bet · GP01UBU7 · 2002-03-07 00:00:00 — Motionärerna menar att den avregeringen förordade modellen innebär stora problem.Avslag på regeringens förslag tillbidragsprinciper för fristående gymnasieskolorbegärs också av i motion 2001/02:Ub19yrkande 8. I motionen framhålls att bidragssystemetför fristående gymnasieskolor behöver förbättras.Det nu framlagda förslaget är dock inte tillräckligtberett.Moderaterna framhåller i motion 2001/02:Ub15yrkande 10 som skäl för avslag att ändrade principerför att beräkna ersättningen till friståendegymnasieskolor bör grundas på en analys av hurkommunerna redovisar sina kostnader för skolan. Detär dessutom administrativt krävande att arbetaenligt den modell som regeringen föreslagit,eftersom fristående gymnasieskolor ofta rekryterarelever från många olika kommuner. Moderaternaförordar således att riksprislistan behålls, menvälkomnar förbättringar i beräkningsmodellen fördenna.I motion 2001/02:Ub18 yrkande 7 förordarKristdemokraterna att resultatet av det arbete sombedrivs inom 1999 års skollagskommitté respektiveinom 2000 skall inväntas innan ettnytt förslag läggs fram om bidragsprinciper förfristående gymnasieskolor. Enligt Kristdemokraternasmotion 2001/02:Ub447 från allmänna motionstiden skall fristående gymnasieskolor ha samma ersättningsom offentliga skolor (yrk. 21).Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående när det gäller denobligatoriska skolan avstyrkt regeringens förslag omatt införa en särskild lagregel, att kommunensbidrag till fristående grundskola eller särskolaskall bestämmas med hänsyn till kommunens ansvar föratt bereda grundskole- och särskoleutbildning, des.k. skolpliktskostnaderna.Också i fråga om bidragen till friståendegymnasieskolor har starka invändningar förts fram imotioner mot den föreslagna lagregeln att bidragenskall bestämmas med hänsyn till kommunens ansvar föratt bereda gymnasieutbildning åt samtliga ungdomar ikommunen som har rätt till sådan. Utskottetinstämmer med motionärerna i att lagregeln i frågainte bör införas. Kommunens möjlighet att reducerabidragsbeloppet skall baseras på de faktiskakostnaderna och inte schabloniseras.Utskottet föreslår att , med godkännandeav vad utskottet anfört, avslår regeringens förslagi denna del och därmed bifaller motionerna2001/02:Ub15 yrkande 10, 2001/02:Ub16 yrkande 6,2001/02:Ub17 yrkande 8, 2001/02:Ub18 yrkande 7 och2001/02:Ub19 yrkande 8, samtliga i denna del.I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslagtill lagregler för bidrag till friståendegymnasieskolor. Sådana bidrag skall lämnas främstmed ledning av kostnaden för motsvarande nationellaprogram i elevens hemkommun eller i den kommun därden fristående skolan är belägen. Enligt utskottetsmening bör det nya bidragssystemet, bättre än vadriksprislistan gjort, kunna garantera att likvärdigaoch rättvisa ekonomiska villkor skall gälla förkommunala och fristående gymnasieskolor.Riksdagen bör således, i fråga om regeringensförslag till lag om ändring i skollagen, dels anta 9kap. 8 § fjärde stycket, dels anta 9 kap. 8 a § medden ändringen att bestämmelsen får den lydelse somutskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Ub17 yrkande 8 i denna del,bifaller delvis motionerna 2001/02:Ub15 yrkande 10,2001/02:Ub16 yrkande 6, 2001/02:Ub18 yrkande 7 och2001/02:Ub19 yrkande 8, samtliga i denna del, samtavslår motion 2001/02:Ub447 yrkande 21.Redovisning av kostnader för olikagymnasieprogramMotionerI motion 2001/02:Ub16 yrkande 7 föreslårCenterpartiet att hos regeringen begär enutredning om principer för att beräkna ersättningtill en fristående gymnasieskola. göra en analys av hur kommunerna redovisarsina kostnader för skolan.Enligt i motion 2001/02:Ub19 yrkande 9bör ett lättöverskådligt system för redovisning avkommunernas kostnader för olika skolformer ochgymnasieprogram utvecklas. Ett sådant systembehövs för det fortsatta arbetet med att ta framregler för bidrag till fristående gymnasieskolor,menar motionärerna.Miljöpartiet