bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — Regeringarna konstaterar irapporten att dessa ordningar bibehålls även om deavviker från huvudprincipen men att de också skaparen obalans mellan skatt och utbyte av de socialatrygghetssystemen.Även frågan om de kommunalekonomiska effekterna aven beskattning i arbetslandet tas upp i rapporten.Regeringarna konstaterar att den nu rådandeordningen kan påverka skatteunderlaget och därmedförutsättningarna för en allsidig service.Detta skulle enligt vad som anförs i rapporten kunnavara fallet om pendlingen utvecklas så attskatteunderlaget i delar av regionen urholkas ochleder till kommunalekonomiska problem som intebalanseras av positiva effekter i andra led, t.ex.via ökad handel och annan ekonomisk aktivitet somhänger samman med boendet.I rapporten konstaterar regeringarna att den fastaförbindelsen kan väntas öka antalet pendlarebetydligt. Det är därför enligt vad som anförsviktigt att vara uppmärksam på om pendlarströmmaroch bosättningsmönster utvecklas på ett sätt som geroönskade sociala och kommunalekonomiska effekter.Samtidigt bör man enligt vad som anförs ta hänsyntill båda ländernas önskemål om att ha regler förbehandlingen av gränsgångare vid andra landgränsersom är så enhetliga, tydliga och lättillämpliga sommöjligt.I rapportens skatteavsnitt anförs slutligen attregeringarna i och kommer att, isamarbete och dialog med organisationer, företag ochmyndigheter på båda sidor av , aktivt följaintegrationsutvecklingen för att bedöma vilkaskillnader i skattesystemen som kan verka hämmandeeller snedvridande för gränsöverskridandearbetskraft eller yrkesmässig verksamhet. I sambandhärmed skall en bedömning göras dels av om det, medavseende på att underlätta integrationen, finnsbehov av och möjlighet till ändringar avskattesystemen utan att helheten i de nationellabeskattningsreglerna går förlorad, dels av effektenav fördelningen av skatter och utgifter mellanländerna vid existerande och framtida pendling,häribland en bedömning av om det finns behov av ochmöjlighet till ett interregionalt utjämningssystemför inkomstskatter och sociala avgifter samt andraskatter och avgifter som kan vara av betydelse förintegrationen i regionen. Frågan följs avregeringarna i en dansk-svensk styrgrupp förÖresundsintegrationen på statssekreterarnivå. Istyrgruppen ingår från svensk sida representanterfrån Finans-, Närings- och Socialdepartementen samtfrån dansk sida motsvarande ministerier.I styrgruppen pågår diskussionermellan och om hur reglerna i detnordiska dubbelbeskattningsavtalet beträffandebeskattningen av tjänsteinkomster förÖresundspendlare skall vara utformade och idiskussionerna har de svenska kommunernas synpunkterpå den nuvarande principen om beskattning iarbetslandet berörts. Det finns en ambition attkomma fram till en snabb lösning, och inriktningenär nu att söka nå en överenskommelse före sommaren2002. I styrgruppen har man också formulerat trepolitiska kriterier som en skatteordning iÖresundsregionen skall uppfylla, nämligen lågatrösklar för integrationen, kostnadstäckning och attsystemet skall vara enkelt för den enskilde och förföretagen.När det gäller frågan om att sänka kostnaden förarbetspendling över bron genom att göra broavgiftenavdragsgill kan utskottet konstatera att en sådanavdragsrätt redan föreligger. En skattskyldig somvid sina resor mellan bostaden och arbetsplatsen harhaft kostnad för väg-, bro- eller färjeavgift medgesavdrag för den faktiska kostnaden. En annan sak äratt personer som är bosatta i och arbetar iSverige vid den svenska beskattningen erlägger enbruttoskatt på (Särskild inkomstskatt förutomlands bosatta, SINK) och att avdrag förkostnader över huvud taget inte medges vid dennabeskattning. För dem som beskattas i gällerdanska skatteregler, och dessa medger enligt uppgiftinte att avdrag görs för denna typ av kostnader.Beskattningen av förmån av tjänstebil har itillämpningen kunnat ge upphov till problem i defall då förmånen skall fördelas mellan länderna.Problemet har numera lösts efter en överläggningmellan och dess danskamotsvarighet, och kommer i dagarnaut med en information om denna fråga.