bet · GP01FIU21 · 2002-05-30 00:00:00 — Finansiering sker genomattutgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslagunderutgiftsområde 20.När det gäller regeringens förslag inom utgiftsområde 23 vill utskottetanföraföljande. Beträffande ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandefinnsi statsbudgeten för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingåekonomiskaförpliktelser på högst . Enligt regeringen är detnuvarandebemyndigandet fullt utnyttjat och nya projekt kan därför inte påbörjas. Förattverksamheten skall kunna planeras och genomföras på ett rationellt sätt ärdetnödvändigt att beslut fattas om fleråriga projekt inom områdetdjurskyddsfrämjandeåtgärder. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att bemyndigandet attingåekonomiska förpliktelser bör ökas med och sträckas ut itiden.För att kunna tillgodose EU:s krav på kontrollprogram för BSE (galna ko-sjukan)hosnötdjur och fr.o.m. förekomsten av scrapie hos får ochgetter,behöver ytterligare medel anvisas för den svenska finansieringen. Anslaget42:5Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar bör därför, som regeringenföreslår,ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 43:16 Åtgärderinomlivsmedelsområdet minskas.Under anslaget 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. anvisas medel avseendebl.a.ersättning för viltskador. Som regeringen föreslår bör anslaget ökas med 3 500000kr. Härigenom möjliggörs att samma ersättningsnivåer som beslutats för år 2002vadavser järv skall kunna tillämpas även för lo vid ersättning för rovdjur. Närdetgäller de i motion Fi43 (m) framförda synpunkternabeträffandeersättningsmöjligheterna för viltskador erinrar utskottet om riksdagensbehandlingvåren av regeringens proposition om en sammanhållen rovdjurspolitik(prop.2000/01:57, bet. 2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174). godtog i huvudsakvadregeringen anfört om att ett författningsreglerat ersättningssystem för skador pårennäringen av rovdjur skulle införas. Med anledning av beslutharregeringen utfärdat viltskadeförordningen (2001:724). godtog ävenvadregeringen anförde om att i huvudsak bibehålla nuvarande regler i fråga ombidragoch ersättningar för andra skador av vilt än på ren. Vid sin behandling avpropositionen utgick utskottet från att utgångspunkten förregeringensanslagsberäkning när det gäller ersättning för viltskador skulle vara defaktiskaförhållandena i fråga om belastningen på anslaget. Utskottet, varsuppfattningkvarstår, förutsätter att regeringen i arbetet med förslaget till uppmärksammar huruvida anslagsnivån står i överensstämmelse med defaktiska förhållandena och det eventuella behovet av en justering. Det anförda,somäven ligger i linje med de synpunkter som redovisas i motion Fi43 (m), börgesregeringen till känna.För att möta de senaste årens ökande intresse och engagemang idjurskyddsfrågorfrån såväl enskilda människor som organisationer och för att utreda hurdjurskyddetskall organiseras i tillsatte regeringen utredningenHurdjurskyddet skall vara organiserat (dir. 2000:31). Uppdraget redovisades den 30november 2000 i betänkandet Ett förbättrat djurskydd (SOU 2000:108). Regeringenhartidigare aviserat en proposition om inrättande av en särskilddjurskyddsmyndighetså snart remissbehandlingen av betänkandets förslag är avslutad. Härigenomskalldjurskyddet förstärkas och ytterligare fokus kunna läggas på djurskydds-ochdjurhälsofrågor. ekonomiska vårproposition beräknades ett medelsbehov om13 för och vardera för åren 2002och2003. Utskottet anslöt sig därvid till regeringens bedömning när detgälldetillkommande medelsbehov för en ny myndighetsorganisation för djurskyddet(yttr.2000/01:MJU1y). I samband med behandling av statsbudgeten för år2002vidhöll utskottet sitt ställningstagande och tillstyrkte regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget 42:7 . Som framgår avpropositionen avser regeringen att lägga fram en propositionmedförslag om att en särskild djurskyddsmyndighet inrättas för attförstärkadjurskyddet. För