bet · GP01NU14 · 2002-04-09 00:00:00 — Medde kunskaper som finns tillgängliga är detinte möjligt att peka ut de miljömässigt ochekonomiskt bästa lösningarna när det gällerframtidens drivmedel och bilmotorer. Utskottet utgårdärför ifrån att samtliga bränslen analyseras iregeringens fortsatta beredningsarbete för att uppnåde miljömässigt och ekonomiskt bästa lösningarnainom det energitekniska området. I linje därmed serutskottet positivt på att systemet med miljöklasserför fordonsbränslen nu ses över. I likhet medskatteutskottet vill utskottet understryka attbedömningen av miljömässiga och ekonomiskakonsekvenser av drivmedlen inte bara bör innefattabränslet som sådant utan också hur bränsletproduceras och vad det produceras av.När det gäller förslaget i motion 2000/01:Sk776(v) om att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om s.k. gröna certifikat förintroduktion av förnybara drivmedel har - somredovisats ovan - utvecklingen gått åt det håll sommotionärerna förordat. Regeringen avser nämligen,när tagit ställning till gröna certifikatför el, att utreda om ett sådant system även kanvara tillämpligt för alternativa drivmedel och hurdetta i så fall kan utformas. Som framgått av dentidigare redovisningen har energipropositionen, därett kvotbaserat certifikatsystem ingår, nyligenöverlämnats till . Liksom miljö- ochjordbruksutskottet anser näringsutskottet att ettsystem med gröna certifikat för alternativadrivmedel skulle kunna vara en effektiv metod attfrämja alternativa drivmedel. Utskottet ställer sigdärför positivt till framtida utredningsinsatser.Det kan vidare konstateras att medlemskapi EU ger möjlighet till ökade kunskaper och ökatinflytande i regionen när det gäller miljöfrågor.Som framgått av det föregående gäller attutvecklingen på drivmedelsområdet drivs framåt inomEU:s ram som dels anpassar sinlagstiftning till EU, dels driver egnautvecklingsprogram.Exempel på sådana utvecklingsprogram är bl.a. detovan redovisade samverkansprogrammet mellan svenskastaten och fordonsindustrin, det s.k. gröna-bilen-projektet, och pilotanläggningen företanolproduktion i . När det gällermotionsönskemål om lokalisering i samband medeventuell framtida produktion av etanol villutskottet inte uttala någon uppfattning i frågan omgeografisk placering.Sverige har tillsammans med andra länder ettansvar för att det globala målet angåendebegränsning av växthusgaser (Förenta nationernasramkonvention om klimatförändringar) kan uppnås.Olika vidtagna och planerade skatteåtgärder harredovisats ovan. Det är också viktigt att notera atttrafikrelaterade skatter och undantagen förindustrins energi- och koldioxidskatt skall sesöver. Utskottet delar motionärernas syn när detgäller vikten av att håller en fortsatt högambitionsnivå i fråga om begränsning avkoldioxidutsläppen.Med hänsyn till den pågående utvecklingen när detgäller forskning och utveckling inom bil- ochbränsleområdet, utredningar i olika faser,regeringens beredning samt det pågåendesamverkansprogrammet mellan regeringen ochbilindustrin, finner utskottet inte anledning attnärmare gå in på samtliga spörsmål i de olikamotionerna. Liksom motionärerna eftersträvarutskottet en fortsatt minskning av biltrafikensemissioner och fortsatta ansträngningar att finnamiljöanpassade och ekonomiska lösningar på dettaområde.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksde här aktuella motions-yrkandena.Samverkansavtalet mellan svenskastaten och fordonsindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till planeradeutvärderingsinsatser avslå ett motionsyrkandeom ytterligare krav på resultatredovisninginom samverkansprogrammet mellan staten ochfordonsindustrin. Jämför reservation 4 (v,mp).MotionenI motion 2000/01:Sk776 redovisas attsamverkansprogrammet mellan den svenska staten ochfordonstillverkarna har kritiserats för att intevara tillräckligt koordinerat med de svenskamiljömålen. Motionärerna anser att staten skallställa krav på konkreta resultat frånfordonsindustrin. Förutom miljöeffekter av sådanakrav kan de också medverka till att höja den svenskafordonsindustrins konkurrenskraft gentemot utländskakonkurrenter, anförs det. Dessa krav bör enligtmotionärerna också omfatta fordonsindustrins bidragtill introduktion av förnybara drivmedel.Vissa