bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas de delar avregeringens proposition 2001/02:10Fortsatt förnyelse av totalförsvaret somrör den svenska säkerhetspolitikensnationella och internationella delar,vilket även omfattar insatser förkonfliktförebyggande internationellkrishantering. I betänkandet behandlasdärutöver nordiskt samarbete inomförsvarsmaterielområdet och ett avtal somupprättas mellan , , Danmarkoch för att förstärka dettasamarbete. I motsvarande delar behandlasmotioner som väckts med anledning avpropositionen samt vissa motioner isäkerhetspolitiska frågor från denallmänna motionstiden samt ettyrkande från den allmänna motionstiden år2000.1. Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utvidgningen av EU ochsäkerheten i EuropaRiksdagen förklarar motion2001/02:U332 yrkandena 15 och 19besvarad med vad utskottet anfört.2. EU, Nato och säkerheten iEuropaRiksdagen förklarar motion2001/02:U319 yrkande 13 besvarad medvad utskottet anfört.Reservation 1 (fp) - delvis3. EU:s och Natos utvidgningRiksdagen förklarar motion2001/02:U319 yrkande 14 besvarad medvad utskottet anfört.Reservation 1 (fp) - delvis4. De baltiska staterna ochmedlemskap i förklarar motionerna2001/02:U319 yrkande 16 och 2001/02:U312 yrkande 1 besvarade med vadutskottet anfört.Reservation 1 (fp) - delvisReservation 2 (m)5. Det svenska suveränitetsstödettill de baltiska staternaRiksdagen förklarar motion2001/02:U312 yrkande 16 besvarad medvad utskottet anfört.6. och EU:s relationertill RysslandRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U319 yrkandena 9 och 15 samt2001/02:U332 yrkande 18 besvarade medvad utskottet anfört.Reservation 1 (fp) - delvis7. Att bekämpa internationellterrorismRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U332 yrkande 9, 2001/02:U317yrkandena 1-3 och 5 samt 2001/02:Ju451 yrkande 1 besvarade med vadutskottet anfört.8. Internationell ad hoc-domstolRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju451 yrkande 4 och 2001/02:Ju447 yrkande 3.Reservation 3 (kd)Reservation 4 (mp)9. NBC-stridsmedelRiksdagen avslår motion 2001/02:U318yrkande 1.10. MissilförsvarRiksdagen avslår motionerna2001/02:U319 yrkandena 17 och 18 och2001/02:U318 yrkandena 2-4 samtförklarar motion 2000/01:U404 yrkande27 besvarad med vad utskottet anfört.Reservation 5 (fp)11. säkerhetspolitiskalinjeRiksdagen avslår motionerna2001/02:U319 yrkandena 1 och 2 och2001/02:Fö9 yrkande 2 samt förklararmotionerna /02:U319 yrkandena 4-6och 2001/02:U332 yrkandena 3 och 10besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 6 (fp) - delvisReservation 7 (m)12. säkerhetspolitiskahållning vid eventuellt angrepp påannat EU-landRiksdagen avslår motionerna2001/02:U319 yrkande 3, 2001/02:Fö10yrkande 2 och 2001/02:U332 yrkande 21.Reservation 6 (fp) - delvisReservation 8 (kd)13. Svenskt medlemskap i avslår motionerna2001/02:U319 yrkandena 7 och 8,2001/02: Fö10 yrkande 3 och2001/02:U301 yrkande 33.Reservation 6 (fp) - delvis14. Ett eventuellt Natomedlemskapskonsekvenser för SverigeRiksdagen avslår motionerna2001/02:U319 yrkandena 10 och 11 samt2001/02:U248.Reservation 6 (fp) - delvis15. Sverigesamarbetet med NatoRiksdagen förklarar motion2001/02:U332 yrkande 14 besvarad medvad utskottet anfört.16. och EU:s krishanteringsstyrkaRiksdagen förklarar motion2001/02:U332 yrkande 16 besvarad medvad utskottet anfört.17. Utredning om Sverigessäkerhetspolitiska agerandeRiksdagen avslår motion2001/02:U239.Reservation 9 (m, kd,c, fp) - motiv18. verksamhetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ju451 yrkande 6 och2001/02:Fö8 yrkande 6.Reservation 10 (mp)19. Europeisk civil fredskårRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö8yrkande 7.Reservation 11 (mp)20. FN:s stadga och folkrättenRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U332 yrkandena 1, 2, 4 och 8,2001/02:So637 yrkande 24, 2001/02:U322yrkande 4, 2001/02:U345 yrkandena 4och 7, 2001/02:U314 yrkandena 1 och 2samt 2001/02:U284 yrkandena 3 och 4besvarade med vad utskottet anfört.21. KonfliktförebyggandeRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U332 