bet · GP01KUU2 · 2002-05-21 00:00:00 — Därmed skulle ett dokumentsom visar vad en majoritet av anser vara en önskvärd utvecklingför EU:s framtid bli en viktig motvikttill mer övergripande federalistiskaidéer som framförs med jämna mellanrum avföreträdare för olika regeringar inom EU.Vad som anförts bör med bifall tillmotion 2001/02:K268 (v) ges regeringentill känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Fördragsstrukturen (punkt 5)av ().Jag har i en reservation givit min syn påhur EU-samarbetet bör byggas uppunderifrån. Denna grundsyn gäller ävenför utformningen av en eventuell . En sådan bör beståav två delar: en fast kärna, som knappastkommer att ändras särskilt snabbt. Hithör t.ex. frågor om institutionellaarrangemang och rösträttsregler. Denandra delen bör innehålla frågor sombehandlar unionens politiska innehåll,däribland kompetenskatalogen elleruppgiftsfördelningen, och som lättare kanförändras över tiden.2. De nationella parlamentens roll i EU:sbeslutsfattande (punkt 8)av och (bådav).Utskottet uttrycker tveksamhet tillförslag om att införa ettandrakammarsystem i EU. Detta är enalltför passiv skrivning. En andrakammare skulle, tillsammans med förslagom att öka makt ochinflytande, ytterligare förstärkaunionens karaktär av statsbildning.Dessutom skulle det s.k. demokratiskaunderskottet inom EU öka, eftersom är en institution som utmärksav utomordentligt låg demokratisktrovärdighet. Valdeltagandet tillEuropaparlamentet är så lågt att detknappast går att tala om en representativinstitution.Det finns en tydlig konflikt mellan och de nationellaparlamentens inflytande, vilket ävenframkom i betänkande 2000/01:KUU1: Ettökat inflytande för Europaparlamentetinnebär ett reducerat inflytande förrådet. Den minskade möjligheten förnationell parlamentarisk kontroll som ensådan utveckling medför kan leda iriktning mot ökad överstatlighet ochdärmed indirekt ett reducerat inflytandeför de nationella parlamenten.Motsatsställningen accentueras av attEuropaparlamentet inte i alla avseendenbegränsar sig till frågor som faller inomdess mandat.Utskottet avvisar också förslag om attEU-parlamentet skall utses av nationellaparlament i indirekta val. Därmed missarutskottet en möjlighet att förorda ettsystem som möjligtvis skulle kunna återgeEU-parlamentet en del politisktförtroende. förordar attEU-parlamentet i dess nuvarande formavskaffas och ersätts av ett parlamentvars ledamöter utses av de nationellaparlamenten.3. Institutionernas roller (punkt 9)av Per , , och (alla m)samt och (båda kd).EU-samarbetets historiska utvecklingbygger till stor del på samspelet mellande olika institutionerna; främst rådet,kommissionen, parlamentet och domstolen.Det är viktigt att maktbalansen mellaninstitutionerna bevaras. Dessutom måstederas respektive roller förtydligas.Kristdemokraterna anser att den storatonvikt som av läggsvid rent mellanstatligt samarbete och denså kallade öppna samordningsmetodenriskerar att centralisera makten tillministerrådet, på bekostnad av övrigainstitutioner. En sådan maktförskjutningskulle äventyra EU:s framtid.Maktförskjutningen vore olycklig avflera skäl. Inte minst eftersomkommissionen har goda förutsättningar attse till gemenskapens bästa. Det finnsmånga exempel, bl.a. när det gällerefterlevnaden av stabilitetspaktensregler om budgetbalans, där rådet visatsig villigt att se mellan fingrarna ifråga om stora medlemsstater. Ett annatexempel gäller fastställandet avfiskekvoter, där kommissionens förslagunder ignorerats av rådet somhöjt kvoterna och därmed försvårat denekologiska situationen ytterligare.Kristdemokraterna anser att rådet främstskall ägna sig åt sin lagstiftande rolloch överlåta större delen av denverkställande makten till kommissionen.Europaparlamentet är den endadirektvalda EU-institutionen. Defolkvaldas inflytande är viktigt för attkomplettera de nationella regeringarnasperspektiv i ministerrådet och därmed ökaförankringen av EU:s verksamhet. Ofta harparlamentet visat sig tillföra sakkunskapoch goda förslag till den politik somutformats av kommissionen och rådet.Parlamentet har också gått i bräschen förökad öppenhet och insyn i EU och därmedbidragit till en stärkt demokrati.Uppfattningen att parlamentet saknarinflytande är en viktig förklaring tilldet bristande valdeltagandet iEuropavalen.4. Institutionernas beslutsfattande(punkt 10)av , (båda v)och ().Utskottet öppnar för att fler beslutskall fattas med majoritetsbeslut närmedlemsländerna i