att finansiera eventuella kostnader för en omlokalisering avverksamhet vid inrättandet av myndigheten anser utskottet i likhet medregeringenatt anslaget 42:7 behöver ökas med 15 000 000 kr.Därmedavstyrker utskottet motionerna Fi42 (m) yrkande 18 i berörd del, Fi38 (c)yrkandena7 och 8 i berörda delar samt Fi39 (fp) yrkande 14 i berörd del.Som regeringen anför bör tillföras ytterligare medel förattförbättra verkets och länsstyrelsernas administrativa rutiner samtförfjärranalyser och återkravsarbete. Trots tidigare resursförstärkningarochomprioriteringar vid länsstyrelserna och har de svenskaåtagandenai arbetet med återkrav av bl.a. miljöersättningar inte kunnat slutföras under2001.Åtaganden inom miljö- och landsbygdsprogrammet har också försenats och det finns enrisk att återkravshanteringen kommer att eftersättas ominteytterligare resurser tillförs verksamheten. Som redovisas i propositionen hardet isamband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i framkommit attvissatyper av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, harhaftsvårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svaglikviditet.Regeringen beslutade därför om en försöksverksamhetmedförskottsutbetalningar av medel från olika strukturfonder 2001 inom målprogrammen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund averfarenheterna av programmens genomförande och försöksverksamheten under år2001med förskottsutbetalningar anser regeringen det angeläget att möjlighetentillförskottsutbetalningar kvarstår. Utskottet delar dennauppfattning.Förskottsutbetalningar bör därför få göras till beslutade projekt som drivs avideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar),allmännyttigastiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. I villkoren bör ingå enbeloppsgränsför förskottsutbetalningar och krav på prövning av projektens ekonomiskabärkraft.Sammanfattningsvis bör således förskottsutbetalningar av medel frånramanslagen43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. och 44:2 FrånEG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur få görastillbeslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ(ekonomiskaföreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper.Underanslaget 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. anvisasmedelfrämst för medlemskap i and ().Somregeringen anför har kostnaderna för medlemskapet ökat väsentligtvarförytterligare medel behöver tillföras anslaget. Finansieringen sker genomattanslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas med 4 500 000 kr.Somredovisats ovan minskas detta anslag med ytterligare förattfinansiera ökningen av anslaget 42:5 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar.Därmed avstyrker utskottet motion Fi38 (c) yrkande 8 i berörd del. Utskottet ärinte heller berett att i detta sammanhang förorda någon åtgärdmedanledning av de i motionerna Fi38 (c) yrkande 7 i berörd del och Fi39 (fp)yrkande14 i berörd del framförda kraven beträffande resurser. Förattfinansiera ökade utgifter inom utgiftsområde 23 och andra utgiftsområdenböranslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med 115 000000kr. Som anförs i propositionen påverkar minskningen inte genomförandet avmiljö-och landsbygdsprogrammet som löper ,eftersomanslagssparande från den tidigare programperioden finns att tillgå.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslagunderutgiftsområde 23.Stockholm den 16 maj 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarSinikka BohlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (),(), (), (), (),(), (), (),(), (), (), HaraldNordlund(fp), (), (), () ochEsterLindstedt-Staaf (kd).Avvikande meningar1. Tilläggsbudget för , m.m.Ingvar (), (), () och () anför:Kommuners rätt att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogramVi anser att regeringens förslag till lag om rätt för kommuner att ge stödtillåtgärder i vissa investeringsprogram bör avslås av . Man bör ejurholkakommunallagens princip om att kommuner inte