yrkandena 11, 12 och 20och 2001/02:U315 yrkande 8 besvarademed vad utskottet anfört.22. Reformer av FN:s säkerhetsrådRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U300 yrkande 22, 2001/02: U238yrkande 2, 2001/02:U345 yrkande 3 samt2001/02:U332 yrkande 13 besvarade medvad utskottet anfört.23. Fredsbyggande insatser efterkonflikterRiksdagen förklarar motion2001/02:U305 yrkandena 7 och 9besvarade med vad utskottet anfört.24. Utarmat uran i stridsmedelRiksdagen förklarar motion2001/02:U315 yrkande 6 besvarad medvad utskottet anfört.Reservation 12 (v, mp)25. Nordiskt samarbete avseendekonfilkthanteringRiksdagen förklarar motion2001/02:U268 yrkande 11 besvarad medvad utskottet anfört.26. Svenskt undantag fråndeltagande i EU:s krishanteringRiksdagen avslår motion 2001/02:U315yrkande 1.Reservation 13 (mp)27. Mandatfrågan vid EU:skrishanteringsinsatserRiksdagen avslår motion 2001/02:U238yrkande 1 och förklarar motion2001/02:U315 yrkande 4 besvarad medvad utskottet anfört.28. Civil krishanteringRiksdagen förklarar motionerna2001/02:Fö12 yrkandena 1 och 5 och2001/02: U315 yrkandena 2 och 3besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 14 (mp)29. Avvägningen mellan civil ochmilitär krishanteringRiksdagen förklarar motion2001/02:U238 yrkande 3 besvarad medvad utskottet anfört.30. Europeisk krishanteringsförmågaoch det transatlantiska samarbetetRiksdagen förklarar motion2001/02:U319 yrkande 12 besvarad medvad utskottet anfört.31. Kvinnorepresentation ochkrishanteringRiksdagen förklarar motion2001/02:Fö12 yrkande 8 besvarad medvad utskottet anfört.32. , EU och VitrysslandRiksdagen förklarar motion2001/02:U264 yrkandena 1-5 besvaradmed vad utskottet anfört.33. Freds- och säkerhetsordning förAfrikaRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U300 yrkande 14 och 2001/02:U311 yrkandena 3 och 4 besvarade medvad utskottet anfört.34. Lätta vapen och krishanteringRiksdagen förklarar motionerna2001/02:U272, 2001/02:U332 yrkande 5,2001/02:U209 yrkande 5 och2001/02:U226 yrkandena 3 och 4besvarade med vad utskottet anfört.35. Krishantering på BalkanRiksdagen förklarar motion2001/02:U224 yrkande 1 besvarad medvad utskottet anfört.36. Flyktingåtervändande på västraBalkanRiksdagen förklarar motion2001/02:U345 yrkandena 29 och 30besvarad med vad utskottet anfört.37. och det nordiskaförsvarsmaterielsamarbetetRiksdagen förklarar motion 2001/02:Fö11yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört.38. Landlistor vidförsvarsmaterielexportRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö11yrkande 2.Reservation 15 (v)39. Nordisktförsvarsmaterielsamarbete och detsvenska regelverket förförsvarsmaterielexportRiksdagen förklarar motion2001/02:Fö11 yrkande 3 besvarad medvad utskottet anfört.40. Svenska regler förförsvarsmaterielexportRiksdagen förklarar motion2001/02:Fö11 yrkande 4 besvarad medvad utskottet anfört.41. Vissa frågor gällande avtaletom nordisktförsvarsmaterielsamarbeteRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö11yrkande 5.Reservation 16 (v)42. Nordiskt avtal omförsvarsmaterielsamarbeteRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö11yrkande 6 och godkänner avtalet mellanDanmark, , och Sverigeavseende stöd för industrisamarbete påförsvarsmaterielområdet. Riksdagenbifaller därmed yrkande 7 iproposition 2001/02:10.Reservation 17 (v, mp) - villkStockholm den 29 novemberPå sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottets vägnarViola FurubjelkeFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), ToneTingsgård (s), (), MuradArtin (v), (),(), (),(), (), (), (), (), AnnaLilliehöök (m), (),(), () ochKarl-Göran Biörsmark (fp).2001/02UFöU12. Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2001/02:10 Fortsattförnyelse av totalförsvaret läggerregeringen fram förslag till riksdagensställningstagande vad gäller säkerhets-och försvarspolitikens inriktning förnästa försvarsbeslutsperiod 2002-2004.Regeringens överväganden i den tillriksdagen överlämnade propositionenredovisas med utgångspunkt i tvårapporter från Försvarsberedningen. Den2 redovisadeFörsvarsberedningen en säkerhetspolitiskrapport (Ds 2001:14) Gränsöverskridandesårbarhet - gemensam säkerhet och den 31augusti 2001 en försvarspolitisk rapport(Ds 2001:44) Ny struktur för ökadsäkerhet - nätverksförsvar ochkrishantering.Propositionen har i sin helhetremitterats till förvarsutskottet.Utrikes- och försvarsutskotten hardärefter beslutat - med stöd av 4 kap. 8§ i riksdagsordningen - att beredapropositionens delar vad gällersäkerhetspolitikens mål m.m. jämtetillhörande motioner i ett sammansattutrikes- och försvarsutskott (UFöU).Försvarsutskottet har till detsammansatta utskottet överlämnatpropositionens kapitel 4 (Internationellinriktning), kapitel 5 (Konsekvenser försvensk säkerhetspolitik), kapitel 8(Civil internationell fredsfrämjande,förtroendeskapande och humanitärverksamhet), kapitel 15.3 (Godkännande avavtal om stöd till industrisamarbete)samt ett antal motionsyrkanden medanledning av propositionen. På motsvaradesätt har utrikesutskottet överlämnat ettantal motionsyrkanden från allmännamotionstiden samt ett yrkandefrån den allmänna motionstiden år 2000.En förteckning över vilka förslag sombereds av det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet återfinns i bilaga 1till betänkandet.I ärendets beredning har föredragningskett av kabinettsekreteraren iUtrikesdepartementet ochutrikesråd gällande försvarsbeslut omfattar åren1997-2001.Till grund för föreliggandeförsvarsbeslutsproposition ligger densäkerhetspolitiska kontrollstationen somgenomfördes på grundvalregeringens proposition Förändrad omvärld- omdanat försvar (prop. 1998/99:74). Motbakgrund av den då rådandesäkerhetspolitiska utvecklingen beslutaderiksdagen om ändrad inriktningför totalförsvaret. 1998/99:FöU5,rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1,rskr. 1998/99: 222) och ettförändringsarbete inleddes med anledningdärav inom Försvars-makten.3. Utskottet3.1 Internationell säkerhetspolitik(Propositionen kap. 4)MotionernaInternationellt samarbete, integrationoch säkerhetI kommittémotion U332 (kd) yrkande 15framhåller att framtidahot mot säkerheten i företrädesvisbör lösas och hanteras gemensamt inom ettutvidgat EU. Motionärerna anser attutvidgningen och fördjupningen av EU ärav central betydelse för Europassäkerhet. Utvecklingen av en europeisksäkerhets- och försvarspolitik är av viktför att stärka både transatlantiskt ocheuropeiskt samarbete. I samma motion U332(kd) yrkande 19, anförs att svenskutrikespolitik bör bidra till att inlemmaÖstersjöområdet i en alleuropeisk ochtransatlantisk säkerhetsordning. Härispelar EU och östutvidgningen en viktigroll, liksom ett allt mer fördjupat PFF-samarbete.I motion U319 (fp) yrkande13 beskrivs EU:s och Natos utvidgningarsom viktiga bidrag till att stärka deinstitutionaliserade strukturer somfrämjar fred och säkerhet i . Iyrkande 14 framhålls att utvidgningarnaav EU och Nato inte bör begränsas varesig geografiskt eller tidsmässigt, utanatt alla länder som uppfyller dekriterier som organisationerna satt uppskall ha tillträde till medlemskap.Vidare menar i yrkande 16,samma motion, att bör ge debaltiska staterna fullt stöd i derasansökan om medlemskap i såväl Nato somEU.Även Moderata samlingspartiet anser imotion U312 (m) yrkande 1 att börstödja de baltiska staternas önskan omNatomedlemskap. Motionärerna framhålleratt det är i eget intresse atttillse att grannländerna kan uppnå entrygg säkerhetspolitisk situation.I samma motion yrkande 16 betonas att detsvenska suveränitetsstödet till debaltiska staterna måste fortsätta ävenefter att de tre staterna har blivit EU-medlemmar. För att säkerställa regionensutveckling, inklusive uppbyggnad avdemokratiska försvarsmakter och civilsäkerhet, bör stödet fortgå så längebehovet kan bedömas kvarstå.I motion U319 (fp) yrkande15 föreslås att även skall kunnakvalificera sig för medlemskap i desäkerhetspolitiska strukturer som i dagväxer fram i , däribland EU ochNato.I kommittémotion U332 (kd) yrkande 18betonas vikten av att utvecklaförtroendefulla relationer till Rysslandoch att ytterligare förstärka samarbetetmed de nordiska och baltiska staterna.Motionärerna menar att Östersjöregionenär av särskilt intresse för svensksäkerhetspolitik och att måsteverka för att alla stater i regionen fåren långsiktigt tillfredsställandesäkerhetslösning.