kompletterande uppgifterI träffade svenska staten ett avtal medScania , , PersonvagnarAB och om ett samverkansprogrammellan staten och fordonstillverkarna kringutvecklingen av mer miljöanpassade fordon, det s.k.gröna-bilen-projektet. Programmets syfte är attfrämja utvecklingen i av mer miljöanpassadteknik så att den svenska fordonsindustrins tillväxtoch konkurrenskraft kan främjas samtidigtsom bilparkens miljöanpassning påskyndas.Samverkansprogrammet omfattar:1. Ett forsknings- och utvecklingsprogram. Målet fördetta är att genom forskning och utveckling fåfram fordonsteknik som kan byggas in i framtidaprodukter och ge dessa bättre miljöegenskaper ochdärigenom bättre konkurrenskraft. Ett delmål äratt underleverantörer och andra företag medverkari projekten.2.3. Målet är att öka antalethögskoleutbildade med kompetens inomfordonsområdet. Kurspaket med fordonsinriktningskall skapas inom grundutbildningen påhögskolenivå.4.5. Målet är att skapa fungerandeforum för informella diskussioner kringgemensamma frågor, såväl inomsamverkansprogrammet som med andra svenska ochinternationella aktörer. Inledningsvis har tvåämnesområden identifierats, nämligenbränslefrågor och utbildningsfrågor relateradetill fordonsindustrin.6.Samverkansprogrammets totalbudget uppgår till , varav staten står för högst 500miljoner kronor och resterande medel skjuts tillfrån industrin. Programmet löper t.o.m. år 2005.Tyngdpunkten i programmet ligger på utveckling avmotorer och framdrivningssystem där förbättringarger en direkt miljöeffekt. Metangasmotorer,avgasrening, bränslecell- och elhybridfordon, nydieselmotorteknik och avancerade motorkoncept ärområden som ingår. Därutöver görs vissa mindresatsningar som indirekt ger effekter på fordonensmiljöprestanda såsom t.ex. användning avlättviktsmaterial.Samverkansprogrammet leds av Programrådet förfordonsforskning (PFF), där staten representeras avVinnova, , ochNaturvårdsverket. Projekt beslutas i Programrådetefter det att varje projektförslag behandlats i enmyndighetsberedning med ovan nämnda myndigheter ochden sökande. ligger hos ,som formellt ansvarar för programmet.Enligt avtalet skall PFF en gång årligenorganisera en genomgång av erfarenheterna inomsamverkansprogrammet, till vilken berörda personerinom och programmet skallinbjudas. skall genomPFF:s försorg en oberoende expertgrupp utvärdera hurprojekt och tecknade projektavtal stämmer överensmed programmets syfte och mål. Senast den 1 juli2003 skall utvärderingen inlämnas till regeringen.PFF kan till denna utvärdering foga sina egnasynpunkter.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig - liksom tidigare - positivttill det pågående samverkansprogrammet mellansvenska staten och fordonsindustrin och anser attdetta program är ett viktigt led bland insatsernaför att skapa ett långsiktigt uthålligtenergisystem. Enligt utskottets uppfattning ärprogrammet av betydelse såväl för forskningen somför utvecklingen av miljövänliga fordon och förkonkurrenskraft och tillväxt. Det kan erinras om attsamverkansprogrammet vilar på ett avtal mellanstaten och fordonsindustrin. Utskottet utgår frånatt programmet utvärderas enligt planerna.Motionssynpunkten att samverkansprogrammet skallbidra till en introduktion av förnybara drivmedel äri viss utsträckning tillgodosedd genom verksamheteninom de insatsområden, bl.a. bränslecell- ochelhybridfordon samt utveckling av motorteknik förbiogas, som parterna enats om.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks det häraktuella motionsyrkandet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Alternativa drivmedel m.m. (punkt 1)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:K426 yrkande29 och 2001/02:MJ423 yrkande 12 och avslårmotionerna 2000/01:Sk776 yrkande 5, 2000/01:T215yrkande 10, 2000/01:N281, 2000/01:N284,2000/01:N343, 2000/01:N353, 2001/02:MJ337 yrkandena13-15, 2001/02: N27 yrkande 15 och 2001/02:N220.StällningstagandeMot bakgrund av den lämnade redovisningen gör viföljande bedömning av de här aktuellamotionsyrkandena. Som tidigare framgått är vissayrkanden delvis likartade med de bil- ochbränslemotioner som miljö- och jordbruksutskottetrespektive skatteutskottet behandlat. Dessa utskotthanterar ett antal lagstiftnings- och budgetfrågorpå området, medan