skall ge stöd till enskilda.DjurskyddsmyndighetRegeringens förslag att höja anslaget 42:7 med 15 000 000 krbör avslås. Enligt vår mening förbättras inte djurskyddet av att nyaadministrativaenheter skapas. Det är själva tillsynen och kontrollen som behöver bli bättre.2. Tilläggsbudget för , m.m.Eskil () anför:DjurskyddsmyndighetRiksdagen bör avslå regeringens förslag beträffande anslaget42:7Djurskyddsmyndigheten. anser att djurskyddstillsynen inte blirbättreav att man inrättar en egen myndighet utanför . Det är denlokaladjurskyddstillsynen som behöver utvecklas. Vidare bör regeringen återkomma påtilläggsbudget med en ytterligare minskning av anslaget med 13 000 000 kr.Statens livsmedelsverkCenterpartiet anser att regeringen bör återkomma på tilläggsbudget med en ökning avanslaget 43:12 med . Sistnämndaanslagsökninggör att inte behöver vidta de drastiska personalminskningarsomblir följden av att regeringen avslagit verkets ansökan om ett extra anslag på 20miljoner kronor.Åtgärder inom livsmedelsområdetRegeringens förslag att minska ifrågavarande anslag med böravslås.Centerpartiet motsätter sig denna neddragning. Det är ett stort resursslöseriattförst anslå projektmedel och sedan dra tillbaka dem på tilläggsbudget. Vidare äranslagen till projekt och tillsyn inom livsmedelsområdet enligt Centerpartietredanför snålt tilltagna.3. Tilläggsbudget för , m.mHarald () anför:Kommuners rätt att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogramJag anser att bör avslå regeringens förslag till lag om rätt förkommuneratt ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram. Olika studier har visatattdessa program inte fungerar särskilt bra i praktiken. Anslagetförklimatinvesteringsprogram är för diffust och kan anses utgöraförtäcktabyggsubventioner.DjurskyddsmyndighetRiksdagen bör avslå regeringens förslag när det gäller anslaget42:7Djurskyddsmyndigheten. Regeringens förslag om en ny djurskyddsmyndighet innebärattde livsmedelsproducerande djuren alltjämt kommer att falla underJordbruksverketsansvar. Enligt mening skall de livsmedelsproducerande djurenomfattasav en ny livsmedelssäkerhetsmyndighet som en del av livsmedelskedjan. Ett heltnyttsystem för livsmedelssäkerhet bör införas, samordnat inom EU.Statens livsmedelsverkRegeringen bör återkomma i ny tilläggsbudget med förslag om attLivsmedelsverkettillförs . är i akut behov av resurser förattkunna fullfölja sitt arbete med kostråd och livsmedelskontroll.Bilaga 12Näringsutskottets protokollsutdrag2001/02:29.6Bilaga 13Arbetsmarknadsutskottets yttrande2001/02:AU5yTilläggsbudget -utgiftsområdena 13 och 14Till finansutskottetFinansutskottet har berett bl.a.arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop.2001/02:100)om tilläggsbudget till statsbudgeten för och motioner som kankommaatt väckas i de delar som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över dels propositionens avsnitt 7 i dedelarsom avser utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, dels motionernaFi38yrkande 7 i denna del (c), Fi39 yrkande 5 (fp), Fi42 yrkande 18 i denna del (m)ochFi44 yrkandena 2 och 6 i denna del (kd).1 InledningRegeringen föreslår att , i fråga om tilläggsbudgeten för budgetåret2002,godkänner ändrade ramar för utgiftsområdena 13 och 14 samt godkänner ändradeanslagi enlighet med nedanstående tabell (regeringens förslag punkt 27 delvis).Dessaförslag tas upp i yttrandet liksom förslag om godkännande av att från detunderutgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda ramanslaget 22:6 Europeiskasocialfondenm.m. för får göras förskottsutbetalningar i de fallsomregeringen förordar (regeringens förslag 11).Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 ArbetslivTusental kronor-----------------------------------------------------------|Utgiftsområde/anslag Belopp Förändring Ny|| enligt av ram/ny|| statsbudgetenram/an-anslagsnivå || slag |-----------------------------------------------------------|13 Arbetsmarknad 58 915 266 000 59 181|| 236 236|-----------------------------------------------------------| 22:4 Särskilda insatser 7 139 -704 6 435|| för 492 000 492|| arbetshandikappade |-----------------------------------------------------------| 22:11 Bidrag till 388 000 970 000 1 358|| lönegarantiersättning 000|-----------------------------------------------------------|14 Arbetsliv 1 || 542 042|-----------------------------------------------------------| 23:1 566 611 -5 150 561 461|-----------------------------------------------------------| 23:2 310 085 9 150 319 235|-----------------------------------------------------------| 23:7 Ombudsmannen mot 4 394 500 4 894|| diskriminering || p.g.a. sexuell || läggning |-----------------------------------------------------------2 Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadUtgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik som innefattarplatsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag tillarbetslöshetsersättning, särskilda insatser för arbetshandikappade samtlönegarantiersättning. Vidare ingår bl.a. bidrag till Samhall ABsamt förvaltningskostnader för (), Institutet förarbetsmarknadspolitiskutvärdering (Ifau) och Rådet förEuropeiska socialfonden i Sverige.2.1 Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödPropositionenRegeringen avser att höja ersättningen 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget medger detta.BakgrundRegeringen beslutade att ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen skall höjas . Det s.k. golvet höjs med till medan dets.k. taket höjs med till under de 100 första ersättningsdagarna.Taket för ersättning från den 101:a ersättningsdagenhöjs med till . Ersättningsnivåerna i aktivitetsstödet är desammasom i arbetslöshetsförsäkringen.MotionCenterpartiet anser i motion Fi38 yrkande 7 i denna del att regeringen bör återkomma till med förslag till ytterligaretilläggsbudget innefattande en minskning av anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med 1 500 miljoner kronor.Centerpartiet förordar att det anslagsutrymme som enligt regeringenskall användas för att höja ersättningsnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen i stället används till att förbättra budgetsaldot ochbetala av på statsskulden.ten.føú X @et höjs med till under de . Taket för ersättning frånden 101:a ersättningsdagen me ú pÿÿÿhþÿÿ @et höjs med till . Taket för ersättning från den 101:a ersättningsdagen ju ú ØýÿÿÈ @ethöjs med till under de100 första ersättningsdagarna. Taket för ersättning från den 101:aersättningsdagennin ú K P* # t för ersättning från den 101:a ersättningsdagender K z@arbetslöshetsförsäkringen i stället används till att förbättra budgetsaldot och betala av på statsskulden.ngen.føú hôÿÿ ôÿÿR @aget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödÐú xóÿÿÂøÿR @ionen22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning och aktivitetsstödÐú àòÿÿ ãÿÿJ @ 144 000 6 000 150 000-Èú @Âøÿ¨üÿÿ @et höjsmed till . Taket för ersättning från den 101:aersättningsdagen3]* ú 8ýÿÿ°Áøÿ @et höjs med till . Taket förersättning från den 101:a ersättningsdagen me ú # °ú ' rtiet förordar att det anslagsutrymme som enligt regeringen skall användas för att höja ersättningsnivåerna irliga [ Ø, ' rtiet förordar att det anslagsutrymme som enligt regeringen skall användas för att höjaersättningsnivåerna ierna @Cent@rtiet förordar att det anslagsutrymme som enligt regeringen skallanvändas för atthöja ersättningsnivåerna iingsn3 + è* ' C è* ' è* ' ó @@rtiet förordar att det anslagsutrymmeUtskottets ställningstagandeSom framgått angav regeringen i vårpropositionen (prop. 2001/02:100) attersättningen i arbetslöshetsförsäkringen skulle höjas underförutsättning att det statsfinansiella läget medger detta. Före ettställningstagande till frågan om höjdersättning ville dock regeringenenligt vårpropositionen avvakta en pågående uppföljning av ändringarna iersättningsreglerna från . Det bör påpekas attdet enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring är regeringen sombeslutar om såväl högsta som lägsta dagpenningbelopp.Den