fördragsändringaröverenskommit om att EU skall habeslutskompetens på nya områden. Somexempel nämns områden inom tredje pelarenav vilka brottsbekämpning särskilt nämns.Vi anser att detta är ett exempel på eninställning som leder till att avståndetmellan medborgarna och beslutsfattarnaökar ytterligare.Den representativa demokratinförutsätter ett symmetriskt förhållandemellan makt och ansvar. Där denoffentliga makten utövas skall detpolitiska ansvaret gå att utkräva.Problemet med EU är att det inte går attutkräva ett samlat politiskt ansvar avministerrådet, kommissionen, domstoleneller . Främst grundar sigkritiken mot EU:s odemokratiska strukturpå att ministerrådet stiftar lagar sominte behöver godkännas av de nationellaparlamenten för att bli gällande rätt imedlemsstaterna, trots att majoriteten avmedlemmarna i ministerrådet inte kanavsättas genom allmänna val eller genommisstroendeförklaring från ett folkvaltparlament.Vid de senaste fördragsändringarna harbetydande maktförskjutningar ägt rum frånmedlemsländerna till överstatligtbeslutsfattande inom EU. Alltfler områdenomfattas av majoritetsbeslut, ochväljarnas inflytande minskar genom att desom fattar besluten inte kan utkrävasansvar av medborgarna. Därför anser viatt bör agera för attbeslutsfattande inom EU skall ske medenhällighet, där varje medlemsland harmöjlighet att använda sin vetorätt. Dettaskulle förstärka de nationellaparlamentens inflytande och i slutändanstärka väljarnas makt över politiken.5. Institutionernas beslutsfattande(punkt 10)av ().I ett komplext samarbete som EU är gällerdet att finna en rimlig avvägning mellanprinciperna om ett land en röstrespektive en medborgare en röst. Enökad grad av beslutsfattande medkvalificerad majoritet får inte ske påsådana områden som är politiskt känsligai den meningen att de kan sägas ligganära kärnan i medlemsländernassuveränitet. Därför bör ävenfortsättningsvis enhällighet för frågorav konstitutionell karaktär, centralainstitutionella frågor, frågor med storaekonomiska konsekvenser förmedlemsstaterna (t.ex. vissabudgetfrågor, skattefrågor m.m.) råda.Några ord behöver även sägas omflexibel integration, utöver detutskottet anfört. bejakaren flexibel integration som medger attnågra medlemsländer går före ochfördjupar samarbetet på ett visst område.Huvudregeln bör dock vara att alla länderskall delta i alla samarbetsområden.Gruppen som vill gå före i samarbetetmåste bestå av minst hälften avmedlemsländerna och de andra ländernaskall tillåtas ansluta sig tillsamarbetet. Flexibel integration ärviktig, inte minst i ettutvidgningsperspektiv, eftersom detskulle tillåta och göra det möjligt förvissa länder att gå före och stärkasamarbetet på vissa områden somen utvidgning inte förhalas. Exempelvisskulle de nordeuropeiska länderna, somtraditionellt varit progressiva imiljöfrågor, kunna gå före påmiljöområdet och visa nyttan ochvinsterna med att skydda miljön.6. Vissa sakfrågor (punkt 11)av , (båda v)och ().Inriktningen av den gemensammajordbrukspolitiken behöver ändras så attekologiskt hållbara produktionsmetoder,landsbygdsutveckling och bevarande av ettöppet landskap och biologisk mångfaldprioriteras, vilket även framförs ireservation 4 (v) i betänkande2001/02:MJU15 om behovet av reformer avEU:s jordbrukspolitik.Riksdagen bör dessutom begära attregeringen vid nästa reformering av EU:sjordbrukspolitik verkar för en förändringfrån kompensation för lägre priser ochexportstöd till ersättningar förmiljöåtgärder och stöd till regioner medsämre odlingsförutsättningar. Målet förden framtida jordbrukspolitiken bör varaett konkurrenskraftigt jordbruk somskapar förutsättningar för en långsiktigthållbar livsmedelsproduktion och som tarhänsyn till de olika förutsättningar somfinns i medlemsländerna när det gällert.ex. klimat, jordbrukets struktur ochpolitiska ambitioner.Detta måste göras på ett sätt som inteleder till en kraftig utslagning avjordbruk med sociala konsekvenser, hotmot den biologiska mångfalden ochutarmning av landsbygden som följd.Regeringen bör verka för attjordbrukspolitiken reformeras så attpengarna i jordbruksbudgeten förs överfrån generella stöd tillmiljöersättningar och stöd tilllandsbygdsutveckling. Vidare bör deenskilda medlemsländerna i EU ges störremöjlighet att själva anpassa stöden inomlandsbygdsförordningen till nationellapreferenser och behov. Det enskildalandets ekonomiska situation bör påverkakraven på omfattningen av medfinansieringav åtgärderna inomlandsbygdsförordningen. Vi