bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Tillväxttaktenstiger ytterligare något 2003 när exportoch investeringar ökar i takt med deninternationella konjunkturförbättringen.Den internationella lågkonjunkturen ochnedgången i IKT-sektorn (sektorn förinformations- och kommunikationsteknik)slog hårt mot denfinländska ekonomin - tillväxttakten sjönktill efter en uppgång året innan på5,. Regeringen räknar ibudgetpropositionen med att den finländskakonjunkturen förbättras men attBNP-tillväxten stannar på 2002. I taktmed stigande konsumtion och ökandeinvesteringar ökar tillväxttakten till 3,2003 respektive 2004.Efter att ha minskat under senare årstiger arbetslösheten på nytt i EU. Somframgår av tabell 1 ökar arbetslösheten iEU till i genomsnitt 2002. Ieuroområdet stiger den till efter enarbetslöshet på . Trots detfortsätter skillnaden i arbetslöshetmellan och attminska, eftersom arbetslösheten i denamerikanska ekonomin stiger mer än iEuropa. uppgår skillnaden iarbetslöshet till ,enligt regeringens bedömning. För fem årsedan, , vararbetslösheten i mer än 6procentenheter högre än i Förentastaterna.1.1.4 Deflationen i bestårDen ekonomiska situationen i Japanljusnade något under första halvåret.Stigande efterfrågan i framför allt deasiatiska grannländerna stimulerade denjapanska exporten ochindustriproduktionen. Däremot fortsatteden inhemska japanska efterfrågan att varasvag. Visserligen steg hushållenskonsumtion något, men det uppvägdes av enfortsatt mycket svaginvesteringsutveckling och en tilltagandelageravveckling hos företagen. Vidarefortsätter antalet konkurser att öka ocharbetslösheten ligger på historiskt höganivåer som priserna i ekonomin igenomsnitt sjunker med 1 %.Några tecken på en avgörande förbättringunder saknas. Behovet avreformer inom finans- ochföretagssektorerna är stort. Andelen s.k.dåliga lån i banksystemet är hög ochkreditgivningen har forsatt att minskatrots extremt låga räntor ochcentralbankens försök att öka likviditeteni ekonomin. Möjligheterna att viafinanspolitiken stimulera konsumtionen ochinvesteringarna är begränsade genom denstora och snabbt växande offentligaskulden.Regeringen gör bedömningen att BNPminskar , efter en nedgångunder på . stigerBNP till följd av framför alltstigande internationell efterfrågan ochökad japansk export.De exportberoende mindre länderna iAsien, t.ex. , , Malaysiaoch , drabbades hårt av förraårets nedgång i IKT-sektorn och deninternationella konjunkturförsvagningen.Hittills i år har emellertid ländernauppvisat en tydlig återhämtning till följdav en stark export. En fortsatt ökadexport och en ökad inhemsk efterfrågan göratt tillväxten utvecklas väl de närmasteåren.En stark inhemsk efterfrågan bidrar tillatt tillväxten i och Indienfortsätter att öka och under nästaår. Som helhet växer ekonomierna iSydostasien med både 2002och 2003, enligt regeringens bedömning.1.1.5 Svag utveckling i LatinamerikaDen internationella lågkonjunkturen ochstora politiska och ekonomiska problem iflera länder har förvärrat det ekonomiskaläget i . I Argentinaförväntas produktionen falla kraftigt bådei år och . Bidragandeorsaker till den utvecklingen är högarealräntor bl.a. till följd av låg tillittill växelkurspolitiken, en snabbtstigande inflation, en rekordhögarbetslöshet och krisen inom banksystemet.Även den brasilianska ekonomin tyngs avfinansiell oro och politisk osäkerhet somslår mot tillväxtutsikterna.Den mexikanska ekonomin har, i motsattstill den argentinska och brasilianskaekonomin, visat på återhämtning iår, bl.a. till följd av stigandeinvesteringar.Regeringen bedömer att regionens samladeBNP minskar för att öka med3,2003.1.1.6 Osäkerheter i den internationellabedömningenSammanfattningsvis räknar regeringen medatt den internationella konjunkturenfortsätter att förbättras underprognosperioden. Utvecklingen under vårenoch sommaren med fallande aktiekurser ochminskat förtroende bland konsumenter ochföretagare väntas dock innebära attåterhämtningen sker i en långsammare taktän vad regeringen