16 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N357 (m) föreslås enanslagsminskning med 3 miljoner kronor.Konsumentorganisationerna bör bedriva en verksamhetsom i högre grad än ärsjälvfinansierad, anför motionärerna. De anser attden mest angelägna delen av verksamheten, som intefår utsättas för besparingar, är den verksamhetsgrensom är inriktad på att nå de grupper som vanligtvisinte nås av konsumentinformation, t.ex. invandrare,funktionshindrade, barn och ungdomar.I motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03:N263(fp) föreslås att utöverregeringens förslag skall anvisas till det nuaktuella anslaget.Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6)PropositionenAnslaget är ett bidrag ställt till SIS MiljömärkningAB, som av regeringen har fått i uppdrag attutveckla, informera om och marknadsföramiljömärkningskriterier för konsumentvaror.Regeringen beräknar anslaget för till4,4 miljoner kronor.MotionenI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en ökning avanslaget med utöver regeringensförslag. Motionärerna anser att detta är enangelägen uppgift och vill dessutom utökaverksamheten till att också innefatta en utvecklingav rättvise- och jämställdhetsmärkning avkonsumentprodukter.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om miljömärkning och etisk märkningbehandlades av med anledningav den konsumentpolitiska propositionen (prop.2000/01:135, bet. 2001/02:LU2). Regeringen gjorde ipropositionen bedömningen att miljömärkning ochetisk märkning är viktiga verktyg för attkonsumenterna skall kunna göra väl överlagda val påmarknaden. Medel bör avsättas för att organisationerskall kunna söka medel för att utveckla kriterierför olika former av miljömärkning och etiskmärkning, framför allt vad beträffar livsmedel,anfördes det. Regeringen redovisade också sin avsiktatt göra en uppföljning av en tidigare skrivelse,Konsumenterna och miljön (skr. 1997/98:67, bet.1997/98:LU21), och då också återkomma tillriksdagen. Frågor som handlar om hur det statligaengagemanget i miljömärkningsverksamheten framgentskall se ut och hur miljömärkningen kan utvecklasoch få en större spridning behandlas mer naturligt idet sammanhanget, sades det. Etisk märkning är ettviktigt medel för att konsumenter som vill göra valutifrån etiska aspekter också skall kunna göra det,framhöll regeringen vidare. I budgetpropositionenaviseras nu beträffande delmålet miljö att arbetetpå området skall utgå från nya delmål som skallpresenteras i en skrivelse till i december2002. Denna skrivelse kommer att behandlas avlagutskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningligger, som tidigare nämnts, i linje med den somredovisas i budgetpropositionen och med vad som haröverenskommits i överläggningar mellan regeringen,och . Regeringens förslagtill anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv ärberäknat med utgångspunkt i den inriktning avnäringspolitiken som redovisas ibudgetpropositionen. Utskottet ställer sig bakom denav regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 24Näringsliv och som fattat beslutom. Utskottet anser emellertid i likhet med vadsom anförs i motion 2002/03:Fi230 (s, v, mp) atten överflyttning av medel mellan två anslag skallske. I det följande redogörs för detta ochkommenteras vissa av de övriga här aktuellaområdena. I den tidigare redovisningen har underberörda rubriker lämnats vissa kompletterandeuppgifter till vilka utskottet hänvisar.I den nyssnämnda motionen föreslås, som tidigareredovisats, att de medel om perår som har tilldelats förmiljöteknikutveckling under anslaget (26:2)Forskning och utveckling i stället skall satsas påmiljödriven affärsutveckling under Nuteks anslag(38:2) Näringslivsutveckling m.m. Med begreppetmiljödriven affärsutveckling avses ett försök att semiljösituationen