bet · GP01BOU8 · 2002-03-21 00:00:00 — Vi anser därför attregeringen bör utreda hur denna lagstiftning istörre utsträckning kan ta hänsyn till regionalaskillnader och behov.Vad vi nu anfört med anledning av motion2001/02:Bo244 (kd) yrkande 10 bör som sinmening ge regeringen till känna.5. Regionala frågor (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo297 och avslår motion2001/02:Bo244 yrkande 10.StällningstagandeDet finns inget användbart planinstitut förutveckling och exploatering som omfattar flerakommuner och regioner. Bostäder planeras lokalt i deenskilda kommunerna, vägar planeras av ochjärnvägar av . Fördelningen avhögskoleplatser bestäms av staten och placeringen avsjukhus av landstingen. De sektorsövergripandeaspekterna saknar ofta belysning vid planering avinfrastruktur och bostadsbyggande.Det bör utvecklas ett planeringsinstrument förinfrastruktur- och bebyggelseutveckling på regionalnivå. Detta skall möjliggöra för flera samhällsorganatt analysera, samordna och utveckla övergripandestrategier för utbyggnaden av infrastruktur ochbostäder där parterna har gemensamma intressen.Avsikten med regional samhällsplanering är i förstahand att öka kunskapen och förståelsen för desamband som finns i en region med gemensam arbets-och bostadsmarknad. Utöver detta bör det finnasmöjligheter att på regional nivå påskynda en förregionen gynnsam utveckling vad gällerbostadsbyggande och infrastruktur.Regional samhällsplanering har sin motsvarighet iuppbyggnaden av dagens moderna samhälle. Medinformationsteknik och bra kollektivtrafik skapasförutsättningar för människor att bo, arbeta ochbedriva fritidsaktiviteter inom ett betydligt störreområde än vad som var möjligt för några få årtiondensedan. En förutsättning för att utveckla dessamöjligheter är att en övergripande samordning mellanflera kommuner och samhällsorgan kommer till stånd.Områden som skulle kunna bli aktuella att behandla idet nya planinstrumentet är t.ex. hälso- ochsjukvård, transporter, näringsliv, bostadsbyggande,utbildning, miljö, kulturmiljö, kultur ocharbetsmarknad.Regional samhällsplanering kan också skapa godaförutsättningar för att uppnå nationella mål vadgäller t.ex. ekologisk hållbarhet, effektivatransporter, kulturmiljö och bostadsbyggande. Storavinster skulle kunna göras om man samordnadebostadsbyggandet för studenter i de regioner somtilldelats ett ökat antal högskoleplatser. Detskulle även innebära ökade möjligheter att undvikamål- och intressekonflikter, t.ex. när det gällerhur kommuner planerar för extern handel.Sammanfattningsvis kan inrättandet av ettinstrument för regional samhällsplanering skapaförutsättningar för en väl fungerande arbets- ochbostadsmarknad, effektiv infrastruktur och regionalutveckling. Regeringen bör därför utreda de närmareförutsättningarna och formerna för ett sådantplaninstrument och därefter presentera ett förslagför riksdagen.Det vi ovan anfört om ett nytt planinstrument förregional samhällsplanering bör medanledning av motion 2001/02:Bo297 (v) som sin meningge regeringen till känna.6. Planering för en tyst miljö (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo244 yrkande 8 och avslårmotionerna 2001/02:Bo217 yrkandena 14 och 6 samt2001/02:So276 yrkande 2.StällningstagandeMänniskor behöver stillhet och tystnad. Tystnadutomhus i anslutning till städer är på väg att blien bristvara i vårt land och är det redan nu påkontinenten. Längs våra kuster, där lågfrekventbuller från vindkraftverk kan lägga en bullermattaöver stora områden, och i fjällvärlden, med bl.a.oreglerad skotertrafik, börjar behovet av att bevaratystnaden att bli akut.Det finns lagstöd för att bevara tysta områden. I3 kap. 2 § står: