bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Går Sverigemed i får vi räkna medatt arbetslösheten kan stiga upptill , vilket skall jämföras medatt vi utanför EMUberäknas ha förutsättningar attminska arbetslösheten till 2 %.Dessutom visar ochSackléns empiriska studier attarbetslösheten inom EMU kan gåmot "extrema nivåer" i sambandmed ekonomiska kriser.Arbetsmarknaden får stå föranpassningenÄven kommer ekonomiskastörningar att äga rum. När viinte längre kan använda ossav penningpolitiken och rörligväxelkurs måste det till andramekanismer för att undvika höganivåer på arbetslösheten. InomEMU kommer kravet på anpassning atttill stor del läggas påarbetsmarknaden och på löntagarna.De mekanismer som i första handstår till buds handlar, imångt och mycket, om att få tillstånd konjunkturvariationer i löneroch lönekostnader och ökadrörlighet på arbetsmarknaden.Flexibla löner och hot omarbetslöshetEtt medlemskap i ställer tillproblem, framför allt när vi fårstora förändringar iefterfrågan, och dessa påverkarSverige på ett annat sätt änövriga euroländer. I sådanasituationer blir det angelägetatt lönekostnaderna snabbt kananpassas till nivån i andraländer. Det kan med andra ordytterst bli aktuellt medlönesänkningar för att undvikamassarbetslöshet. finnsdet bland löntagarna ovilja ochmotstånd mot lönesänkningar.Därför driver EMU på förändringarsom leder till "mindre motstånd motlåga löneökningar".Det är ingen nyhet attarbetslöshet och hot omarbetslöshet är en maktfaktor sompressartillbaka löntagarna. konstaterar också dettagenom att tala om "arbetsgivarnasökade förhandlingsstyrka".Vid ett EMU-medlemskap kan vi somframgått räkna med ökade krav påförändringar som skall gelägre löneökningar och därmedminskad risk för arbetslöshet.Hur kan då sådana förändringar seut? I redovisar manresultat av modernforskning: "Denna forskningger starkt stöd för atthög ersättning och långaersättningsperioder iarbetslöshetsförsäkringen, högfacklig organisationsgrad samthögtäckningsgrad förkollektivavtalen tenderar attleda till höga reallöner ochhögjämviktsarbetslöshet." Vidare gesexempel på reformer som Frankrikegenomfört och som enligtutredningen inte anses passaihop med ett EMU-medlemskap.Sådana reformer ärarbetstidsförkortning, höjdaminimilöner och starkareanställningsskydd.Flera av dessa frågor återfinns iEU:s riktlinjer för den ekonomiskapolitiken 2002. Ett avde exempel som nämns där avserarbetslöshetsersättningen och dess"incitamentseffekter, t.ex.förmånernas villkor,kriterierna för att erhållabidrag, bidragens varaktighet,ersättningsnivån".Enligt vår uppfattning skulleett EMU-medlemskap innebära enmaktförskjutning mellanarbetsgivare och arbetstagare.EMU stärker incitamenten förantifackliga lagar, uppluckradarbetsrätt, lägre lönenivåer,försämringar iarbetslöshetsersättningen ochökadeinkomstskillnader. Löntagarna ochderas fackliga organisationerriskerar att ställas inför tvåalternativ, försämringar enligtovan eller arbetslöshet.Visstidsanställningar skaparflexibilitetEMU-utredningen konstaterar att vidett EMU-medlemskap tar ekonominsanpassning till ekonomiskastörningar formen av enkvantitetsanpassning,"dvs. att produktion ochsysselsättning ökar eller minskar,eller en anpassning av priser ochlöner". Som nämnts seslöneflexibilitet som ett sättatt anpassa kostnadsläget. Menlönekostnaderna kan också görasflexibla och konjunkturanpassadegenom att företagen snabbtförändrar personalgruppens storlekoch sammansättning.Den utveckling vi har sett desenaste åren, där huvudregeln omtillsvidareanställningurholkats, visstidsanställningarnaökat och undantag införts i des.k. turordningsreglerna,passar väl in i den flexibilitetoch anpassning av arbetsmarknadensom EMU kräver.Vi vänsterpartister anser attförutsättningarna för hurarbetsrätten utformas, och då inteminst anställningstryggheten,påverkas