som en utgångspunkt för nyalösningar och affärskoncept, varvid drivkrafterna ärbåde miljörelaterade och kommersiella. I Sverigefinns både kompetens och resurser på det aktuellaområdet, och marknaden får betecknas som starktexpansiv, såväl på hemmamarknaden som på deninternationella marknaden. För att ta till vara denkraft som marknaden uppvisar och styra den mothållbarhet bör regeringen tillse att en samladstrategi tas fram.De medel på som utskottetföreslår skall tillföras Nuteks anslag förnäringslivsutveckling bör sålunda användas för ennationell satsning på miljödrivennäringslivsutveckling. Det behövs långsiktigastategier, ett gränsöverskridandekompetensutnyttjande och tydliggörande avmöjligheterna med miljödriven näringslivsutveckling.För detta bör en samverkansaktör ges i uppdrag attskapa mötes- och utvecklingsplatser i samspel medregionernas arbete med de regionalatillväxtavtalen/tillväxtprogrammen. Bland de inslagsom den föreslagna kraftsamlingen bör omfatta kanföljande nämnas: fastställande av vilka myndigheter och andraaktörer, både regionala och nationella, som skallingå i kraftsamlingen, framtagande av en stategi för miljödrivennäringslivsutveckling och inrättande av ettnationellt centrum för miljödriven affärsutvecklingoch miljöteknikexport, utformande av rollen för en samverkanspart förden föreslagna kraftsamlingen, vilket bör ske eftermönster för hur Nuteks program Nationellkraftsamling inom området klimateffektiv teknik äruppbyggt, upprättande av samverkan av den föreslagnaverksamheten med kring informationsspridning ochnätverksbyggande.Ett lämpligt sätt att hantera den nationellakraftsamlingen kan vara att regeringen tillsätter enledningsgrupp med bred representation frånmyndigheter, universitet och högskolor, näringslivetoch den politiska sfären. Ledningsgruppen, som börvara kopplad till , bör ansvara för dennationella kraftsamlingen på miljödrivennäringslivsutveckling.Med det anförda blir motion 2002/03:Fi230 (s, v,mp) helt tillgodosedd i berörd del och tillstyrks avutskottet. Motion 2002/03:N260 (mp), i vilken begärsett tillkännagivande om en nationell satsning påmiljödriven näringslivsutveckling, blir med det avutskottet föreslagna beslutet i sak tillgodosedd. Ennärliggande fråga tas upp i motion 2002/03:N296 (mp)och rör riskkapital inom området miljödriventeknikutveckling. Enligt utskottets mening ärteknisk utveckling avgörande för att ett tillståndav hållbar samhällsutveckling skall kunna nås. Detär därför angeläget att en miljödriventeknikutveckling främjas och att det finns tillgångtill riskkapital för ändamålet. I den av utskottetnu föreslagna kraftsamlingen och de medel om 10miljoner kronor som föreslås för detta kan dock ettprogram med riskkapital inte inrymmas, varför densistnämnda motionen avstyrks av utskottet.När det gäller Nuteks anslag tillnäringslivsutveckling vill utskottet vidare någotberöra det som tas upp i de två motionerna2002/03:Kr347 (s) och 2002/03:N216 (s) och som rördesign. Som tidigare redovisats föreslår regeringeni budgetpropositionen att skallsatsas för att utveckla ett designprogram. Detta serutskottet, i likhet med motionärerna bakom denyssnämnda två motionerna, mycket positivt på. Dendesignfrämjande verksamheten har enligt utskottetsmening en självklar plats inom näringspolitiken.Stiftelsen Svensk Industridesign skall, som tidigarenämnts, i samarbete med Föreningen inomkort presentera en handlingsplan som kommer attligga till grund för regeringens beslut om hur deföreslagna medlen skall användas. Ett svensktdesignår avses äga rum . I de två nämndamotionerna föreslås dels att hemslöjdens ochslöjdarnas kunnande skall tas till vara inom den avregeringen föreslagna satsningen, dels att regionalaprojektmedel skall kunna komma i fråga. Enligt vadutskottet erfarit från är det isig inget