nyssnämnda uppföljningen, som gjorts av AMS, är nu slutförd (skrivelse2002-04-23 till ). I starkt sammandragdrar styrelsen slutsatsen att regelförändringarna har lett till ökadyrkesmässig rörlighet, till ett starkare fokus på geografiskrörlighet, till att arbetsförmedlingen oftare ifrågasätter rätten tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen samt att fler arbetslösasökande uppger att de i sina kontakter med arbetsförmedlingen upprättaten handlingsplan i syfte att finna arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. AMS betonar i uppföljningen att stora informationsinsatser hargjorts för att inom verket föra ut en gemensam policy ihela landet när det gäller tillämpning av det nya regelverket.AMS uppföljning tyder enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning på att deregelförändringar som varit i kraft drygt 14 månader haftavsedd effekt. Det är dock enligt utskottet viktigt att det görs ytterligareuppföljningar och utvärderingar av regeländringarna. Utskottetser positivt på att gjort det möjligt att dra slutsatsen att detfinns ett ekonomiskt utrymme för att höja ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen för alla och att höjningen kan ske inom befintligaanslagsramar.De förestående höjningarna av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen stärker enligt utskottets uppfattning försäkringenslegitimitet. De ekonomiska förutsättningarna förbättras för samtligaarbetslösa som får ersättningfrån arbetslöshetsförsäkringen.Höjningen av ersättningstaket innebär att fler arbetslösa än kommer att få ut arbetslöshetsersättning motsvarande av inkomsten.Likaså höjs ersättningen för långtidsarbetslösa och andra som haft merän . I och med att det s.k. golvet iförsäkringen också höjs får även de personer som uppbär lägsta ersättning iförsäkringen en viktig förstärkning av sin ekonomi.Med det anförda anser arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet bör avstyrkamotion Fi38 yrkande 7 i denna del (c).2.2 Anslagen 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade respektive 22:11Bidrag till lönegarantiersättningPropositionenAnslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning ökas med 970 miljoner kronor.Finansiering sker genomatt anslaget 22:4 Särskilda insatserför arbetshandikappade minskas med samt genom överföringfrån anslag inom andra utgiftsområden.MotionerModeraterna avvisar enligt motion Fi42 yrkande 18 i denna del regeringensförslag om att minskaanslaget 22:4 Särskilda insatser förarbetshandikappade med för att finansiera en höjning av anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Partiettillstyrker dock regeringens förslag om att minska anslag inom andrautgiftsområden med för att finansiera en ökning avanslaget 22:11. anser inte att ytterligare medelstillskott behövs på anslaget 22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning.Kristdemokraterna tillstyrker i motion Fi44 yrkandena 2 och 6 i denna delförslaget i vårpropositionen om att öka anslaget 22:11 Bidragtill lönegarantiersättning med . Regeringens förslag tillfinansiering av anslagsökningen tillstyrks däremot endastdelvis.Det är enligt rimligt med en viss minskning av anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade eftersomanslagssparandet uppgick till . Den avregeringen föreslagna neddragningen av anslaget 22:4 med 704miljoner kronor är dock allför stor och partiet vill tillföra anslaget 75,4miljoner kronor mer än regeringens förslag.Folkpartiet avvisar i motion Fi39 yrkande 5 regeringens förslag om att minskaanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade föratt finansiera en höjning av anslaget 22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning. Regeringen bör i en ny tilläggsbudget lämna förslag tillannan finansiering av en ökning av anslaget 22:11.Utskottets ställningstagandeSom framgår av vårpropositionen har antalet konkurser under föregående årvarit större än förväntat. Detta har lett till ökadeutbetalningar av lönegarantiersättning under årets första