menar attdenna utveckling av EU:s jordbrukspolitikbör ligga till grund för Sverigesagerande i EU:s framtida utveckling.7. Svensk strategi för EU:sframtidsfrågor (punkt 12)av ().Folkpartiet liberalerna är mycket måna omatt tiden fram till nästaregeringskonferens präglas av en bred ochmeningsfull diskussion och debatt. Det ärav största vikt att så många som möjligtengageras i samtalet. Det får inte bli enny sista minuten-runda som vidregeringskonferensen i medkompromisser och kohandel bakom stängdadörrar. Det är därför angeläget attregeringskonferensen på allvar tar tillsig diskussionen i Europeiska konventetoch det resultat man där enas om. Dettakräver att konventet ges meningsfullamandat.Regeringen bör, genom dess representanti konventet, undvika att driva enskildasakfrågor. Det är inte det konventet ärtill för. Fokus måste i stället ligga påhur en omfattande utvidgning skall kunnakombineras med fortsatt effektivitet ochförbättrad demokratisk legitimitet i EU:sbeslutsfattande. Det skall handla om hurvi kan se till att göra beslutsfattandetöppet för insyn och öppet för demokratiskkontroll liksom hur vi i fortsättningenskall kunna tillgodose i lika hög gradsmå länders som stora länders intressen iunionen. Regeringen bör vara pådrivande iarbetet med att införa en konstitutionför EU.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFöljdmotioner2001/02:K85 av m.fl.(kd):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att regeringen främst börinrikta sina ansträngningar iframtidskonventet på frågan om EU:sframtida organisation ochuppgiftsfördelning, snarare än påsakpolitiska frågor.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att regeringen bör vara öppenför ett öppnare och mer demokratiskt EUgenom bl.a. en förstärkning avEuropaparlamentets roll och entydligare ansvarsfördelning mellanrådet och kommissionen.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att regeringen bör verka föratt arbetet i EU läggs upp så att denationella parlamenten får fullständigoch tidig information och därmed på etttidigt stadium kan komma in i processenoch påverka respektive regeringsställningstaganden.2001/02:K86 av m.fl.(fp):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt i konventet undvika att drivaenskilda sakfrågor och i ställetfokusera på frågan hur en omfattandeutvidgning skall kunna kombineras medfortsatt effektivitet och förbättraddemokratisk legitimitet i EU:sbeslutsfattande.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt konventet ges meningsfulla mandat.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omvikten av att diskutera det faktum attEU:s utveckling på många håll gått ifederal riktning.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omett federalt system i EU.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen författning för EU.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bör vara pådrivande iarbetet med att införa en författningför EU.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omden skeva maktbalansen mellan EU:sinstitutioner.8. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt ge det folkvalda Europaparlamentetstörre inflytande.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt avskaffa ministerrådet idess nuvarande form och göra om dettill den ena kammaren i etttvåkammarsystem.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt stärka de nationella parlamentensinflytande.12. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt kraftfullt driva kravet att allaministerrådssammanträden bör varaoffentliga när rådet agerarlagstiftare.2001/02:K87 av Per m.fl. (m):tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs omutgångspunkter för hållningunder EU:s framtidsarbete.2001/02:K88 av ():1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att EU-konventet kräver enbred demokratisk förankring i Sverige.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att EU-konventets förslagskall skickas ut på en mycket bredremissomgång till folkrörelser,organisationer, kommuner och regioner,både i medlemsländer och ansökarländer.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om syn på EU-konventets utveckling av EU:sförsvarspolitik.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att alla sominnebär att mer makt förs över frånnationell nivå till EU-nivåprincipiellt skall underställasmedborgarna i en folkomröstning.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att införa enutträdesparagraf, dvs. fördragsfästavad som skall hända om ett land villlämna EU-samarbetet.