bet · GO01UbU8 · 2002-02-22 00:00:00 — Utskottet harinhämtat att regeringen räknar med att lägga framförslag till i denna fråga i denproposition om högskolefrågor som aviserats tillseptember detta år.Det finns mot bakgrund av vad som redovisatsinte anledning för att göra någottillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena.Tillträde till högskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tio motionsyrkanden omreglerna om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning. avslår ocksåett yrkande om ekvivaleringssystem förmeritvärdering av utbildning i olika länder.Jämför reservationerna 2 (m), 5 (kd), 3 (fp) och 6(c).De nuvarande reglerna om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning finns i 7 kap.högskoleförordningen (1993:100, ändrad senast1998:1272). Där anges kraven för grundläggandebehörighet i 4-6 §§ och allmänna bestämmelser omsärskild behörighet i 7 §. När det gäller särskildbehörighet till en utbildning som vänder sig tillnybörjare skall fastställa s.k.standardbehörigheter (8 §) och för utbildning somleder till yrkesexamen bestämma vilkenstandardbehörighet som skall gälla (9 §). För övrigautbildningar som vänder sig till nybörjare bestämmerhögskolan vilken av standardbehörigheterna som skallgälla. Om urval ges allmänna bestämmelser i 10 §. Ifråga om urval till utbildning som vänder sig tillnybörjare regleras vilka urvalsgrunder som skallanvändas i 12 §. Om det inte finns synnerliga skälskall minst en tredjedel av platserna fördelas pågrundval av betyg och minst en tredjedel på grundvalav resultat från högskoleprovet i kombination medarbetslivserfarenhet. Vissa bestämmelser om hurbetyg skall värderas finns i bilaga 3 tillhögskoleförordningen. Därutöver meddelarHögskoleverket föreskrifter om värdering av betyg.Utrymmet för att använda andra urvalsgrunder änbetyg och högskoleprov regleras allmänt ihögskoleförordningen (15 §). prövarfrågor om tillstånd att använda sådana urvalsgrundertill andra utbildningar än konstnärliga.Moderata samlingspartiet vänder sig i motion2000/01:Ub260 mot enhetstänkandet och vill se enstörre mångfald inom den högre utbildningen.Universiteten och högskolorna måste ges rätt attfastställa sina egna antagningsregler (yrk. Imotion 2000/01:Ub505 framför förslag omprinciper för nya antagningsregler. Mer känsligainstrument än betygen bör läggas till grund förurval; dessa kan med fördel utarbetas lokalt.Urvalsinstrumenten bör anpassas till de enskildautbildningarna. Betyg kan sammanvägas medfärdighets- och anlagstest och personligaintervjuer. Utöver detta bör hänsyn kunna tas tilltidigare meriter och speciella talanger ellerintressen.Kristdemokraterna framhåller i motion2000/01:Ub810 yrkande 7 att högskolorna skall varafria att sätta sin lokala prägel påutbildningsutbudet. Därför kan behörighetskraveninte alltid vara identiska. Som de nu hanteras är demålrelaterade betygen olämpliga somurvalsinstrument. Det bör finnas fler möjligheteratt kvalificera sig än betyg och högskoleprov.Kompletterande urval kan vara arbetslivserfarenhet,intervjuer och särskilda antagningsprov. I motion2000/01:Ub331 förordar attantagningssystemet skall vara kvalitativt och tatill vara elevens resurser på ett rättvist sätt(yrk. Motionärerna vill att en modell förviktning av betyg skall utvecklas. Vid urval börockså andra sätt att värdera lämplighet för ochmöjlighet till den sökta utbildningen användas.Elevens förstaval bör också värderas vid urval.Folkpartiet förordar liksom ochKristdemokraterna en större frihet för lärosätenaatt utforma antagningsregler (mot. 2000/01:Ub820yrk. En grundläggande förutsättning skall dockvara att man har grundläggande behörighet. För sådanskall det, enligt i motion 2000/01:Ub236, krävas avlagd studentexamen (yrk. Eleversom har gått ett teoretiskt inriktat program igymnasieskolan skall få en studentexamen som gerhögskolebehörighet.Enligt motion 2000/01:Ub510 (s) behövs det ettlångsiktigt program för att minska den socialasnedrekryteringen till högskolan (yrk. 2).I motion 2000/01:Ub421 (m) framförs förslag om enöversyn av antagningssystemet (yrk. Motionärenär kritisk mot det nuvarande betygssystemet igymnasieskolan. Ett alternativ är att betygen baragrundar behörighet, medan urval görs på grundval avnationella högskoleprov som utformas olika försökande till utbildningar med olika inriktning. Ettannat alternativ skulle enligt motionären kunna varaatt betygen väger och ett test vid urval.Möjligheten för varje lärosäte att självt bestämmaantagningsregler bör övervägas.