näringsutskottets ansvarsområdesnarast rör energisituationen i samband med bilismensamt forskning och utveckling.Vi ansluter oss till de uppfattningar som framförsi motionerna 2001/02:K426 (kd) och 2001/02:MJ423(kd) om att EU-länderna bör göra gemensam sak föratt utveckla och främja omställningen till drivmedelmed låga eller inga koldioxidutsläpp. Det är dockinte möjligt att uttala vilket av de alternativadrivmedlen som blir den bästa lösningen ur miljö-och effektivitetssynpunkt. Därför bör forskningenmed kraft drivas vidare, även genom Europagemensammasatsningar. Det handlar om att få med sig helaunionen och kandidatländerna i en gemensam kamp föratt hejda växthuseffekten. Det räcker inte attSverige agerar på egen hand. Även utvecklingen medkrav på nollemissionsfordon i bör följasnoggrant. Vi vill understryka angelägenheten av attforskning och utveckling snabbas upp på dettaområde. Det ligger i samhällets intresse att stödjaforskningen kring ny teknik och därmed bidra till enmiljömässigt hållbar utveckling av transportsektorn.Det är också viktigt att medborgare och företagfår någorlunda likartade villkor för sitt handlandeså att exempelvis miljöskadliga verksamheter inteflyttas från ett land till ett annat eller attosunda konkurrensförhållanden gör attsysselsättningen i ett miljömedvetet land slås ut.När det gäller vilka åtgärder som bör prövas ellervidtas i miljöstyrande syfte är vi mycket kritiskamot det nuvarande regelverket. Vi anser i likhet medföreträdarna för Moderata samlingspartiet ochKristdemokraterna i skatteutskottet (bet.2001/02:SkU12) att miljöstyrningen vad gällerskatter, avgifter och övrigt regelverk som styrvalet av fordonsbränslen och miljövänlig teknikbehöver förbättras. Det system av skatter och reglersom skall styra mot miljövänligare trafik börjaralltmer likna ett lapptäcke. När bristeruppmärksammas görs nya tillägg och specialregler sominte hänger ihop med helheten. Följden har blivitett otydligt regelverk som har stora brister, inteminst när det gäller att effektivt styra motmiljövänligare fordon och bränslen. Vi instämmerdärför i att det är angeläget att en total översyngörs av hela det system av skatter, miljöklasser ochövriga regler som skall styra mot utveckling ochanvändande av miljövänlig teknik inom vägtrafiken.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.2. Alternativa drivmedel m.m. (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:MJ337yrkandena 13-15 och 2001/02:N27 yrkande 15 ochavslår motionerna 2000/01: Sk776 yrkande 5,2000/01:T215 yrkande 10, 2000/01:N281, 2000/01:N284,2000/01:N343, 2000/01:N353, 2001/02:K426 yrkande 29,2001/02:MJ423 yrkande 12 och 2001/02:N220.StällningstagandeMot bakgrund av den lämnade redovisningen gör jagföljande bedömning av de här aktuellamotionsyrkandena. Som tidigare framgått är vissayrkanden delvis likartade med de bil- ochbränslemotioner som miljö- och jordbruksutskottetrespektive skatteutskottet behandlat. Dessa utskotthanterar ett antal lagstiftnings- och budgetfrågorpå området, medan näringsutskottets ansvarsområdesnarast rör energisituationen i samband med bilismensamt forskning och utveckling.Att komma till rätta med trafikens ökande utsläppmåste enligt min mening prioriteras upp.Utvecklingen och produktionen av alternativadrivmedel riskerar emellertid att stanna upp pågrund av de tvetydiga signaler som regeringen sänderut. har under en följd av årföreslagit en mängd åtgärder och strategier somskulle kunna hjälpa till att skapa ett mermiljövänligt transportsystem. Tyvärr har riksdageninte stött dessa förslag.Det råder en betydande enighet om attkoldioxidutsläppen, som dagens fossilbaseradebränslen ger upphov till, måste minskas. Biobaseradedrivmedel framhålls i det sammanhanget som ettalternativ. Som anförs i motion 2001/02:N27 (c) börregeringen ta initiativ till att utforma ett samlatprogram för produktion av alternativa drivmedel frånbåde spannmål och skogsråvara. vill jagförorda att samtliga bränslen granskas utifrån dentotala miljöeffekten och att definitionen avbegreppet koldioxidneutral blir tillräckligtomfattande, tydlig och praktiskt tillämpbar.För att skapa ett "grönt" transportsystem behövsen kraftfull strategi för att introducera nya ochmiljövänliga drivmedel; inte minst