bet · GP01MJU24 · 2002-05-21 00:00:00 — Satsningar på forskning gynnar ocksåfiskerinäringen (yrkande 4). Enligt motionärernavisar resultatet av hittillsvarande fiskepolitikinom EU att departement och myndigheter ansvarigaför fisket tar alltför stor hänsyn till näringensintressen. Visserligen är sektorsansvareteftersträvansvärt. När effekten blir att vissalobbygrupper får ett så stort inflytande att det istor utsträckning inkräktar på andra politikområdenmåste det emellertid enligt motionärernaifrågasättas (yrkande 5). Även i områden som inte ärmarina reservat kan det vara lämpligt att pröva enlokal eller regional förvaltning av vissa lokalabestånd. Att hindra storskaligt industrifiske kanleda till bättre förutsättningar för levandekustsamhällen, som det sannolikt har enpositiv effekt på fiskbestånden (yrkande 15).I motion 2001/02:MJ220 (c) hävdas att småskalignäringsverksamhet i form av ett ekologiskt hållbartnyttjande av markresurserna måste kunna förenas medaktuella bevarandeintressen. Enligt motionen är detviktigt att företagsamhet och investeringar ävenkommer skärgården till del för att den svenskaskärgården även skall vara en levandeskärgård . För att dettaskall vara möjligt är det viktigt att det lokalautvecklingsarbetet skapar en grund för social,ekonomisk och ekologisk bärkraft i skärgården. Pådetta sätt kan skärgårdens produktiva betydelse ökai omfattning som den rekreativa betydelseninte minskar. Genom att staten skaparförutsättningar för det lokala utvecklingsarbetetkan en strategi för långsiktigt hållbar tillväxt ochutveckling i skärgården formas utifrån de olikaskärgårdsområdenas möjligheter (yrkande 1). Enligtmotionen bör beslutanderätt, tillsyn och skötsel avnaturvärden överföras till skärgårdsregionerna ochdess invånare. Den svenska skärgården är på mångasätt unik, dels genom sitt historiska värde, dels pågrund av att det i skärgården finns storanaturvärden. Enligt motionen kommer docknaturvärdena att stå i konflikt med skärgårdsbornasvilja och möjligheter att utveckla sin närmiljö.Alltfler delar av skärgården blirnaturvårdsintressen och världsarv med mycket strängaregler för resursutnyttjandet. Dessa regler tar intehänsyn till att skärgården är en kulturbygd, nyttjadi nära samspel med naturen sedan lång tid tillbaka.Risken med den förda politiken är att stora delar avskärgården genom detta inte ges möjlighet att tatill vara sina resurser. Genom att föra överbeslutanderätt, tillsyn och skötsel av naturvärdentill skärgårdsregionerna och deras invånare kangrunden för ett lokalt näringsliv utvecklas (yrkande5).I motion 2001/02:MJ506 (c) tas driftskostnader förstrandstädning upp. Enligt motionärerna harregeringen lovat investeringsstöd till båtar för dekommuner som är involverade i städningen längskusten. Det är dock inte rimligt attdriftskostnaderna, som inklusive personalkostnaderökar , ensidigt skall belasta de enskildakommunerna. Därför bör ett särskilt statsbidrag förstrandstädning i införas och regeringen tainitiativ till överläggningar för att finna enhållbar lösning på de årliga driftkostnader somåläggs kustkommunerna.Enligt motion 2001/02:MJ29 (fp) börtillsynsmyndigheten få i uppdrag att snabbt se överorganisationen för att kunna kontrollera fastställdavattendomars efterlevnad. Enligt motionen är detuppenbart att tillåtna vattennivåer inte harbevakats och kontrollerats tillräckligt, och olikakraftverk synes ha haft intresse av att låtavattennivåernas svängningar bli större än vadvattendomarna har tillåtit. Enligt motionen harlänsstyrelser på olika håll förklarat att denbristande kontrollen beror på bristande resurser.Det är enligt motionen därför viktigt att riksdagenför regeringen påpekar att det bör ske enuppryckning när det gäller kontroll och tillsyn såatt större eller mindre naturkatastrofer kan hejdas(yrkande 1).I motion 2001/02:MJ30 (fp) om småskaligvattenkraft anförs att hararbetat för att skydda de återstående oregleradeälvarna. Enligt motionärerna är miljöeffekterna avde flesta tänkbara småskaliga projekt oacceptabla.