Även frågan om svensk avgiftsbeläggning av heladen danska årsin-komsten när arbete utförts någonkortare tid i har numera fått en lösning.Riksförsäkringsverket och har träffat enöverenskommelse som innebär att arbetsgivaren ochden anställde gemensamt kan ansöka om att denanställde skall omfattas av lagstiftningen iarbetsgivarens land. Ett sådant tillstånd skall gesom den anställde arbetar en väsentlig del (minsthälften av arbetstiden under en sammanhängande tidav ) på huvudarbetsgivarens arbetsplats.Av det anförda framgår enligt utskottets meningatt de frågor som motionärerna tar upp följs av densvenska och den danska regeringen och att ambitionenär att avveckla olika hinder och skapa möjligheterför en ökad integration i Öresundsregionen.Utskottet avstyrker motionerna Sk219, Sk343, Sk327,Sk366, Sk367 och N218 yrkande 2.Gränsregionen mot NorgeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen omtillkännagivanden till regeringen om behovetav att avveckla olika hinder och skapamöjligheter för en ökad integration igränsregionen mot Norge.BakgrundPå initiativ av handelsminister ochNorges förre utrikesminister har ennorsk-svensk arbetsgrupp kartlagt hinder för enfördjupad integration mellan och Sverige.Arbetet har resulterat i en handlingsplan somfortgående följs upp.MotionenFörhållandena vid den svensk-norska gränsen tas uppi motion Sk423 av och (). De anför att de svensk-norskagränsgångarreglerna bara gäller kommuner mednationsgräns och att det finns en större naturliggränsregion som påverkas av att gränsgångarreglernasräckvidd är begränsad. Detta får effekt påskattesidan och för de kommuner som levererarkommunal service. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör tade gränsregionala hindren på allvar.Utskottets ställningstagandeI maj presenterades Handlingsplan för enfördjupad integration mellan och somhar utarbetats av en tjänstemannagrupp i ländernasrespektive utrikesdepartement. Planen innehåller eninventering av olika gränshinder som förekommer förenskilda, företag eller organisationer. Någraexempel på frågor som berörs är följande. Det ärsvårare för samboende eller ensamstående i Sverigeatt få köra sin svenskregistrerade bil i vidtillfälligt arbete där än vad det är för giftapersoner. Det norska skattesystemet innebär att ennorsk gränsgångare som arbetar på svenska sidangränsen måste betala förskottsskatt kvartalsvis tillnorska staten. Nya norska regler innebär bl.a.begränsningar i möjligheterna att få avdrag förbetald fastighetsskatt, utgiftsräntor ochskuldbelopp för en fastighet i . Norrmän somförvarar fritidsbåtar i mer än 6 månadermåste förtulla dessa. I handlinsplanen läggs i mångafall fram förslag till åtgärder. När det gällerskatter, socialförsäkring och arbetsmarknadkonstateras att skillnaderna ofta kan vara av ensådan art att en harmonisering eller ändring avregelsystemen inte är realistisk och att det då ärviktigt att det är lätt att hitta korrektinformation.Många av de hinder som redovisats i den nämndahandlingsplanen har åtgärdats, och det framgår avuppgifter som lämnats under den offentligautfrågning som utskottet arrangerat om integrationeni att det förbereds en gemensaminformationsfunktion för den norsk-svenskagränsregionen dit människor kan vända sig och fåhjälp.När det gäller de svensk-norskagränsgångarreglerna tillämpas dessa i de kommunersom har gräns mot den svensk-norska landgränsen.Frågan om reglernas tillämpningsområde har enligtvad utskottet erfarit aktualiserats iRegeringskansliet efter en framställning från en avde svenska gränskommunerna. Framställningen gälleren utökning av det område i som omfattas avgränsgångarreglerna och motiveras med att invånarnai den aktuella svenska gränskommunen numera pendlartill kommuner i som ligger utanför den norskagränsregionen.Av det anförda framgår att den svenska regeringenbedriver ett aktivt och långsiktigt arbete