Stora mark- ochvattenområden som inte alls eller endast obetydligtär påverkade av exploateringsföretag eller andraingrepp i miljön skall så långt som möjligt skyddasmot åtgärder som kan påtagligt påverka områdenaskaraktär. Vidare står det i 3 kap. 6 § miljöbalken:Behovet av grönområden i tätorter och i närheten avtätorter skall särskilt beaktas.Människor behöver stillhet och naturupplevelser,inte minst när tillvaron blir alltmer stressad ochfragmenterad. Tysta zoner är en värdefull resursäven ur fritids-, kultur- och turismsynpunkt. Atthöra bäckens porlande, vågornas kluckande motstranden och fågelkvitter utan ackompanjemang av ettobestämt brus är ett bra exempel på livskvalitet ochen väsentlig del av hur vi upplever naturen. Entyst zon behöver emellertid inte bara vara ettnaturområde, det kan även vara stadsdelar som ärrelativt ostörda av utomhusbuller och där man hållerefter inomhusbuller från obalanserade fläktar,värmepumpar m.m.Det bör vara lika självklart att inventera ostördaområden som natur- och kulturintressen och attmarkera dessa i kommunens översiktsplaner.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framfört. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:Bo244(kd) yrkande 8. Det anförda får även anses innebäraatt motionerna 2001/02:Bo217 (mp) och 2001/02:So276(c) yrkande 2 till viss del få anses varatillgodosedda.7. Planering för en tyst miljö (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo217 yrkandena 14 och 6och avslår motionerna 2001/02:Bo244 yrkande 8 samt2001/02:So276 yrkande 2.StällningstagandeBuller har blivit ett omfattande miljöproblem. I vårdagliga miljö har vi olika ljud omkringoss. Bakgrundsbullret från en ökande trafik ärständigt närvarande. I tätorterna märks bullret tillslut inte på grund av att man vänjer sig. Samtidigtfinns det där och framkallar olustkänslorsom inte kan identifieras.Tystnaden har blivit allt svårare attfånga och är i högsta grad utrotningshotad. Ihemmen och på arbetsplatser ger elektriska apparateroch olika fläktsystem oupphörligt ljud ifrån sig. Iskol- och daghemsmiljö är ljudnivån alltid hög, ochför både barnen och de anställda är detta en källatill trötthet. För att uppnå fullständig tystnadbehöver man komma långt ut i ödemarken.Vi människor påverkas även av låga ljudnivåer.Efter en tid kan en tillvänjning ske och man glömmerljudet, men forskning har visat att kroppen ändåpåverkas. Vi får svårt att koncentrera oss, drabbasav huvudvärk och känner oss trötta. Buller kan ocksåvara farligt, både kraftigt buller och monotontmalande, och kan orsaka besvär, exempelvis pip iöronen som uppstår efter en konsert.Vi behöver bygga ett tystare samhälle så attbuller inte sänker livskvaliteten. Ett viktigtverktyg för att bekämpa buller vore gränsvärden förbullernivåer på arbetsplatser och ute i samhället.Vidare skulle en utredning som klarlägger behovet avbullerfria miljöer i samhället och framför allt påarbetsplatser kunna medverka till att skapa utrymmendär buller och bakgrundsljud minimeras. För attkomma till rätta med en del buller skulle också kravkunna ställas vid upphandling på att produkternahåller en låg ljudnivå. De riktlinjer som i för buller i miljöer är alltför högtsatta. Forskning visar att en rimlig gräns bordeligga på i stället för dagens 55 dB.Det vi ovan anfört om behovet av miljöer som ärbullerfria och olika åtgärder för att uppnå dettamål bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vårt förslag läggs fram med anledning avmotion 2001/02:Bo217 (mp) men innebär också attmotionerna 2001/02:Bo244 (kd) yrkande 8 och2001/02:So276 (c) till väsentliga delar får ansesvara tillgodosedda.8. Brottsförebyggande planering (punkt 