bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — ÄvenATP-pensionernas värde är därmed kopplade tillinkomstutvecklingen i samhället.Efter de besparingar som genomfördes har höjningar av bostadstillägget tillpensionärer och det särskilda grundavdraget kunnatprioriteras både 2001 och 2002. Även nivån i detsärskilda bostadstillägget förbättrades fr.o.m.2001. Därtill utvidgades den särskildaskattereduktionen på förvärvsinkomster till attgälla pensionsinkomster . Framför allt harnämnda justeringar i regelverken kommit att beröradem med låg eller ingen ATP. Inriktningen påverksamheten kan därför sägas ha överens-stämt med det mål som gällt för politikområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot förslaget omutvidgning av målet för utgiftsområdet och föreslåratt godkänner detta.20:1 ÅlderspensionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:1Ålderspensioner. Därmed bör avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning föranslaget 20:1.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden omåterställande av pensioner, pension till giftpensionär, flexibel pensionsålder, samordningav engångsbelopp inom yrkesskadeförsäkringenm.m. samt pensionsrätt för konstnärer.Jämför reservationerna nr 47 (v); 48 (kd), 49(v), och 50 (m).BudgetpropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslag 20:1 Ålderspensioner anvisar ettramanslag på 25 437 miljoner kronor.Från och med 2003 ersätts det nuvarandegrundskyddet för ålderspensionärer, dvs.folkpension, pensionstillskott och särskiltgrundavdrag, av en beskattad garantipension.Anslaget omfattar då garantipension tillålderspension, barntillägg till ålderspension ochhustrutillägg samt särskilt pensionstillägg förlångvarig vård av sjukt eller handikappat barn.Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i förstahand prisbasbeloppets utveckling,befolkningsutvecklingen, utvecklingen av dengenomsnittliga pensionsnivån på inkomstpension ochtilläggspension.Utgifterna för anslaget uppgick för budgetåret2001 till . Utgifterna för 2002beräknas överskrida anslagsramen med 133 miljonerkronor. Detta innebär att befintligt anslagssparandekan komma att tas i anspråk.År 2001 fanns det ungefär 219 000ålderspensionärer som saknade ATP. Antalet beräknasatt minska, och förväntas ca 205 000pensionärer sakna ATP. Till följd av ATP-systemetsmognad är den genomsnittliga ATP:n högre förnyblivna pensionärer jämfört med dem som redan harpension. Antalet personer vars pensionstillskotthelt eller delvis reduceras av ATP ökar därmed.Införandet av en fullt beskattad garantipensioninnebär ökade utgifter med cirka 15 miljarderkronor. Av dessa motsvarar ca 7 miljarder kronorminskade kostnader för AP-fonden med anledning avatt folkpension för ATP-pensionärer upphör.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003CenterpartietI motion Sf353 i denna del av . (c) begärs att garantipensionen höjs med 1 500kr för . Motionärerna framhåller attpensionärernas ekonomiska situation kommer attförbättras betydligt tillsammans med Centerpartietsförslag till sänkta inkomstskatter för dem med lågaoch normala inkomster. Motionärerna begär attriksdagen beslutar att för tillanslaget 20:1 Ålderspension anvisa 650 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit.Övriga motionerÅterställande av pensionerI motion Sf314 av m.fl. (v) begärsatt regeringen lägger fram ett förslag om hurpensionerna bäst återställs till värde.Motionärerna anser att låginkomstpensionärer skallbeaktas i första hand vid ett återställande.Pension till gift pensionär.I motion Sf204 av de ()begärs ett tillkännagivande om att pensionsbeloppetskall vara detsamma för gifta och ogiftapensionärer.I motion Sf207 av () begärs attregeringen lägger fram ett förslag om att giftapensionärer eller motsvarande skall betraktas somenskilda individer i det statliga pensionssystemet.Flexibel pensionsålderI motion Sf219 av () begärs etttillkännagivande om att på