Önskemål om sådana projekt bör enligt motionärernakunna miljöprövas från fall till fall (yrkande 4).I motion 2001/02:MJ522 (kd) lämnas förslag tillskydd av vildlax. Ett sätt att bevara en större delav den vilda laxen är enligt motionärerna att märkaden odlade laxen genom s.k. fettfeneklippning. Denodlade laxen kan därmed vid fångst skiljas från denvilda laxen, som kan släppas tillbaka (yrkande 3).Enligt motion 2001/02:MJ404 (v) är det enangelägen uppgift att säkra fri fiskvandring i Emånfrån mynningen upp till Ädelfors. Varjetillgängliggjord kvadratmeter lekbotten innebärförbättrade möjligheter för havsöringen och laxen iEmån. Åtgärden är enligt motionen alltså välmotiverad ur naturvårdssynpunkt. Motionärerna imotion 2001/02:MJ522 (kd) anser att förbiflöde börfinnas vid alla kraftverk samt att strömmar ochvattendrag restaureras där uppförda dammar intelängre fyller någon funktion. Motionärernaförespråkar även i övrigt förstärkningsutsättningarav skaldjur och olika fiskarter för tillväxt vidkuster och i insjöar där bestånden har blivit små(yrkande 4). Enligt motion 2001/02:MJ480 (s) börlaxtrappor byggas i kraftverken i Luleälven.Enligt motion 2001/02:MJ439 (mp) börsälskyddsområdena utvidgas med en zon där människorfår vistas, men där fiske sker på egen risk.Motionären anser det inte vara rimligt att ett fiskei närheten av ett sälreservat skall kunna geersättning för skador och förlorad fångst (yrkande4).Enligt motion 2001/02:MJ30 (fp) bör skyddet avvåra våtmarker stärkas. Det gäller framför alltområden som skyddas enligt den internationellavåtmarkskonventionen och enligt fågeldirektivet. Föratt skydda våtmarkerna är det enligt motionärernaviktigt att börja återskapa våtmarker för att på såsätt kunna utöka naturliga filter och de naturligavattenreservoarerna (yrkande 2).I motion 2001/02:MJ521 (fp) framhålls våtmarkernasstora betydelse som ekosystem och naturresurser.Förutom att dessa ofta utgör betydelsefullaekosystem för den biologiska mångfalden fyller de enviktig funktion som naturliga omhändertagare avkväve- och fosforläckage till våra vattendrag. Föratt minska problemet med övergödningen avkustvattnen är det enligt motionärerna därförangeläget att inte bara bevara utan även arbeta föratt restaurera och nyanlägga våtmarker. Skyddet avvåra våtmarker måste stärkas. Det gäller framförallt de områden som ska skyddas enligt deninternationella våtmarkskonventionen och enligtfågeldirektivet. Det är också nödvändigt att börjaåterskapa våtmarker för att utöka de naturligafiltren och vattenreservoarerna (yrkande 4). Imotion 2001/02:MJ457 (s) lämnas förslag tillåtgärder för återskapande av våtmarker.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad som anförs i motion2001/02:MJ513 (mp) om att kunskaperna om de marinaekosystemen behöver förbättras. Det finns somregeringen påpekar i skrivelsen många förklaringartill att landmiljön har prioriterats inaturvårdssammanhang. Inventeringar har en drivandekraft för hela naturvårdsarbetet och det är oftasvårare att inhämta kunskap om den akvatiska miljön.Detta gäller i synnerhet den . Enligtregeringen är avsaknaden av nationellt samordnadeinventeringar med största säkerhet en orsak. Förnärvarande saknas ett sammanhålletinventeringsunderlag om bevarandevärda vattenområdeni . Detta gäller såväl hav och kustvatten somsjöar och vattendrag. Några län har på egetinitiativ tagit fram inventeringar, men det saknas istort inventeringar genomförda med enhetlig metodik.Kunskapen om vattenmiljöerna, och då i synnerhethavsmiljön, måste enligt regeringen förbättras. Motdenna bakgrund aviserar regeringen en nationelltsammanhållen inventering av i första hand sjöar ochvattendrag samt kustvatten. Det finns ett starktbehov av ett sådant kunskapsunderlag för attgenomföra ramdirektivet för vatten, inte minst föratt utforma väl prioriterade åtgärdsprogram. Somregeringen anför är det exempelvis angeläget att fåtill stånd en systematisk marin inventering med ettvisst antal provpunkter längs Sveriges kust.Inventeringen bör även omfatta havsområden