förordar likaså, i motion2001/02:Ub17 yrkande 9, att ett enhetligtredovisningssystem utarbetas för kostnader för olikaprogram vid kommunala gymnasieskolor. Enligtmotionen skall sammanställakostnadsuppgifterna. Denna sammanställning skallutformas så att den ger ett bra underlag förfristående gymnasieskolor när de fakturerarelevernas hemkommuner.Utskottets ställningstagandeHittills har regeringen fastställt de årligabidragsbelopp per gymnasieprogram, den s.k.riksprislistan, som finns som bilaga tillförordningen (1996:1206) om fristående skolor. Påregeringens uppdrag har årligensammanställt underlag för att beräkna dessabidragsbelopp. Enligt regeringens bedömning ipropositionen bör det ankomma på attframöver fastställa vilka bidragsbelopp som i sistahand om varken hemkommunen eller lägeskommunenanordnar relevant program skall gälla för elever ifristående gymnasieskolor.I utredningen som ligger till grund förregeringens förslag uttalades att bordeöka sina ansträngningar att åstadkomma en högresvarsfrekvens från kommunerna vad avserkostnadsredovisningen per elev och gymnasieprogram.Regeringen hänvisar i propositionen tillförordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighetför skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendetm.m. Enligt denna förordning är skolhuvudmännenskyldiga att för uppföljning och utvärdering avskolväsendet lämna de uppgifter som Skolverketföreskriver. Om en skolhuvudman inte fullgör sinaskyldigheter i detta avseende får vidvite förelägga skolhuvudmannen att fullgöra sinaskyldigheter.Utskottet konstaterar att arbete med insamling ochsammanställning av kommunernas kostnader för skolanpågår inom . Verket avses få sommyndighetsuppgift att fastställa vilka belopp som isista hand skall utgå till friståendegymnasieskolor.Utskottet föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening behovet av att detutarbetas ett system för redovisning av kostnadernaför olika program vid kommunala gymnasieskolor.Skolverket bör få i uppdrag att göra en sådansammanställning av relevanta kostnadsuppgifter somkan bilda underlag för de fristående skolornasfakturering till elevernas hemkommuner. Därmedbifaller delvis motionerna 2001/02:Ub16yrkande 7, 2001/02:Ub17 yrkande 9 och 2001/02:Ub19yrkande 9.Kompensation för momskostnaderMotionerFrågan om fristående skolors kompensation förmervärdesskatt (moms) behandlas i motionerna2001/02:Ub18 yrkande 4 och 2001/02:Ub547 yrkande 1från . De betonar att det måstefinnas likvärdiga villkor för fristående skolor ochkommunala skolor, när det gäller moms på de varoroch tjänster som skolan köper in. Särskilt förfristående gymnasieskolor med praktiskautbildningar, som kräver omfattande inköp avmateriel, är momsreglerna ett stort problem.Även i motionerna 2001/02:Ub289 (m) yrkande 5 och2001/02:Sk426 (m) pekar motionärerna på svårigheterför fristående skolor att få full kompensation frånkommunen för momskostnader.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Genom en ändring i förordningen (1996:1206) omfristående skolor fr.o.m. den 1 januari 2001infördes föreskrifter om att en kommun som lämnarbidrag för en elev i en fristående grundskola ellerförskoleklass skall för skolan kunna redovisa hurstor andel av bidraget som är ersättning förkostnader för mervärdesskatt.För fristående gymnasieskolor gäller enligtnuvarande bestämmelser att ersättning för sådaningående mervärdesskatt som skolan saknaravdragsrätt för ingår i den s.k. riksprislistansbidragsbelopp (bilaga till nämnda förordning).Utskottet förutsätter, i likhet med regeringen,att kommunerna inom ramen för det nyabidragssystemet till fristående gymnasieskolorbeaktar att den fristående skolan till följd avskillnaden i huvudmannaskap har vissa högrekostnader vad gäller mervärdesskatt.Statlig tillsynUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominrättande av ett utvärdering ochtillsyn av skolor.Jämför reservation 10 (c, fp).PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att