bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — Den grundsyn sombåde ochFörsvarsberedningen redovisat har inteföljts upp på ett konsekvent sätt.De ansvariga civila myndigheterna fårinte det mandat och de resurser som krävsför att i praktiken kunna genomföra etteffektivt säkerhets- ochberedskapsarbete. Beredskapsinvesteringarfår endast användas för höjd beredskap dåresurser inom den civila ramen bara fåranvändas för att förbereda förkrig. Detta innebär en låsning tillkrigsuppgifter.Detta rimmar illa med regeringensuttalade ambition om en helhetssyn påkrishantering i breddad hotskala. Dennabegränsning omöjliggör också satsningarpå civila internationella insatser somannars skulle kunna finansieras inomdenna ram. Även denna begränsning gårstick i stäv med den ambition somregeringen givit uttryck för. För attmyndigheterna skall kunna bli en del avett krishanteringssystem som omfattar ochinkluderar de nya hoten måste det civilaförsvarets ram kunna disponeras för allade uppgifter som det säkerhetspolitiskaläget motiverar såväl i fred som i krig.Här behövs sålunda en tydligare och merkonkret politik och förslag på åtgärdersom möjliggör att det civila försvaretsplaneringsram kan användas för att stärkaberedskapen inför andra allvarligastörningar och kriser i samhället än krigmen också den förebyggandekrishanteringen internationellt.11. , och (punkt32) (kd)av och (båda kd).Stora insatser har gjorts och görs föratt påverka regimen i tillett demokratiskt handlande och tänkande.Trots detta finns det ändå anledning attutifrån säkerhetsaspekten lyfta fram detlandets situation.Det är bra att västvärlden hargenomskådat president och hansregim i . Respekten fördemokrati och mänskliga rättigheter ärsatta på undantag. Yttrande- ochtryckfriheten respekteras inte, ochoberoende massmedier och journalister harutsatts för svåra trakasserier. AmnestyInternational har kritiserat Vitrysslandför polisövergrepp i samband meddemonstrationer och för misshandel avfångar. Dödsstraff finns kvar, ochmänniskor avrättas fortfarande.Vitryssland är ett tragiskt exempel påett land där presidenten och de ansvarigaför landets styrning låtit den egnamaktfullkomligheten gå före frihet, rättoch sanning och där medborgarna inte enshar möjlighet att protestera mot förtryckoch bristen på demokrati. ochEuropa kan här inte gå ifrån sitt ansvar.Även om och gör storainsatser för att öka ömsesidiga kunskaperoch utbyte mellan länder, är det iSverige en stor okunnighet omförhållandena i . Man kan dåfråga sig om insatserna är tillräckligaoch ges på rätt sätt. Det är ocksåmärkligt att det skrivs och talas så liteom situationen i , trots attjournalister och opinionsbildare enligtsvaret på den kristdemokratiska motionengenom Visbyprogrammet givits omfattandemöjligheter att besöka ochrapportera om situationen där. Det dugervarken att eller EU lutar sigtillbaka med ett konstaterande attinsatser redan görs. Så längegrundläggande demokratiska strukturerinte implementeras och demokratiskarättigheter inte respekteras äruppenbarligen gjorda insatser intetillräckliga. Enligt vår mening bördärför insatserna och engagemanget förVitryssland ytterligare intensifieras ochges ökad offentlighet.12. Freds- och säkerhetsordning förAfrika (punkt 33) (m)av , , och (alla m).Länder som respekterar sina egnamedborgares fri- och rättigheter kränkerinte andra länders medborgares mänskligarättigheter. Krig är i själva verket engrundläggande orsak till fattigdom. Deföröder miljön, slår sönder jordbruketoch urholkar naturresursbasen.Afrika är den mest konfliktdrabbadekontinenten, och FN måste omedelbartprioritera fredsfrämjande insatser där.Den viktigaste uppgiften efter detomedelbara fredsfrämjandet är att skapaen afrikansk freds- och säkerhetsordning.Även måste vara berett tillmera omfattande åtaganden än vad som förnärvarande är fallet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFred och säkerhet för vårt eget land ärett övergripande mål för den svenskasäkerhets- och försvarspolitiken. Därtillkommer även som ett grundläggande mål attsolidariskt bidra till en fredligutveckling i omvärlden.Sveriges säkerhetspolitik syftar yttersttill att bevara vårt lands fred ochsjälvständighet. Vårt säkerhetspolitiskamål är att i alla lägen, och i former somvi själva väljer, trygga enhandlingsfrihet att, såsom enskild nationoch i samverkan, kunna utveckla vårtsamhälle.Det är självt som definierar dennärmare innebörden av den militäraalliansfriheten. Den sätter, bortsettfrån avtal om ömsesidigt stöd tillförsvar mot väpnat angrepp, inga hinderför ett svenskt allsidigt och