bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — av samma skattelättnader somtillverkningsindustrin när det gäller förbrukning avel och bränslen för uppvärmning. Det innebär alltsåatt ingen energiskatt tas ut och en reduceradkoldioxidskatt tas ut (prop. 1999/2000:105, bet.1999/2000:SkU22). Från och med den 1 januari 2002tas koldioxidskatt ut av den generellanivån (prop. 2001/02:1, bet. De reduceradeskattesatserna gäller dock inte för bensin oavsettanvändning eller andra bränslen som förbrukas fördrift av motorfordon.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedelinfördes båda . Gödselskatten är förvarje helt kilogram kväve, förutsatt att andelenkväve i medlet är och för varje heltgram kadmium i gödselmedel, till den delkadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är för varje heltkilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.Energiskatten på dieselolja höjdes 2001 med 10 öreper liter med hänvisning till att det inte frånmiljösynpunkt är motiverat att ha lägre skatt pådiesel än på bensin. Höjningen påverkar jordbruket(prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr.2000/01:36 m.fl.). höjdes koldioxidskattenpå bränslen (prop. 2001/02:1, 2001/02:FiU1,rskr. 2001/02:34 m.fl.) För drivmedel sänksenergiskatten lika mycket som koldioxidskatten höjs.Omläggningen har utformats så att skattebelastningenpå bl.a. jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna blir oförändrad. Dettaåstadkoms genom att koldioxidskattelättnaden höjdesfrån . Det bör påpekas attfordonsskatten på jordbrukstraktorer, som omfattar225 kr/år slopades. Regeringen tillsatte i april2001 en särskild utredare med uppgift att se övervägtrafikbeskattningens utformning (dir. 2001:12). Iuppdraget ingår att se över även beskattningen avjordbrukets arbetsmaskiner.Den av regeringen tidigare aviserade återföringenav skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel haraviserats i budgetpropositionen för genominrättande av ett särskilt anslag (bet.2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106 m.fl.). För år 2002avses återföras och för åren2003 och 2004 beräknas anslaget till 420 respektive430 . Regeringen lämnade i november2001 till ett förslag till huråterföringen bör ske för notifiering.Regeringen bedömer i budgetpropositionen för år2002 att det av miljöskäl är motiverat att ökaanvändningen av alkylatbensin i tvåtaktsmotorer. Enskattesänkning skulle enligt regeringen kunnaanvändas som styrmedel, och harundersökt de tekniska förutsättningarna och demiljömässiga effekterna av en sådan skattesänkning.Regeringen presenterade en propositionom sänkt skatt på alkylatbensin (prop. 2001/02:177).Regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppgift att utvärdera skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel i ett längreperspektiv (dir. 2001:55). Utredaren skall delsanalysera och bedöma skatternas påverkan påanvändningen av bekämpningsmedel respektivehandelsgödsel, dels bedöma vilka effekter de har påmiljön. Med utgångspunkt häri skall utredarenanalysera om skatterna bör förändras så att de kanfungera som effektivare styrmedel på miljöområdetutan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts.Utredningen skall vara klar senast den 30 november2002.Utskottet utgår från att den redovisade principenom likartade konkurrensvillkor för den inremarknaden också skall genomsyra det fortsattaarbetet på området samt att fortsattbevakar att nationellt utformade åtgärder intesnedvrider konkurrensen på markanden. Mot bakgrundav det anförda är utskottet inte berett att föreslånågra åtgärder med anledning av motionerna2000/01:MJ204 (kd), 2000/01:MJ208 (m), 2000/01:MJ216(m), 2000/01:MJ233 (c) yrkandena 24, 2000/01:MJ237(kd) yrkande 5, 2000/01:MJ256 (m) yrkande 3, 2000/01:MJ257 (fp) yrkande 11,2000/01:N263 (fp) yrkande 9, 2001/02:MJ330 (m),2001/02:MJ338 (c) yrkande 3, 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 4, 2001/02:MJ526 (fp) yrkandena12 och 15 samt 2001/02:Sk288 (m) yrkande 18.Som utskottet