6)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo243 yrkandena 3 och4, 2001/02:Bo325 yrkande 24, 2001/02:Ju237 yrkande19, 2001/02:Ju389 yrkande 6 samt 2001/02:So613yrkande 15.StällningstagandeEn grundläggande förutsättning för att människorskall kunna känna livskvalitet är att de har entrygg boendemiljö. har traditionelltuppfattats som ett tryggt land. Tyvärr harutvecklingen visat att dennauppfattning inte har fog för sig i delar av vårtland. Många människor, särskilt kvinnor och unga,känner också oro eller rädsla i sinboendemiljö. Det är nu dags att vidta åtgärder på enrad områden för att åstadkomma ett effektivt,långsiktigt och uthålligt brottsförebyggande arbete.Som en del i detta arbete bör det ingå att vidtaåtgärder i kommunernas planering och ibebyggelseutformningen med syftet att förebyggabrott. I flera motioner (kd) och (c) läggs framförslag med denna inriktning.Ett viktigt steg på vägen mot tryggareboendemiljöer är att vidta åtgärder i de sterila,storskaliga och anonyma bostadsmiljöer som fungerarsom en katalysator för vandalism och skadegörelse ialla former. Hus, portar, gårdar ochparkeringsplatser behöver bli ordentligt upplysta.Tvättstugor måste göras säkrare och källardörrarförstärkas. Parkeringshus och stora garage kan göraslättare att överblicka om de delas in i mindreenheter. Övervakning med kameror kan ibland vara ettsätt att öka tryggheten. Vi är övertygade om att detgår att skapa ökad trygghet i bostadsområdena om manplanerar varma och välkomnande miljöer. Det gårockså att göra oerhört mycket för att göra anonyma,sterila gårdar och gator levande och trygga.Kartläggnings- och målformuleringsarbetet måstegöras i samverkan med dem som är berörda: invånarna,det lokala föreningslivet samt företrädare föroffentlig och kommersiell verksamhet i det aktuellaområdet. Ett första steg kan vara att lyssna på vadkvinnorna och ungdomarna har att säga om var och närde känner sig otrygga. Det är viktigt att de boendesjälva får möjlighet att föreslå förändringar ochmedverka i genomförandet.Vi anser att brottsförebyggande aspekter alltidbör tas med i såväl planeringen av bostadsområdensom i samhällsplanering i övrigt. Kommunerna börupprätta en brottsförebyggande policy som framgår avöversiktsplanen. En sådan policy kan innehållaprincipiella ställningstaganden om hur stadensstruktur bör utvecklas för att motverka brott, hurstadskärnan skall utvecklas och idéer om hurbostäder, arbetsplatser och handel kan blandas ibebyggelsemiljön. En översyn av PBL bör göras isyfte att underlätta införandet av enbrottsförebyggande policy i kommunernasöversiktsplaner.Det finns vidare ett behov av att utarbetakonkreta handledningar och riktlinjer som stöd förkommunernas arbete med att introducera debrottsförebyggande utgångspunkterna för alltplaneringsarbete. har tidigare presenteraten rapport , bebyggelse och planering. Verketbör ges i uppdrag att utveckla de tankar som försfram i denna rapport och utarbeta tydliga riktlinjerför bebyggelseinriktade hinder mot brott.Det vi ovan föreslagit om brottsförebyggandeplanering bör som sin mening ge regeringentill känna. Vårt förslag lämnas med anledning avmotionerna 2001/02:Bo243 (kd) yrkandena 3 och 4,2001/02:Bo325 (c) yrkande 24, 2001/02:Ju237 (c)yrkande 19, 2001/02:Ju389 (kd) yrkande 6 samt2001/02:So613 (kd) yrkande 15.9. Planering vid översvämningsrisk (punkt 7)av (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo244 yrkande 3 och2001/02:Bo282.StällningstagandeSverige drabbades både avkraftiga översvämningar i vissa delar av landet. Deberörda kommunerna drabbades därmed av stora ochoförutsedda kostnader. I många fall är det fråga ommindre inlandskommuner med redan ansträngd