somsyftar till att främja integration och ökadrörlighet över den svensk-norska gränsen och attfrågan om utformningen av de svensk-norskagränsgångarreglerna redan är aktuell iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening finnsdet mot denna bakgrund inte någon anledning till etttillkännagivande till regeringen om vikten av att degränsregionala hindren avlägsnas. Utskottetavstyrker motion Sk423.Sveriges och beskattning avutomlands bosattaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om enharmonisering av den svenska och den finskabeskattningen av utomlands bosatta.MotionenI motion Sk456 av och () anförs att det finns en skillnad mellanSverige och när det gäller beskattningen avutomlands bosatta. I tillämpas en skattesatspå under det att tillämpar enskattesats på . Motionärerna begär etttillkänna-givande om att bör arbeta för enharmonisering av regelverken mellan grannländerna.Utskottets ställningstagandeDen svenska beskattningen av arbete som utförs avden som är utomlands bosatt utgör en schabloniseradmotsvarighet till den inkomstbeskattning som gällerför dem som är bosatta i . Eftersomgrundavdrag m.m. inte medges och det normalt settrör sig om korta anställningar ligger skattesatsennågot under en motsvarande kommunalskattebelastning. Beskattningen bygger inte på någonjämförelse med motsvarande beskattning i andraländer utan avsikten är främst att söka upprätthållaen neutralitet vid beskattningen av arbete inomSverige. Med hänsyn till strävan inom EG attupprätthålla en fri rörlighet för personer påarbetsmarknaden torde det inte heller vara möjligtatt ta ut en skatt av utomlands bosatta som är högreän den som gäller för dem som är bosatta i ser inte något direkt behov av att sökaanpassa den svenska skatten på arbete som utförs avutomlands bosatta till den beskattning som gällernär ett motsvarande arbete utförs i Finland.Utskottet avstyrker motion Sk456.Bär, svamp och kottarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgningav skattefriheten för inkomst av bär, svampoch kottar.Jfr reservation 21 (m, kd).BakgrundIntäkt av försäljning av vilt växande bär, svamparsamt kottar som den skattskyldige själv plockar ärskattefri till den del intäkten under beskatt-ningsåret inte överstiger . Detta gällerinte om plockningsverk-samheten i sig utgörnäringsverksamhet eller ersättningen utgör lön ellerliknande förmån i inkomstslaget tjänst (8 kap. 28 §IL). Bestämmelsen är uttömmande och skattefrihetenomfattar därmed endast försäljning av just bär,svampar och kottar, se RÅ 1992 not. 513.När utomlands bosatta personer kommer hit för attta tillfällig anställning är normalt lagen(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta (SINK) tillämplig. Lagen innebär att enskatt på av bruttointäkterna tas ut och skattenbetalas genom att arbetsgivaren gör ett avdrag pålönen. SINK-lagen gäller framför allt för löner ochandra ersättningar som betalas vid anställningar.Bärplockare som kommer från viseringspliktiga länderskall i ansökan bl.a. ange namnet på arbetsgivaren iSverige. Dessa bärplockare är således anställda ochhar en arbetsgivare som skall se till att skattenligt SINK betalas in.För bärplockare som kommer från viseringsfrialänder finns det inga uppgifter om en eventuellarbetsgivare. Dessa plockar och säljer normalt tillolika uppköpare på egen hand. Eftersom de inte ansesha någon anställning här kan de inte hellerbeskattas enligt SINK. Då deras verksamhet normaltinte utgör näringsverksamhet från ett fastdriftställe i blir det inte heller aktuelltatt beskatta dem enligt inkomstskattelagensbestämmelser. Dessa bärplockare skall i ställetbetala en eventuell inkomstskatt i hemlandet på sinai förvärvade intäkter.MotionernaI motion Sk213 av och () föreslås att skatten på bärplockning tas borthelt och hållet. Motionärerna anför att bärbranschenär utsatt för en hårdnande konkurrens från Rysslandoch och att dagens skatteregler leder tillorättvisor. Turister som plockar bär betalar intenågon skatt i , utlänningar med visum för