Åtgärder för att fler ungdomar skall kunna gådirekt från gymnasieskolan till högskoleutbildningbegärs i motion 2000/01:Ub450 (v). Ett sätt är atttillskapa fler utbildningsplatser i högskolan.Motionären pekar på det slöseri som ett"obligatoriskt komvuxår" mellan gymnasieskolan ochhögskolan innebär. Gymnasieskolans betygssystem, därbetyg sätts på varje enskild kurs och varje sådantbetyg räknas med vid urvalet till högskolan, ledertill taktiska val av kurser i gymnasieskolan,varefter eleverna läser i komvux för att få merkonkurrenskraftiga betyg.Samme motionär framför i motion 2000/01:Kr538 (v)krav på ökade möjligheter att förena ett aktivtidrottsutövande, även på elitnivå, med en fungerandestudiesituation (yrk. Det s.k. ortsföreträdetbör därför enligt motionären analyseras ytterligare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Av dem som antogs inom ramen förden samordnade antagningen genom Verket förhögskoleservice hade kompletterat med betyg somförbättrat deras meritvärde. De urvalsregler somgäller har visat sig leda till attrelativt få studerande kan gå direkt frångymnasieutbildningen till högskolan, och attutbildningstiderna förlängts genom omvägen viakomvuxstudier. Detta är enligt utskottetsuppfattning otillfredsställande.Utbildningsdepartementet remissbehandlade underhösten 2000 två förslag till ett reformerat systemför antagning till högskolan. Dels remitterades enpromemoria utarbetad av tjänstemän inomdepartementet, dels en skrivelse till regeringenfrån . De två förslagen syftade bådatill att öka ungdomars möjlighet att i princip gådirekt från gymnasieskolan till högskolan samt attge högskolorna ökade möjligheter att aktivtrekrytera studenter. tog i sinskrivelse upp bl.a. de negativa effekterna påverksamheten i gymnasieskolan som nuvarande reglerhar visat sig få, och de taktiska valen där. Ibudgetpropositionen meddelade regeringen sin avsiktatt återkomma till med förslag som syftartill att öka mångfalden, minska snedrekryteringenoch öka andelen ungdomar i högskolan (prop.2000/01:1 utg.omr. 16 s. 44). Regeringen har nuaviserat en proposition om högskolefrågor tillseptember 2001. Utskottet utgår från att regeringendär kommer att redovisa sin bedömning av vad som börförändras i antagningsreglerna. bör inteföregripa regeringens förslag.Ett förslag om att ändra systemet förbetygssättning i gymnasieskolan har nyligenöverlämnats till regeringen. Förslaget går ut på attbetyg skall sättas i ämnen i stället för på kurser.Därmed skulle bl.a. antalet betyg som kan läggastill grund för urval till högskolan bli mindre änmed nuvarande ordning. Förslaget om denna förändringi gymnasieskolan har överlämnats tillGymnasiekommittén, som också har fått i uppdrag attpröva förutsättningarna för att en gymnasieexamenskall kunna införas i gymnasieskolan. I sambanddärmed har kommittén fått tiden för sitt arbeteutsträckt till (dir. 2001:8).Riksdagen avslog ett motionsyrkande oms.k. ortsföreträde för elitidrottare (bet.1997/98:UbU12 s. 21 f.). Utskottet hänvisade då tillHögskoleverkets bedömning att ortsföreträdet intevar förenligt med gällande bestämmelser. Någotinitiativ från i denna fråga är inteheller nu motiverat.Centerpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub479 attregeringen i EU skall föra fram frågan om ettekvivaleringssystem för meritvärdering av utbildningi olika länder (yrk. Motionärerna påpekar attmånga som har läst utomlands får problem dels imeritvärderingen vid antagning till utbildningar iSverige, dels vid ansökan om studiemedel.