inledningsvis redogjort förbeslutade vid behandlingen avbudgetpropositionen att godkänna förslagetatt skatten på bekämpningsmedel och handelsgödselskall återföras (prop. 2001/02:1 utg. omr. 23, bet.2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106 m.fl.). Som anförtsovan avses inledningsvis 363 miljoner kronoråterföras och beräknasanslaget till 420 respektive 430 miljoner kronor.EG-kommissionens godkännande måste nu avvaktas.Utskottet anser därmed att motion 2001/02:MJ520 (kd)yrkande 5 är tillgodosedd.Vissa framtidsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c)med förslag till bl.a. särskildajordbrukspräster, ett motionsyrkande (c) medkrav på satsning på exportfrämjande åtgärderför jordbruksprodukter samt ettmotionsförslag (kd) om arbetstillfällen pålandsbygden.MotionernaI motion 2000/01:MJ233 (c) tas frågan om en socialdimension i lantbruket upp. Det samarbete som pågårmellan och Svenska kyrkani med en jordbrukspräst är enligt motionärernamycket positivt. Motionärerna hänvisar därutövertill ett sådant arbete i stift. De föreslåratt varje län skall få möjlighet att ha minst enjordbrukspräst eller kurator som kan arbeta gentemotlantbrukarna (yrkande 16).Enligt motion 2001/02:MJ338 (c) bör regeringensatsa på exportfrämjande åtgärder för produkter frånde areella näringarna (yrkande 5).Motionärerna i motion 2001/02:N265 (kd) framhålleratt nya arbetstillfällen kan skapas på landsbygdengenom återställningsarbeten till ursprunglig miljöenligt miljökvalitetsmålet Levande sjöar ochvattendrag (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion 2000/01:MJ233 (c) yrkande 16om en social dimension i lantbruket vill utskottethänvisa till syftet med insatsområdet för enekonomiskt och socialt hållbar utveckling pålandsbygden inom miljö- och landsbygdsprogrammet förSverige åren 20002006. Inriktningen på programmetär att främja utvecklingen av alternativamöjligheter för hela landsbygdens ekonomiska ochsociala utveckling som en motvikt till attsysselsättningen i jord- och skogsbruket under långtid har minskat kraftigt. Kvinnors förutsättningaroch kompetens skall i högre utsträckning än tidigaretas till vara. Jordbruket skall fortsätta att bidratill regional utjämning av sysselsättning ochvälfärd. Förslagen som lämnas i motionen är av detslaget att de inte bör bli föremål för någotriksdagsuttalande. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen i berörd del.Förslaget i motion 2001/02:MJ338 (c) yrkande 5 omen satsning på exportfrämjande åtgärder anserutskottet i huvudsak tillgodosett genom riksdagensbeslut att anslå för iutgiftsområde 23 under anslag 43:16 Åtgärder inomlivsmedelsområdet (prop. 2001/02:1, bet.2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106 m.fl.). Detta anslagdisponeras bl.a. för att främja export av livsmedel.Motionen i berörd del avstyrks.Inom miljö- och landsbygdsprogrammet får stödlämnas för skötsel av våtmarker och småvatten som imiljöförbättrande syfte har anlagts på jordbruksmarkefter och som bevaras från stödbeslutet. Vidare får stöd lämnasför anläggning av våtmarker och småvatten. Stödetinnebär att brukaren får ersatt delar av kostnadenför att anlägga en våtmark eller ett småvatten.Stödet kan lämnas i hela landet utanför mål 1-området. Mot bakgrund härav anser utskottet inte deterforderligt med några åtgärder från sidamed anledning av motion 2001/02:N265 (kd) yrkande12.Arealersättning, djurbidrag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (m) omkomplettering av reglerna för arealuttag medhänvisning till gällande EG-rätt och till attutskottet inte anser sig berett att göra ensådan detaljprövning av reglerna somförutsätts. Utskottet avstyrker vidare tremotionsyrkanden (m, c) om svenskoljeväxtproduktion. I sammanhanget hänvisarutskottet bl.a. till att förslagen ligger ijordbrukarens eget intresse och därför intekräver stöd. Härutöver avstyrker utskottettre motionsyrkanden (mp) om svinproduktionm.m. på grund av bl.a. de stödformer somredan gäller på området. Slutligen avstyrkerutskottet