attplocka bär betalar skatt och svenskarskattebefrias . En generellskattebefrielse för bärplockarna skulle enligtmotionärerna också innebära en harmonisering med definska skattereglerna.I motion Sk354 av och (kd) förelås att gränsen för skattefrihethöjs. Motionärerna anför att gränsen fastställts för20 år sedan och att den numera alltför låga gränsengör att bärplockningen är en inkörsport tillsvart arbete för många ungdomar, eftersom det är sålockande att uppge falskt namn när bären säljs. Ävendessa motionärer framhåller att turister kan plockaoch sälja bär utan beskattning och att utlänningarsom plockar med arbetstillstånd måste betala skattfrån första kronan. Ett möjligt alternativ skullevara att införa en schablonbeskattning.I motion Sk479 yrkande 2 av m.fl.(kd, s, m, v, c, fp, mp) föreslås att gränsen förskattefrihet höjs från till 10 000 kr.Motionärerna anför att den begränsade skattefrihetenför bärplockning varit gynnsam för glesbygden menatt kravet på arbetstillstånd för viseringspliktigabärplockare nu har lett till att denna grupp måstebetala skatt och avgifter från första kronan.Konsekvensen är att bärindustrin inte kan komma uppi de volymer som krävs för att få ett kontrakt ochatt marknadsandelar tappas till östländerna. Enåtgärd som skulle förbättra situationen är enhöjning av skattefrihetsgränsen till 10 000 kr.Utskottets ställningstagandeSkattefriheten för vissa intäkterav bärplockning är ett undantag från den allmännaprincipen om en neutral beskattning avarbetsinkomster och motiveras av speciella praktiskaskäl i samband med denna verksamhet och även avönskemålet att stimulera ett tillvaratagande avnaturtillgångar.Enligt utskottets mening finns det anledning attvara restriktiv med undantag från beskattningen avarbetsinkomster. Det finns en risk attsådana undantag leder till konkurrenssnedvridningarpå arbetsmarknaden och på den marknad där företagenavsätter sina produkter. Skatteregler som avser attgynna en viss bransch kan också komma attifrågasättas i olika internationella sammanhang.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett atttillstyrka en utvidgning av den nuvarandeskattefriheten.När det gäller beskattningen av utländskabärplockare framgår det av vad utskottet anförtbakgrundsvis att dessa beskattas i enlighet med degenerella skatteregler som gäller när utomlandsbosatta utför arbete i . Den omständighetenatt vissa personer beskattas i och andra isitt hemland är ett uttryck för en allmän princip.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSk213, Sk354 och Sk479 yrkande 2.Ersättning för ideell skadaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om enskattebefrielse för ideella skadestånd somutgår i anslutning till ettanställningsförhållande.Jfr reservation 22 (v) och 23(kd).BakgrundEnligt 38 § lagen (1982:80) om anställningsskydd(LAS) har arbetstagare rätt till skadestånd omarbetsgivaren brutit mot lagen, såsom dåarbetsgivare utan giltig grund sagt upp elleravskedat arbetstagaren. Regeringsrätten harkonstaterat att allmänt skadestånd som utgått pågrund av felaktig uppsägning enligt denna paragrafutgör skattepliktig inkomst av tjänst (RÅ80 1:10,RÅ87 ref. 10).Jämställdhetslagen (1991:433) innehåller förbudför arbetsgivare att utsätta arbetstagaren förtrakasserier på grund av att denne har avvisatsexuella närmanden. Arbetsgivaren skall betalaallmänt skadestånd till arbetstagaren för denkränkning som trakasserierna innebär. Kammarrätten iGöteborg har i en dom funnitatt en utgiven kompensation för själsligt lidandeutgjorde skattepliktig inkomst av tjänst.MotionernaI motion Sk325 av och (kd) anförs att det är stötande att ideellskadeersättning kan bli skattepliktig därför attskymfen, trakasseriet eller vad annat som inträffatskett på speciell plats eller i ett specielltsammanhang. Principen om skattefrihet för ersättningför ideell skada bör alltid gälla.I motion Sk439 av m.fl. (v) anförsatt skatteplikten för ideella skadestånd kan fåstötande resultat som är svåra att förstå för denenskilde. Det