förväntade ivårpropositionen.Den största risken och osäkerheten ibedömningen gäller den internationellautvecklingen. I prognosen räknarregeringen t.ex. med att den senastetidens turbulens på aktiemarknaderna avtaroch att hushållens förtroende för denekonomiska utvecklingen stiger och attdärmed konsumtionen ökar. Det finns enklar risk för att oron påfinansmarknaderna fortsätter och att det istörre utsträckning än leder tillatt konsumenterna i t.ex. Förenta staternablir mer återhållsamma. En sådanutveckling skulle kunna bidra till attkonjunkturen på nytt vänder nedåt och atttillväxten i världsekonomin under denärmaste åren blir lägre.Regeringen räknar vidare i prognosen medatt arbetsmarknadssituationen ieuroområdet förbättras framöver.Fortsätter arbetslösheten att stiga kandet leda till en svagare inhemskefterfrågan och därmed en ännu lägretillväxttakt i euroområdet framöver.Med anledning av det osäkrainternationella konjunkturläget redovisarregeringen i budgetpropositionen ett s.k.lågtillväxtalternativ, i vilket antas attden internationella återhämtningen stannarav och vänds till en nedgång under nästaår. Lågtillväxtalternativet redovisas merutförligt i avsnitt 1.2.6 Alternativakalkyler för utvecklingen fram till 2004.1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Bättre än förväntat i den svenskaekonominHittills har den svenska ekonominutvecklats relativt gynnsamt, trots denlåga tillväxten i världsekonomin och densvaga utvecklingen i delar av euroområdet.Den svenska exporten steg överraskandekraftigt , bl.a. pågrund av en god konkurrenskraft och enlågt värderad krona. Ävenhushållskonsumtionen har, trots deninternationella oron och den svagabörsutvecklingen, ökat förhållandevisstarkt , efter den mycketsvaga utvecklingen . Denstigande konsumtionen förklaras bl.a. avkraftigt ökade inkomster - hushållensreala disponibla inkomster väntas i årstiga , varav mer än hälften avökningen beror på finanspolitiska åtgärderi form av t.ex. sänkta skatter och lägredaghemsavgifter när maxtaxan infördes . En annan förklaring är att denöppna arbetslösheten, i motsats tillregeringens förväntningar ivårpropositionen, legat kvar på ungefärsamma nivå som . Somframgår av diagram 2 har också hushållensförväntningar om den ekonomiska framtiden(enligt samladetillförsiktsindikator, den s.k. CCI) ökatunder , även om en vissnedgång kan noteras de senaste månadernabl.a. som en följd av sommarens ochhöstens prisfall på Stockholmsbörsen.Tillväxten i den svenska ekonominhittills har också gynnats avatt både den statliga och kommunalakonsumtionen ökat mer än förväntat.Däremot har investeringarna, med undantagför bostadsinvesteringarna, utvecklatssvagare än vad som förväntades ivårpropositionen. Det lågakapacitetsutnyttjandet i industrin gör attindustriinvesteringarna fortsätter attsjunka . Till skillnad frånutvecklingen bedöms äveninvesteringsverksamheten i tjänstesektornminska . Anledningen är bl.a. ensvagare efterfrågan men nedgången berorockså delvis på de mycket omfattandeinvesteringar som branschen genomförtunder de senaste åren.I likhet med utvecklingen under förraåret begränsas årets BNP-tillväxt av attbåde industrin och handeln i vissutsträckning tillgodosett efterfrågangenom lageravveckling.DIAGRAM 2. HUSHåLLENS OCH FöRETAGENSFRAMTIDSFöRVäNTNINGAR1*grafiskt element borttaget*1 Skillnaden mellan andelen positiva ochandelen negativa.Källa: ochStatistiska centralbyrånDen stigande exporten och den ökandekonsumtionen gör att BNP stigermed 2002, enligt regeringensbedömning i budgetpropositionen. Det är0,högre än vad regeringenräknade med i vårpropositionen. Underförutsättning att återhämtningen ivärldsekonomin inte bryts och attsituationen på världens finansmarknaderstabiliseras fortsätter aktiviteten i densvenska ekonomin att öka under de närmasteåren. BNP stiger både2003 och 2004, enligt regeringensbedömning.Som framgår av tabell 2 är det framförallt hushållens konsumtion som även ifortsättningen väntas vara motorn i densvenska ekonomin under de närmaste