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det europeiska systemet för överföring avstudiemeriter (ECTS - European ) används i ökande omfattning i det svenskahögskoleväsendet. har fåttregeringens uppdrag att, efter samråd medInternationella programkontoret förutbildningsområdet, kartlägga användningen avsamtliga delar av ECTS-systemet i samtföreslå åtgärder för att främja användningen avdetta. Ett ekvivaleringssystem för meritvärdering avgymnasieutbildningar vid urval tillhögskoleutbildning är enligt utskottets mening inteen fråga som bör prioritera.StudieorganisationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om införande av enobligatorisk akademisk introduktionskurs.Vidare avslås yrkanden om tillkännagivandenangående anpassning av högskoleutbildningentill invandrares behov. avslårockså ett yrkande om digitaldistansutbildning, ett om uppdragsutbildningoch ett om basår.Jämför reservationerna 8 (v), 2 (m), 5 (kd),6 (c) och 3 (fp).En obligatorisk akademisk introduktionskurs bör inrättas, anserVänsterpartiet och föreslår i motion 2000/01:Ub445ett tillkännagivande om detta. En sådan kurs börinnehålla en introduktion till vetenskapshistoria,vetenskapsteori, forskningsetik och grundläggandevetenskapliga metoder. Den bör också behandlastudieteknik och ge information om studentersrättigheter. Motionärerna påpekar attUtbildningsdepartementets arbetsgrupp omstudentinflytande föreslog en månadsobligatorisk introduktion för alla nyahögskolestuderande, något som regeringen dock intehar tagit fasta på.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Förslag om en obligatorisk vetenskapligintroduktionskurs framfördes i enmotion (vpk) till . Med anledning avmotionen gav regeringen som sin meningtill känna vad utbildningsutskottet hade anfört omatt frågan borde behandlas av den då nyligentillsatta (bet. 1988/89:UbU9 s.9 f.). I betänkandet Frihet, ansvar, kompetens (SOU1992:1) redovisade utredningen sin slutsats: attinförande av en obligatorisk sådan kurs för allastudenter var principiellt oförenligt med den nyafriheten i examenssystemet, att en obligatorisksådan kurs skulle förlänga studietiderna generellt,och att det inte fanns tillräcklig tillgång pålärare för en sådan kurs för alla.Utskottet är inte berett att förorda en nationellbestämmelse om en sådan kurs av viss omfattningeller med visst innehåll. Enligt utskottets meningär det lärosätenas ansvar att med utgångspunkt i demål som anges för högskoleutbildningen ihögskolelagen och högskoleförordningen organiserasin utbildning och utforma sitt kursutbud på detsätt lärosätet finner bäst med hänsyn till sinastudenter och sina tillgångar på lärarkrafter ochandra resurser. Utskottet förutsätter att densystematiska kvalitetsutvärdering, somHögskoleverket skall genomföra av allhögskoleutbildning som syftar till examen, kommeratt i hög utsträckning gälla utbildningens förmågaatt förverkliga målen enligt högskolelagen ochhögskoleförordningen.Många motionärer tar upp frågor om anpassning avhögskoleutbildningen till invandrares behov.Moderata samlingspartiet skriver i motion2000/01:T717 att det måste göras möjligt för den somflyttat till att snabbt kompletteraeventuella brister och skillnader i förhållande tillsvenska examina och tidigt komma ut påarbetsmarknaden (yrk. 7).Kristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Ub810yrkande 10 ett tillkännagivande ominternationaliseringens konsekvenser. Invandrare medakademisk utbildning skall efter ankomsten hit kunnafå sin utbildning validerad och erbjudaskompletterande utbildning i svensk yrkesterminologi.De bör få studera svenska för invandrare viduniversitet och högskolor. EU:s insatser påutbildningsområdet bör begränsas till att främjarörlighet och utbyte, inte utvecklas till attharmonisera utbildningssystemen. Kontakter ochutbytesprogram med länder i Central- och Östeuropaoch länder utanför bör främjas.Centerpartiet pläderar i motion 2000/01:Ub479 förkompletterande