som hindrar att den typ av insatser somberörs i motionerna inkluderas i den nämndahandlingsplanen. Utskottet vill dock gå ett steglängre och uttrycka uppfattningen att det bör varafullt möjligt att ta in denna typ av insatser i deökade medel avseende design som regeringen föreslår.Något särskilt tillkännagivande i saken kan dockinte anses nödvändigt, varför motionerna avstyrks avutskottet.När det gäller turistfrämjande och förslag omökade insatser på marknadsföring av somturistland som läggs fram i några motioner villutskottet erinra om att som tidigare redovisats anslaget till turistfrämjande höjdes med 10 miljonerkronor för för att bl.a. genomföraåtgärder som föreslagits av Framtidsgruppen. Vidareavsattes genom den regionalpolitiska propositionenhösten 2001 ca för olika insatserför att främja turistföretagens konkurrenskraft.Beträffande , som föreslås fåökade medel i tre motioner, noterar utskottet attregeringen i budgetpropositionen föreslår en höjningav anslaget för med motbakgrund av de ökade arbetsuppgifter som verketbedöms få till följd av de förslag som regeringenvåren lade fram i en proposition om ändringar ikonkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning.Utskottet vill också erinra om att anslagetdessförrinnan nivåhöjdes med 5 miljoner kronorfr.o.m. Det bör vidare framhållas attKonkurrensverkets möjligheter att ta egna initiativför att spåra, utreda och bevisa skadligakonkurrensbegränsningar har ökat. Detta beror del på att verkets resurser inte längre i likastor utsträckning som tidigare tas i anspråk för renärendehantering; konkurrenslagen har varit ikraft och marknadens aktörer hardärmed bättre kunskap om lagen och inte längre sammabehov som tidigare av att få olika frågor prövade.I anslutning till verksamhetobserverar utskottet att två av de partier som villöka anslaget till villminska anslaget till . uppfattning är medvetna och aktivakonsumenter en betydelsefull faktor för att uppnå enmer effektiv och sund konkurrens. Detta innebär attden verksamhet som bedriver ärviktig för strävandena att uppnå ett ökatkonkurrenstryck på olika marknader. Det finns ocksåen motion i vilken en sammanslagning avKonkurrensverket och förespråkas.Denna fråga togs, som tidigare nämnts, upp iregeringsförklaringen . I budgetpropositionen(s. 40) sägs nu att frågan har analyserats inomRegeringskansliet och att slutsatsen är attsynergierna inte är så stora att demotiverar en sammanslagning. Däremot bör detsamarbete som redan existerar mellan myndigheterna ifrågor där detta gynnar konsumentintressetförtydligas, anser regeringen; en ståndpunkt somutskottet delar.I några motioner förordas att anslaget (38:20)Kostnader för omstrukturering och genomlysning avstatligt ägda företag skall slopas. Anslaget äravsett bl.a. för att finansiera kostnader i sambandmed förvaltning av företagen. Enligt utskottetsmening är det mycket viktigt att denförmögenhetsmassa som de statligt ägda företagenutgör och som ytterst tillhör svenska folketförvaltas på ett professionellt och effektivt sätt.Utskottet anser också att den vidgning av anslagetsändamål till att även omfatta åtgärder för attförbättra genomlysningen av statligt ägda företagsom regeringen föreslår är lämplig.Ett nytt anslag avsett för regionalt innovations-och produktutvecklingsstöd genom industriellautvecklingscentrum (IUC) föreslås i en motion.Utskottet har vid tidigare tillfällen då frågorrörande IUC har behandlats framfört sin åsikt attden typ av underifrån och regionalt initieradverksamhet som IUC representerar är ett värdefulltinslag i näringspolitiken. Som tidigare redovisatshar en särskild utredare i ett betänkande,Företagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101),lagt fram förslag beträffande IUC:s framtidaverksamhet. Betänkandet bereds inomNäringsdepartementet. Med