månader. Avden statistik över konkurser sompublicerades av () den 8 maj 2002framgår att antalet anställda i företag i konkurs varbetydligt större jämfört med motsvarande periodförra året. Ökningen uppgick till jämfört med samma periodi fjol.Arbetsmarknadsutskottet instämmer mot denna bakgrund i regeringens uppfattningatt ytterligare medel behöver tillföras anslaget 22:11Bidrag till lönegarantiersättning. Utskottet tillstyrker vidare regeringensförslag att anslagshöjningen skall finansieras bl.a. genom enminskning av anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade.På det sistnämnda anslaget finns ett betydande anslagssparande från föregående budgetår. Enligt vad utskottet erfaritkommer regeringen att besluta att detta får tas i anspråk av AMS. Det finnsdärmed enligt regeringen inte någon risk för att medelsbristskall uppstå på anslaget 22:4. Inte heller föreligger enligt regeringen någon risk för att verksamhetsmålet rörande sysselsättning förarbetshandikappade äventyras till följd av en tillfällig anslagsminskning.Enligt AMS:s första kvartalsrapport för har detnämnda verksamhetsmåletmer än väl uppfyllts under förstakvartalet . Målet är att i genomsnitt minst 59 000 arbetshandikappadepersoner skall ha lämplig sysselsättning förbeloppet som tilldelas under anslaget 22:4. Enligt AMS ökar antalet personer i särskilda programför arbetshandikappade, och förstakvartalet var i genomsnitt 59 035 personer sysselsatta i sådanaprogram. Motsvarande verksamhetsmål var 57 000personer. Enligt årsredovisningen uppnåddes målet.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att höjasysselsättningsnivån för dem somär arbetshandikappade. Det är enfråga som utskottet tagit upp i en rad sammanhang, senast i betänkande2001/02:AU4. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet positivt attdet verksamhetsmål rörande sysselsättning för arbetshandikappade som harslagits fast ger uttryck för en höjd ambitionsnivå.Utskottet noterar att regeringen enligt vårpropositionen kommer att följautvecklingen och vid behov återkomma till i frågan.Två kommittéer har tillsatts av regeringen med uppgift att behandla enrad frågor om arbetsmarknaden för arbetshandikappade. har till uppgift att behandla styrningen och inriktningen avSamhalls verksamhet (dir. 2002:34) medan den andra skallanalysera de arbetsmarknadspolitiska programmen för personer med nedsattarbetsförmåga (dir. 2002:22).De båda kommittéerna har tillsattsefter uttalanden av arbetsmarknadsutskottet i budgetbetänkandet (bet. 2000/01:AU1).Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag om att öka anslaget22:11 och tillfälligt minska anslaget 22:4 och föreslår attfinansutskottet tillstyrker detta. Därmed föreslås också att finansutskottetavstyrker motionerna Fi39 yrkande 5 (fp), Fi42 yrkande 18 idenna del (m) och Fi44 yrkandena 2 och 6 i denna del (kd).2.3 Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006PropositionenFörskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 22:6 Europeiska socialfondenm.m. för får göras till beslutade projektsom drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar),allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet ser positivt på regeringens förslag om att det skallvara möjligt att göra förskottsutbetalningar till ideellaföreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttigastiftelser och lokala utvecklingsgrupper. Utskottet, som kankonstatera att det inte har väckts några motioner med anledning avregeringens förslag om förskottsutbetalningar av medel från anslaget22:6, biträder propositionens yrkande 11 och föreslår att finansutskottettillstyrker detta.3 Utgiftsområde 14 ArbetslivUtgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik ochJämställdhetspolitik.Inom utgiftsområde 14 är det endast politikområdet Arbetslivspolitik som berörs av förslagen i tilläggsbudgeten. Detta område innefattarverksamhetsområdena arbetsmiljö, kunskap och kompetens, arbetsrätt,icke-diskriminering samt medling och lönebildning. Till området hörbl.a.