även i fortsättningen skall svara förtillsynen av fristående skolor som har godkäntseller förklarats berättigade till bidrag.MotionerI motion 2001/02:Ub16 yrkande 8 i denna del begärCenterpartiet ett tillkännagivande till regeringenom att ett fristående nationellt kvalitetsinstitutskall inrättas med uppgift att vara ansvarigt förutvärdering och uppföljning av såväl kommunala somfristående skolor.Motsvarande begäran framställs av imotion 2001/02:Ub19 yrkande 6, nämligen att ennationell skolinspektion skall inrättas förutvärdering och tillsyn av kommunala och friståendeskolor. Motionärerna anmärker att Skolverketsuppdrag att både stödja och granska skolväsendetinnebär att verket också granskar sig självt, och såskall inte tillsynen vara uppbyggd.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Utskottet har behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden liknande de nu aktuella,(bet. 2001/02:UbU1). Riksdagenhar följt utskottet. Utskottet anser, liksomtidigare, att nuvarande ordning med enkvalitetsgranskningsnämnd som knutits till denansvariga sektorsmyndigheten, , är attföredra framför ett fristående kvalitetsinstitut.Kvalitetsgranskningsnämnden har en självständigställning inom verket. Den har till uppgift attgranska och värdera kvalitet och resultat iundervisning och annan verksamhet i skolväsendet ochbarnomsorgen (nationella kvalitetsgranskningar).Nämnden skall därvid särskilt bedöma om målen förutbildningen respektive verksamheten har uppnåtts.Regeringen anger närmare riktlinjer för dennakvalitetsgranskning. Nämnden skall lämna enrapport till regeringen över sin verksamhet. Irapporten kan nämnden föreslå nyagranskningsområden.Kommunal uppföljning och utvärderingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå regeringens förslag tilländringar i skollagen som innebär att enkommun skall följa upp och utvärderaverksamheten vid fristående skolor i kommunensom får offentligt bidrag samt att skolornaskall vara skyldiga att delta i dennauppföljning och utvärdering.Jämför reservation 9 (s, v).Gällande bestämmelserEnligt 9 kap. skollagen har den kommun där enfristående skola är belägen rätt till insyn iskolans verksamhet, om skolan får bidrag avkommunen. Fristående skolor som får kommunala bidragär också skyldiga att delta i den uppföljning ochutvärdering som kommunen gör av sina egna skolor, iden utsträckning som kommunen bestämmer. Motsvarandegäller enligt 2 b kap. skollagen för den friståendeförskoleklassen.PropositionenRegeringen anför i propositionen att det finns skälatt stärka uppföljningen och utvärderingen avfristående skolor. Enligt regeringens mening skallkommunerna ha ett ansvar för den lokalauppföljningen och utvärderingen av kvaliteten i denutbildning som ges i skolväsendet för barn ochungdom. Skälen till detta är flera, men ett av deviktigare är att upprätthålla den ansvarsfördelningmellan stat och kommun som decentraliseringen av densvenska skolan innebär. Ett växande antal friståendeskolor som uteslutande står under statlig kontrollmedför att kommunernas ansvar för skolväsendet ikommunen begränsas. Det är enligt regeringen rimligtatt kommunen skall ha möjlighet att bedömakvaliteten i all den skolverksamhet som erbjuds barnoch ungdomar i kommunen.I propositionen föreslås att en kommun, tillskillnad från , skall vara skyldig attinkludera fristående skolor i den uppföljning ochutvärdering som kommunen gör av sina egna skolor.Det innebär att kommunen måste ha insyn iverksamheten hos en fristående skola som fåroffentligt bidrag. Med dessa förändringar blirkontrollen av fristående skolor inte avhängig av denenskilda kommunens ambitionsnivå.Fristående skolor som får offentligt bidrag skalldärmed vara skyldiga att delta i den uppföljning ochutvärdering som en kommun gör av skolväsendet ikommunen.Förslagen innebär ändringar i 2 kap. 8 §, 2 b kap.8 § samt 9 kap. 11, 12, 13 och 14 §§ skollagen.Enligt regeringens bedömning bör fristående skolorsom har rätt till bidrag vara