aktivtdeltagande i internationelltsäkerhetssamarbete. Vi har i dagmöjlighet att delta i alla former avinternationellt samarbete, med undantagendast för ett förpliktande samarbete medNato i de delar som gäller ömsesidigtstöd till försvar mot väpnat angrepp.I regeringsförklaringen, sompresenterades i den 18september 2001, bekräftar regeringen sintidigare deklarerade avsikt att se överformuleringarna i de delar somrör den militära alliansfriheten ochneutralitetsoptionen.Utskottet framhåller i betänkandet attdet delar regeringens syn på behovet avatt se över den aktuella formuleringen.Vidare konstaterar utskottet att deflesta av de behandladesäkerhetspolitiska motionerna tyder påatt en viss samsyn existerar mellanriksdagens partier på några delområdenvad gäller säkerhetspolitiskalinje. Det finns emellertid på andradelområden även avvikande uppfattningar,framhåller utskottet och anför att depågående överläggningarna mellanföreträdare för partier, medundantag för liberalerna, ärett lämpligt forum för den fortsattadialogen i dessa frågor. Utskottetbetonar att det inte ser någon anledningatt föregripa resultatet av regeringensöverläggningar med de deltaganderiksdagspartiernas företrädare.Vidare framhåller det sammansatta utrikes-och försvarsutskottet att Sverigessäkerhetspolitik har såväl en nationellsom en internationell dimension.I den nationella delen skall vi kunnamöta hot som direkt berör Sverige.Svårast bland dem är väpnade angreppriktade mot vårt lands frihet ochsjälvständighet. Vi skall också förebyggaoch kunna hantera situationer som utanatt direkt hota fred ochsjälvständighet ändå skulle kunnainnebära snabba och allvarligaförsämringar av samhällets normalafunktioner.När det gäller den internationella delenav säkerhetspolitiken skall vi isamverkan med andra stater aktivt verkaför fred och ökad säkerhet. Genom attverka för en stärkt internationellrättsordning och genom att medverka tillkonfliktförebyggande samarbete ochinsatser, gemensam civil och militärkrishantering samt försoning ochuppbyggnad efter kriser och konflikterkan vi bidra till ökad säkerhet iomvärlden och därmed också för osssjälva. I betänkandet betonar utskottetatt det är av avgörande betydelse ävenför säkerhet att utvecklingenglobalt leder till fördjupad demokrati,öppenhet och välfärd och därmed till ökadstabilitet och trygghet. Av centralbetydelse är FN:s breda insatser för fredoch säkerhet. Vidare lägger utskottetstor vikt vid att FN och de regionalaorganisationerna på olika sätt tidigt kanförebygga och ingripa i lokala ochregionala konflikter. Utskottetframhåller även att det är Sverigessträvan att samarbeta med allasäkerhetsorganisationer. Utskottetframhåller i betänkandet att medutgångspunkt i en bred syn på säkerhetformas säkerhetspolitikens bådanationella och internationelladimensioner i ett kontinuerligt samspelmellan flertalet politikområden.Utskottet menar att ärett av de områden i som gynnatsmest av det slut. Demokratioch marknadsekonomi har ersattkommunistisk diktatur och planekonomi,och friheten har återupprättats för våragrannländer i öster. Handel,investeringar och mänskliga kontakterblomstrar som i få andra delar avvärlden. Ansvaret för att dennautveckling fortsätter att präglas avstabilitet och säkerhet och att denstärks åvilar alla länder gemensamt.Säkerhet kan endast byggas i samarbete.Utskottet välkomnar en utveckling iSveriges närområde - liksom i isin helhet - där varje land har rätt attsjälvständigt välja sinsäkerhetspolitiska linje, där säkerhetenses som odelbar och bygger påinternationell samverkan. Godagrannrelationer måste bygga på utvecklatförtroende och på ömsesidig respekt. EU-utvidgningen är central i dennautveckling, betonar utskottet, och denprioriteras därför av . Dentransatlantiska länken har en viktig rolli den alleuropeiska freds- ochsäkerhetsordning som strävarefter. band till de euro-atlantiska strukturerna måste fortsättaatt utvecklas.Risken för konflikter som trappas upptill krig mellan stormakter, och riskenför invasionsföretag riktade mot Sverigeär liten inom överskådlig tid. Densäkerhetspolitiska bilden präglas istället av nya utmaningar som risken förregionala och lokala kriser. Denna typ avkonflikter, som ofta är inomnationellatill sin karaktär, kan direkt ellerindirekt beröra Sverige.Inomstatliga konflikter kan bl.a. ha singrund i religiösa eller etniskamotsättningar, motsättningar till följdav ojämn välfärdsfördelning, brott mot demänskliga rättigheterna eller brist pårespekt för människors demokratiska fri-och rättigheter. De kan även ha sin orsaki problem som rör mer grundläggandefysiska