utbildning för akademiker medinvandrarbakgrund (yrk. Inom sådan utbildningbör det även ges kvalificerad språkundervisning isvenska och fackspråk, heter det i motionen.Folkpartiet anser enligt motion 2000/01:Sf617yrkande 4 att det behövs en mångfald avintensivkurser i svenska, med så många platser attalla som söker kan få börja utan dröjsmål.Provtillfällen måste anordnas ofta. En studiecheckskulle enligt motionärerna vara ett värdefulltinstrument för att få konkurrens mellan anordnareoch valfrihet för individerna. De vill också att enmångfald av kompletterande korta kurser skall fåprövas fram och etableras vid universitet ochhögskolor. I motion 2000/01:Ub820 skriverFolkpartiet att det måste skapas rutiner för hurutländska universitetsutbildningar skall räknas iSverige (yrk. 20).Miljöpartiet påpekar i motion 2000/01:N388 att detbör bli enklare att få utländsk examen godkänd iSverige och lättare att komplettera tidigareutbildningar (yrk. 13 och 14).Förbättrade möjligheter till validering avutländsk examen begärs också i motion 2000/01:So545(c) yrkande 9. I motion 2000/01:Ub503 (s) påtalarmotionärerna att de olika program som finns för attvalidera utländska examina inte alltid är anpassadetill de förutsättningar som olika grupper har.Examinationsformer som är vanliga här i landet -t.ex. multiple choice-frågor - är t.ex. okända förde flesta utländska studenter. En väg att råda botpå dessa problem kan vara att i dialog med olikainvandrargrupper lägga upp försöksprojekt somstämmer överens med de olika gruppernasförutsättningar.Kvaliteten i svenskundervisningen för utländskaakademiker tas upp i motion 2000/01:Ub411 (kd).Motionärerna anser att det inte är bra attinvandrare med akademisk utbildning placeras i sammasfi-undervisning som personer med låg eller ingenutbildning. Riktad språkutbildning finns för läkare,sjuksköterskor och tandläkare, men bör enligtmotionärerna utökas till att omfatta fleryrkesgrupper.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Det är ett viktigt samhällsintresse att de somkommer till från andra länder och bosättersig här så snabbt som möjligt kan komma in iarbetslivet, försörja sig själva och bidra med sinakunskaper och sin kompetens. Då tas de till vara sompersoner och samhällsmedlemmar, till gagn för demsjälva och för hela samhället, och riskerna för attdet utvecklas motsättningar mellan invandrare ochinfödda motverkas. Ett system för ekvivalering avutländska högskoleutbildningar finns vidHögskoleverket. Ekvivaleringsverksamheten hartidigare varit underdimensionerad, vilket ledde tilllånga handläggningstider. Dessa problem är ihuvudsak övervunna. En utredning om validering avutländsk yrkeskompetens, huvudsakligen motsvarandeyrkesutbildningar på gymnasial nivå, tillsattes inovember 1999. Oberoende av utredarens arbete har enomfattande valideringsverksamhet utvecklats i flerakommuner. Utredaren har uppgiften att skyndsamtkartlägga, beskriva och analysera pågåendevalideringsarbete. Utredningen skall utmynna i enprövning av behovet av ett nationellt system förvalidering av vuxnas kunskaper och kompetens ochstatsfinansiella konsekvenser och samhällsekonomiskaeffekter av ett sådant system (dir. 2000:84). Ibudgeten har regeringen avsatt 7,5 miljonerkronor för utbyggnad av validering av utländskyrkeskompetens.En annan utredare har haft i uppdrag att lämnaförslag till åtgärder inom högskolan för att ökamångfalden med avseende på social och etniskbakgrund bland studenter och lärare. Hon har ocksåhaft i uppdrag att föreslå åtgärder för atthögskolan i ökad utsträckning skall kunna gekompletterande utbildning till invandrare medutländsk högskoleutbildning för att underlätta derasinträde i arbetslivet. Utredningens slutbetänkandeMångfald i högskolan (SOU 2000:47) remissbehandladesunder och kommer att ingå i underlagetför den aviserade propositionen om högskolefrågor iseptember 2001.Ett tillkännagivande om digital distansutbildningbegärs i motion 2000/01:T717 (m). Internationelltutbildnings- och forskningssamarbete, därdistansutbildningen ingår som ett moment blandflera, bör prioriteras, anser motionärerna.Ytterligare samarbetsavtal med de ledande lärosätenautomlands bör initieras för att underlättainternationellt studentutbyte (yrk. 9).