skyldiga att lämnasina kvalitetsredovisningar, enligt förordningen(1997:702) om kvalitetsredovisning inomskolväsendet, till den kommun där skolan är belägen.Vidare bör få i uppdrag att utarbetaallmänna råd för kommunernas uppföljning ochutvärdering.MotionerModerata samlingspartiet, ,ställersig avvisande till regeringens förslag om kommunaluppföljning och utvärdering av fristående skolor.Enligt i motion 2001/02:Ub15 yrkande11 är det inte acceptabelt att kommunerna som driveregna skolor utövar tillsyn eller granskarfristående skolor, i synnerhet inte om kommunernadessutom skall få ökat inflytande över om friståendeskolor över huvud taget skall godkännas eller fåfortsätta sin verksamhet. ser positivtpå att fristående skolor erbjuds möjlighet att ingåi kommunens kvalitetsuppföljning, inte minst därföratt det ger god information om olika skolor förelever, föräldrar och allmänhet. Deltagandet fårdock inte vara ett krav.Kristdemokraterna redovisar i motion 2001/02:Ub18yrkande 8 samma uppfattning, nämligen att friståendeskolor skall erbjudas, men inte vara skyldiga attdelta i den kommunala uppföljningen ochutvärderingen av skolor. Också Kristdemokraternaskriver om värdet av att elever informeras omskolorna i kommunen.Synpunkter på det olämpliga i att kommunernagranskar fristående skolor, som är konkurrenter tillden kommunala skolan, framförs av imotion 2001/02:Ub16 yrkande 8 i denna del.I motion 2001/02:Ub19 yrkar avslag påförslaget till ändring i skollagen om kommunaluppföljning och utvärdering av fristående skolorsverksamhet (yrk. vill inte helleratt fristående skolor skall vara skyldiga att lämnasina kvalitetsredovisningar till den kommun därskolan är belägen (yrk. Uppföljning ochutvärdering av fristående skolor skall enligtmotionen göras på nationell nivå. Dock skallfristående skolor kunna erbjudas, men inte tvingas,att delta i kommunens uppföljnings- ochutvärderingssystem (yrk. 2).Även begär i motion 2001/02:Ub17yrkande 10 avslag på förslaget om tillägg iskollagen rörande kommuners skyldighet att följa uppoch utvärdera verksamheten vid fristående skolor ikommunen. Motionärerna menar att nuvarandelagstiftning på området är fullt tillräcklig och attregeringens förslag skulle, om det genomfördes,innebära en oklar fördelning av tillsynsansvaretmellan och kommunerna.Utskottets ställningstagandeMed hänsyn till behovet av en samlad och effektivtillsyn av fristående skolor anser utskottet att deinvändningar som görs i motioner mot föreslagnaändringar i gällande lagregler om uppföljning ochutvärdering är befogade. Regeringens förslag skulle,om de genomfördes, innebära att kommunensskyldigheter och tillsynsuppdrag blandassamman till skada för tillsynsverksamheten i desshelhet. Enligt de bestämmelser som gäller ärfristående skolor med kommunala bidrag skyldiga att,i den utsträckning som kommunen bestämmer, delta iden uppföljning och utvärdering som kommunen gör avsina egna skolor. Därjämte har den kommun där denfristående skolan är belägen rätt till insyn iskolans verksamhet. Utskottet delar motionärernasåsikt att nuvarande lagreglering är fullttillräcklig, såväl vad avser kommunens insyn i somdess uppföljning och utvärdering av verksamheten vidfristående skolor. Som framgår av propositionen ären fristående skola inte skyldig att följa dekommunala mål som anges i kommunens skolplan.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår regeringens förslag till ändringari skollagen, såvitt avser 2 kap. 8 §, 2 b kap. 8 §samt 9 kap. 11 §, 12 § första stycket, 13 § och 14 §första stycket. Därmed bifaller motionerna2001/02:Ub15 yrkande 11, 2001/02:Ub16 yrkande 8 idenna del, 2001/02:Ub17 yrkande 10, 2001/02:Ub18yrkande 8 och 2001/02:Ub19 yrkandena 2, 3 och 7.Ekonomisk redovisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländring i skollagen som innebär attföreskrifter om skyldighet att lämnaekonomisk redovisning över fristående skolasverksamhet får meddelas.Motionsyrkanden som rör skyldighet att lämnasådan