lämpligt sätt utredamöjligheterna till en ökad valfrihet för äldre påarbetsmarknaden. Pensionsåldern bör vara merflexibel. Deltidstjänster eller byte av arbetsplatsmed lägre lön bör inte försämra pensionsförmånerna.Socialförsäkringsförmåner bör kunna gälla efter detatt man fyllt 65 eller 67 år.I motion Sf324 av och () begärs ett tillkännagivande om behovet avatt skyndsamt lösa frågan om ett fullgottförsäkringsskydd för de arbetstagare som väljer attfortsätta att arbeta ålder.I motion Sf261 av och Britt-MarieDanestig (v) begärs ett tillkännagivande om attregeringen skall återkomma med ett förslag till ettsystem med frivillig pension från fyllda 60 år.Motionärerna anser att löntagare som fyllt börges möjlighet att på frivillig basis gå i pensioneller deltidspension med ersättning motsvarandearbetslöshetsersättningen.Samordning av engångsbelopp inomyrkesskadeförsäkringen m.m.I motion Sf310 av m.fl. (v) yrkande 1begärs att regeringen tillsätter en utredning somser över samordningsreglerna mellanyrkesskadelivränta i form av ett engångsbelopp ochpension i syfte att den yrkesskadade inte skall fågöra ett större pensionsavdrag än vad denne erhållitsom engångsbelopp. Motionärerna pekar på attsamordningsreglerna kan få just den effekten att denyrkesskadade får göra ett större sammanlagtpensionsavdrag än vad denne har erhållit i livränta.I motionen, yrkande 2, begärs ett tillkännagivandeom att regeringen bör överväga att avskaffamöjligheten att erhålla livränta i form av ettengångsbelopp.Pensionsrätt för konstnärer.I motion Kr264 av m.fl. (m) yrkande 10begärs ett tillkännagivande om att stipendier medkortare varaktighet än till konstnärer börmedföra pensionsrätt.Utskottets ställningstagandeAnslag 20:1 ÅlderspensionerDe insatser som gjorts för attsanera statens finanser har även drabbatpensionärerna. Åtgärder har emellertid vidtagits föratt skydda de sämst ställda pensionärerna genomförbättringar, såsom höjt bostadstillägg,skattelättnader samt höjt pensionstillskott.Minskningen av prisbasbeloppet vid beräkning avpensioner har även avskaffats fr.o.m. budgetåret1999. Därtill har den särskilda skattereduktionenutvidgats på förvärvsinkomster till att gällapensionsinkomster . Utvidgningen har gjortsför att kompensera pensionärerna för de besparingarsom tidigare gjorts på basbeloppet. Fr.o.m. 2003gäller även att personer bosatta i som är eller äldre skall garanteras en viss lägstalevnadsnivå i form av ett äldreförsörjningsstöd.I departementspromemorian Ds 2002:14 Gyllene årmed silverhår - för vissa eller för alla? görs ettbokslut över pensionärernas situation . Sammanfattningsvis konstateras att grundnivåninom pensionssystemet klart har förbättrats. Underbesparingsprogrammet fick pensionärer meden hög ATP lägre realinkomster, främst genom att debasbeloppsanknutna pensionsinkomsterna försämrades.Sett ur ett individperspektiv harinkomstutvecklingen för den grupp som varitpensionärer i stort settinneburit oförändrade disponibla inkomster. De medhöga inkomster (främstyngre manliga pensionärer) har fått försämradeinkomster som de med låga inkomster harfått förbättrade realinkomster. Närpensionsförmånerna 1999 beräknades utifrån helaprisbasbeloppet och bostadstillägget förbättradessamma år, innebar detta ökade inkomster inom allainkomstnivåer bland pensionärerna. Sett ur ettgrupperspektiv har pensionärerna förbättrat sininkomststandard . Mellan 1991 och1999 hade pensionärernas inkomststandard som andelav övrigas ökat från . En stor del avdenna förbättring har att göra med att de nyblivnapensionärerna har högre inkomster än dem som redanfinns i gruppen. Pensionärsgruppens förbättringrelativt de övrigas kan också förklaras av attkonsolideringsprogrammet, tillsammans med en svårarearbetsmarknadssituation, medförde en än störreekonomisk belastning för de yrkesaktiva.Grundskyddsnivån i pensionssystemet har förbättrats.Detta medför att skillnaden i inkomststandard fördem med ingen