spelarskattesystemet en viktig roll i detta arbete. Föratt driva på utvecklingen vill jag dels peka påvikten av kraftigt stöd till forskning ochutveckling på detta område, dels påtala behovet avtydliga mål. Jag instämmer i vad som sägs i motion2001/02:MJ337 (c) om att målsättningen bör vara attpå radikalt minska användningen av fossilabränslen som olja, bensin och diesel genom att satsapå t.ex. etanol, vätgas och el. Vidare bör Sverigesätta som mål att av denyförsålda fordonen är nollemissionsfordon. Det ärockså nödvändigt att ställa krav pådrivmedelsförsäljarna att de skall kunnatillhandahålla biodrivmedel på samtliga störreförsäljningsställen fr.o.m. år 2005.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.3. Alternativa drivmedel m.m. (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 3. Därmedbifaller delvis motionerna 2000/01:N343och 2001/02:N220 och avslår motionerna 2000/01:Sk776yrkande 5, 2000/01: T215 yrkande 10, 2000/01:N281,2000/01:N284, 2000/01:N353, 2001/02: K426 yrkande29, 2001/02:MJ337 yrkandena 13-15, 2001/02:MJ423yrkande 12 och 2001/02:N27 yrkande 15.StällningstagandeMot bakgrund av den lämnade redovisningen gör jagföljande bedömning av de här aktuellamotionsyrkandena. Som tidigare framgått är vissayrkanden delvis likartade med de bil- ochbränslemotioner som miljö- och jordbruksutskottetrespektive skatteutskottet behandlat. Dessa utskotthanterar ett antal lagstiftnings- och budgetfrågorpå området, medan näringsutskottets ansvarsområdesnarast rör energisituationen i samband med bilismensamt forskning och utveckling.Jag ansluter mig till uppfattningen i motionerna2000/01:N343 (mp) och 2001/02:N220 (mp) om att enöversyn bör göras av stöd, regelverk och skatter,när det gäller vätgas som alternativt drivmedel.Enligt min uppfattning är vätgasdrift - om vätgasenframställs på ett miljövänligt och energieffektivtsätt - ett ur miljösynpunkt bra alternativ tillfossilbränsle. Utvecklingen av förnyelsebara och urmiljösynpunkt bättre drivmedel skall inte försenasgenom ett ogenomtänkt regelverk.EU-länderna bör göra gemensam sak för att utvecklaoch främja omställningen till drivmedel med godamiljöegenskaper och med låga eller ingakoldioxidutsläpp. Det är dock inte möjligt attuttala vilket av de alternativa drivmedlen som blirden bästa lösningen ur miljö- ocheffektivitetssynpunkt. Därför bör forskningen medkraft drivas vidare, även genom Europagemensammasatsningar. Det handlar om att få med sig helaunionen och kandidatländerna i en gemensam kamp föratt hejda växthuseffekten. Det räcker inte attSverige agerar på egen hand. Även utvecklingen medkrav på nollemissionsfordon i bör följasnoggrant. Jag vill understryka angelägenheten av attforskning och utveckling snabbas upp på dettaområde.Det står helt klart att miljöstyrningen vad gällerskatter, avgifter och övrigt regelverk som styrvalet av fordonsbränslen och miljövänlig teknikbehöver förbättras.Skattenedsättningar på drivmedel styrs inom EU avmineraloljedirektivet. Från mineraloljedirektivetsbestämmelser finns olika typer av undantag som kanberättiga till skattenedsättningar, t.ex.pilotprojekt (artikel 8.2 d) och undantag för biogasoch miljöklassningsregler (artikel 8.4). Demöjligheter som länderna har tillskattenedsättningar har i inte använts påbästa möjliga sätt. Mycken berättigad kritik kanriktas både mot miljöanpassningen ochkonkurrensneutraliteten i de regler och skatter somi utformats med hjälp av undantagen.Regeringen bör därför göra en totalöversyn över hurundantagen används för att åstadkomma mermiljörelevans och konkurrensneutralitet. Nuvaranderegler gynnar stora producenter med rikliga resurseroch goda kontakter.Sverige bör även verka i EU för attmineraloljedirektivet skall ge möjlighet attdifferentiera skattebelastningen enligt principen omatt förorenaren betalar (polluters pay principle).Skattenedsättningar bör således styras av i vilkengrad ett drivmedel i ett livscykelperspektiv ärkoldioxidneutralt och av hur hälso- och miljövänligti övrigt drivmedlet är i ett livscykelperspektiv.En analys av drivmedels- och energiområdetsammantaget bör göras för att klargöra huren ur resurseffektivitetssynvinkel ochmiljösynvinkel optimal användning av de totalaenergiresurserna kan ske.