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att avskaffa EG-kommissionensensamrätt att lägga fram förslag tillförmån för förslagsrätt för denationella parlamenten och EU-parlamentet.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att kommissionen skallavskaffas och ersättas med ett rentadministrativt organ.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om att inför nästafördragsändring tillsätta en oberoendeutredning.11. tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionenanförs om en djupgående reform av EU:sjordbrukspolitik.Följdmotioner till regeringensproposition /02:8 Nicefördraget2001/02:K2 av ():3. Under förutsättning av avslag påyrkande 1. tillkännager förregeringen som sin mening attregeringen bör verka för en förändringav med anledning av desynpunkter som anförs om tillkomsten avavtalet, om att rätten att lägga vetoreduceras som beslutsregelnom dubbel majoritet införs, om attSveriges parlamentsplatser minskar till2,av antalet mandat, om attNicefördraget ökar överstatligheten, omatt det s.k. stegrade samarbetet(enhance cooperation) kommer att drivapå utvecklingen mot en centraliseradeuropeisk stat, om ordförande förkommissionens ställning som EU:sstatsminister utan demokratisklegitimitet samt om de nya nominerings-och röstreglerna för att utsekommissionärer och andra högrebefattningshavare inom EU.2001/02:K3 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt nästa regeringskonferens måsteutmynna i en . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omgemenskapsmetoden.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt EU:s tre pelare bör integreras.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringskonferenserna i framtidenbör ersättas av processer medkonstitutionella regler för ändringaroch tillägg.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt ordförandeskapet i ministerrådetbör bli mer kontinuerligt.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt slå vakt om de små ländernasställning.Motioner från allmänna motionstiden2000/012000/01:K274 av ():3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omvikten av att samarbeta med länder somDanmark och med enlikartad administrativ tradition föratt minska EU-kommissionensinitiativrätt till ny lagstiftning ochinförande av förordningar.2000/01:K333 av och ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attSveriges ledamöter till EU-parlamentetbör väljas av riksdagen.2000/01:K398 av m.fl.(fp):5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt genomgående reformera ocheffektivisera EU:s institutioner.2000/01:U507 av m.fl.(mp):1. begär att regeringen inom EUskall verka för att få till stånd enutträdesparagraf som reglerar skeendetnär en medlemsstat vill lämna EU.2. beslutar att varjegenomgripande förändring av EU:sgrundlagar skall underställas enfolkomröstning innan Sverigeratificerar förändringarna.2000/01:U510 av m.fl.(c):4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bejaka en flexibel integration.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omEU:s beslutsfattande.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt stärka Europaparlamentarikernasinitiativ- och beslutsrätt.2000/01:U511 av m.fl.(mp):3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en prioriterad fråga för Sverigeskall vara att driva frågan hur EU kanomvandlas till att i högre grad varaett mellanstatligt samarbete.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en prioriterad fråga för Sverigeskall vara att inom EU driva attkommissionens ensamrätt att lägga framförslag avskaffas, för att i stället gede nationella parlamenten och förslagsrätt.21. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en prioriterad fråga för Sverigeskall vara att avskaffa EG-kommissionenoch i stället ersätta den med ett rentadministrativt organ.Motioner från allmänna motionstiden2001/022001/02:K62 av m.fl.(fp):6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omett mer demokratiskt EU.2001/02:K213 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om EU:sdetaljregleringar.2001/02:K236 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omEU och om skydd förde mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.2001/02:K268 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen somsin mening att regeringen bör lägga framett förslag till svenskt program för EU:sframtid.2001/02:K369 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt en kompetenskatalog bör inrättassom begränsar EU:s makt och stärker denationella parlamentens roll.