ATP upp till skiktet 3,5 ATP-poäng ärrelativt liten (1999). De små skillnadernaberor bl.a. på att de inkomstprövade förmånerna,exempelvis bostadstillägget, minskar med högreinkomst. Dessa utträngningseffekter innebär såledesrelativt höga marginaleffekter i de lägre ATP-skikten, där de flesta kvinnliga pensionärernafinns.Som anförts ovan har åtskilliga förbättringargenomförts och särskilt för depensionärer som har de lägsta inkomsterna. Utskottetnoterar även att den numera infördaföljsamhetsindexeringen innebär att ATP-pensionen räknas upp , vilket innebar enökning på mer än om pensionen följtprisutvecklingen (prisbasbeloppet). Utskottet anser,i likhet med i betänkande 2001/02:SfU1, att det ärav vikt att det tillgängliga utrymmet för ekonomiskaförbättringar används selektivt, så att depensionärer som har lägst inkomster får enförbättrad standard, t.ex. genom förbättringar avbostadstillägget. Utskottet kan inte tillstyrka enhöjning av garantipensionen, men vill dock framhållaatt det är väsentligt att ålderspensionärernasekonomiska förhållanden fortlöpande uppmärksammas.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker motion Sf353 i denna del.Övriga motionerBeträffande yrkandet om ett återställande avpensioner till nivå hänvisar utskottet tillvad utskottet anfört ovan om den ekonomiskautvecklingen för pensionärerna sedan 1990-taletsbörjan.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf314.Vad avser gifta pensionärer kommer i det nyaålderspensionssystemet, när det gällerinkomstpensionens storlek, inga skillnader attförekomma på den grunden att vederbörande är gifteller ogift. Vid beräkning av tilläggspension enligtlagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension(LIP) kommer dock, för dem som är födda ellertidigare, tilläggspensionen till den del den äravsedd att ersätta pensionsgrundande inkomstermotsvarande det första basbeloppet (förhöjtprisbasbelopp) att utges med olika belopp för densom är ogift eller gift. Det saknar betydelse ommaken uppbär ålderspension eller inte. Vidare skallliksom nu med gift pensionsberättigad likställas densom stadigvarande sammanbor med annan, med vilkenden pensionsberättigade har varit gift eller hareller har haft barn. Med ogift pensionsberättigadskall likställas den som är gift men stadigvarandelever åtskild från sin make, om inte särskilda skälföranleder annat. För den som kommer att uppbäraenbart garantipension eller kompletterandegarantipension kommer också denna att utges medolika stora belopp beroende på om vederbörande ärgift eller ogift. Även för dem som uppbärövergångsvis garantipension, dvs. de som är födda1937 eller tidigare, utges pension med olika storabelopp beroende på om pensionären är gift ellerogift.Att i det nya pensionssystemet likställa pensionenför gifta med pension för dem som är ogifta, vilketsåledes skulle beröra pensionärer som är födda 1953eller tidigare och pensionärer som uppbärgarantipension, har tidigare beräknats kosta drygt 5miljarder kronor. I fempartiöverenskommelsen om detnya ålderspensionssystemet ansåg man att dessa medelborde användas till mer angelägna delar avgrundskyddet i pensionssystemet.I betänkande 2000/01:SfU1 anförde utskottet bl.a.följande. Skillnaderna i pensionsnivåernamotiverades ursprungligen med att gifta harekonomisk hushållsgemenskap och därmed lägregemensamma utgifter. Ekonomisk hushållsgemenskap kanockså föreligga för sambor. Det är dock på grund avintegritetsskäl och med risk för subjektivabedömningar vanskligt att fastslå om två personerlever under äktenskapsliknande former och därmed harekonomisk hushållsgemenskap. Två vuxna personer somär folkbokförda på samma adress har inte automatisktnågot ansvar för varandras försörjning medan detomvända gäller för gifta eller motsvarande.Utskottet bedömde att pension under mycket långtid i flera avseenden skulle komma att utges medolika stora belopp beroende på om vederbörandepensionär var gift eller ogift.I betänkande 2001/02:SfU1 erinrade utskottet ävenom att det ekonomiska utrymme som har varittillgängligt för förbättringar för pensionärer iförsta hand använts selektivt, särskilt genomförbättringar av bostadstillägget och det särskildabostadstillägget, så att de pensionärer som haftlägst inkomster fått en förbättrad standard.