åren.Stigande inkomster, en förhållandevis godförmögenhetsställning i hushållssektorntrots de senaste årens börsfall och en lågöppen arbetslöshet ger utrymme för enfortsatt relativt hög konsumtion framöver.Regeringen räknar med att hushållenskonsumtion ökar med i genomsnitt perår , jämfört meden förväntad uppgång på omkring 2 %.Som nämnts ovan och som även framgår avtabell 2 väntas utrikeshandeln som helhetge ett relativt stort bidrag till åretstillväxt, på grund av en förhållandevisstark export och en svag utveckling avimporten. Den förväntade ökadeinternationella efterfrågan bidrar tillatt den svenska exporten fortsätter attstiga under de närmaste åren.Utrikeshandelns bidrag till tillväxtenblir dock lägre, eller t.o.m. negativt2003, bl.a. till följd av att importenökar i takt med att exporten av varor medstort importinnehåll stiger, lagren inomindustrin och handeln vänds frånavveckling till uppbyggnad samt attkronans värde väntas stiga, vilket görimporten billigare.TABELL 2. BIDRAG TILL BNP-TILLVäXTEN1Procentenheter*grafiskt element borttaget*1 Bidragen redovisas exklusiveeffekten av att fr.o.m.2000 ingår i hushållssektorn.Källa: FinansdepartementetI takt med att efterfrågan ochproduktionen i ekonomin (och industrin)stiger ökar investeringarna under denärmaste åren. Sammantaget räknarregeringen med en investeringsökning på4,2003 och 2004. När det gällerinvesteringarna i post- ochtelekommunikationsbranschen har dessakraftigt justerats ned jämfört medvårpropositionen. Endast en liten ökningförutses. Orsaken är att utbyggnaden avtredje generationens mobiltelefoni, dets.k. 3 G, , till skillnad från tidigare,endast väntas kompensera för deinvesteringsminskningar som sker ibranschen i övrigt.Regeringen gör vidare bedömningen att detfinns lediga resurser i den svenskaekonomin. Det s.k. BNP-gapet i ekonomin,dvs. skillnaden mellan den faktiskaproduktionsnivån i samhället och denpraktiskt möjliga, väntas vara negativunder hela prognosperioden. BNP-gapetantas slutas först . Det innebär attekonomin kan växasnabbare än den svenska ekonominslångsiktiga tillväxttrend på omkring 2 %utan att inflationen tar fart.Som redovisats ovan räknar regeringen isin baskalkyl med att BNP stiger med 2,1 %2002 och 2003 respektive2004. Mot bakgrund av den osäkrainternationella konjunkturen och osäkraberäkningar av resursläget i den svenskaekonomin redovisar regeringen tvåalternativa utvecklingsscenarier förperioden - det s.k.högtillväxtalternativet som utgår från attdet inledningsvis finns mer ledigaresurser i ekonomin och attsysselsättningsmålet nås 2004 och det s.k.lågtillväxtalternativet i vilket antas attåterhämtningen i den internationellaekonomin bromsas upp och helt stannar avunder . De bägge alternativenredovisas mer utförligt nedan underavsnittet Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004.1.2.2 Prognosförutsättningar och nyckeltalRegeringens prognos bygger på denekonomiska och statistiska information somfanns tillgänglig t.o.m. den 4 oktober2002. Ett viktigt antagande i prognosen äratt de avtalsmässiga löneökningarna ochlöneglidningen hålls tillbaka så att detotala lönekostnadsökningarna i ekonominbegränsas till under denärmaste åren. Siffrorna för 2002 och 2003är prognoser, medan uppgifterna för 2004bygger på antagandet att det vid utgångenav fortfarande finns lediga resurseri den svenska ekonomin.I tabell 3 och 4 redovisasförutsättningarna och nyckeltalen iregeringens prognos. I punkterna nedansammanfattas några av de viktigasteelementen:TABELL 3. PROGNOSFöRUTSäTTNINGAR 2000-2004*grafiskt element borttaget*Som nämndes ovan antar regeringen att detotala lönekostnadsökningarna begränsastill 2003 och 2004. steglönekostnaderna , och väntasen uppgång på 3,7 %.Jämfört med vårpropositionen räknarregeringen med en svagare svensk kronaunder . Mätt enligt dets.k. TCW-index ligger kronans värde på igenomsnitt 2002, 2003och 2004 mot förväntade 131,6,124,8 respektive 122,5 i vårpropositionen(ju högre värde, desto svagare krona).Som framgår av