som i ochför sig inte omfattas av vattendirektivet men därbehovet av förbättrad kunskap ändå är mycket stort,t.ex. Underlaget behövs även föratt kunna uppnå delmål 1 under miljökvalitetsmål Havi balans samt levande kust och skärgård respektivedelmål 1 under Levande sjöar och vattendrag.Underlaget kommer även att ha relevans för arbetetmed de fyra delmål som rör genomförandet avramdirektivet. Delmål 1 under Hav i balans samtlevande kust och skärgård lägger fast att senast år2010 skall av skyddsvärda miljöeroch av kust- och skärgårdsområden medhöga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigtskydd. Delmål 1 under Levande sjöar och vattendraganger att skall berörda myndigheterha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram försärskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer sombehöver ett långsiktigt skydd i eller i anslutningtill sjöar och vattendrag. I likhet med regeringenanser utskottet att det behövs ett samlatkunskapsunderlag för att kunna ta fram de bevarande-och åtgärdsprogram som avses i dessa två delmål. Fördelmålet om utsättning av fisk bör som regeringenanför övervägas om ett nationelltklassificeringssystem behöver upprättas.Inventeringen bör starta med en sammanställning avbefintlig information. Därefter bör övervägas vilkeninformation om vattenmiljöerna som därutöver behövsför att ovanstående delmål och ramdirektivet skallkunna uppnås på ett bra sätt. En fastlagdnaturtypsindelning är en förutsättning för att eninventering skall vara meningsfull att genomföra.Som framhålls i skrivelsen bör inventeringenfinansieras inom ramen för avsatta resurser förarbetet med att uppnå miljömålen Levande sjöarrespektive Hav i balans samt levande kust ochskärgård. Inventeringsinsatser och annankunskapsuppbyggnad och sammanställning bör enligtregeringen ske i nära samarbete med universitet ochhögskolor. Dessa har ofta en mycket stor kunskap sommåste tas till vara i naturvårdsarbetet. När detgäller marin miljö finns det anledning att övervägavilka ytterligare behov det finns att utvecklateknik och metodik för att kunna genomförakostnadseffektiva inventeringar. Sådanteknikutveckling sker på vissauniversitet och högskolor. Vidare bör det övervägasom det finns skäl att samordna inventeringsinsatserrörande i första hand naturvård, däggdjur ochfåglar, fiskar, arkeologi/kulturmiljö och geologi.Eftersom undersökningar av marin miljö generellt ärkostsam kan det finnas goda skäl att undersökaförhållandena ur flera aspekter, inte endastnaturvård. Mot bakgrund av den uppmärksamhetregeringen ägnar frågan anser utskottet attriksdagen inte bör vidta några åtgärder medanledning av motion 2001/02:MJ513 (mp) yrkandena 4,5 och 15. Motionerna i berörda delar avstyrks.Som regeringen påpekar riktas ofta en mängd olikautvecklingsintressen mot kustområdena somde är miljömässigt känsliga områden med storabevarandevärden. Utskottet instämmer därför i attdet finns ett starkt behov av attutvecklingsinsatserna koordineras med skydd ochvarsam skötsel av områdenas unika resurser. Med enintegrerad kustzonsförvaltning som innefattar flerasamhällssektorer kan man ta ett samlat grepp pådessa frågor för att nå en balanserad och hållbarutveckling i kustområdena. Detta arbetssätt växerfram på flera håll i världen och regeringen anföratt inom EU har det uppmärksammats i form av ettförslag till rekommendation från EG-kommissionenvilket slutförhandlas inom EU.Rekommendationen innebär att medlemsstaterna bl.a.skall anta principer för god förvaltning avkustområdena, utveckla nationella strategier ochsamarbeta med grannländerna. Genom att tillämpa enintegrerad kustzonsförvaltning skapar man godamöjligheter att involvera alla de sektorer ochverksamheter som på olika sätt ger förutsättningarför och påverkar livet i kustzonen, såväl när detgäller miljö och natur som människors möjlighetertill utkomst och därmed en levande kust ochskärgård. Det anförda innebär enligt utskottetsmening att syftet med motion 2001/02:MJ220 (c)yrkande 1 är tillgodosett. Motionsyrkandet bördärför lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller förslaget i motion 2001/02:MJ220(c) yrkande 5 om att föra över beslutanderätt,tillsyn och skötsel av naturvärden tillskärgårdsregionerna och dess invånare vill utskottetframhålla att i syfte att utveckla den potential förökad sysselsättning och tillväxt som finns iresurshushållning och miljöanpassning, gavregeringen ett antal länsstyrelser i uppdragatt utarbeta regionala miljö- ochhushållningsprogram för fyra av landets störreskärgårdsområden. Regeringen har i regleringsbrevetför länsstyrelserna gett berördalänsstyrelser i uppdrag att redovisa vilka åtgärdersom genomförts på regional och lokal nivå utifrånförslagen i respektive program samt att i samarbetemed berörda centrala och regionala myndigheter tafram underlag för kommunernas översiktsplanering ikust- och skärgårdsområdena. Regeringen påpekar iskrivelsen att ett sådant underlag bör innefattanaturvården och friluftslivet och behandla nyakunskaper och aspekter som framkommer och attarbetet med programmen har skett med stora insatseroch med lokalt engagemang av organisationer ochenskilda. Det har enligt regeringen gettbetydelsefullt resultat och det har bidragit till enökad dialog och erfarenhetsutbyte mellanmyndigheter, boende och organisationer i skärgården.Utskottet anser därmed att syftet med motionen iberörd del får anses tillgodosett. Motionsyrkandetavstyrks.Det i motion 2001/02:MJ506 (c) framförda förslagetom statligt bidrag till kommunernas strandstädninginnebär att kommunerna i princip skall bärakostnaderna för nedskräpningen. En sådantuppfattning står i motsättning till principen om attförorenaren skall betala (Pollutor Pays Principle).Utskottet har erfarit att regeringen anser att ettviktigt sätt att minska nedskräpningen är attangripa problemet mera i grunden och satsa på lokaltoch regionalt förankrade projekt som fokuserar påopinionsbildning bland vissa målgrupper såsomfiskare, redare, oljeindustri etc. Syftet härmed äratt minska mängden marint avfall genom att skapaattityd- och beteendeförändringar hos dem som bidrarmest till nedskräpningen. Stiftelsen avser att initiera ett dylikt projekt, somspänner över hela , i samarbete medsina systerorganisationer i avstyrker motionen.I proposition 2001/02:158 Samhällets säkerhet ochberedskap anför regeringen att länsstyrelserna haren naturlig roll som operativt tillsynsansvariga fördammsäkerhet men att det kan finnas behov avexpertstöd, vägledning och information tilllänsstyrelserna för deras tillsyn av dammsäkerheten.Mot bakgrund härav aviserade regeringen avsikten attlåta tillse att fårutökade uppgifter enligt ett vid Svenska kraftnätframtaget förslag till utvidgning och höjdambitionsnivå när det gäller insatserna inomdammsäkerhetsområdet för den centralatillsynsvägledande verksamheten. expertstöd, vägledning och information tilllänsstyrelserna för deras tillsyn av dammsäkerhetensamt vidare utbildningar och seminarier för i förstahand handläggare vid länsstyrelserna. Insatserna böräven omfatta säkerhetsarbete vid industri- ochgruvdammar.Svenska kraftnät har analyserat de höga flödenaoch översvämningarna under sommaren och hösten 2000samt . Bland annat konstaterades attöversvämningarna inte medförde några stora dammrasmen att ett flertal problem, skador och incidenterinträffade. Systemet med samordningsgrupper vid högaflöden fungerade mycket väl under översvämningarna isödra . har framfört attdetta bör utvecklas vidare och även införas för devattendrag som inte har denna samverkansform.Länsstyrelsen i har bedömt orsakernatill dammhaveriet vid i iseptember 2000. I rapporten till regeringen föreslåsbl.a. att möjligheterna att skärpa tillsynen över dedammar, såväl vattenkrafts- som gruvdammar, somtillhör de högsta konsekvensklasserna bör utredasvidare. Härutöver vill utskottet påpeka attMiljöbalkskommittén (M 1999:03) erhölltilläggsdirektiv att gå igenom sådana vattendomarsom kan ha betydelse för riskerna föröversvämningar. Syftet med genomgången är att tafram relevant underlag för en analys av miljöbalkensbestämmelser om omprövning av gällande tillstånd förvattenanläggningar och vattenreglering. Kommitténskall analysera bestämmelserna om omprövning och vidbehov föreslå ändringar i lagstiftningen (dir.2001:25). Det anförda innebär enligt utskottetsmening att inte bör vidta några åtgärdermed anledning av motion 2001/02:MJ29 (fp) yrkande 1.Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motion 2001/02:MJ30 (fp) yrkande 4 att, ide fall vattenkraftsutbyggnad sker, detta måste skemed omsorg om den biologiska mångfalden och miljön iövrigt. Detta synsätt återspeglas också i reglernaom älvskydd i 4 kap. 6 § . Det börnoteras att miljökraven på vattenverksamhet skärptesmed införande genom att bestämmelsernai balken ersätter vattenlagens regler, bl.a. genomatt hänsynsreglerna i 2 kap. blir tillämpliga ävenpå sådan verksamhet. Regeringen påpekar dessutom iden presenterade propositionen Samverkan fören trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning(2001/02:143 s. 86) att vattenkraften i harbyggts ut mycket kraftigt ochsvarar för ungefär hälften av den producerade elen ilandet och att möjligheterna till ytterligare ökningav vattenkraftsproduktionen är begränsade.Regeringen understryker därvid att det av miljöskälinte är önskvärt med en omfattande utbyggnad.Utskottet avstyrker motionen i berörd del i den månden inte kan anses tillgodosedd med det anförda.Enligt vad som anförs i budgetpropositionen för år2002 (prop. 2001/02:1 utg.omr. 23) finansierasallmän fiskevård delvis av anslagetför fiskevård men också av vattenavgiftsmedel ienlighet med vattendomar. Anslaget används tillfiskevård, främst i allmänna och enskilda vatten medfritt handredskapsfiske i kustområdena och i sjöarnaVänern, , , samt iJämtland. Regeringen redovisade i propositionenHållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet.1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) en ökad satsning påen förbättrad fiskevård. Anslaget för fiskevårddisponeras av och används bl.a. förbildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn,främjande av den biologiska mångfalden ochbiotopvård, insatser för bevarandet av hotade arteroch utsättning av fisk. Regeringen har iregleringsbrev för avseendeFiskeriverket angivit att av anslaget får högst användas för fettfeneklippning av odladlaxsmolt. Utskottet finner mot bakgrund härav attsyftet med motion 2001/02:MJ522 (kd) yrkande 3 ärtillgodosett. Motionen i berörd del bör lämnas utanvidare åtgärd.Emån utgör med hänsyn till påverkansgrad ochbiologisk mångfald ett av landets värdefullastevattendrag. Trots många mindre kraftverk finnsfortfarande betydande forssträckor, och utskottethar inhämtat att jämte Helgeån är artrikast ilandet vad gäller fisk med arter som lax, mal ochasp. Dessutom finns utter och flera hotade fågel-och växtarter. Emåns nedre huvudfåra utgör ettNatura 2000-område och stora delar av vattendragetär av riksintresse ur natur- ochkulturskyddssynpunkt. ochNaturvårdsverket har tillsammans med länsstyrelser,kommuner och andra organisationer aktivt bidragittill göra till ett pilotprojekt med anledningav genomförandet av ramdirektivet för vatten(2000/60/EG). Utskottet har vidare inhämtat attregeringen satsat pårestaurering av tidigare PCB-utsläpp och avtungmetalldepositioner vid Jungnerholmarna. Det ärenligt en angelägen uppgift att imöjligaste mån och efter lagenlig prövning säkra enså naturlig vandringsväg som möjligt för såväl fisksom andra organismer från mynningen och upp tillnedersta naturliga vandringshinder. I detta arbeteär det också viktigt att beakta de eventuellareproduktionsproblem som förekommer i ån och att imöjligaste mån utreda orsakerna. Utskottet ser medtillförsikt an det viktiga arbete som bedrivs iEmån. Med hänvisning härtill anser utskottet attsyftet med motion 2001/02:MJ404 (v) är tillgodosett.Därmed avstyrker utskottet motionen. Med hänvisningtill vad som redovisas ovan om regeringens arbetemed naturvården i vattenmiljöerna och då särskilttill den uppmärksamhet som regeringen ägnar fråganom