ett flertal motionsyrkanden (kd, c,mp) med förslag inom det hästpolitiskaområdet, eftersom regeringen aviserat enproposition i ämnet.MotionernaI motion 2000/01:MJ219 (m) föreslås en kompletteringav reglerna för arealuttag (yrkande 1). Ett sätt attkombinera modernt lantbruk med föredömlig miljövårdär att verka för införande av beträdor inom EU:sregler för arealersättning. Beträdor innebär attmark som skulle läggas i träda gräsbesås i fyrameter breda remsor längs fältkanter och upplåts förbl.a. ridning och promenader. Ersättningsstödet börändras så att beträdor kan räknas som uttagenareal och därmed åtnjuta arealersättning från EU.Riksdagen bör begära att regeringen lägger framförslag till ändring av regelsystemet för arealuttagi enlighet härmed (yrkande 2).Enligt motion 2000/01:MJ250 (m) ledde beslutet omAgenda 2000 till en minskad lönsamhet förproteingrödor och en kraftigt minskad lönsamhet föroljeväxter som spannmålen fick en visskompensation för sänkt interventionspris.Miljöersättning till en växtföljd med avbrottsgrödorhar flera fördelar och stämmer väl överens med detsvenska miljömålet för jordbruket. Regeringen bördärför enligt motionärerna återkomma med förslagtill hur problemen med den svenskaoljeväxtproduktionen skall lösas. I motion2000/01:MJ233 (c) framförs åsikten att regeringen isamband med översynen av miljöprogrammet böröverväga möjligheterna att ge stöd tillavbrottsgrödor så att den svenska oljeväxtodlingenkan bevaras på traditionella nivåer (yrkande 26).Motionären i motion 2001/02:MJ470 (m) anser attträdan bör kunna får brytas i stället försom nu . Detta för att förbättraförutsättningarna för odling av höstoljeväxter.Enligt motionen ingår inte i de områden somhaft tillstånd att bryta trädan föroljeväxtodling. Detta är olyckligt då ett tillståndatt bryta trädan tidigare skulle möjliggöra att ävenförsommartorra delar av vårt land, som ,skulle få ökade möjligheter att öka odlingen avhöstsådda oljeväxter. Några miljömässigt negativakonsekvenser skulle inte uppstå enligt motionären,eftersom avrinning från fälten ärmycket ovanlig.Motion 2001/02:MJ511 (mp) tar upp frågan om svenskgrisavel. Motionären anser att bör slå vaktom de värden svensk svinavel och svinuppfödning haroch bygga vidare och utveckla dem. Detta skulle medfördel kunna ske i samarbete med de ekologiskabönderna (yrkande 2). Regeringen bör dessutom seöver möjligheterna till stöd för ekologiskproduktion av slaktsvin (yrkande 3). Enligt motion2001/02:MJ515 (mp) bör stöden för gris och fjäderfäses över, eftersom merkostnaderna för dessa djurslagblir högre vid ekologisk produktion. Det kan därförfinnas anledning att införa stöd för dennaproduktion (yrkande 15).Frågor om får- och lammproduktion tas upp i motion2001/02:MJ482 (s). Enligt motionärerna krävs detcirka sju tackor för att komma upp i en djurenhetenligt definitionen. Den foderareal som behövs föratt dessa tackor skall få det foder de behöver ärdubbelt så stor som den foderareal som behövs föratt föda ett vuxet nötkreatur, som också motsvararen djurenhet. Detta förhållande innebär att får- ochlammproducenter inte får bidrag efter den areal somde faktiskt brukar och behöver för att föda sinadjur. Antalet djurenheter räcker inte när tackorvärderats så lågt. Enligt motionärerna bör enöversyn av stödet till får- och lammproduktion görasför att undersöka möjligheterna att inrätta ettnationellt stöd.Ett flertal motionsyrkanden berör svenskhästpolitik. Enligt motion 2000/01:MJ230 (kd) börden kallblodiga travaren omfattas av stödet tillutrotningshotade inhemska hästraser (yrkande 1) ochden svenska halvblodsaveln omfattas avuppfödarpremier (yrkande 2). Inom EU seshästhållningen som en del av jordbrukssektorn. ISverige däremot beaktas inte hästnäringen vare siginom den gemensamma eller den nationellajordbrukspolitiken. Hästens och hästnäringens viktför jordbrukets, landskapets och regionernasutveckling medför att jordbrukspolitiska beslut ävenbör omfatta hästar hävdar motionärerna (yrkande 3).Motionärerna