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt utifrån ett brett rådslag blandfolkrörelser och organisationerutarbeta ett i huvudsak mellanstatligtalternativ till federalismen för ettall-europeiskt samarbete.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt samverka med ,och kandidatländerna iutarbetandet av den mellanstatligasamarbetsmodellen.2001/02:K426 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt verka för en EU-konstitution.2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt öka användandet av beslut medkvalificerad majoritet i ministerrådet,i synnerhet i fråga om miljöstyrandeavgifter samt handelsfrågor.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt majoritetsbeslut i ministerrådetgenerellt bör åtföljas avmedbestämmande för Europaparlamentet.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bör avgränsastydligare.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt stärka tillämpningen avsubsidiaritetsprincipen i EU.8. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt låta EU bli part till Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt skriva in rättighetsstadgan i EU:sfördrag.25. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt EU skall kunna fatta beslut ommiljöavgifter med kvalificeradmajoritet.2001/02:K427 av m.fl. (v):5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen i EU bör vara kritisktill EU:s federala utveckling ochdärmed bör verka för en mellanstatligutveckling.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen bör utarbeta etthelhetsförslag till införregeringskonferensen 2004.8. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen i EU skall verka för attbeslutsformerna vid fördragsändringaräven fortsättningsvis skall antas medenhällighet.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen i EU avvisar såvälförslaget till en kompetenskatalog somupprättandet av en konstitution.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen i EU bör verka för attEU ansluts till omde mänskliga rättigheterna.2001/02:K428 av m.fl.(mp):4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt införa en utträdesparagraf, dvs.fördragsfästa vad som skall hända omett land vill lämna EU-samarbetet.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt avskaffa ensamrättatt lägga fram förslag till förmån förförslagsrätt för de nationellaparlamenten och Europaparlamentet.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt kommissionen skall avskaffas ochersättas med ett rent administrativtorgan.2001/02:U301 av m.fl.(fp):3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt EU bör utvecklas mot en form avfederalt system.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt närhetsprincipen bör utvecklas ochstärkas.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen . tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen bör vara pådrivande iarbetet med att inrätta en konstitutionför EU.7. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt EU bör ansluta sig tillEuropakonventionen om mänskligarättigheter.8. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt genomgående reformera ocheffektivisera EU:s institutioner.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bör ha rätt attavsätta enskilda kommissionärer.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt inget land bör ha mer än enkommissionär.11. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omett system med dubbla majoriteter iministerrådet.12. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt användningen av kvalificeradmajoritet bör bli för alltbeslutsfattande i ministerrådet.13. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt ministerrådets sammanträden skallvara öppna för allmänheten vidlagstiftningsärenden.14. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt skall hamedbeslutanderätt på alla områden därmajoritetsomröstning i rådet gäller.15. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt skall kunna utövasina parlamentariska befogenheter påhela EU:s budget.22. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omflexibel integration.2001/02:U302 av m.fl. (c):8. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omEU:s inriktning på ett smalare meneffektivare EU.9. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt bygga den offentliga maktenunderifrån.10.