ekonomi,sviktande befolkningsunderlag och svagarbetsmarknad. Även enskilda personer har drabbatshårt, då vanliga försäkringar normalt inte täckerskador av denna typ. Förutom materiella skador påbyggnader har förorenade brunnar rapporterats frånmånga håll.Boverket har i sin rapport iöversiktsplaneringen påtalat vikten av att användaden fysiska planeringen som ett redskap för atthantera översvämningsriskerna. Enligt 4 kap. PBL ärrisken för översvämning en sådan riskfaktor somskall markeras i översiktsplanen. Det kan dockkonstateras att det i många fall finns ett glappmellan PBL-systemets möjligheter och hur frågornahittills har hanterats i den praktiska planeringen.Det finns därför skäl att noggrant se överkommunernas hantering av dessa frågor.Boverket redovisar i sin rapport vissa förslag omhur översvämningsrisken bättre skall kunna beaktas iden fysiska planeringen. Detta kan ske bl.a. genomatt låta räddningstjänstplanen utgöra ett avunderlagen för översiktsplaneringen och genom attregelmässigt låta räddningstjänsten ingå iremisskretsen för översiktsplanen.Vi föreslår mot denna bakgrund att regeringen ienlighet med förslaget i motion 2001/02:Bo244 (kd)yrkande 3 bör utreda förutsättningarna för att i denfysiska planeringen bättre kunna hanteraöversvämningsfrågor. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Det anförda innebäräven att förslaget i motion 2001/02:Bo282 (s) fåranses vara tillgodosett.10. Handelsändamålet i detaljplan (punkt 8)av (), (), YvonneÅngström (fp), () och StenAndersson (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo9 yrkande 2,2001/02:Bo207, 2001/02:Bo213 yrkandena 1 och 2,2001/02:Bo216 yrkande 7, 2001/02:Bo234 samt2001/02:N267 yrkande 22.StällningstagandeDetaljhandeln har flyttats uttill tätorternas ytterområden. Skälen har varitbostadsbyggandets lokalisering, kraven påframkomlighet, mark- och fastighetspriserna samtparkeringsmöjligheterna. Dennastrukturrationalisering har dock inte försämrathushållens tillgänglighet till dagligvaror på någotpåtagligt sätt.Under den borgerliga regeringsperioden ändradeslagstiftningen så att det inte längre blev möjligtatt reglera handelsändamålet genom att särskiljapartihandel och detaljhandel eller genom att inomändamålet detaljhandel särskilja handel medlivsmedel från annan handel. Den möjlighet tillreglering av handelsändamålet i detaljplan som dennuvarande regeringen på nytt införde ärenligt vår mening bara ett av många exempel på enregleringsiver som gagnar de styrande på bekostnadav den vanlige medborgaren. Den nuvaranderegleringen av handelsändamålet i detaljplan ledertill försämrad konkurrens och därmed till högrepriser för konsumenten. Denna bild har nyligenbekräftats i ? I rapportenkonstateras att matpriserna i liggerväsentligt över EU-genomsnittet och att en avorsakerna är de bristande hänsyn som tas tillkonsument- och konkurrensintresset i kommunernasplanering.Vikten av att slå vakt om goda förutsättningar fören sund konkurrens var ett av huvudskälen till attfyrpartiregeringen tog bort regleringen avhandelsändamålet i detaljplan. De argument sombrukar framföras av regleringsförespråkarna är atten reglering skulle kunna bidra till bättretillgänglighet till dagligvaror för den enskilde. Vimenar att detta är ett felaktigt synsätt.Visserligen kan man konstatera att det pågår enförändring inom dagligvaruhandeln och övrigdetaljhandel, men denna beror på en rad faktorer isamhällsutvecklingen. Att externa etableringar inomdetaljhandeln på något påtagligt sätt skulle haförsämrat hushållens tillgänglighet till dagligvarorgår inte att påvisa. Det bör också erinras om attförändringarna i handelsutbudet till stor del berorpå konsumenternas