av om vi är medlemmari EMU eller ej. Därför börregeringen göra en särskild översynav arbetsrätten där EMU:s inverkansärskilt redovisas.Internationalisering, flexiblaanställningsvillkor och regionalaeffekterVilka krav ställs påarbetsmarknaden utifrån den allmännatrenden med ökadinternationaliseringoch vilka krav kan direkt hänförastill ett EMU-medlemskap? Enligt skiljer sigförutsättningarna i respektiveland utanför valutaunionen på ett"fundamentalt sätt". Denavgörande skillnaden ligger i detfaktum att en anpassning avkostnadsläget inte kan ske viarörlig växelkurs om vi går medi EMU. I stället måste anpassningentill stor del ske viaflexibilitet på arbetsmarknaden.Vi menar att alla kommandeförslag och beslut inomarbetsmarknadsområdet ochtrygghetssystemen bör åtföljasav en konsekvensbeskrivning därEMU:s eventuella inverkanredovisas.Förutom flexibilitet i löner ochanställningsvillkor kansysselsättningen stabiliseras inomEMU genom att arbetskraften blirmer rörlig. För att åstadkomma dettakan skattepolitiken ochutformningen avarbetslöshetsförsäkringen utgöraredskap. Vi anser mot dennabakgrund attkommande förslag om förändringar iarbetslöshetsersättningen skallåtföljas av en redovisningav EMU:s eventuella påverkan.I en bilaga till (SOU1996:158) konstateras att kravenpårörligheten inom landet, framförallt mellan norra och ,sannolikt kommer att varahögre med ett medlemskap i änutan. I många fall är det, enligtEMU-bilagan, rimligt atttänka sig att en extern ekonomiskchock påverkar och deneuropeiska kontinentenrelativt likartat, medan norraSverige drabbas på ett helt annatsätt.Vi anser att det finns starkaskäl för att närmare analysera vilkakonsekvenser ett svensktEMU-medlemskap får för Norrlandoch norrländskt näringsliv samtatt utröna hur negativakonsekvenser kan motverkas.Konsekvenser för jämställdhetenIngen av de båda stora EMU-utredningar som resulterat i SOU1996:158 och SOU 2002:16 haranalyserat konsekvenserna av ettEMU-medlemskap ur ett jämställdhets-och könsperspektiv.Fram till 1990-talet har svenskpolitik aktivt varit inriktad påfull sysselsättning och enväl utbyggd offentlig sektor,vilket är en förutsättning förkvinnors höga förvärvsfrekvens.Inom EMU är prisstabilitet ochstrama finanspolitiska normeröverordnade sysselsättningen.I en bilaga till SOU 1996:158 visasatt det är länder med en storoffentlig sektor som kan fåsvårast att uppfylla EMU:sfinanspolitiska normer. Beskattningoch utgifter måste göras mindrekonjunkturberoende, vilket kanmedföra att "välfärdsstaten måsteminska i omfattning". I EU:sriktlinjer för den ekonomiskapolitiken 2002 sägs i klartext attmålsättningen är att "minskadet totala skattetrycket".EMU-utredningen föreslåratt nuvarande saldomål höjs till2,alternativt avBNP, vilket innebär att 10-20miljarder skall avsättas för atthantera problem som EMU-medlemskapet bedöms föra med sig.Risken är enligt vår uppfattningstor att en sådan ökning avöverskottsmålet i första handkommer att uppnås via minskadeoffentliga utgifter.Om EMU skall fungera behöver, somnämnts, också rörligheten hosarbetskraften öka. Detställer i sin tur krav påharmonisering avsocialförsäkringssystemenmedlemsländerna emellan.Även om våra kollektivaförsäkrings- och trygghetssystemhar brister i könsneutralitet och ivissa fall ger olika utfall förkvinnor och män har ,jämförelsevis, kommit längre ifråga om att skapa förutsättningarför att kvinnor skall kunna varaekonomiskt oberoende. Närnu trygghetssystemen samordnaskommer det också att krävas ensamsyn kring utformningen avdessa.Många av de grundläggandeförutsättningar som gjort attSverige, i förhållande till andraländer, kommit relativt långt isina jämställdhetsambitioner äralltså utsatta för press vidett EMU-medlemskap. Det gällerframför allt den offentligasektorn och den generellavälfärdsmodellen. Till det kanläggas det