våra vattendrag och strömmar finner utskottet attsyftet jämväl med motionerna 2001/02:MJ480 (s) och2001/02:MJ522 (kd) yrkande 4 är tillgodosett.Berörda motionsyrkanden avstyrks därmed.Regeringen har satsatbetydande resurser på direkta och indirekta åtgärderför att öka sälstammen. Arbetet med att minskagifthalterna i har varit framgångsrika ochär huvudanledningen till gråsälsbeståndets ökning.Skapandet av sälskyddsområden har naturligtvis ocksåbidragit till denna utveckling. Genom beståndetsökning har konflikterna med yrkesfisket ökat varförregeringen också har anslagit medel tillutvecklandet av sälsäkra redskap. Detta har varitframgångsrikt vad avser laxfällor och arbetet pågårmed att också förbättra ålryssjor och nät. Ienlighet med miljökvalitetsmålet Hav i balans samtlevande kust och skärgård pågår också ett omfattandearbete med att skapa akvatiska reservat ikustområden och på utsjöbankar varav ett avsesomfatta totalt fiskeförbud. Även i detta sammanhangkommer inom lämpliga områden bl.a. säl att skyddas.Utskottet har från erfarit attdet i det fortsatta arbetet kommer att övervägas attutanför fastställda skyddsområden också införa enzon där ersättning till fiskare inte kommer attbeviljas. Motion 2001/02:MJ439 (mp) yrkande 4 ärdärmed tillgodosedd och bör inte medföra någonriksdagens vidare åtgärd.Regeringen anför i skrivelsen att naturvårdensedan decennier har fokuserats på landmiljöer medaninsatser i vattenmiljöer generellt sett har variteftersatta. Som regeringen påpekar utgör våtmarkernaemellertid ett positivt undantag där den nationellavåtmarksinventeringen och sumpskogsinventeringen harmedfört att det finns ett bra kunskapsunderlag.Detta har resulterat i en nationell bevarandeplan(Myrskyddsplanen) och även utgjort underlag för ettskärpt regelverk beträffande markavvattning ochtillämpning av ärenden som rör våtmarker. Utskottetvill härutöver framhålla att harfastställt fem delmål för miljökvalitetsmåletMyllrande våtmarker (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3, rskr. I enlighet härmed skall ennationell strategi för skydd och skötsel avvåtmarker och sumpskogar tas fram senast till år2005. Samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan förSverige skall ha ett långsiktigt skydd senast år2010. skall inga skogsbilvägar byggasöver våtmarker med höga natur- eller kulturvärdeneller så att dessa våtmarker påverkas negativt påannat sätt. I odlingslandskapet skall minst 12 000ha våtmarker och småvatten anläggas elleråterställas fram . Slutligen skall olikaåtgärdsprogram senast finnas och hainletts för de hotade arter som har behov av riktadeåtgärder. Med de förslag till delmål som fastställtsär enligt utskottet förutsättningarna goda för attmiljökvalitetsmålet skall kunna nås inom engeneration. Myrskyddsplanen bör också kompletterasmed ett större urval sumpskogar och resultatet avvåtmarksinventeringen i . För attmiljökvalitetsmålet skall nås förutsätts medverkanfrån jord- och skogsbruket. Även andra sektorermåste visa den hänsyn som krävs. Statsfinansiellakostnader uppkommer främst för skydd och anläggandeav våtmarker. I propositionen Svenska miljömålanförde regeringen att det kan behövasytterligare ekonomiska medel för anläggande avvåtmarker, varför regeringen avser att återkomma mednya delmål i samband med förändring avlandsbygdsförordningen om så är möjligt. Tanken äratt miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker i ettgenerationsperspektiv bör innebära bl.a. att det ihela landet finns våtmarker av varierande slag, medbevarad biologisk mångfald och bevaradekulturhistoriska värden, att hotade arter harmöjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sinanaturliga utbredningsområden så att långsiktigtlivskraftiga populationer säkras samt att våtmarkerskyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter,vägbyggen och annan exploatering. Utskottet finnermot bakgrund av det anförda att motionerna2001/02:MJ30 (fp) yrkande 2, 2001/02:MJ457 (s) och2001/02:MJ521 (fp) yrkande 4 i allt väsentligt ärtillgodosedda.