hänvisning härtill anserutskottet att inte nu bör ta någotinitiativ. Regeringen bör dock beakta att det kanuppstå ett glapp i verksamhetsförutsättningarna förde IUC-bolag som har anvisats medel för förgenomförande av det s.k. UPA-uppdraget, omberedningen av frågan inte hinner avslutas /03.Ett nytt anslag inom utgiftsområdet föreslås äveni en annan motion. Det gäller sanering av statligmark, varvid geologiska undersökning (SGU)föreslås få ett särskilt anslag för ändamålet. Somtidigare redovisats deltar SGU redan för närvarandei det aktuella arbetet, som finansieras via anslagfrån utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.Samarbetet med fungerar väl enligtvad utskottet erfarit.Regeringens förslag om anslag tillnäringslivsutveckling i avvisas isju motioner. Denna verksamhet präglas, enligtutskottets mening, såväl av solidaritet medÖstersjöländerna som av ett intresse att främjaföretagsamhet och sysselsättning i Sverige.Utskottet ser verksamheten som en del av de svenskainsatserna för att stödja utvecklingen mot ettdemokratiskt system och mot marknadsekonomi i deberörda länderna. Enligt uppgift har företrädare fördet svenska näringslivet varit mycket positiva tillinsatserna.Inom politikområdet Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande lägger regeringen fram ettförslag rörande bemyndigande att bilda ett av statenhelägt bolag för viss exportkreditgivning. Syftet äratt tillförsäkra svenska exportföretag likartadeförutsättningar som gäller för andra ländersexportföretag. Utskottet anser attkonkurrensneutralitet i olika länders system förexportkreditgivning är fundamentalt och tillstyrkerdärmed förslaget.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2003inom utgiftsområde 24 Näringsliv med den i motion2002/03:Fi230 (s, v, mp) föreslagna förändringen (sebilaga 3). Den nämnda motionen tillstyrks sålunda avutskottet i berörd del. Motion 2002/03:N260 (mp)blir därmed också i sak tillgodosedd. Övriga häraktuella förslag till riksdagsbeslut som framlagts ibudgetpropositionen tillstyrks av utskottet.Samtliga behandlade motionsyrkanden förutom de tvånyssnämnda avstyrks.Patent- och registreringsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör göra ett förnyattillkännagivande till regeringen i fråganrörande kravet på Patent- ochregistreringsverket att kungöra i Post- ochInrikes Tidningar vad som införs iaktiebolagsregistret. Regeringen bör sålundaanmodas att utan ytterligare dröjsmål läggafram förslag för så atterforderliga lagändringar kan träda i kraftsenast . Regeringen måsteockså tillse att frågan om finansieringen avSvenska får en lösning, såatt detta inte tillåts utgöra något hinderför ändringen av kungörelsekravet. Utskottetär mycket kritiskt till hur regeringen harhanterat det riksdagsuttalande i frågan somgjordes . Ur principiell synpunktär det viktigt att utskottsinitiativ ochtillkännagivanden från tas om handpå ett adekvat sätt av regeringen. Det ärockså väsentligt att regeringen hållerriksdagen informerad om hur hanteringen av enfråga fortlöper.BakgrundUtskottet uppmärksammar slutligen en fråga som rörPatent- och registreringsverket (PRV). Hösten 2001gjorde , på förslag av ett enhälligtutskott, ett tillkännagivande om PRV (bet.2001/02:NU1). anmodade då regeringen attskyndsamt finna en lösning så att kravet på PRV attkungöra i Post- och (PoIT) vad sominförs i aktiebolagsregistret kan slopas. mening är detta publiceringskravineffektivt och kostnadskrävande.Utskottet redovisade i det då aktuella betänkandetsakförhållandet, som innebär att det enligtaktiebolagslagen (1975:1385) krävs att PRV skallkungöra vad som införs i aktiebolagsregistret iPost- och . PRV, som finner dettakrav kostsamt och ineffektivt, har i ställetförordat att uppgifterna skall kungöras elektronisktvia Internet i en s.k. elektronisk