Även betonar i kommittémotionU319 (fp) vikten av goda relationer tillRyssland. I yrkande 9 betonas att Sverigeoch andra länder bör välkomna Rysslandsgradvisa normalisering som en europeiskdemokrati. För att underlätta deteuropeiska samarbetet är det viktigt attRyssland ej framställs som en motpol ochett särfall i Europa.Att bekämpa internationell terrorismI kommittémotion Ju451 (mp) yrkande 1talas om orsakerna till terrorism.Miljöpartiet anser att marginalisering,segregation och isolering föder vanmaktoch maktlöshet, vilket i sin tur kan ledatill våldshandlingar. Det är därför avvikt att bekämpa sociala klyftor ochorättvisor samt att i det långsiktigaarbetet mot terrorism även integrerafattigdomsbekämpning och främjademokratisering.I den enskilda motionen U317 (m) yrkande1 framhåller motionären att terrorismenär ett allvarligt hot mot detdemokratiska systemet och vårt öppna,västerländska samhällssystem. Motionärenmenar att terrordåden i har visat påsårbarhet och aktualiserat det faktum attdemokratin ständigt måste försvaras isyfte att kunna bibehålla vårt öppnasamhälle. I samma motion yrkande 5framhålls att de regimer som skyddarterrorister och exempelvis ger demmöjlighet att träna, ha baser, finansierasin verksamhet och planeraterroristattacker utifrån sinaterritorier skall anses vara delansvarigai de brott som begås. Vidare betonas imotionens yrkande 2 det gemensammaansvaret för världens länder att motverkaterrorism. Motionären framhåller atthotet mot demokratin är ett gemensamtproblem för världens demokratier ochsåledes krävs ett samfällt ansvarstagandeoch gemensamma insatser. Även i motionensyrkande 3 understryks behovet avinternationell samverkan mot terrorism.Motionären anser att bör deltagai den internationella kampen motterrorism bl.a. genom informationsutbyte,medverkan i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken i EU samt FN-insatser.Även anför ikommittémotion U332 (kd) yrkande 9 attkampen mot terrorism förutsätterinternationellt samarbete. De menar attdet inte är möjligt för länder attenskilt bekämpa terroristersgränsöverskridande nätverk. bördärför intensifiera samarbetet med deländer som delar våra demokratiskavärderingar och deltaga i bl.a.informationsutbyte.I kommittémotion Ju451 (mp) yrkande 4föreslås att den iFN:s säkerhetsråd tar initiativ till attupprätta en internationell ad hoc-domstolmed anledning av terrordåden i ochatt bör erbjuda somsäte för domstolen. Motionärerna menaratt neutralitet ochalliansfrihet är argument som talar föratt domstolen förläggs till . Äveni kommittémotion Ju447 (kd) yrkande 3föreslås att en internationellterroristtribunal inrättas som en ad hoc-lösning. menar att enad hoc-tribunal bör utgöra en temporärlösning i väntan på att deninternationella brottmålsdomstolenupprättas.NBC-stridsmedel, missilförsvarFolkpartiet anser i kommittémotion U319(fp) yrkande 17 att de amerikanskaplanerna på NMD (National MissileDefence) / TMD (Theatre Missile Defence)utgör ett legitimt svar på en alltallvarligare utveckling. Motionärernamenar att bl.a. den pågåendekärnvapenupprustningen i ochrisken för spridning av både kärnvapenoch missiler med lång räckvidd tillterroristgrupper, ger ökad förståelse förUSA:s behov av att bygga upp ettnationellt missilförsvar. I samma motion,yrkande 18, anförs att genom sittförhållningssätt till de amerikanskamissilförsvarsplanerna riskerar attställas helt vid sidan av den fortsattautvecklingen på området. Motionärernahänvisar till den dialog som inlettmed flera länder och menar att Sverigebör sälla sig till dem som är öppna förfortsatt dialog i stället för att ensamkonfrontera och kritisera USA.