tabell 4 har regeringentill följd av den oväntat gynnsammautvecklingen justerat uppsin arbetsmarknadsprognos för periodenfram till 2004. Den öppna arbetslöshetensjunker från av arbetskraften i fjoltill . I vårpropositionenräknade regeringen med en öppenarbetslöshetsnivå på . Antaletdeltagare i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder bedömsdock bli högre än vad som antogs ivårpropositionen. Den öppna arbetslöshetenväntas sedan sjunka ytterligare, till 3,2003, vilket är lägreän prognosen i vårpropositionen.TABELL 4. NYCKELTAL 2000-2004*grafiskt element borttaget*Den kraftiga inkomstförstärkningen ikombination med en återhållen konsumtiongör att hushållens sparande fortsätter attstiga , efter det minskade sparandet islutet av . Under de kommandeåren sjunker dock sparandet något beroendepå bl.a. en stigande konsumtion och ensvagare inkomstutveckling.1.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att återhämtningen iden internationella ekonomin inte avbrytsfortsätter aktiviteten i den svenskaekonomin att öka och BNP växermed i genomsnitt , enligt regeringensbedömning i baskalkylen. Det är mer än enprocentenhet lägre än vad den svenskaekonomin växte med , men något högre ängenomsnittstillväxten . Regeringens prognos innebär vidareatt tillväxt under de närmasteåren kommer att ligga något högre äntillväxtgenomsnittet bland EU- och euro-länderna.De olika delarna av försörjningsbalansenutvecklar sig enligt regeringens bedömningpå följande sätt (se tabell 5):TABELL 5. FöRSöRJNINGSBALANSEN 2000-2004*grafiskt element borttaget*1 Bidrag till BNP-tillväxt.2 Exklusive effekten av kyrkansavskiljande från staten 1 januari 2000.Inklusive denna effekt hade ökningstakten2000 för hushållens konsumtionsutgifter istället blivit , för offentligakonsumtionsutgifter -0,och förkommunal konsumtion -0,2 %.Siffrorna inom parentes anger regeringensbedömning i vårpropositionen.Källa: FinansdepartementetHushållens konsumtion stiger underperioden jämfört med den svagautvecklingen under 2001.Den offentliga konsumtionen ökar starkareän vad regeringen förväntade sig ivårpropositionen, bl.a. på grund av detstatliga stödet till den kommunala sektornsom föreslås i budgetpropositionen och detantagande som görs om en genomsnittlighöjning av landstingsskatten med 0,25procentenheter fr.o.m. nästa år.I likhet med förväntas industrinsoch handelns utförsäljning av lager bidratill att dämpa årets tillväxt. I takt medatt efterfrågan och försäljningen ökarväntas företagen på nytt bygga upp sinalager, vilket bidrar till att öka BNP med0,nästa år.1.2.4 Oväntat stark export hittills i årFörra året var det svagaste året för densvenska exportindustrin sedan mitten på1970-talet. Fallande efterfrågan på IKT-produkter och en markant nedgång iindustrikonjunkturen på Sverigesviktigaste exportmarknader bidrog till attden totala exporten av varor och tjänstersjönk under 2001.Hittills i år har exporten ökat starkareän vad regeringen förväntade sig ivårpropositionen. Enligt uppgifter frånStatistiska centralbyrån (SCB) stegexporten iår, jämfört med samma period i fjol.Starkast var utvecklingen för fordon,läkemedel och teleprodukter.Regeringen räknar i budgetpropositionenmed att exporten fortsätter att öka underprognosperioden i takt med att deninternationella konjunkturen förbättras.Efter hand blir också sammansättningen avden ökade efterfrågan mer gynnsam för densvenska exportindustrin. Industrininternationellt har för tillfället ettrelativt lågt kapacitetsutnyttjande. Itakt med att efterfrågan och utnyttjandetstiger ökar efterfrågan påinvesteringsvaror, vilket gynnar svenskexport. Importefterfrågan på svenskaexportmarknader, dvs.världsmarknadstillväxten, väntas stiga med2,, och 2004,enligt regeringens bedömning.Teleprodukterna har under de senaste årenblivit en allt viktigare ingrediens i densvenska exporten och den svenskatillväxten. varteleprodukternas andel av den totalaexporten . uppgickandelen till för att sjunkatill när den svenskateleproduktexporten minskade med 