prioriteringar och intresse avlägre priser.Vi anser med hänvisning till det anförda attbestämmelserna i som möjliggör en reglering avhandelsändamålet i detaljplan bör tas bort.Detta bör som sin mening tillkännage förregeringen som sin mening med anledning avmotionerna 2001/02:Bo9 (fp) yrkande 2, 2001/02:Bo207 (m), 2001/02:Bo213 (m) yrkandena 1 och 2,2001/02:Bo216 (m) yrkande 7, 2001/02:Bo234 (m) samt2001/02:N267 (fp) yrkande 22.11. Externa köpcentrum (punkt 9, motiveringen)av (), (), YvonneÅngström (fp), () och StenAndersson (-).StällningstagandeUtskottet behandlar i detta avsnitt ett antalmotionsyrkanden med inriktningen att en meromfattande reglering av handelsutvecklingen börkomma till stånd och att etableringen av externaköpcentrum tills vidare helt skall stoppas. Viavvisar givetvis förslag med denna inriktning. VadSverige behöver är mer konkurrens och lägre priser,inte mer regleringar och pekpinnar om var stat ochkommun tycker att vi skall handla våra varor.Regeringen har aviserat sin avsikt att se över PBLmed avseende på etableringen av externa köpcentrum.Vi motsätter oss inte att frågor omhandelsutvecklingen i olika avseenden blir föremålför analys. Utgångspunkten för en sådan analys måsteemellertid vara konsument- och konkurrensintressetoch vad som kan göras för att priserna på densvenska marknaden skall kunna sänkas. Någon översynmed syfte att ytterligare öka regleringen avhandelsutvecklingen bör inte komma till stånd.Vi anser att bör avslå motionerna2001/02:Bo244 (kd) yrkande 4 och 2001/02:Bo300 (mp).12. Externa köpcentrum (punkt 9)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo244 yrkande 4 och avslårmotion 2001/02:Bo300.StällningstagandeVid all planering med stöd av PBL bör en avvägninggöras mellan olika intressen med inriktningen attskapa ett hållbart samhälle. Här inbegrips förutomekologiska även ekonomiska, sociala och kulturellaaspekter av samhällsutvecklingen. Denna inriktningbör givetvis även gälla vid planering för handel.Kommunerna har genom PBL ett instrument för eneffektiv och långsiktig planering avhandelsutvecklingen. Det är emellertid nödvändigtatt kommunerna baserar sin planering på etttillräckligt brett kunskapsunderlag där allaintressen som är relevanta i sammanhanget kanbeaktas. Med utgångspunkt från ett sådantkunskapsunderlag bör kommunerna utarbeta enhandelspolicy över hur man vill att kommunens handelskall utvecklas. Denna handelspolicy kan utarbetasparallellt med översiktsplanearbetet och antas avfullmäktige en gång per mandatperiod.Ett beslut om en eventuell etablering av enstormarknad eller av annan form av extern handel börföregås av ett detaljplanearbete där frågor ommiljöhänsyn, estetik, kulturarv, trygghet, trivsel,hälsa, närhet m.m. kan beaktas. Dessa allmännaintressen skall vägas mot enskilda intressen sometableringsintressen och intresset av frikonkurrens. Det är också viktigt att väga in dessaolika aspekter i en konsekvensanalys.När det gäller etablering av extern handel börsärskild vikt läggas vid hur tidrika respektivetidfattiga människor påverkas av etableringen.Eftersom tidrika människor oftast är ekonomisktsvaga medan tidfattiga människor oftast ärekonomiskt starka, måste bägge dessa aspekter vägasin. De tidrika människorna har kanske ingen bilför att ta sig till stormarknaden medan detidfattiga oftast har bil och vill att derashandlande skall ske snabbt och effektivt. Det ärviktigt att i en konsekvensanalys belysa hur enhandelsetablering påverkar dessa grupper.I detta sammanhang bör erinras om länsstyrelsensansvar att bevaka att användningen av mark- ochvattenområden som angår flera kommuner harsamordnats på ett lämpligt sätt (12 kap. PBL).Kommunerna skall inte kunna spelas ut mot varandra isamband med planer på en stormarknadsetablering.Det är inte rimligt att rädslan för att gå miste omarbetstillfällen blir styrande för kommunens beslutom att tillåta en etablering av extern handel. Detär inte heller rimligt att släppa fram etableringarsom drabbar en annan kommuns centralort på ettnegativt sätt.