Även tar upp planerna påett missilförsvar i en motion frånföregående riksdagsår, partimotionen U404(c) yrkande 27. I motionen anförs attUSA:s ambitioner att bygga upp ettnationellt missilförsvar visar att hotetfrån massförstörelsevapen har fåttförnyad aktualitet. Motionärerna yrkaratt bör kritisera planer påatt bygga upp ett nationelltmissilförsvar.I den enskilda motionen U318 (m) yrkande1 framhålls vikten av ett gemensamtförsvar för att skydda civilbefolkningeni deltagande länder mot attacker medatomvapen, kemiska vapen och biologiskavapen. Motionärerna anför bl.a. att detinternationella samarbete som initieratsefter terrorattackerna i , kan utgöragrund för och eventuellt leda till ettsamarbete om ett gemensamtinternationellt missilförsvar, vilketmotionärerna välkomnar. I samma motion,yrkande 3, betonas att ett sådantgemensamt missilförsvar kan leda till enbetydande kärnvapennedrustning. Etteffektivt missilförsvar skulle möjliggöraför både och att minskaantalet strategiskakärnvapenstridsspetsar till en betydligtlägre nivå. I yrkande 2 understryks attett gemensamt missilförsvar kan förbättraframtida krishanteringsinsatser inomramen för och EU. Motionärerna serdet som en förlängning av åtagandena ioch en förutsättning för uppfyllelsen avföresatserna i EU:s krishantering.I den enskilda motionen U318 (m) yrkande4 kritiseras den svenska regeringenshänvisning till i frågan omUSA:s uppbyggande av ett nationelltmissilförsvar. Motionärerna anser detvara fel att utgå från att avtaletbehöver brytas och hänvisar till att bådeUSA och i stället har intresseav att revidera avtalet.Utskottets bedömningDet sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet vill inledningsvis idenna del framhålla densäkerhetspolitiska betydelsen avutvidgningen av den Europeiska unionen.Enligt utskottets mening betyderutvidgningen och processen fram tilldenna att en grund skapas för en varaktigsamarbets- och fredsordning i ochdess närområde. Till detta bidrar ävendet integrationsarbete som äger rum genompartnerskaps- och associationsavtal medandra länder i EU:s närhet, i ,på och runt . På sammasätt som säkerhet i efterdet skapades genomsamarbete och integration, skall deländer som står i begrepp att anslutasig eller utveckla ett närmare samarbetemed EU, bli en del av dennastabiliserande ordning.Utskottet vill betona att utvidgningeninnebär unika möjligheter att stärkafrihet och demokrati, fred ochstabilitet, välfärd och sysselsättning påden europeiska kontinenten.Utvidgningen av EU har enligtutskottets uppfattning en mycketbetydelsefull säkerhetspolitisk effekt dåkraven på en institutionell stabilitetsom garanterar demokrati, rättssäkerhet,mänskliga rättigheter och respekt förskydd av minoriteter har haft avsevärdapositiva effekter. Detta har enstabiliserande effekt på dessa länderssamhällsbyggen och enkonfliktförebyggande verkan. Dessutomkommer dessa länder i och med ett EU-medlemskap att integreras i det systemför krishantering som är under uppbyggnadinom ramen för EU, vilket även detta haren stabiliserande verkan.Särskilt viktigt att lyfta fram är,enligt utskottets mening, densäkerhetspolitiska betydelsen avsamverkan och integration. Medvetenhetenom integrationens betydelse försäkerheten utgör även grunden förutvidgningen av medlemskretsen liksom föratt bredda och fördjupa det europeiskasamarbetet.Utskottet menar, när det gällerÖstersjöområdet, att det är ett av deområden i som gynnats mest av detkalla krigets slut. Demokrati ochmarknadsekonomi har ersatt kommunistiskdiktatur och planekonomi. Friheten haråterupprättats för våra tidigareockuperade grannländer i öster. Handel,investeringar och mänskliga kontakterblomstrar som i få andra delar avvärlden. Undantaget i denna positivautveckling är . Utskottetbeklagar att den negativa utvecklingen ilandet ännu inte har gått att vända betona att denna gynnsammautveckling i andra delar avÖstersjöområdet är av fundamentalbetydelse för säkerhet.Ansvaret för att denna utvecklingfortsätter att präglas av stabilitet ochsäkerhet och att den stärks åvilar allaländer gemensamt. Säkerhet kan endastbyggas i samarbete. vill se enutveckling i sitt närområde - liksom iEuropa i sin helhet - där varje land