faktum att det i storutsträckning är kvinnor som fårutgöra en sorts buffert närarbetsmarknaden görs merflexibel, exempelvis genom otryggavisstidsanställningar.Sammantaget är det av vikt att deökade kraven på flexibilitet påarbetsmarknaden och denpress på skattesänkningar ochminskade offentliga utgifter som EMUför med sig ses i ljuset avrådande könsmaktsordning.Vänsterpartiet anser därför atten utredning bör tillsättas meduppgift att analysera EMU ur ettjämställdhetsperspektiv.Vad jag anfört här bör gesregeringen till känna. Det anfördainnebär att jag anser attmotion A258 yrkandena 1-4 (v) börbifallas.3. Lönebidragsfrågor (punkt 3) (fp)av () och TinaAcketoft (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation 3.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A245 och avslårmotionerna 2002/03:A220,2002/03:A222, 2002/03:A239 yrkande31, 2002/03:A261, 2002/03:A282,2002/03:A284, 2002/03:A285,2002/03:A302, 2002/03:A330 yrkande3, 2002/03:A341, 2002/03:A342,2002/03:A367 yrkande 2 samt2002/03:So513 yrkandena 1-4 och 6.StällningstagandeOavsett om konjunkturen är braeller dålig har handikappadepersoner alltid en svår situationpå arbetsmarknaden. De statligainsatserna för att stärka derasställning är därför mycketviktiga och måste alltidprioriteras. Arbetslinjen måstegälla även för denna grupp.Lönebidragstaket på permånad har av besparingsskäl intehöjts . I AMSsenaste anslagsframställanföreslogs en ökning menregeringen har inte visat någottillmötesgående i frågan.Det är diskriminerande attlönesättningen och löneutvecklingenhar stått stilla i närmare tioår för de personer som haranställning med lönebidrag. Denarbetsmarknadspolitiska insatsenlönebidragsanställning har storbetydelse för att människor medfunktionsnedsättningar skall fåmöjlighet att utföra ettsamhällsnyttigt arbete. Det skallalltid löna sig att arbeta. Därförär det centralt att arbete ocksåger ett rejält ekonomiskt utfall förden enskilde, varförlönebidragstaket måstehöjas.Vad vi anfört här bör gesregeringen till känna. Det anfördainnebär att vi anser att motionA245 (m och fp) bör bifallas medanmotionerna A220 (s), A222 (s),A239 yrkande 31 (c), A261(kd), A282 (s), A284 (s), A285 (s),A302 (s), A330 yrkande 3 (c),A341 (s), A342 (s), A367yrkande 2 (s) och So513yrkandena 1-4 och 6 (v) böravslås i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottetanfört.4. Lönebidragsfrågor (punkt 3) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation4. bifaller därmed motion2002/03:A261 och avslårmotionerna 2002/03:A220,2002/03:A222, 2002/03:A239 yrkande31, 2002/03:A245, 2002/03:A282,2002/03:A284, 2002/03:A285,2002/03:A302, 2002/03:A330 yrkande3, 2002/03:A341, 2002/03:A342,2002/03:A367 yrkande 2 samt2002/03:So513 yrkandena 1-4 och 6.StällningstagandeDen träder fullt utnya regler i kraft, som gerarbetstagare möjligheten attvara kvar i arbetslivet till 67års ålder om så önskas. Dessaregler är dels bra för depersoner som inte önskar gå ipension utan mårbäst av att få fortsätta sittyrkesliv till, dels entrygghet för de grupper som undersina tjänsteår inte har fåttihop tillräckligt hög pension föratt bedömas som skälig att leva påunder åren som pensionär.Lönebidrag är enarbetsmarknadsåtgärd som har funnitsunder mycket , meninnehållet iåtgärden har följt utvecklingen påarbetsmarknaden och förändrats. Dethar däremot inte skettnu när de nya reglerna om rättatt arbeta till ålderträder i kraft fullt ut.Bestämmelserna kring användningenav lönebidrag har inte omarbetatsoch anpassats tillräckligtsnabbt. Lönebidrag kan utges förarbete som utförs av personer medarbetshandikapp fram tillsde uppnått men intetill , vilket borde vara detnaturliga.Lönebidragsanställda, som bl.a.innefattar många lågutbildadekvinnor, är en ur ekonomisksynvinkel utsatt grupp och de börfå möjlighet att fortsätta attarbeta till , omde så önskar.Vad jag anfört här bör gesregeringen till känna. Det anfördainnebär att jag anser attmotion A261 (kd) bör bifallas medanmotionerna A220 (s), A222 (s), A239yrkande 31 (c), A245 (moch fp), A282 (s), A284 (s), A285(s), A302 (s), A330 yrkande 3 (c),A341 (s), A342 (s), A367yrkande 2 (s) samt So513 yrkandena1-4 och 6 (v) bör avslås i denmån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottetanfört.5. Lönebidragsfrågor (punkt 3) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation 5.