redovisning till kommunen, riktlinjerför alla skolors ekonomiska redovisningrespektive överskott i fristående skolasverksamhet bör avslås av riksdagen.Jämför reservationerna 11 (m, fp), 8 (mp)respektive 2 (m) och 7 (fp).PropositionenI propositionen föreslås att regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer skall få ettbemyndigande att meddela föreskrifter om skyldighetför huvudmannen för en fristående skola att lämna enekonomisk redovisning över verksamheten. En lagregelmed denna innebörd skall enligt förslaget tas in i15 kap. 11 § skollagen.Enligt regeringens bedömning bör enbidragsberättigad fristående skola lämna inen ekonomisk redovisning över sin verksamhet tillStatens skolverk och till den kommun där skolan ärbelägen. Av redovisningen skall framgå hur skolanfinansierat verksamheten och hur ett eventuelltöverskott har disponerats.MotionerFolkpartiet avvisar i motion 2001/02:Ub19 yrkande 5regeringens förslag om att fristående skolor skalltvingas att lämna ekonomiska redovisningar tillkommunen där skolan är belägen. Enligt motionärernaskall det ingå i tillsyn av defristående skolorna att kontrollera att skolornasekonomi medger en stabil verksamhet.I motion 2001/02:Ub17 yrkande 11 begär Miljöpartietatt riktlinjer utarbetas för kommunala skolors ochfristående skolors ekonomiska redovisning i syfteatt få jämförbara redovisningar för landets allaskolor. bör enligt motionärerna ges iuppdrag att sammanställa dessa kostnadsredovisningarför hela landet.Frågan om disposition av överskott i friståendeskolas verksamhet behandlas i motion 2001/02:Ub19yrkande 13 från . Motionärerna anser attdet inte behövs någon utredning om vinstutdelning iskolor, vilket aviserats i propositionen. Enligt vadsom redan påvisats av (jfr SOU2001:12) går eventuellt överskott tillbaka tillverksamheten.Enligt motion 2001/02:Ub291 (m) kommer inte ettenda barn att gå ur skolan med bättre kunskapergenom att fristående skolor förbjuds att göra vinst(yrk. Motionären menar att varje friståendeskola självständigt skall kunna besluta om vad etteventuellt överskott skall användas till (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot att det iskollagen tas in ett bemyndigande att meddelaföreskrifter om skyldighet för huvudmannen för enfristående skola att lämna en ekonomisk redovisningöver verksamheten.Som regeringen framhåller i propositionen omfattasfristående skolor, till skillnad från kommunalaskolor, inte av offentlighetsprincipen. Med hänsyntill att verksamheten vid fristående skolor helteller delvis finansieras med offentliga medel är detrimligt att allmänheten får möjlighet till insyn ihur de offentliga medlen används. Om en friståendeskola som får kommunala bidrag lämnar en ekonomiskredovisning över sin verksamhet till ochtill den kommun där skolan är belägen, blirredovisningen i och med inlämnandet allmän handling.Den enskilde medborgaren kan vända sig till kommuneneller för att få tillgång tillinformationen.Utskottet förutsätter att i sitt arbetemed uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring ochtillsyn av såväl kommunala som fristående skolorlägger vikt vid att skolornas ekonomiskaredovisningar blir jämförbara och kan sammanställas.Enligt utskottets mening bör såledesanta förslaget till ändring av 15 kap. 11 §skollagen (1985:1100). Motionerna 2001/02:Ub19yrkande 5 och 2001/02:Ub17 yrkande 11 bör avslås medhänvisning till vad utskottet anfört.Utskottet vill fästa uppmärksamheten på attregeringen i proposition 2001/02:80 Demokrati fördet nya seklet föreslår en ytterligare ändring i denhär aktuella paragrafen, 15 kap. 11 § skollagen. Dennu föreslagna lagbestämmelsen om ekonomiskredovisning tas bort och ersätts med en utvidgadlagregel om att regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer skall få meddela föreskrifterom skyldighet för huvudmannen för en friståendeskola att lämna sådan information om verksamhetensom gör det möjligt för allmänheten att få insyn idenna. Detta motiveras med att