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Enligt vad utskottet inhämtat planerar regeringenatt ta upp frågor om utveckling av distansutbildninginom högskolan i en proposition under nästariksmöte.Även motion 2000/01:Ub495 (c) tar uppdistansutbildning. Motionären anser att nuvaranderegler hindrar människor att delta idistansutbildning som Utbildningsradion anordnar isamarbete med universitet och högskolor, och som harställning som uppdragsutbildning. Uppdragsutbildningfår nämligen inte anordnas mot avgift från enskild.Motionären vill att också enskilda, utan krav påanställning eller annan bindning tilluppdragsgivare, skall kunna genomgåuppdragsutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Tanken på en sådan förändring som motionärenönskar har tagits upp inom Utredningen omindividuellt kompetenssparande. I betänkandetIndividuellt kompetenssparande (SOU 2000:119), sompublicerades , framhåller utredarenatt denna fråga bör prövas i ett vidareutbildningspolitiskt sammanhang. Regeringensberedning av utredarens förslag bör avvaktas.Folkpartiet framför i motion 2000/01:Ub820 på nyttsin uppfattning att universitet och högskolor skallfråntas ansvaret för utbildningar på gymnasienivå(yrk. Motionärerna anser att basår inte skallanordnas inom högskolan utan enbart inom komvux.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Det är liksom tidigare utskottetsuppfattning att rekryteringen tillnaturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning skulle försämras,om basåret enbart skulle anordnasinom komvux.Resurstilldelningssystemet förgrundläggande högskoleutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden om attresurstilldelningen skall baseras påstudenternas val och om ändratersättningssystem för distansutbildning ochdecentraliserad utbildning.Jämför reservation 2 (m).Moderata samlingspartiet vill, enligt motion 2000/01:Ub260, attstudenternas fria val, och inte regionalpolitiskahänsyn, skall styra var högskoleutbildningen skallbyggas ut (yrk. 18).I motion 2000/01:Ub519 (s) stryker motionärernaunder det angelägna i en ökad spridning avutbildningsplatserna och större möjligheter tilldistansutbildning i hela landet. Dagensersättningssystem för distansutbildning ochdecentraliserad utbildning är otillräckligt, ansermotionärerna och stöder sig på Regionalpolitiskautredningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarigheter till yrkande harbehandlats av vid varje underdenna mandatperiod, senast i betänkande 1999/2000:UbU14. Utskottet anser liksom tidigare attgrunddragen i det resurstilldelningssystem, sominfördes på förslag av den dåvarande regeringen år1993, skall ligga fast. Det är viktigt att allalärosäten - även de små och relativt nyetablerade -får ett tillräckligt studentunderlag för att kunnabygga upp lärarkompetens och andra resurser.Frågan om ersättningen förhelårsstudenter ochhelårsprestationer viddistansutbildning ochdecentraliserad utbildning haringått i utredningen om högskolansstyrning. Dess betänkande Högskolansstyrning (SOU 2000:82) ingår iunderlaget för den proposition omhögskolefrågor som regeringen nuförbereder och som har aviseratstill . böravvakta regeringens förslag.Högskolans lärare och undervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden omlärarförsörjningen i högskolan. Vidare avslårriksdagen ett yrkande om lärarnasarbetsförhållanden och tre yrkanden ompedagogiken i högskolan.Jämför reservationerna 6 (c), 3 (fp) och 5 (kd).En strategi för lärarförsörjningen i högskolan efterlyses avCenterpartiet i motion 2000/01:Ub239 yrkande 17 ochav i motion 2000/01:Ub820 yrkande 1.Enligt är en större rekrytering tillforskarutbildning runt om i landet en självklar deli en sådan strategi, men det krävs också en störreinternationell