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A239 yrkande 31och 2002/03:A330 yrkande 3 samtavslår motionerna 2002/03:A220,2002/03:A222, 2002/03:A245,2002/03:A261, 2002/03:A282,2002/03:A284, 2002/03:A285,2002/03:A302, 2002/03:A341,2002/03:A342, 2002/03:A367 yrkande2 och 2002/03:So513 yrkandena 1-4och 6.StällningstagandeSedan 1992 har den högstabidragsgrundande lönekostnaden inomlönebidraget varit oförändrad.Detta har lett till attanställda med lönebidrag har fått ensämre löneutveckling än andragrupper trots att lönebidragetinte skall vara lönestyrande.Många arbetsgivare som haranställda med lönebidrag, ofta inomden ideella sektorn, saknar dockekonomiska förutsättningaratt se till att anställda medlönebidrag följer den allmännalöneutvecklingen. Detta hardrabbat de arbetshandikappade iform av lägre lön elleruppsägningar.Det är dags att förbättramöjligheterna för arbetsgivare medlönebidragsanställda att ge sinaanställda en rättvis lön. Denhögsta bidragsgrundandelönekostnaden bör därför, vidnyanställningar och närlönebidragen omförhandlas, höjasfrån dagens per månadtill15 per månad.Möjligheterna att använda medlenmer flexibelt efter lokalaförutsättningar bör ocksåförbättras.Vad vi anfört här bör gesregeringen till känna. Detanförda innebär att vi anser attmotionerna A239 yrkande 31 (c) ochA330 yrkande 3 (c) bör bifallasmedan motionerna A220 (s),A222 (s), A245 (m och fp), A261(kd), A282 (s), A284 (s), A285 (s),A302 (s), A341 (s), A342(s), A367 yrkande 2 (s) och So513yrkandena 1-4 och 6 (v) böravslås i den mån de inte kananses tillgodosedda med vadutskottet anfört.6. Arbetskraftsbehov iträdgårdsnäringen (punkt 4) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 4 borde ha följandelydelse:4. tillkännager förregeringen som sin mening vadsom framförs underStällningstagande i reservation 6.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:Sk347 yrkande 3.StällningstagandeInom trädgårdsnäringen ärkostnaderna för tillfälligtanställd arbetskraft - skörde-ochsäsongsarbetskraft - mycketstora. Näringen har dessutom storaproblem att rekrytera svensksäsongsanställd arbetskraft. Därförär det avgörande för verksamhetenatt det finns godamöjligheter till rekrytering avsäsongsarbetskraft från andraländer.Säsongsarbetstillstånd förarbetskraft utanför EU/EES-områdetregleras genom kvoter.Arbetstillstånden avser enarbetsperiod undertiden den 1 april-31 oktober.Den tilltagande bristen på svenskarbetskraft liksomkonkurrenstrycket på företageninomdenna sektor har kommit attinnebära att efterfrågan påarbetskraft medsäsongsarbetstillståndökat dramatiskt både i vad avserkvotens storlek, behov utanför dennu gällande perioden frånapril till och med oktober samt ivad avser de individuellaarbetstillståndens längd. Fleralänsarbetsnämnder klarar inte atttillgodose det regionalaarbetskraftsbehovet om inte reglernaanpassas till de enskildaföretagens behov. Dock skall inteavkall göras på kraven om att densvenska arbetsmarknadens avtaloch regler skall följas liksomatt arbetsgivaren skalltillgodose rimliga krav på densociala standard som erbjuds dennatillfälliga arbetskraft.I en situation där sysselsättningeni samhället generellt förbättrasoch incitamenten att tatillfällig anställning i dennasektor därmed ytterligare minskarär det nödvändigt attregeringen vidtar de åtgärder somkrävs för