är orimligt att skadestånd somutgivits vid t.ex. våldtäkt av en anställd skallanses utgöra skattepliktig inkomst. Samma synsättmåste gälla för andra ideella skadestånd iarbetsrätten, uppsägningar i strid medanställningskyddslagen eller föreningsrättskränkandeåtgärder. Motionärerna anser att det är angelägetmed en översyn av den skatterättsliga behandlingenav ideella skadestånd i arbetslivet.Utskottets ställningstagandeIdeella skadestånd som saknar samband medskattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Detär först när skadeståndet har samband med ettanställningsförhållande som det anses utgöraskattepliktig intäkt av tjänst.Enligt flera bestämmelser inom arbetsrättensområde skall en arbetsgivare betala skadestånd arbetstagare om arbetsgivaren har åsidosatt vissaav sina lagliga skyldigheter. Skadeståndet kan avseersättning för ekonomisk skada och ersättning förden kränkning som lagbrottet innebär. Båda dessaslag av skadestånd till arbetstagaren utgör normaltskattepliktig intäkt av tjänst för denne.När det gäller sexuella trakasserier finns ijämställdhetslagen (1991:433) enskadeståndssanktionerad skyldighet för enarbetsgivare att vidta utredningsåtgärder och andraåtgärder vid ett påstående om att sådanatrakasserier förekommer på arbetsplatsen. Omarbetsgivaren inte fullgör dessa skyldigheter skallarbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagarenför den kränkning som underlåtenheten innebär.Utskottet har förståelse för att beskattningen avideella skadestånd i vissa fall kan framstå somoväntad och kanske även stötande. Bakom den praxissom utvecklats ligger emellertid inte någon synpunktom att det är fråga om en inkomst i vanlig mening.Det är i stället kontrollskäl som utgör grunden fördenna beskattning. En skattefrihet för ideellaskadestånd som utbetalas från en arbetsgivare anställd skulle mycket lätt kunna missbrukas ochmöjligheten att hålla nere ett sådant missbruk genomkontroller är små. Enligt utskottets mening talarstarka kontrollskäl för en beskattning av ideellaskadestånd i dessa fall. Den praxis som utvecklatsutgör enligt utskottets mening inte heller någotegentligt hinder för att ersätta en ideell skada påett adekvat sätt så länge det är känt attskadeståndet kommer att beskattas redan när detbestäms.Nuvarande praxis i fråga om beskattning avskadestånd som har sin grund ianställningsförhållanden är känd, fungerar väl ochär möjlig att förena med de syften som ligger bakomde olika bestämmelserna om ersättning för ideellskada. Utskottet är inte berett att tillstyrkaförslagen om ändrade regler på detta område ochavstyrker därför motionerna Sk325 och Sk439.Ersättning till ledare i ideellverksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgningav möjligheten att avlöna ledare upp till etthalvt basbelopp utan att betalaarbetsgivaravgift/särskild löneskatt.BakgrundFör idrottsföreningar gäller särskilda regler vidutbetalning av ersättning till idrottsutövare.Understiger föreningens ersättning till en utövareett halvt prisbasbelopp utgår intearbetsgivaravgift/särskild löneskatt, 2 kap. 19 §socialavgiftslagen (2000:980).MotionenI motion Sk208 av och () anförs att även andra ideella kultur-och ungdomsorganisationer än idrottsrörelsen bör fåmöjlighet att avlöna ledare med upp till ett halvtbasbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter elleravgifter/särskild löneskatt.Utskottets ställningstagandeSocialförsäkringsutskottet har i betänkande2000/01:SfU5 Ny socialavgiftslag godtagit att desärskilda reglerna för idrottsföreningar överförstill den nya socialavgiftslagen och har härvidavslagit yrkanden om en utvidgning av gränsbeloppetstillämpningsområde. Härvid anförde utskottet attundantaget från skyldigheten att betalaarbetsgivaravgifter i första hand har uppkommit föratt förenkla möjligheten till avdrag iavgiftssammanhang för idrottsutövareskostnadsersättningar och att utskottet inte kanställa sig bakom ett förslag om en utvidgning avundantaget.Enligt utskottets mening har det aktuellagränsbeloppet