rekrytering av professorer,universitetslärare och forskare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden. En ökad examinationi forskarutbildningen har varit målet för flera avregeringens åtgärder , bl.a. närvillkoren för antagning till forskarutbildningstramades upp och anspråken på individuellastudieplaner och uppföljningen av dessa höjdes . Antalet forskarexamina ökade år 1999med , jämfört med året innan. Från och med1999 har ytterligare åtta lärosätenfått examensrätt inom forskarutbildning, vilketrimligen kommer att bidra till ytterligare ökning avantalet forskarexamina. Utskottet har inget attinvända mot en ökad internationell rekrytering avlärare inom högskolan, men anser att det ärlärosätenas ansvar att bedöma i vilka fall och påvilket sätt sådan rekrytering skall ske.Kristdemokraterna begär i motion 2000/01:Ub810 etttillkännagivande om arbetsförhållandena förhögskolans lärare (yrk. Motionärerna menar attlärarnas arbetsförhållanden bör utredas och derasroll uppvärderas. De lärare som väljer att kombinerasin lärartjänstgöring med forskning skall kunna göradet, och de som väljer att enbart undervisa skall hamöjlighet till det.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I högskolelagen (1992:1434) är det fastslaget attdet i en professors och en lektors arbetsuppgifternormalt skall ingå både undervisning och forskning,med undantag för det konstnärliga området (3 kap. 2och 5 §§). Utskottet är inte berett att förordaändring av detta. I högskoleförordningen (1993:100)föreskrivs att respektive lärosäte beslutar i vilkenomfattning lärarna där skall ha hand om utbildning,forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete.De nuvarande reglerna för läraranställningar inomhögskolan beslutades (prop. 1996/97:141,bet. 1997/98:UbU3, rskr. Regeringens förslaggrundades på betänkandeLärare för högskola i utveckling (SOU 1996:166).Där diskuterades på vilken nivå som fördelningen aven lärares arbetstid mellan olika slagsarbetsuppgifter bör beslutas, och utredaren kom framtill att all arbetsfördelning borde grundas påförhållandena i den lokala miljön. Utskottet delardenna uppfattning.Centerpartiet tar i motion 2000/01:Ub479 upppedagogiken i högskoleutbildningen. Regeringen böråterkomma med förslag till sådan ändring ihögskolelagen att pedagogisk utbildning blirobligatorisk för högskolans lärare (yrk. Vidarebehöver den högskoledidaktiska forskningen, somvarit eftersatt, få stöd (yrk. Högskoleverketbör ges i uppdrag att utveckla undervisnings- ochexaminationsformer genom att dokumentera det somsker på olika håll inom högskolan och sprida det(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En särskild utredare arbetar med pedagogiskförnyelse av den högre utbildningen. I hans uppdragingår bl.a. att lägga fram förslag om hur denpedagogiska förnyelsen kan främjas genom pedagogiskutbildning för olika lärarkategorier inom högskolan(dir. 2000:24). Utredningens betänkande Nya villkorför lärandet i den högre utbildningen (SOU 2001:13)publiceras . Regeringens beredning avärendet bör avvaktas. Utskottet utgår från atthögskoledidaktisk forskning kommer att kunna få stödinom ramen för de medel som förfogaröver för utbildningsvetenskaplig forskning. Deuppgifter för som föreslås i yrkande3 ingår redan i verkets uppdrag enligt instruktionenför detta (1995:945).Högskoleorganisatoriska frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om atthögskolestyrelserna helt skall utses avhögskolorna själva. avslår ocksåtvå motionsyrkanden om högskolans samverkanmed det omgivande samhället, två yrkanden omfristående högskolor samt en motion om samladhögskoleutbildning i Malmö.Jämför reservation 3 (fp), 6 (c) och 2 (m).Högskolestyrelserna bör enligt motion2000/01:Ub820 utses av högskolorna själva, inte avregeringen (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.De flesta statliga lärosäten har en styrelsemed 15 ledamöter. Sex av dessa utses av lärarna(tre) och studenterna (tre) vid lärosätet och deövriga av regeringen.