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf204 och Sf207.Beträffande yrkandena om flexibel pensionsålderskall i det nya pensionssystemet inkomstgrundadålderspension kunna tas ut tidigast fr.o.m. . Någon högsta åldersgräns för att påbörjauttag finns inte, men pension betalas senast utfr.o.m. den månad den pensionsberättigade fyller 70år om denne inte begärt annat. Garantipension fårtas ut fr.o.m. , och det gäller även omgarantipensionen bara utges som utfyllnad. Rätt tillinkomstgrundad pension skall kunna tjänas in efter65 års ålder och även efter uttag av helålderspension. Pensionen skall kunna tas ut som hel,tre fjärdedels, halv och en fjärdedels pension. Dennya inkomstgrundade pensionen är således flexibel.Enligt en tvingande bestämmelse i lagen (1982:80) omanställningsskydd har arbetstagare även rätt meninte skyldighet att kvarstå i anställning till 67års ålder. Lagen har trätt i kraft den 1 september2001. Enligt en övergångsbestämmelse skallkollektivavtal som ingåtts före ikraftträdandettrots den nya regeln gälla fram till dess attavtalet löpt ut eller längst till utgången av år2002.Beträffande delpension har denna förmån intekunnat beviljas efter . De sistautbetalningarna kommer att göras i december 2004.Det främsta motivet för avskaffandet av delpensionhar varit att det reformerade ålderspensionssystemetinnefattar en sådan flexibilitet och medgerindividuella lösningar i sådan utsträckning attbehovet av en särskild delpensionsförsäkring intelängre har ansetts vara tillräckligt. Utskottetansåg i betänkande 1997/98:SfU13 att det inte längrefanns ett behov av ett särskilt delpensionssystem idet reformerade pensionssystemet.I det nya statliga pensionsavtalet finns detfr.o.m. 2003 möjlighet för arbetsgivarna att beviljadelpension för personer som har medkollektivavtalad pensionsrätt och är i åldern 61-64år.Frågan om flexibla lösningar avseende de äldresarbetstider behandlas i den parlamentariskaäldreberedningen (S 1998:08), Senior 2005, som idiskussionsbetänkande SOU 2002:29 anförde bl.a.följande. Den äldre arbetskraften måste gesmöjlighet till flexibla arbetstider och stimulerastill deltidsarbete i stället för att sluta helt. Denålder då man kan börja ta ut pension är olika iolika pensionssystem. I den allmänna pensionen kanman börja att ta ut pension ochden lägsta åldern för att ta ut tjänstepensioner ochprivata pensioner är . Det allmännapensionssystemet ger stora möjligheter att kombineraförvärvsarbete och pension ålder.Insatser bör göras för att informera om demöjligheter som pensionssystemen ger till flexiblaarbetstider och vilka de samlade ekonomiskaeffekterna blir för den enskilde. - Hur den äldrearbetskraftens rätt till deltidsarbete kanförbättras bör undersökas. Reglerna i gällandelagstiftning bör ses över i detta avseende.Mot bakgrund av det anförda kan utskottet intefinna att en utökad flexibilitet i det allmännapensionssystemet är erforderlig.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf219, Sf261 och Sf324.Beträffande engångsbelopp inomyrkesskadeförsäkringen kan enligt 16 § lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL) på ansökanav den skadade och när skäl anses föreligga livräntabytas ut mot ett engångsbelopp som högst motsvarardet kapitaliserade värdet av de utbyttalivräntebeloppen. Utbyte av livränta motengångsbelopp kan avse hela eller del av livräntaneller livräntan . Beräkningsgrunder harfastställts av regeringen.Enligt lagstiftningen om det nya pensionssystemetskall ålderspension i form av inkomstpension,tilläggspension och garantipension, inkomstrelateradsjukersättning