34 %.Trots att teleproduktexporten utveckladesrelativt starkt under första halvåret i årräknar regeringen med att efterfrågan påteleprodukter fortsätter att vara relativtsvag under hela prognosperioden. Detligger också i linje med de uppgifter sombranschen själv uppger i t.ex. KI:s olikabarometrar.Sammanfattningsvis gör regeringenbedömningen att den totala exporten stigermed 2002 och 2003. I prognoseningår, som redovisades ovan, enförstärkning av kronans värde på deinternationella valutamarknaderna under2003.1.2.5 Även sysselsättningen bättre änväntatDen svenska arbetsmarknaden förbättradeskraftigt tillförsta , då antaletsysselsatta säsongrensat steg med omkring320 000 personer och den öppnaarbetslösheten sjönk till omkring 4 %.Sedan dess har efterfrågan på arbetskraftminskat betydligt i takt med den svagareinternationella konjunkturen. Som framgårav diagram 3 har sysselsättningen varit istort sett oförändrad sedan början av2001.Hittills i år har emellertidarbetsmarknadsläget överraskat positivtjämfört med regeringens bedömningar ivårpropositionen. iår steg sysselsättningen säsongsrensat medi genomsnitt 5 700 personer jämfört sammaperiod . Framför allt harsysselsättningen ökat inom näringslivetstjänstesektorer och i staten ochprimärkommunerna, vilket motverkat enfallande sysselsättning inom industrin.Andelen öppet arbetslösa var i genomsnitt , vilket kanjämföras . Den totala arbetslösheten, dvs.öppet arbetslösa plus antalet personer ikonjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder,har dock legat på i stort sett samma nivåsom under motsvarande period i fjol.Anledningen är att antalet deltagare i dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökatnågot i år.Under sommaren () harsysselsättningen minskat något jämfört medsamma period , och flertaletindikatorer som t.ex. KI:s olikabarometrar, SCB:s vakansundersökningar ochAMS statistik över antalet lediga platserpå arbetsförmedlingarna indikerar attsysselsättningen fortsätter att minskaunder hösten och vintern. Regeringenräknar också i budgetpropositionen med attsysselsättningen sjunker något underhösten. Det innebär att förändringen isysselsättningen mellan 2001 och 2002därmed blir noll, mätt som årsgenomsnitt.I vårpropositionen räknade regeringen medatt antalet sysselsatta skulle sjunkamed 0,4 procentenheter.DIAGRAM 3. SYSSELSäTTNINGEN 1995-AUGUSTI 2002*grafiskt element borttaget*Källa: Statistiska centralbyrånI takt med att den internationellakonjunkturen förstärks ökar efterfrågan påarbetskraft på nytt, och regeringen räknarmed att sysselsättningen stiger med 0,2 %2003 och 2004. Räknat i antaletpersoner innebär detta att ytterligareomkring 13 000 personer bedöms varasysselsatta jämfört med denprognos som regeringen gjorde ivårpropositionen.DIAGRAM 4. DEN öPPNA ARBETSLöSHETEN 1995-AUGUSTI2002*grafiskt element borttaget*Källa: Statistiska centralbyrånRegeringen räknar vidare med att utbudetav arbetskraft är oförändrat för attstiga 2003 och 0,4procentenheter 2004. Den förväntadeutvecklingen av sysselsättningen ocharbetskraftsutbudet gör att den öppnaarbetslösheten sjunker till 2003från 2002. Eftersom regeringenbedömer att andelen deltagare i dearbetsmarknadspolitiska program sjunkerunder , innebär det att ävenarbetslösheten inklusivearbetsmarknadsåtgärder sjunker under nästaår.Diagram 5. Sysselsättningsgraden enligtregeringens sysselsättningsmål1995-augusti 2002*grafiskt element borttaget*Källa: Statistiska centralbyrånRiksdagens och regeringens mål försysselsättningen är attsysselsättningsgraden i ekonomin, dvs.antalet sysselsatta i åldern iprocent av befolkningen i sammaåldersgrupp, ska stiga till 2004. Somframgår av diagram 5 harsysselsättningsgraden stigit under desenaste åren till en nivå på omkring 78 %.Regeringens prognos och baskalkyl ibudgetpropositionen innebär attsysselsättningsgraden och 2004 liggerkvar på ungefär samma nivå som idagsläget. För att nå sysselsättningsmålet2004 krävs att den reguljärasysselsättningen i åldersgruppen 20-64 årökar med