anser också att regeringen bör övervägaom inte EU-stöden kan nyttjas för att stödja densvenska hästaveln och hästnäringen (yrkande 4). Imotion 2000/01:MJ242 (c) föreslås att regeringenutreder förutsättningarna för att bevara ochutveckla hästsektorn i och utarbetarlösningar för att bevara kallblodshästen. Enligtmotion 2001/02:MJ338 (c) bör hästen integreras ijordbrukspolitiken (yrkande 24). Även i motion2001/02:MJ524 (c) framförs åsikten att hästar börlikställas med andra djurenheter inom svensktjordbruk (yrkande 1). I motion 2000/01:MJ744 (mp)föreslås att möjligheterna att ålägga travsportenansvaret för kallblodstravarens överlevnad ochuppfödarpremier till ägarna av betäcktakallblodsston bör utredas.Utskottets ställningstagandeEnligt kommissionens förordning (EG) 2316/1999 avden om tillämpningsföreskrifter tillrådets förordning (EG) nr 1251/1999 om upprättandeav ett stödsystem för producenter av vissajordbruksgrödor, skall ett arealuttag i principomfatta ett sammanhängande område om minst 0,3 haoch ha en bredd om . Utskottet har vidtidigare tillfälle inte ansett sig vara berett attgöra en sådan detaljprövning av regelsystemet förarealuttag som förutsätts i motion 2000/01:MJ219 (m)yrkandena 1 och 2 (se bl.a. bet. 1999/2000:MJU2 s.78). Utskottet gör nu ingen annan bedömning ochavstyrker motionen i berörd del.Utskottet har tidigare uttalat stöd föruppfattningen att avbrott i växtföljden urmiljösynpunkt oftast är att föredra, särskilt genomodling av fleråriga (bet. 1999/2000:MJU2).Ett avbrott i ensidiga spannmålsväxtföljder bör dockvara i jordbrukarens eget intresse, både för attlångsiktigt bevara åkermarkens produktionsförmågaoch för att minska trycket från skadegörare ochdärmed bekämpningsinsatserna och kostnaderna fördessa. Utskottet ansåg med hänvisning härtill attdet inte bör införas någon miljöersättning föravbrott i växtföljden. Inte heller i denna frågaanser utskottet att skäl framkommit för någon annanbedömning. Motionerna 2000/01:MJ233 (c) yrkande 26och 2000/01:MJ250 (m) bör därför lämnas utanriksdagens åtgärd.Enligt vad utskottet erfarit pågår det inomJordbruksverket ett arbete med att se övermöjligheterna att bryta trädan, vilketbehandlas i motion 2001/02:MJ470 (m). har efterfrågat en sådan möjlighet attpå mekanisk eller kemisk väg bryta trädan den 1 junii hela inför sådd av höstoljeväxter.Jordbruksverket utreder de olika effekter som kanuppkomma, såsom förändrad användning av kemiskabekämpningsmedel och ett ökat läckage av kväve frånåkermarken. En eventuell ändring av reglerna måsteställas i relation till hur stora arealer som kanbli aktuella för odling av höstoljeväxter i olikaområden. Enligt skulle en ändringav reglerna kunna införas redan under år 2002.Syftet med motionen är därmed tillgodosett.Utskottet delar visserligen motionärensuppfattning i motion 2001/02:MJ511 (mp) yrkande 2 om betydelsen av en god svensksvinavel och en etisk och säker svinproduktion.Utskottet anser emellertid att de förslag som lämnasi motionen inte är av sådant slag att de börbehandlas i sak av . Utskottet vill dockframhålla att det inom näringen pågår arbete med attstärka och bevara svensk svinavel. Med det anfördasom grund avstyrker utskottet motionen i berörd del.I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördragetges rätt att lämna långsiktigt nationelltstöd för att säkerställa att traditionelljordbruksverksamhet kan bibehållas i särskildaregioner. Stödet är helt finansierat av svenskastaten och fungerar generellt som ett komplementtill kompensationsbidraget. Stöd kan lämnas för attskapa bättre förutsättningar för jordbruk inomområden i norra (stödområdena 13).Nationellt stöd lämnas bl.a. för produktion avslaktsvin och ägg. Härutöver återfinns en rad stödinom ramen för miljö- ochlandsbygdsutvecklingsåtgärder som delfinansieras avEU:s budget. Vissa ekologiska produktionsformer ärstödberättigade och innebär att jordbrukare kan fåersättning bl.a. för ekologisk djurhållning.Ersättning för ekologisk djurhållning lämnas i formav extra