och aktivitetsersättning ochsjukersättning i form av garantiersättning samordnasmed yrkesskadelivränta. Minskningen skall ske medtre fjärdedelar av den del av livräntan somöverstiger en sjättedels prisbasbelopp. Minskningskall även ske för livränta som har bytts ut motengångsbelopp. Samordningen görs då som om livräntautgick.I systemen finns vissa spärregler.I betänkande 2000/01:SfU1 anförde utskottetföljande. avslog föregående år ettmotionsyrkande om att ingen skall behöva betalatillbaka mer än det han eller hon fått iengångsbelopp (bet. 1999/2000:SfU1, rskr.1999/2000:98). I betänkandet angavs bl.a. att utbyteav större livräntor mot engångsbelopp sker medåterhållsamhet medan kravet på skäl för utbyte ärlitet när det gäller låga livräntor. Dessutom angavsatt engångsbeloppets storlek beräknas enligtbestämmelser som fastställts av regeringen. Medbeaktande av genomsnittlig medellivslängd beräknasett kapitaliseringsvärde för livräntan. Utskottethade erfarit att livräntetagaren förutom uppgift ombeloppets storlek även får uppgift om vadengångsutbetalningen kommer att medföra i framtidenbeträffande avdrag från pension, dvs. att avdragfortfarande kommer att göras som om livräntan utgickmånadsvis. Själva avdraget är tre fjärdedelar avmånadsbeloppet, dock med vissa spärregler. Detavdrag som efter engångsutbytet görs från pensionenökar inte vid förändring av basbeloppet utanberäknas på det ursprungliga månadsvisalivräntebeloppet.Vidare angavs i sistnämnda betänkande bl.a. attengångsbeloppet i huvudsak är beräknat enligtförsäkringsmässiga principer och i förhållande tillsamtliga livräntetagare som får engångsbelopp.Utskottet kunde därför inte se någon enkel lösningpå problemet, särskilt som det fortfarande förekomatt yrkesskadelivräntor byts ut mot engångsbelopp.Det hade t.o.m. varit någon ökning under senare år.En förändring skulle därtill beröra även det nyapensionssystemet eftersom i princip sammasamordningsregler skall gälla i det systemet.I betänkande 2000/01:SfU1 ansåg utskottet, sombetonade vikten av att livräntetagaren tydligtinformeras om vilka effekter det kunde få medavseende på pensionens storlek, inte att möjlighetentill utbyte av livräntan borde slopas. Utbyte avstörre livräntor mot engångsbelopp skedde medåterhållsamhet, vilket också innebar attlivräntetagaren skyddades mot alltför långtgåendenegativa ekonomiska effekter.YFL upphörde att gälla fr.o.m. den 1 juli 1977.Enligt övergångsbestämmelser gäller äldrebestämmelser fortfarande i fråga om skada som harinträffat före ikraftträdandet. Utskottet har frånRFV inhämtat att engångsbelopp utbetalades medca , 2000 med 4,1 miljoner kronoroch 2001 med 1,5 miljoner kronor.Utskottet, som konstaterar att engångsbeloppnumera utbetalas med sammanlagt endast mindrebelopp, vidhåller tidigare ställningstaganden ochavstyrker motion Sf310.Vad avser yrkandet om pensionsrätt förkonstnärer noterar utskottet att regeringen hartillsatt en särskild utredare som har i uppdrag attkartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet. Av direktiven (dir. 2001:90)till utredningen framgår att utredaren skall prövaom de nuvarande regelverken innebär särskildaproblem för konstnärliga yrkesutövare samt iförekommande fall analysera och redogöra för orsakentill problemen. Utredaren skall analysera hurkonstnärspolitiska stipendier och bidrag påverkarkonstnärliga yrkesutövares rätt till andrastödformer utanför det kulturpolitiska området.Utredaren skall även beakta den analys av bl.a.regler inom de sociala trygghetssystemen som utförtsav i betänkandet Generellakonstnärsstöd (SOU 1997:184). Uppdraget skallredovisas (dir.2002:143).Utskottet avvaktar beredningen av nämnda utredningoch avstyrker därmed motion Kr264 yrkande 10.20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:2Efterlevandepensioner till vuxna. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget 20:2.Gällande ordningOmställningspension utges sombegränsats från dödsfallet (föreden var tiden ). Därefterutges omställningspension endast om den efterlevandehar vårdnaden om och stadigvarande sammanbor medbarn som vid dödsfallet stadigvarandevistades i makarnas hem. Sedan rätten tillomställningspension upphört kan efterlevande makemed nedsatt förvärvsförmåga beviljas särskildefterlevandepension, som alltefter förvärvsförmågansnedsättning utges som hel, trefjärdedels, halv ellerfjärdedelsförmån.För dem som beviljas efterlevandepension på grundav ett dödsfall som inträffar 2003 eller senareförlängs den period som omställningspension kanbetalas ut. För efterlevande utan underåriga barnförlängs perioden från fr.o.m.2003. För familjer med barn i åldern 12-18 årförlängs omställningspensionen från 6 månader till22 månader (förlängd omställningspension).Är något eller några av barnen skallsom gälla att omställningspensionen, utöverden inledande perioden, utges till dess att detyngsta barnet fyllt . Regeringen har ävenaviserat att den inledande omställningspensionenfr.o.m. 2005 skall förlängas och denförlängda omställningspensionen . Somen utfyllnadsförmån till omställningspensionen skalldet finnas en garantipension. Rätten tillgarantipension gäller som rättentill den inkomstrelaterade förmånen.Särskild efterlevandepension kan inte beviljas omdödsfallet inträffar efter 2002. De som vid utgångenav uppbär förmånen får dock behålla den.BudgetpropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslag 20:2 Efterlevandepensioner tillvuxna anvisar ett ramanslag på 15 525 miljonerkronor.Anslaget omfattar fr.o.m. 2003omställningspension, förlängd omställningspension,särskild efterlevandepension, änkepension samtgarantipension till dessa förmåner.De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget ärfrämst utvecklingen av prisbasbeloppet och antaletkvinnor som är berättigade till änkepension. Frånoch med /04 kommer deinkomstrelaterade efterlevandepensionerna attföljsamhetsindexeras.Utgifterna för anslaget uppgick till medan anslaget uppgick till . Anslaget beräknas för 2002underskridas med ca 66 miljoner kronor.Från och med 1 januari 2003 betalasefterlevandepension ut enligt regler som haranpassats till det nya ålderspensionssystemet.Reglerna innehåller både ett grundskydd i form avgarantipension och en inkomstbaserad del. De nyareglerna beräknas öka utgifterna med ca 800 miljonerkronor.I och med att de anpassade reglerna förefterlevandepension träder i kraft den 1 januari2003 upphör inkomstprövningen av änkepensionerna.Detta medför en ökad anslagsbelastning på ca 800miljoner kronor.Antalet kvinnor med änkepension i form avfolkpension var ungefär 11 900 och medänkepension i form av ATP ca 388 000. Antaletkvinnor med änkepension har minskat , ochdenna utveckling beräknas fortsätta de närmasteåren. Medelbeloppet för änkepension i form avfolkpension och pensionstillskott har minskat bl.a.på grund av inkomstprövningen och till följd av attde genomsnittliga ATP-nivåerna har höjts.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003FolkpartietI motion Sf377 av och () yrkande 4 begärs att regeringen skall återkommamed ett förslag om att den inledandeomställningspensionen skall återställas till tolvmånader fr.o.m. . I motionen, yrkande10 i denna del, och i motion Fi232 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 14 i denna del begärsatt beslutar att för tillanslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaanvisa mer än vad regeringenföreslagit.KristdemokraternaÄven i motion Sf329 av m.fl. (kd) yrkande1 begärs att den inledande omställningspensionenskall återställas fr.o.m. den 1juli 2003. I motionen, yrkande 3 i denna del, begärsatt beslutar att för tillanslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaanvisa mer än vad regeringenföreslagit.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenpåpekat att också inom detta område har omfattandeåtgärder varit nödvändiga för att sanera statensfinanser.