attarbetskraftssituationen förnäringen skallkunna få en tillfredsställandelösning. Jag vill därför upprepaen tidigare begäran omtillsättande av en utredning omträdgårdsnäringens säsongsmässigaarbetskraftsbehov.Vad jag anfört här bör gesregeringen till känna. Det anfördainnebär att jag anser attmotion Sk347 yrkande 3 (kd) börbifallas.7. Naturvårdsarbete inomarbetsmarknadspolitikens ram (punkt5) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslagunder punkt 5 borde ha följandelydelse:5. tillkännager förregeringen som sin meningvad som framförs underStällningstagande i reservation7. bifaller därmed motion2002/03:A205 och avslårmotion 2002/03:A204.StällningstagandeFör nationalparker, naturreservatoch liknande finns oftaskötselplaner för att säkerställaflora och fauna men också för attgöra områdena tillgängliga förbesökare. Däremot saknasskötsel- och underhållsstrukturför andra områden avallmänintresse liksom när det gällerkulturminnesmärken som exempelvishäradsstenar, milstenar ochminnesplatser.Det finns en stor gruppmänniskor som står utanför denordinarie arbetsmarknaden. Dessamänniskors försörjning baseras påstöd av olika slag från denoffentliga sektorn. Det voreenligt vår uppfattning lämpligtatt låta naturvårdsprojekt av denkaraktär som beskrivits ovaningå i en övergångsarbetsmarknad.Denna form av anställning kanvara aktuell för personer somdeltagit i aktivitetsgarantinutan att komma ut på den öppnaarbetsmarknaden och som känner attaktivitetsgarantin inte ledervidare. En utbildning före ellerparallellt med anställningen ärnödvändig för att arbetetskall utföras på rätt sätt.Ett genomförande av förslaget omnaturvårdsarbete inomarbetsmarknadspolitikens ram skullemedföra ett flertal fördelar: ökadlivskvalitet och minskatbidragsberoende för de berördaindividerna, sänkt arbetslöshet ochdessutom en landskapsbild som i änhögre grad än idagattraherar turister, andrabesökare och boende i de aktuellaområdena. Dessutom skulle deföreslagna åtgärderna inteinkräkta på det privatanäringslivet men däremot kunnaskapaförutsättningar förturistinkomster.Vad jag anfört här bör gesregeringen till känna. Detanförda innebär att jag anser attmotion A205 (c) bör bifallasmedan motion A204 (mp) bör avslås iden mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottetanfört.8. genomförande av EU:ssysselsättningsstrategi (punkt 6)(m, fp, kd, c)av (), ErikUllenhag (fp), (),(),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslagunder punkt 6 borde ha följandelydelse:6. tillkännager förregeringen som sin meningvad som framförs underStällningstagande i reservation 8.Riksdagen bifaller därmed motion2001/02:A11 yrkandena 1 och2 och avslår motionerna2001/02:A10 yrkandena 1-3,2002/03:A1 yrkandena 1-3,2002/03:A2yrkandena 1-16 och 2002/03:A320yrkande 25.StällningstagandeAllmänt om resultatskrivelsenI utskottsmajoritetensställningstagande till regeringensskrivelse /02:187 konstaterasatt resultatskrivelserenligt förslagär tänkta att ha en koppling tillbudgetprocessen och denekonomiska styrningen. Vi delarmajoritetens uppfattning att detär svårt att utläsa någotsådant samband ur den aktuellaskrivelsen.Sveriges deltagande i EU:ssysselsättningssamarbeteInledningSverige lider av en radstrukturproblem på arbetsmarknaden.I reservation 1 redovisar vi enrad statistiska ochandra uppgifter om dagensallvarliga arbetsmarknadssituationliksom våra förslag tillreformering avarbetsmarknadspolitiken. I dettasammanhang inriktar vi oss på attkommenteraoch komplettera ett antal punkter iregeringens redovisning avSveriges genomförande av EU:ssysselsättningsstrategi.Den öppna samordningsmetoden ochsysselsättningsrekommendationernaVi anser att den öppnasamordningsmetoden kan bidra tillatt sätta politiskt fokus påangelägna samhällsproblem.Arbetsmetodiken bidrar till ochunderlättar utbyte av erfarenheteroch goda