Även om respektive kommun bör ha ett stortinflytande över handelsetableringar inom den egnakommunen bör det påpekas att kommunernas planering idessa frågor inte bör göras mer detaljerad än vadsom är nödvändigt. Det kan inte anses vara enkommunal uppgift att med stöd av PBL ta ställning ifrågor om vem som skall få bedriva handel, denenskilde handlarens affärsidé osv. Bestämmelser somnärmare reglerar inriktningen av handeln får enligtPBL endast meddelas om det finns skäl av betydandevikt. Kommunernas möjlighet att korrekt tillämpadenna bestämmelse ökar givetvis ju bättre kännedomsom kommunen har om handelns villkor ochkonsekvenserna av olika beslut. Det är därförangeläget att de långsiktiga besluten utgår från enredovisad handelspolicy.Vi anser sammanfattningsvis att det är angelägetatt förstärka kommunernas mandat att utöva sittplaneringsansvar. Ett led i ett sådant arbete är attverka för mer omfattande konsekvensanalyser ochinförandet av en handelspolicy.Det vi ovan anfört med anledning av motion2001/02:Bo244 (kd) yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna. Vi avstyrkerdäremot motion 2001/02:300 (mp) som har en tillstora delar annan inriktning.13. Externa köpcentrum (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo300 yrkandena 25 samtavslår motionerna 2001/02:Bo244 yrkande 4 och2001/02:Bo300 yrkande 1.StällningstagandeDen nu pågående snabba utbyggnaden av stormarknaderoch externa köpcentrum innebär att denbostadsorienterade handeln utarmas. Utvecklingenleder också till ett samhälle där bilberoendet ökarkraftigt. En sådan utveckling bör motverkas både avmiljöskäl och av sociala skäl. Hushåll utan bil,ofta äldre och ekonomiskt svaga grupper, skall intebehöva bli lidande av handelns omstrukturering.Regeringen har aviserat sin avsikt att se över PBLmed avseende på frågor om externa köpcentrum. Vianser mot bakgrund av den nu pågående utvecklingenatt ett moratorium för nya externa köpcentrumsnarast bör införas. Detta ger tillfälle att se övergällande lagstiftning och förstärka kommunernasmöjlighet att styra utvecklingen så att hänsyn kantas till hela befolkningens behov och önskemål. Detbehöver också utarbetas en policy vad gällerutbyggnaden av externa köpcentrum både på nationelloch nivå. Länsstyrelsernas roll behöverförstärkas så att olika kommuners intressen bättrekan vägas mot varandra och samordnas.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi nu framfört. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:Bo300(mp) yrkandena 24. Förslaget i yrkande 1 i sammamotion om en vetorätt för kommuner mot etableringari grannkommunen avstyrks emellertid. Vad vi anförtom behovet av en handelspolicy innebär att ävenmotion 2001/02: Bo244 (kd) yrkande 4 får anses varatillgodosedd.14. Externa köpcentrum (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo300 samt avslår motion2001/02:Bo244 yrkande 4.StällningstagandeI byggs fler externa köpcentrum ochstormarknader än i övriga och inom de flestaandra EU-länder. sker en omfattandenedläggning av den lokala handeln i bostadsområdena.Denna utveckling ger sidoeffekter som innebär ökatbilberoende och som utestänger människor utan bilfrån att besöka handeln. Utbyggnaden av den externahandeln innebär också att koldioxidutsläppen ökareftersom själva förutsättningen för etableringarnaär en ökad bilanvändning.