ytterligare ungefär 100 000personer.I en alternativ kalkyl för den ekonomiskautvecklingen under de närmaste årenredovisar regeringen vad som krävs för attmålet ska nås. Kalkylen, som benämnshögtillväxtalternativet, redovisas nedanunder avsnittet Alternativa kalkyler förutvecklingen . För att måletska uppfyllas krävs, vid sidan av en högreekonomisk tillväxt, att utbudet avarbetskraft växer väsentligt snabbare än ide kalkyler som presenterats ovan.TABELL 6. NYCKELTAL FöR ARBETSMARKNADEN2001-2004*grafiskt element borttaget*1 Antalet personer i procent avarbetskraften.2 Antalet sysselsatta exklusivekonjunkturberoende arbetsmarknadspol.Åtgärder i % av befolkningen.Siffrorna inom parentes anger regeringensbedömning i vårpropositionen.Källa: , , ochFinansdepartementet.1.2.6 Alternativa kalkyler förutvecklingen fram till 2004Med anledning av den stora osäkerhetenkring den internationellakonjunkturutvecklingen och storleken påbl.a. resursutnyttjandet i den svenskaekonomin redovisar regeringen ibudgetpropositionen två alternativascenarier för den ekonomiska utvecklingent.o.m. 2004 - det s.k.lågtillväxtalternativet och det s.k.högtillväxtalternativet (alternativenjämförs med det som i budgetpropositionenkallas för baskalkylen).LågtillväxtalternativetUtgångspunkten i detta alternativ är atterets återhämtning i världsekonominbromsas upp och att konjunkturen på nyttvänder ned . Tillväxten ökarånyo först mot slutet av prognosperioden.Vad gäller antas atttillväxttakten i den amerikanska ekonominfaller till 2003 för att stiga till 2004. Konsumtionen dämpas till följd avatt sysselsättningen inte stiger ochinkomsterna utvecklas sämre än ibaskalkylen. Aktiekurserna fortsätter attfalla och företagen håller igen, vilketbl.a. Denuppgång i investeringarna och konsumtionensom förväntas i baskalkylen uteblir.Nedgången i sprider sigtill övriga delar av världen. Den redansvaga utvecklingen i euroområdet försämrasytterligare genom en svagare export och enminskad inhemsk efterfrågan till följd avbl.a. minskad framtidstro hos bådeföretagare och konsumenter. drabbasrelativt hårt genom att den viktigastetillväxtmotorn i den japanska ekonomin -exporten till -försvagas. Effekterna internationelltmildras något genom att centralbankernaantas sänka sina styrräntor för motverkaden svagare efterfrågan.Som framgår av tabell 7 får enlågkonjunktur av den typ som beskrivitsovan stora effekter på den svenskaekonomin. Sysselsättningen utvecklassvagare än i baskalkylen och den öppnaarbetslösheten stiger. Konsumenternasförtroende för den ekonomiska utvecklingensjunker och hushållens inkomst- ochförmögenhetsställning försvagas, vilketslår mot konsumtionen. Exporten drabbashårt av den försämrade efterfrågan påvärldsmarknaden och investeringarnautvecklas svagare i alla delar avsamhällslivet.TABELL 7. NYCKELTAL FöR LåGTILLVäXTALTERNATIVET*grafiskt element borttaget*1 Skillnaden i procent mellan faktisk ochpotentiell produktion.2 Antalet sysselsatta i åldern 20-64 årexklusive arbetsmarknadspolitiska programsom andel av befolkningen i åldersgruppen.3 Procent av BNP.Siffror inom parentes anger regeringensbedömning i baskalkylen.Källa: FinansdepartementetSammantaget innebärlågtillväxtalternativet för svensk del atttillväxten över de tre åren blir 2,8procentenheter lägre jämfört medbaskalkylen och antalet sysselsatta 2004är 75 000 personer lägre. De offentligafinanserna försvagas med av BNPbåde 2003 och 2004. Den kommunalaverksamheten drabbas bl.a. genom lägreskatteintäkter och för att klarabalanskravet tvingas kommunerna attantingen höja skatterna ytterligare ellerdra ned på konsumtionen. Ilågtillväxtalternativet antas attkommunsektorn anpassar sig genom attminska på sina utgifter.HögtillväxtalternativetI detta alternativ antas att riksdagensoch regeringens sysselsättningsmål om ensysselsättningsgrad på för personer iåldern uppfylls 2004 (deninternationella konjunkturen utvecklas somi baskalkylen). Det kräver att BNP-tillväxten över prognosperioden sammanlagtstiger mer än ibaskalkylen.