ersättning för ekologiskt odladslåttervall, betesvall och grönfodergrödor.Ersättningen baseras på djurinnehavet och omfattarbl.a. föreslår i sin översynav miljö- och landsbygdsprogrammet (Rapport 2001:19)att även annan foderareal än vall och grönfoder pååkermark bör kunna vara djurstödsgrundande. Blandytterligare stödformer kan nämnas stöd tillproduktion av linderödssvin inom ramen för stöd tillutrotningshotade husdjur. Stöd tillfjäderfäproduktion kan lämnas som investeringsstödtill jordbruksföretag och förädlingsstöd tilllivsmedelsindustrin. I sin översyn föreslårJordbruksverket att förädlingsstödet även skall fålämnas för utökning inom grissektorn. Frågan härombereds i . Under vissaförutsättningar kan stöd lämnas till organisationersom bedriver kompetensutveckling inom miljöområdetriktad mot jordbruket (KULM). Som framgår av detredovisade föreligger det således en rad olikaersättningsmöjligheter vid sådana produktionsformersom motionerna 2001/02:MJ511 (mp) yrkande 3 och2001/02:MJ515 (mp) yrkande 15 behandlar. I den månyrkandena inte är tillgodosedda anser utskottet attresultatet av analys och förslaginom miljö- och landsbygdsprogrammet bör avvaktasinnan vidtar några åtgärder. Utskottetavstyrker därför motionerna.När det gäller förslaget i motion 2001/02:MJ482(s) om att inrätta ett nationellt stöd till får- ochlammproduktion vill utskottet anföra följande.Detaljerade bestämmelser om bidrag för bl.a. tackorfinns i rådets förordning (EG) nr 2529/2001 av den19 om den gemensamma organisationen avmarknaden för får- och getkött samt i kommissionensförordning (EG) nr 2342/1999 av den 28 oktober 1999om tillämpningsföreskrifter. Införande av ett nyttnationellt stöd är inte förenligt med gällandebestämmelser. Utskottet avstyrker motionen.I mars 2000 förordnades en särskild utredare meduppgift att lämna förslag till en sammanhållensvensk hästpolitik. Utredningen, som antog namnetHästpolitiska utredningen, lämnade samma årbetänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109).Utredningen föreslår bl.a. att stöd för bevarande avutrotningshotade husdjursraser skall kunna ges tillett antal svenska hästraser såsom russ, nordsvenskbrukshäst, kallblodstravaren och den svenskaardennern. Stöd bör enligt utredningen dessutomkunna ges för ston med renrasigt föl somregistreras. Utredningen redogör vidare för de s.k.uppfödarpremierna inom trav- och galoppsporterna,vilka baseras på hästarnas intjänade prispengar.Uppfödarpremiernas utformning bidrar enligtutredningen till att premiera en kvalitetsmedvetenavel. Utredningen anser dock att det inte är enstatlig angelägenhet att finansiera ett system meduppfödarpremier till hästsektorn, utan bör utgöra enfråga för sektorn själv att ta hand om. Iutredningen föreslås dessutom att hästar skall ingåvid den svenska tillämpningen av den gemensammajordbrukspolitiken inom EU, i tillämpliga delar vadgäller åtgärder inom ramen förlandsbygdsförordningen (EG) 1257/99. Hästar skallenligt utredningen inkluderas i det djurinnehav somligger till grund för beräkningen avbrukningsintensiteten inom kompensationsbidraget ochmiljöersättningen för öppet och varieratodlingslandskap. I betänkandet föreslår utredarenvidare att kostnaderna för att införa hästar somersättningsgrundande djur i öppet och varieratodlingslandskap och kompensationsbidrag i förstahand skall finansieras inom gällande ekonomiska ramför miljö- och landsbygdsprogrammet om inte dennafullt ut tas till vara. har enligtuppdraget från regeringen om översyn av miljö- ochlandsbygdsprogrammet (Rapport 2001:19) uppskattatbehovet av att tillföra ytterligare medel tillprogrammet för att finansiera förslaget i dethästpolitiska betänkandet. Verket bedömer attförslaget i betänkandet kan finansieras inom den iöversynsuppdraget angivna ekonomiska ramen förprogrammet om år 2003.Förslaget i betänkandet En svensk hästpolitik kanenligt innebära negativa effekterför natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet omnaturbetesmarker övergår till att helt betas