livsbetingelser. Omfattandemiljökatastrofer, liksom exempelvis bristpå vattenresurser, kan ge upphov tillmotsättningar både inom och mellanstater. Internationell eller nationellterrorism kan slå ut livsviktigafunktioner i vårt samhälle, särskiltinfrastruktur, som alltmer bygger påstörningskänslig högteknologi.Internationell terrorism, som attackernai , kan orsakastor mänsklig och materiell skada. Andrahot som får effekter även för fleraländer parallellt och för världssamfundeti stort är internationell kriminalitet,narkotikahandel och spridning avmassförstörelsevapen. Alla dessa möjligahot ignorerar nationella gränser ochkräver i ökad utsträckninginternationellt samarbete och globalalösningar.Utskottet framhåller i betänkandet attdet finns både politisk vilja och förmågaatt förändra säkerhetspolitikför att möta de hot och utmaningar somlandet kan ställas inför. Dennya helhetssynen på säkerhet ochsårbarhet, vårt allt bredareinternationella säkerhetssamarbete föratt förebygga och hantera olika typer avhot, konflikter och kriser samtominriktning av det svenska försvaret ärexempel på hur denna politiska viljamanifesteras i konkret handling.Utskottet välkomnar denförsvarsindustriella förändringsprocesssom inletts i och i ochanför att det nordiska samarbetsavtaletför försvarsmateriel främjar vitalasvenska säkerhets- och försvarspolitiskaintressen. tillstyrkerregeringens förslag om ett godkännande avavtalet av mellanDanmark, , och omstöd för industrisamarbete inomförsvarsmaterielområdet.Samtliga motionsyrkanden besvaras elleravstyrks. Till betänkandet är fogat 17reservationer och 12 särskilda yttranden.De partier som reserverat sig på enskildaavsnitt i betänkandet är Moderatasamlingspartiet, ,, liberalerna och Miljöpartietde gröna.PropositionenI proposition 2001/02:10 Fortsattförnyelse av totalförsvaret föreslårreger-ingen7. att godkänner avtalet den 9juni 2001 mellan , , Norgeoch om stöd för industrisamarbeteinom försvarsmaterielområdet (avsnitt15.3.2).I detta betänkande behandlar utskottetnedan uppräknade motioner i vilkaföreslås att fattar följandebeslut.Följdmotioner2001/02:Fö8 av m.fl.(mp):6. tillkännager för regeringensom sin mening att regeringenkonkretiserar sitt handlingsprogram föratt förebygga väpnade konflikter med attse över möjligheten att skapa konflikt-och terrorförebyggande verksamhet.7. tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen i enlighetmed sitt eget handlingsprogram för enkonfliktförebyggande politik verkar förEuropaparlamentets beslut om engenomförbarhetsstudie för en europeiskcivil fredskår.2001/02:Fö9 av m.fl. (m):2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omsäkerhetspolitiken.2001/02:Fö10 av och ():2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omregeringens syn på den internationellautvecklingen.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omkonsekvenserna för svensksäkerhetspolitik.2001/02:Fö11 av m.fl.(v):1. tillkännager för regeringensom sin mening att skall följasina internationella åtaganden och vadOrganisationen för säkerhet ochsamarbete i föreskriver iBukarestdeklarationen av den 10 juli2000 kapitel 1, artikel 24 när detgäller underlättandet av omstruktureringoch drift av den europeiskaförsvarsindustrin.2. tillkännager för regeringensom sin mening att det svenskaExportkontrollrådet skall ha rätt attutvärdera de landlistor som upprättasbåde på projekteringsstadiet och innandet tas några slutgiltiga beslut omexportdestination och attExportkontrollrådets beslut därvid skallvara bindande.3. tillkännager för regeringensom sin mening att när detgäller "samstämmigheten" i fråga omnordisk krigsmaterielexport inte skallgöra annat än att följa de riktlinjersom gäller för svenskkrigsmaterielexport.4. tillkännager för regeringensom sin mening att bör hållafast vid sin huvudprincip att svenskkrigsmaterielexport från iprincip skall vara förbjuden och attdetta skall avspegla sig i avtalet medde nordiska länderna.5. tillkännager för regeringensom sin mening att artiklarna 3.3.2 och3.4.3, om avtalet kommer till stånd, börskrivas om så att missförstånd inteuppstår.6. beslutar att - därest deovan framförda förslagen inte kommertill stånd - avslå punkt 7 i förslagettill riksdagsbeslut gällande avtalet avden mellan , ,och om stöd tillindustrisamarbete inomförsvarsmaterielområdet.2001/02:Fö12 av m.fl.