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.4. Samverkansprogrammet mellan staten ochfordonsindustrin (punkt 2)av (), () ochLennart Värmby (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 4. Därmedbifaller motion 2000/01:Sk776 yrkande 6.StällningstagandeVi instämmer med den syn på samverkansavtalet somredovisas i motion 2000/01:Sk776 (v).Samverkansprogrammet mellan svenska staten ochfordonsindustrin skall främja utvecklingen av mermiljöanpassad teknik så att den svenskafordonsindustrins tillväxt och konkurrenskraft påsikt kan bibehållas som bilparkensmiljöanpassning påskyndas. Det är av största viktatt denna satsning från staten och fordonsindustrinblir framgångsrik. Kontrollstationer är nödvändigaunder samverkansprojektets gång för att uppmärksammaeventuella behov av justeringar i insatserna.Regeringen bör därför 2003 ge en delrapportering av resultaten inomde olika insatsområdena.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Alternativa drivmedel m.m. (punkt 1)av () och ().När det gäller frågan om gröna certifikat harutvecklingen gått i den riktning som Vänsterpartietförordar. Efter samarbete mellan Socialdemokraterna,föreslås i den tillriksdagen överlämnade energipolitiskapropositionen (prop. 2001/02:143) att ettmarknadsbaserat stödsystem för att främja förnybarelproduktion införs. Systemet är avsett att bygga påhandel med elcertifikat och föreslås träda i kraftden . Det är nu angeläget att gåvidare med s.k. gröna certifikat även i fråga omdrivmedel. Certifikathandel för alternativadrivmedel kan komma att spela en viktig roll när detgäller att minska koldioxidutsläppen frånbiltrafiken.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2000/012000/01:Sk776 av m.fl. (v):5. begär att regeringen lägger framförslag om gröna certifikat för introduktion avförnybara drivmedel.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de aviseradeförbättringarna i samverkansprogrammet mellanstaten och fordonsindustrin skall leda till attregeringen och fordonsindustrin konkret kanredovisa hur programmet bidrar till enintroduktion av förnybara drivmedel.2000/01:T215 av ():10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om miljön.2000/01:N281 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om pilotprojekt på Gotlandrörande etanolproduktion.2000/01:N284 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om etablering av enpilotanläggning i för produktion avetanol baserad på skogsråvara samt utarbetande av enlångsiktig strategi för utveckling av bioalkoholer.2000/01:N343 av ():1. begär att regeringen låter göra enöversyn av reglerna för stöd till utveckling avvätgasfordon.2. begär att regeringen tillsätter enutredning om stimulansbidrag eller skattereglersom gynnar framtagning av alternativa drivmedelsåsom vätgas.2000/01:N353 av och ():tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka för en snabbare utveckling inom förnybaraenergikällor.Motioner från allmänna motionstiden2001/022001/02:K426 av m.fl. (kd):29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU bör satsagemensamt på att utveckla och främja omställningentill bränslen med låga eller ingakoldioxidutsläpp.2001/02:MJ337 av m.fl. (c):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ta fram etttioårsprogram för att halvera användningen avfossila bränslen.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ställa krav påsamtliga större försäljningsställen att till år2005 tillhandahålla biodrivmedel.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börsätta som mål att skall avde nyförsålda fordonen vara nollemissionsfordon.2001/02:MJ423 av m.fl. (kd):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om långsiktiga målvad gäller nya bränslen och ny teknik.2001/02:N220 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en översyn börgöras av reglerna för stöd till utveckling avvätgasfordon.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att en utredningom stimulansbidrag eller skatteregler som gynnarframtagning av alternativa drivmedel, såsomvätgas, kommer till stånd.Motion med anledning av proposition2001/02:42001/02:N27 av m.fl. (c):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börta initiativ till att utforma ett samlat program förproduktion av alternativa drivmedel från bådespannmål och skogsråvara.