avhäst. Det är, anför verket, emellertid osäkert omoch i så fall i hur stor utsträckning ettgenomförande av förslaget i betänkandet skulleinnebära en sådan utveckling. Såväl betänkande som rapportär föremål för beredning, ochregeringen har aviserat en proposition om en svenskhästpolitik . De frågor som tas uppi motionerna 2000/01:MJ230 (kd), 2000/01:MJ242 (c),2000/01:MJ744 (mp), 2001/02:MJ338 (c) yrkande 24samt 2001/02:MJ524 (c) yrkande 1 bör därför inte nubli föremål för några åtgärder från sida.Motionerna avstyrks.Regionala frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omändring i stödområdesindelningen i södraDalarna med hänvisning bl.a. till att frågantidigare utretts. Med anledning av en motion(s) föreslår utskottet emellertid attregeringen i samband med det fortsattaarbetet med den framtida jordbrukspolitikenbör pröva möjligheterna att få till stånd enmer ändamålsenlig stödområdesindelning iJämtlands län. Härutöver avstyrker utskottettre yrkanden (m, c) angående den s.k. REKO-ersättningen och det gotländska jordbruket.Utskottet grundar ställningstagandet bl.a. påatt ställt sig bakom regeringensuppfattning att ersättningsformen skulle varatidsbegränsad. Vidare avstyrker utskottet ettflertal motionsyrkanden (m, kd, c) med olikaförslag om jordbruket i norra medhänvisning till bl.a. de stödformer somomfattar regionen. Utskottet avstyrker femmotionsyrkanden (s, m, c, fp, mp) omvillkoren för småskalig livsmedelsproduktion,bärodling i och skärgårdslantbruketi den mån de inte kan anses redantillgodosedda.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ203 (c) är stödområde 4 idess nuvarande utformning heterogent. I området hart.ex. södra sämre förutsättningar förjordbruk än andra delar av stödområdet. Stödområde 4borde därför delas. Enligt motion 2000/01:MJ255 (s)bör stödområde 2 B i överförs tillstödområde 2 A.Enligt motion 2000/01:MJ226 (c) bör riktade vall-och REKO-stöd till införas; Engrundförutsättning för att hålla kulturlandskapet ihävd är en livskraftig jordbruksnäring med betandedjur. Vallodling är en förutsättning för att kunnahålla betesdjur. är en gröda med mångafördelar. Användningen av bekämpningsmedel är liten,och genom att ha en lång växtsäsong reducerar vallnäringsläckaget. är en mycket lämplig form föratt minimera den negativa miljöpåverkan somjordbruket skapar på på den del av arealensom inte är ekoodlad. Enligt motion 2001/02:MJ365(c) krävs det särskilda insatser för att stimuleradet gotländska lantbruket.Det konventionella jordbruket får enligt motion2000/01:MJ256 (m) inte diskrimineras vid detfortsatta programmets tillämpning. Motionärernaanser det vara fel att REKO-ersättningen slopades.Frågan om de förlorade ersättningarna måste nuhanteras så att skadan kan repareras så snabbt sommöjligt (yrkande 12).Enligt motion 2000/01:MJ256 (m) har jordbruket iNorrlands glesbygd stor betydelse försysselsättning, samhällsstruktur och en tilltalandelandskapsbild. Motionärerna anser att regelverkenefter EU-inträdet innebär att de nuvarandeåtgärderna inom struktur- och regionalpolitikenuppvisar en mycket splittrad och svåröverskådligbild. En reform är enligt motionärerna därförnödvändig (yrkande 14). Också i motion 2001/02:MJ240(m) framförs åsikter om jordbrukets situation inorra . Vikten av ett livskraftigt jordbrukframhålls. Motionerna 2000/01:MJ258 (m) yrkande 1och 2001/02:MJ421 (m) yrkande 1 tar upp utvecklingenav jordbruket i . Enligt motion2001/02:MJ379 (kd) finns det ett antal basnäringarsom kan svara för grunden i arbetet för att motverkaden negativa utvecklingen för gles- ochlandsbygdsbefolkningen. Motionären anser attjordbruket därvid spelar en viktig roll. Sammantagetkan jord- och skogsbruket i norra vara enmotor i utvecklingen av näringslivet och skapabättre förutsättningar för att leva och bo pålandet. Det behövs enligt motionären inga betydandeinsatser utan ett regelverk som skaparförutsättningar för utvecklingen. Också enligtmotion 2000/01:MJ259 (c) bör Norrlandsjordbruketssituation stärkas (yrkande 1).