tidning.Frågan har varit föremål för utredning. Våren 1999överlämnade en särskild utredare, regeringsrådetMarianne , betänkandet PoIT (Ds1999:17) till . Hon föreslogdär att alla kungörelser som berör de företagsformersom PRV är registreringsmyndighet för, dvs.aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar,m.fl., skall tas in i en tidning som ges ut av PRV.En elektronisk kungörelsetidning framstod förutredaren som ett intressant alternativ, och honansåg därför att formerna för kungörandet hos PRVskulle utredas innan någon förändring beträffandekungörelseannonseringen i PoIT genomförs. Samtidigtgäller att intäkterna från annonsering i PoITfinansierar utgivningen av (). Intäkterna från PRV:s annonser svarar förcirka två tredjedelar av PoIT:s annonsintäkter.Utredaren föreslog att staten skall överta PoIT frånSvenska . skulle, enligtutredarens förslag, kompenseras genom att statenavsätter medel till en fond som förvaltas avAkademien och vars avkastning används tillfinansiering av ordboken. Det belopp som måsteskjutas till för finansieringen av arbetemed beräknades till närmare 11 miljoner kronorper år.Utskottet konstaterade att utredningsbetänkandetinte hade remissbehandlats. Ett skäl är attutredaren inte lämnat något förslag tillfinansiering, vilket kräver.Utskottet noterade också att frågan komplicerasgenom att den berör fyra departement, nämligenJustitiedepartementet (som ansvarar förutredningen), (som ansvarar förPRV), (som ansvarar för )och (som ansvarar för destatsfinansiella effekterna).Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen sägs nu (s. 25) att enpromemoria med förslag om elektroniskt kungörandebereds i och kommer att remitterasunder . Någon hänvisning till ellererinran om begäran görs dock inte ipropositionen, vilket utskottet finneranmärkningsvärt. Tillkännagivanden är ett instrumentsom förfogar över för att anmodaregeringen att vidta åtgärder i en fråga. Det fårinte uppstå en situation där det kan skapas ettintryck av att regeringen inte tillmäter dettainstrument dess rättmätiga betydelse.Enligt utskottets mening borde regeringen vidareha hanterat frågan med den skyndsamhet som riksdagenbegärde. Så har inte varit fallet. Den promemoriasom omnämns i propositionen inkom till regeringenfrån PRV och innehåller förslagtill ändringar i lagar och förordningar som krävsför att PRV:s publiceringskrav skall kunna slopas. Ipropositionen sägs att remiss av promemorian skalläga rum , men någon remiss har ännuinte skickats ut.Sammantaget är utskottet alltså mycket kritiskttill hur regeringen har handlagt frågan. Urprincipiell synpunkt är det viktigt attutskottsinitiativ och tillkännagivanden frånriksdagen tas om hand på ett adekvat sätt avregeringen. Det är också väsentligt att regeringenhåller informerad om hur hanteringen av enfråga fortlöper.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt nu bör göra ett förnyattillkännagivande till regeringen i frågan.Regeringen bör sålunda anmodas att utan ytterligaredröjsmål lägga fram förslag för så atterforderliga lagändringar kan träda i kraft senastden . Regeringen måste också tillseatt frågan om finansieringen av får en lösning, så att detta inte tillåtsutgöra något hinder för ändringen avkungörelsekravet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Målen för och inriktningen avnäringspolitiken (punkt 1)av (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Fi231 yrkande10, 2002/03:Sf226 yrkande 2, 2002/03:N2 yrkande 1,2002/03:N202, 2002/03:N207 yrkande 7, 2002/03:N215,2002/03:N227 yrkande 1, 2002/03: N263 yrkande 1,2002/03:N287, 2002/03:N291, 2002/03:N304 yrkande 2,2002/03:N392 yrkande 1, 2002/03:N395 yrkandena 1, 2och 19 och 2002/03: A314 yrkande 6 och bifallerdelvis motion 2002/03:N306 yrkande 1.StällningstagandeVår syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas i de häraktuella motionerna från företrädare för Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och . Ettframgångsrikt företagande är den absolut viktigasteförutsättningen för välstånd. Utan ett livskraftigtnäringsliv och ett gott företagsklimat är detomöjligt att skapa tillräckliga resurser för enfungerande sjukvård, en bra skola och en värdigäldreomsorg. Det måste bli enklare att starta ochdriva företag. Globalisering, liberalisering ochinformationsteknikens snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för dem som förstår att göra sigattraktiva genom att skapa ett internationelltkonkurrenskraftigt klimat för arbete ochföretagande. Inte bara de svenska företagen utan ihögsta grad som land befinner sig därmed ien knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidaposition. Det är i detta perspektiv förödande attklamra sig fast vid stela modeller, rigidaarbetsmarknadsregler och världens högstaskattetryck. Tillkomsten av jobb bygger på entillväxt bland de små och medelstora företagen.Statens roll i näringspolitiken skall främst varaatt sätta ramar för och övervaka spelreglerna påmarknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domaresom spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar integörs på ett optimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen. Villkoren förföretagande har helt anpassats till storföretagen,vilket i förlängningen lett till en bristandemångfald av medelstora, växande företag, något somfinns i många andra länder. Av cirka enhalv miljon företag är den överväldigandemajoriteten enmansföretag, och har fler än20 anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- ochservicesektorerna har effektivt hindrats genom denoffentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävtvärldens högsta skatter, vilket ytterligare harbromsat tillkomst av företag och tillväxt. Denarbetsintensiva privata tjänstesektorn som fungeratsom sysselsättningsmotor i exempelvis Förentastaterna har utvecklats betydligt långsammare iSverige.Nyföretagandet har minskat , ochantalet nystartade företag ligger nu på den lägstanivån . Regeringenkonstaterar själv i budgetpropositionen attnedgången uppgick till (från 38 745 till 35 570 företag) enligt i och 2001 (S2002:008). Senast nyföretagandet minskadedessförrinnan var ,konstaterar regeringen vidare. Dessutom ökadeantalet företagskonkurser mellan åren 2000och 2001, uppger regeringen. Regeringens egnaredovisningar visar alltså på hur allvarligsituationen är.Ytterligare belägg för allvaret i situationen närdet gäller nyföretagandet har presenterats ien internationell undersökning, Global Entrepre-neurship Monitor 2002 (GEM). I denna analyserasinternationellt entreprenörskap (definierat somantalet individer som startat ett företag, vilket ärhögst gammalt, eller som hållerpå att starta ett företag) och dessa företagsbetydelse för tillväxt och välstånd. Årets rapport baseras påofficiell statistik och 114 000 intervjuer i37 länder med motsvarande av den globalaarbetskraften och av global BNP. För Sverigeredovisas bl.a. följande uppgifter: ligger på 31:a plats av 37 medverkandeländer när det gäller entreprenörskap, och Sverigetillhör de länder där entreprenörskapet minskat mestmellan . () startas i av denanledningen att man ser framtida vinstmöjligheter,jämfört med t.ex. (), (), och () samt (). Per hundra invånare startas 2,5 nya företag avkvinnor i , medan genomsnittet för de 37länderna är dubbelt så högt och i Förenta staternatre gånger så högt. framstår som starkt när det gällertillgång på venture capital (riskkapital tillonoterade företag), men tillhör de svagare när detgäller kapital från företagsänglar (förmögnapersoner som investerar i uppbyggnad aventreprenörsföretag) och andra informella källor(släkt och vänner).