(v):1. begär att regeringen isamband med propositionen som reger-ingen aviserar ominternationell verksamhet för det civilaförsvaret inkluderar i motionenaktualiserade frågor.5. begär att regeringensammanställer en styrkekatalog av civilaresurser till FN:s, och och civila krishantering.8. begär att regeringen inomsåväl nationella som internationellasammanhang vidtar åtgärder i syfte attleva upp till den av FN:s säkerhetsrådavgivna resolution /2000 vad gällerkvinnors roll i krishantering samtFörsvarsberedningens uttalade åsikter ifrågan.Motioner från allmänna motionstiden 20002000/01:U404 av m.fl. (c):27. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bör kritisera planerpå att bygga upp ett nationelltmissilförsvar.Motioner från allmänna motionstiden 20012001/02:U209 av m.fl.(c):5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt som en drivande kraft börbekämpa den illegala handeln med lättavapen.2001/02:U224 av m.fl.(m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt måste vara berett att görastörre fredsskapande insatser på Balkan.2001/02:U226 av m.fl.(m):3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omden okontrollerade spridningen av lättavapen.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omavväpning, demobilisation ochreintegration av kombattanter efterkonflikter.2001/02:U238 av och (m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom mandatfrågan i EU:s krishantering.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom behovet av en modernisering av FN-stadgan.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom att civil krishantering försvåraseller omöjliggörs utan en trovärdigmilitär krishanteringsförmåga inom EU.2001/02:U239 av och (m):begär att regeringen tillsätteren utredning med mandat att granskaSveriges säkerhetspolitiska agerandeunder tiden på samma sätt somtiden granskats tidigare.2001/02:U248 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförs omtillsättande av en utredning avkonsekvensen av ett svensktNatomedlemskap.2001/02:U264 av ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ominrättande av ett särskilt EU/OSSE-program för demokratiutbildning av ungavitryska oppositionspolitiker.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ominrättande av ett särskilt EU-programför demokratiutbildning av unga vitryskajournalister eller blivandejournalister.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ominrättande av ett särskilt EU-programför demokratiutbildning av unga vitryskastatstjänstemän eller blivandestatstjänstemän.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ominrättande av ett särskiltstipendieprogram för att underlätta försvenska beslutsfattare, journalister ochandra opinionsbildare att resa tillVitryssland.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt föreslå EU att ge den svenskaregeringen i uppdrag att låta undersökavilka möjligheter har attpåverka den vitryska utvecklingen i endemokratisk riktning.2001/02:U268 av m.fl.(c):11. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omnordiskt samarbete avseendekonflikthantering.2001/02:U272 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförs omvikten av avväpning, demobilisering ochåteranpassning vid konfliktförebyggandeoch fredsfrämjande verksamhet.2001/02:U284 av m.fl. (v):3. tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen bör verkaför att en supermakt ellermilitärallians aldrig träder ivärldssamfundets ställe.4. tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen aldrig böracceptera militära insatser som intebeslutats av FN-systemet eller i övrigtinte har stöd i FN-stadgan.2001/02:U300 av m.fl. (m):14. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt FN måste prioriterafredsfrämjande insatser i Afrika.22. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt stärka FN:s säkerhetsråds förmågaatt fatta beslut.2001/02:U301 av m.fl.(fp):33. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt skall söka medlemskap iNato.2001/02:U305 av m.fl.(kd):7. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt mer av det konfliktförebyggande ochfredsuppbyggande arbetet inom ramen förinternationellt bistånd skall omfattasav försoningsarbetet.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det humanitära biståndet får ökatutrymme i det fredsuppbyggande arbetetoch i utvecklingssamarbetet.2001/02:U311 av m.fl.(m):3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt FN nu skall fokusera på fred iAfrika.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen afrikansk freds- ochsäkerhetsordning.2001/02:U312 av m.fl.(m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt skall stödja de baltiskastaternas önskan om Nato-medlemskap.16. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt fortsätta säkerhetsstödet tillEstland, och även efterdet att de har blivit EU-medlemmar.2001/02:U314 av m.fl.