tillkommit för att förenklamöjligheten till avdrag för idrottsutövareskostnadsersättningar. Utskottet är inte berett atttillstyrka en utvidgning av tillämpningsområdet ochavstyrker därför motion Sk208.Uthyrning av privatbostadUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om enskattebefrielse för uthyrning av egen bostad.Jfr reservation 24 (m, kd).BakgrundNär en privatbostadsfastighet eller en privatbostadupplåts skall ersättningen tas upp i inkomstslagetkapital. Detsamma gäller när en bostad som innehasmed hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsenfår inte dras av. I stället skall avdrag göras med4 för varje privatbostadsfastighet,privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelse aven privatbostadsfastighet skall vidare ett beloppsom motsvarar av intäkten av upplåtelsen drasav. Upplåts en hyresrätt skall i stället den del avupplåtarens hyra som avser den upplåtna delen drasav. För bostadsrätt gäller att den del avinnehavarens avgift eller hyra som avser denupplåtna delen skall dras av. Avdrags-möjligheternaär mer begränsade om upplåtelsen gäller någon formav närstående (42 kap. 30-32 §§ IL, prop.1989/90:110 s. 512, bet. 1989/90:SkU30).MotionernaI flera motioner anförs att det är svårt för mångaungdomar och studerande att skaffa sig en egenbostad och att det kan vara helt omöjligt i vissatillväxtområden. För att underlätta för ungdomarnaföreslås att det införs en möjlighet förprivatpersoner att hyra ut en del av sin bostad utanatt betala skatt för hyresinkomsten. Sådana yrkandenframställs i motionerna Bo318 yrkande 3 av BoLundgren m.fl. (m), Bo225 yrkande 1 av . (m), Sk365 av (), N313 yrkande3 av de m.fl. (m), Sk364 avStefan Attefall (kd) och Ub430 yrkande 7 av DésiréePethrus m.fl. (kd).Utskottets ställningstagandeRegeringen har ekonomiska vårpropositionanslagit för ett tillfälligtinvesteringsbidrag för byggande av studentbostäderunder . Per den sista juni 2001hade bidrag beviljats till 7 600 studentlägenheter.Regeringen räknade tidigare med att investerings-bidraget skulle medverka till uppkomsten av minst 10000 nya studentbostäder. De senaste siffrorna underhösten 2001 pekar på att ca 12 500 nyastudentbostäder kommer att tillkomma med hjälp avdet särskilda investeringsbidraget.De gällande reglerna om uthyrning avprivatbostadsfastigheter och privatbostäder infördesi samband med skattereformen 1990. kundeolika regler gälla och resultatet kunde bli alltfrån hel skattefrihet till full beskattning. Dessaförhållanden hade utsatts för kritik från fleraolika utredningar. Skattereformen innebar enövergång till nuvarande enkla och likformiga reglerför beskattningen på detta område. Reglerna fåranses täcka såväl kostnader som normalt förorsakasav uthyrningen som eventuella utgifter förreparation och underhåll som uppkommit underuthyrningstiden.Enligt utskottets mening skulle en skattebefrielseför uthyrning av del av bostad medföragränsdragnings- och kontrollproblem och dessutominnebära ett inkomstbortfall. Utskottet är inteberett att tillstyrka de nu aktuella förslagen ochavstyrker därför motionerna Sk365, Sk364, Ub430yrkande 7, N313 yrkande 3, Bo225 yrkande 1 och Bo318yrkande 3.Barns ränteinkomsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett särskiltgrundavdrag för barns ränteinkomster.BakgrundRänteinkomster skall tas upp i inkomstslaget kapital(42 kap. 1 § IL). Banker m.fl. behöver emellertidinte lämna kontrolluppgift beträffande bl.a. räntorsom understiger per person och år (8 kap. 8 §LSK ). Sådana småräntor är skattefria om desammanlagt inte uppgår till 500 kr.MotionenI motion Sk442 av och () anförs att barn får betala skatt påränta som överstiger och att detta minskarintresset att spara pengar då man får betala iskatt på all ränta. För att stimulera barn ochungdomar att ha ett sparkapital vid oförutseddautgifter bör ett grundavdrag på införas förbarns ränteinkomster.Utskottets ställningstagandeFöre skattereform var det vanligt attföräldrar förde över kapital till sina barn avskatteskäl.