harrätt att självständigt välja sinsäkerhetspolitiska linje, där säkerhetenses som odelbar och bygger påinternationell samverkan och där godagrannrelationer byggda på ömsesidigrespekt och förtroende utvecklas. EU-utvidgningen är central i dennautveckling och prioriteras därför avSverige. Därtill kommer att Rysslandsband till de euro-atlantiska strukturernamåste utvecklas. Den transatlantiskalänken är viktig för uppkomsten av ensådan alleuropeisk freds- ochsäkerhetsordning som vi strävar efter.Sveriges bidrag till säkerheten inärområdet är stort. Vårt omfattande stödtill EU:s kandidatländer, vårtsäkerhetsfrämjande samarbete iÖstersjöregionen, vårt aktiva deltagandei och i övriga regionalaorganisationer, våra företags handel ochinvesteringar, våra kommuners,organisationers och kyrkors engagemangoch våra medborgares allt tätaremänskliga, gränsöverskridande nätverkutgör tillsammans ett betydande bidragtill säkerheten i vårt närområde.Utskottet menar att säkerhet i vårregion byggs genom bredast möjligasamarbete inom alla samhällssektorer. Somovan nämnts främjar utrikeshandel ochinternationella investeringar dengemensamma säkerheten både genom att höjadet ekonomiska välståndet och genom attstärka ömsesidiga beroenden. Samarbetetinom Östersjöstaternas råd och även detnordiska samarbetet har stor betydelseför att stärka banden över Östersjön.Sverige har alltsedan denåterupprättade självständigheten för tioår sedan stött , ochLitauens stärkande av sin suveränitet,uppbyggnaden av rättsstatens demokratiskastrukturer samt en nationelltotalförsvarsförmåga. Det svenska stödethar på ett verksamt sätt bidragit tillatt dessa länder kunnat göra sinasjälvständiga säkerhetspolitiska val.Utskottet vill understryka att det är ettstarkt svenskt säkerhetsintresse attdessa grannländer inte förnekas denrätten, utan kan förverkliga sina egnasäkerhetspolitiska målsättningar.Estland, och har valtatt söka sin säkerhet genom medlemskap iEU och Nato och genom godagrannrelationer. Processen att sättastopp för uppdelning i vårdel av är inte avslutad förränockså dessa länder har förverkligat sinasäkerhetspolitiska mål. Därtill måsteRysslands band med EU och Nato breddasoch fördjupas. En sådan säkerhetspolitiskutveckling är till gagn för ochhela regionens säkerhet.Internationellt samarbete, integrationoch säkerhetI kommittémotion U332 (kd) yrkande 15framhåller att framtidahot mot säkerheten i företrädesvisbör lösas och hanteras gemensamt inom ettutvidgat EU. I samma motion yrkande 19,anförs att svensk utrikespolitik börbidra till att inlemma ien alleuropeisk och transatlantisksäkerhetsordning.Som utskottet har framhållit ovan harframväxten av Europeiska Unionen utgjort,och utgör fortfarande, en bidragandefaktor när det gäller att skapaförutsättningar för frihet, fred ochstabilitet i och utvidgningen avEU är en viktig beståndsdel i dennaprocess.När det gäller framtida hot motsäkerheten i konstaterar utskottetatt på den internationella arenan har EUtill sitt förfogande ett brett spektrumav verktyg att använda förkonfliktförebyggande och krishantering.Dessa omfattar såväl diplomatiska somekonomiska verktyg, och ävencivil och militär förmåga. mening skall unionen bidratill internationell fred och säkerhet ienlighet med FN:s principer. Denkapacitet som utvecklas förkonfliktförebyggande och krishanteringskall ses som ett stöd till denGemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP) samt till attstärka och utöka EU:s omfattande externaroll.Det är utskottets övertygelse attutvidgningen av EU kommer att bidra tillökad stabilitet och säkerhet i Europa.Att de nya medlemmarnas erfarenheter ochresurser tillförs unionens existerandekapacitet för konfliktförebyggande ochkrishantering kommer dessutom att ökaunionens förmåga på dessa områden.Utskottet vill betona att Europassäkerhet är odelbar. Samma principermåste gälla för som förEuropa som helhet. Det är således ensjälvklar rätt för länderna runtÖstersjön, liksom för alla Europasländer, att själva avgöra sittsäkerhetspolitiska vägval i enlighet medOSSE:s principer.