(m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det internationella samfundet, ienlighet med principer,måste kunna agera i akuta krislägentrots att inte säkerhetsrådet givitklartecken.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt behöver reformeras.2001/02:U315 av m.fl.(mp):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bör kräva undantag från EU-reglerna, ett s.k. förbehåll, gällandedeltagande i ett försvar i EU-regi.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omcivil krishantering ochkonfliktförebyggande.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bör tillämpa EU:s programför konfliktförebyggande fullt ut.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt FN-mandat skall krävas för allamilitära insatser utanför EU:sterritorium.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ommiljöförstöring i samband med militärkrishantering.8. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omförebyggande arbete för fred ochsäkerhet.2001/02:U317 av ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom terrorismen som hot mot detdemokratiska systemet och vårt öppna,västerländska samhällssystem.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom det gemensamma ansvaret för världensländer att motverka terrorism.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom behovet av internationell samverkanmot terrorism.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom regimer som stöder eller skyddarterrorism genom möjlighet att träna, habaser, finansiera sin verksamhet ochplanera terror utifrån sina territorier.2001/02:U318 av och (m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom vikten av ett gemensamt försvar föratt skydda civilbefolkningen ideltagande länder mot attacker medatomvapen, kemiska vapen och biologiskavapen.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom betydelsen av ett gemensamtmissilförsvar för att säkra framtidakrishanteringsinsatser inom ramen förOSSE och EU.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsom att ett gemensamt missilförsvar kanleda till en betydandekärnvapennedrustning.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförsmed anledning av ABM-avtalet.2001/02:U319 av . (fp):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt den svenska säkerhetspolitiskadoktrinen - "militäraalliansfrihet, syftande till att vårtland skall kunna vara neutralt i krig ivårt närområde" - har spelat ut sinroll.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt med sitt medlemskap i lämnade den traditionellaneutralitetspolitiken bakom sig.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt , som medlem i EU, aldrig kanstå neutralt inför en extern aggressionmot en annan medlem i EU.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt framtida säkerhet skapar vitillsammans med andra fria ochdemokratiska stater.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omSveriges deltagande i byggandet av denframtida europeiska säkerhetsstrukturenoch i internationell kris- ochkonflikthantering.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en ny svensk säkerhetspolitiskdoktrin bör utgå från att Sve- rigeaktivt skall bidra till att skapa enalleuropeisk fredsordning.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt i likhet med vad de tre baltiskastaterna gjort bör sökamedlemskap i . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omdet nya Nato.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt gradvisa normalisering somen europeisk demokrati är att välkomnaoch att det europeiska samarbetet inteunderlättas av att , eller andraparter, fortsätter att framställaRyssland som en motpol och ett särfall iEuropa.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det i praktiken inte är någonskillnad mellan de förpliktelser ett EU-medlemskap innebär och de som ettNatomedlemskap skulle innebära.11. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det inte finns någon anledning attutgå från att ett Nato-medlemskap skulleförsvaga möjligheter att drivatraditionella svenska ståndpunkter i detinternationella samarbetet.12. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det är viktigt att se utvecklingenav en europeisk krishanter-ingsförmågainom ramen för ett nära samarbete medUSA inom det transatlantiska samarbetet.13. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt EU:s och Natos successivautvidgningar till att omfatta allt flerav demokratier är viktiga bidragtill att stärka de institutionaliseradestrukturer som främst främjar fred ochsäkerhet i Europa.14.