exempel mellanmedlemsstaterna.Samtidigt är det viktigt attmetoden inte tillåts urholkasubsidiariteten genom att på ettfördolt sätt föra överbeslutsfattande i frågor som tillhörmedlemsstaternas kompetens tillunionen.Respekten för både de gemensammastrategierna och för övrigamedlemsstater förutsätter i någon mån lever som man lär.Inom ramen försysselsättningssamarbetet harregeringen årefter år medverkat till antagandeav rådsrekommendationer tillSverige, vilka man sedan heltstruntat i på hemmaplan. För dettaförtjänar regeringen stark kritik.Vi återkommer nedan tillvår kritik rörande bl.a. bristen pååtgärder för att minskaskattetrycket på arbete och när detgäller att motverka denkönssegregerade arbetsmarknaden.Sysselsättningsstrateginshorisontella målI skrivelsen hävdar regeringen attSverige har goda erfarenheter av attarbeta med kvantitativa mål inomramen förden ekonomiska politiken. Vi delarinte regeringens bedömning averfarenheterna. Särskilt måletatt reducera den öppnaarbetslösheten till har letttill ett påtagligt inslag av"statistikpolitik" inom främstarbetsmarknadspolitikens område.Oproportionerligt storaresurser har ianspråktagits föråtgärder som bara inneburit attmänniskor flyttats iarbetslöshetsstatistiken frånkolumnen "öppet arbetslösa" tillandra kolumner. Även i dagslägetförefaller de kvantitativa målenstyra politiken på ett sätt sominte långsiktigt gagnarsamhällsekonomin ochsysselsättningen.SysselsättningsstrateginsgenomförandeUnder pelare I - att förbättraanställbarheten - anges ett antalriktlinjer med syftet attförbättra medborgarnasanställbarhet på arbetsmarknaden.Tre av dessa handlar om att bekämpaungdomsarbetslöshet ochlångtidsarbetslöshet, att främjaett aktivt åldrande respektive attmotverka diskriminering ochfrämja den sociala integrationen.I dessa avseenden lämnar de svenskaresultaten mycket övrigtatt önska.Ungdomsarbetslösheten ökade underförsta halvåret jämfört medsamma period förra året.Långtidsarbetslösheten har långsamtminskat av högkonjunktur,men håller nuvarandetakt i sig kommer många avdem som är långtidsarbetslösaaldrig att komma tillbaka tillarbetsmarknaden igen. Invandrarnasutanförskap på den svenskaarbetsmarknaden är omfattande ochriskerar att förvärras, något somvi också behandlar i reservation 1.Behovet av att bättreintegrerar invandrare påarbetsmarknaden påtalas också i detutkast till gemensamsysselsättningsrapport som lagtsfram av och somdiskuteras vid ministerrådsmötet() den 2-3 december 2002.I utkastet till rapportpåtalas behovet av att Sverigereformerar skatte- ochbidragssystemen och ökararbetsutbudet.På dessa områden och i fråga omåtgärder för att stärka detlivslånga lärandet, att utveckla e-lärandet samt att utvecklamatchningen mellan utbud ochefterfrågan på arbetskraft redovisarregeringen enligt vår uppfattningen bild som är föga förankrad iverkligheten.När det gäller det livslångalärandet vill vi peka på attregeringen om och om igen harförhalat införandet av individuelltkompetenssparande. Här har bådeTCO och uttalat attregeringen borde ta del av detborgerliga förslaget om individuelltkompetenssparande.Matchningen på arbetsmarknaden ärinte effektiv. Rörligheten påarbetsmarknaden förefaller hamotverkats snarare än främjats avden förda arbetsmarknadspolitiken.Pelare II - att utvecklaföretagaranda och skapandet avarbetstillfällen - innefattarriktlinjer för att skapa ett gottoch sysselsättningsfrämjandeföretagsklimat. En av dessahandlar om skattereformer, någotsom vi redan berört. En annanhandlar om att minskaregelkrångel och hinder förnyföretagande. Trots detta harinte den svenska regeringengenomfört de 81 åtgärder somSmåföretagsdelegationen föreslagitför att minska regelkrångletoch byråkratin för företagen. Enriktlinje handlar om att tatill vara tjänstesektornsmöjligheter för skapandet av fleroch bättre arbetstillfällen.