det är angeläget attallmänhetens rätt till insyn i fristående skolorinte bara omfattar skolornas ekonomi. Idemokratipropositionen föreslås att ändringen i 15kap. 11 § skollagen skall träda i kraft den 1 juli2002, samma datum som föreslås i propositionen omfristående skolor. , som haratt bereda demokratipropositionen, får slutligtsamordna lagförslagen i denna del.Som utskottet redovisat i avsnittet om huvudmannenför skolan har regeringen beslutat tillkallaen särskild utredare med uppdrag att utreda frågorom ett nytt slag av aktiebolag för ickevinstutdelande verksamhet (dir. 2002:30).Utgångspunkten för arbetet skall vara att åstadkommaen bolagsform som är ägnad för verksamhet inombarnomsorg, skola, sjukvård och äldrevård. Riksdagenbör därmed avslå motionerna 2001/02:Ub19 yrkande 13och 2001/02:Ub291 yrkandena 1 och 2.Individuella programUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attfristående skolor skall ges rätt att anordnaindividuella program, med hänvisning tillpågående utredning.Jämför reservation 5 (m, kd, c, fp).PropositionenEnligt regeringens bedömning i propositionen bör ettställningstagande i frågan om rätt för friståendegymnasieskolor att anordna individuellt programgöras först efter det att 2000 harredovisat sitt arbete.MotionerModerata samlingspartiet begär i motion 2001/02:Ub15yrkande 12 ett tillkännagivande om att friståendegymnasieskolor skall få möjlighet att erbjudaundervisning inom ramen för individuellt program.Moderaterna anser att det inte finns anledning attinvänta resultaten av arbete. Demenar att ju snabbare fler ungdomar kan få enutbildning som är anpassad efter deras behov ochintressen, desto bättre.Liknande synpunkter framförs av imotion 2001/02:Ub16 yrkande 9.I motion 2001/02:Ub19 yrkande 11 förespråkarFolkpartiet att fristående skolor skall gesmöjlighet att anordna alla de program som kommunalaskolor kan anordna, inklusive det individuellaprogrammet.Enligt i motionerna 2001/02:Ub18yrkande 9, 2001/02:Ub547 yrkande 3 och 2001/02:Ub447 yrkande 22 drivsmånga fristående skolor med alternativa ochnyskapande pedagogiska metoder. Det gör skolorna vällämpade att ta emot elever som har svårt att klarade nationella programmen. anseratt det förhållandet att individuella program intefår anordnas vid en fristående skola är en orimligbegränsning som bör tas bort.I motion 2001/02:Ub483 från allmännamotionstiden lyfter bl.a. fram attfristående skolor skall ges möjlighet att erbjudautbildning inom ramen för individuellt program (yrk.6).Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att 2000, somhar i uppdrag att utreda och lämna förslag till enframtida utformning av gymnasieskolansstudievägsutbud (dir. 2000:35), ser över bl.a. detindividuella programmet och dess förutsättningar.Utskottet gör samma bedömning som regeringen attfrågan om rätten för fristående gymnasieskolor attanordna individuellt program bör beredas tillsammansmed kommitténs förslag om det individuellaprogrammet. 2000 skall redovisaresultatet av sitt arbete i december 2002.Motionsyrkandena avstyrks med det anförda.Riksrekrytering till gymnasieskolanm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omriksrekrytering till gymnasieskolan ochrätten att välja skola på gymnasienivå, medhänvisning till pågående utredningsarbete.Jämför reservationerna 12 (m, kd, fp) och 13(v).PropositionenRegeringen redovisar i propositionen sin bedömningatt resultatet av 2000 arbete böravvaktas, innan frågan om riksrekrytering tillgymnasieskolan prövas.Likaså bedömer regeringen att bestämmelserna ominackorderingstillägg för elever i friståendegymnasieskolor inte bör ändras, innan nämndakommitté har redovisat sitt arbete.MotionerFrågor rörande riksrekrytering till gymnasieskolanoch rätten att välja skola på gymnasienivå behandlasi flera motioner.Moderata samlingspartiet framför i motion2001/02:Ub15 yrkande 13 sin uppfattning attelevernas rätt att välja en fristående gymnasieskolaskall behållas, oavsett i vilken kommun skolanligger.