bet · GP01UBU9 · 2002-03-05 00:00:00 — Därmedbifaller motion 2001/02:Ub220 yrkande 1och delvis motion 2001/02:Ub447 yrkande 8.29. Profilering av gymnasieskolorRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub221 yrkande32.StällningstagandeJag anser att det är ett rimligt villkor förantagning till gymnasieskolan att man skall ha minstbetyget Godkänd i engelska, svenska och matematik -det krav som gäller för tillträde till nationellaprogram. Regeringen måste ta avstånd från förslagetfrån att tabort detta krav. De elever som inte uppfyller kravetsläpps in på individuellt program igymnasieskolan. Vi i anser attgrundskolan i stället skall ges det fulla ansvaretför att eleverna får baskunskaperna. I speciellafall, t.ex. för nyanlända invandrare som intetidigare har undervisats i engelska, skall det dockvara möjligt att anordna en anpassad undervisning iengelska parallellt med utbildning på ett nationelltprogram i gymnasieskolan. Det kan också gälla t.ex.elever med dyslexi. Det jag här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub221 yrkande1 i denna del och yrkande 2, 2001/02:Ub222 yrkande 1i denna del och yrkande 2 samt delvis bifallamotionerna 2001/02:Ub233 yrkande 19 och2001/02:Ub483 yrkande 2.Ett grunddrag i den reformering av gymnasieskolansom vill se är att man avskaffar detindividuella programmet. Resurserna för detindividuella programmet skall föras över tillgrundskolan, som måste bli mer flexibel och ge varjeelev det stöd och den tid hon eller han behöver föratt nå målen. Skrivningarna i skollagen (4 kap. 10§) måste skärpas i detta avseende så att alla eleversom inte har nått målen uttryckligen har rätt tillundervisning i regi även efterskolpliktens upphörande. Gymnasieskolan skall även iframtiden ges resurser och möjligheter att hjälpaelever med inlärningssvårigheter. Jag anser vidareatt historia bör bli ett kärnämne i gymnasieskolan,eftersom varje medborgare behöver goda kunskaper ihistoria, oavsett vilket yrke hon eller han väljer.Nationella prov har en viktig uppgift att fylla sområdgivningsinstrument för en likvärdigbetygssättning. Kursproven kan med fördel utvidgastill fler ämnen. Det jag här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 1 i dennadel och yrkande 3, 2001/02:Ub222 yrkande 1 i dennadel, 2001/02:Ub249 yrkande 1 och 2001/02:Ub447yrkande 16.Det är viktigt att resultaten från de nationellakursproven läggs till grund för en rättvisbetygssättning. Jag anser att det behövs ennationell utvärdering av betygssättningen iförhållande till de nationella proven. Skolverketbör få i uppdrag att göra detta. Det jag här harsagt bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub221yrkande 15 i denna del.Det saknas kraftfulla åtgärder mot dettilltagande skolket i gymnasieskolan. Folkpartietmenar att skolor med stora skolkproblem måstegenomföra särskilda program för att komma åtproblemen. Jag tycker det är rimligt att en elev somär frånvarande från huvuddelen av lektionerna inteskall få studiebidrag. Möjligheten att ange ogiltigfrånvaro på de betyg som ges när en gymnasiekurs äravslutad har diskuterats. Regeringen bör återkommamed ett förslag om regler som gör det möjligt attange ogiltig frånvaro på kursbetygen. Det jag härhar sagt bör tillkännage för regeringensom sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub221 yrkande 17.Fortfarande saknas en flexibel och väl utveckladlärlingsutbildning. En sådan utbildning, förlagdtill arbetsplatser, skulle underlätta både förarbetstagaren och företagaren. Skolan ocharbetslivet bör dela på ansvaret för lärlings-utbildningen. Förslagsvis kan den precis som i Norgevara fyraårig, men den totala tiden kan variera.Eleverna tillbringar i skolan och iarbetslivet. För en del elever kan det vara lämpligtatt sprida ut skoltiden så att fyra veckodagartillbringas på en arbetsplats och en femte i skolan.Företagen bör liksom i få ersättningmotsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningenunder , som lärlingen under ett årges ersättning från arbetsgivaren i relation tillden insats som han eller hon gör i produktionen.Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov ochleda till lärlingsexamen. Någon form av anpassadlärlingsutbildning för elever som av någon anledninginte kan följa ett nationellt program eller uppnålärlingsexamen skall också finnas. Det jag här harsagt bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motionerna2001/02:Ub221 yrkande 10 och 2001/02:N267 yrkande26.Att föräldrar och elever ges inflytande överskolans arbetsformer är mycket viktigt. Styrelsermed lekmän och elever kan dock inte få fatta beslutom pedagogiska och ämnesteoretiska frågor i skolan.Vi måste värna om lärarnas och rektorernasprofessionalism. Det jag här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub220 yrkande 12.Skolverkets kvalitetsgranskning 1999 av sex- ochsamlevnadsundervisningen visade att skolorna fårdålig vägledning i de nationella styrdokumenten närdet gäller undervisning om sex och samlevnad.Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla förmöjligheten att avsätta resurser, formulera mål fördet lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat.Enligt min och mening bör regeringenlägga fram förslag om ändring i läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94) så att mål angesför sex- och samlevnadsundervisningen. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub221 yrkande 33.Att vara lektor är att bedriva forskning vid ettuniversitet parallellt med undervisning i skolan.Lektorerna stärker skolans forskningsanknytning ochtillför därmed skolan en viktig kvalitetsdimension.Det måste till fler lektorstjänster. Jag anser attSkolverket bör få i uppdrag att upprätta en plan föratt nå målet att var tiondegymnasielärare är lektor. Kravet för att få ettlektorat skall vara kompetens motsvarande minstlicentiatexamen. Det jag här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub220 yrkande 1.Profilskolor luckrar upp segregationen. Skolor iutsatta områden bör kunna ges en attraktiv profilför att dra till sig elever från andrabostadsområden. anser att en skola skallkunna välja att låta en kurs återkomma i allakurspaket som erbjuds där. Då kan man lägga in enkurs som motsvarar skolans profilering, exempelvisinriktning mot matematik eller historia, someleverna på alla program får läsa. Det jag här harsagt bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub221 yrkande 32.4. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen, m.m.(punkterna 3, 4 och 5) - m, kd, fpav (), (), PerBill (m), (), (), () och AndersSjölund (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 3, 4och 5 borde ha följande lydelse:3. Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkandena 4 och 6, 2001/02:Ub233 yrkande 21 och2001/02:Ub447 yrkande 1.4. Förslaget om ett nytt, breddatkärnämneRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller delvis motionerna 2001/02:Ub249 yrkande 4, 2001/02:Ub254 yrkande 2,2001/02:Ub447 yrkande 4 i denna del och2001/02:Ub535.5. Differentiering inom kärnämnenaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller delvis motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 5, 2001/02:Ub233 yrkande 20 och2001/02: Ub447 yrkande 11.StällningstagandeVi anser att gymnasieskolan inte bör varakonstruerad med utgångspunkten att alla elever skalluppnå grundläggande behörighet för högskolestudier.Det är inte bra att alla studievägar blivit"akademiserade". Därmed har gymnasiet blivit enutslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte villeller orkar läsa mera teoretiska ämnen. Det skallalltid finnas möjlighet att komplettera engymnasieutbildning för att uppnå högskolebehörighet.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub221 yrkandena 4 och 6, 2001/02:Ub233 yrkande 21 och 2001/02:Ub447 yrkande 1.Förslaget om ett nytt, breddat kärnämne bör enligtvår mening inte genomföras. Etik och moral måstegenomsyra all verksamhet i skolan. Det är fråga omförhållningssätt som det är orimligt att förbehållavissa utpekade lektionstimmar. Det finns ingentingsom talar för att begränsa studiet av historia till1900-talet, såsom föreslagits avUtbildningsdepartementets arbetsgrupp. Bådereligionskunskap och samhällskunskap bör behållassom självständiga ämnen. Det vi här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed delvis bifalla motionerna 2001/02:Ub249yrkande 4, 2001/02:Ub254 yrkande 2, 2001/02:Ub447yrkande 4 i denna del och 2001/02:Ub535.Gymnasieutbildningen måste bättre än ta tillvara den enskilda elevens förutsättningar och målmed studierna. Kärnämneskurserna bör därfördifferentieras. Innehållet i kärnämneskursernabehöver och bör inte vara detsamma oavsett elevernasstudiemål, och studietakten bör kunna varieras förolika elevgrupper. För att tillgodose elever somupplever den teoretiska delen avgymnasieutbildningen som alltför betungande börkärnämnena kunna läsas med etappvis indelning. Dettabör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed delvis bifalla motionerna2001/02:Ub221 yrkande 5, 2001/02:Ub233 yrkande 20och 2001/02:Ub447 yrkande 11.5. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan, m.m. (punkterna6, 8, 13, 15, 17, 21, 23 och 25) -kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 6,8, 13, 15, 17, 21, 23 och 25 borde ha följandelydelse:6. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub447 yrkande 4i denna del och yrkandena 7, 9, 10, 15, 16 och 19samt avslår motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 1 idenna del och yrkande 3, 2001/02: Ub222 yrkande 1i denna del, 2001/02:Ub249 yrkandena 1 och 2,2001/02:Ub325 yrkande 2, 2001/02:Ub393,2001/02:Ub458 i denna del, 2001/02:Ub483yrkandena 13 och 14 samt 2001/02:Kr339 yrkande 4.8. Betyg i ämne i stället för i kursRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub447 yrkande13 och avslår motion 2001/02:Ub483 yrkande 17.13. LärlingsutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub429yrkande 1 och 2001/02:Ub447 yrkande 20 och avslårmotionerna 2001/02:Ub221 yrkande 10,2001/02:Ub234, 2001/02:Ub284, 2001/02: Ub322yrkande 13, 2001/02:Ub325 yrkande 1,2001/02:Ub483 yrkande 12, 2001/02:Ub486,2001/02:N263 yrkande 2, 2001/02:N267 yrkande 26,2001/02:N315 yrkande 9 och 2001/02:A391 yrkandena3, 6 och 7.15. Yrkesinriktade studievägar i övrigtRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ522 yrkande17, bifaller delvis motion 2001/02:MJ529 yrkande4 och avslår motionerna 2001/02:Ub264,2001/02:Ub390 yrkande 1, 2001/02:Ub512 och2001/02:So501 yrkande 9.17. ElevinflytandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub447 yrkande 6och avslår motionerna 2001/02:Ub220 yrkande 12,2001/02:Ub483 yrkande 4 och 2001/02:K284 yrkande3.21. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub447 yrkande 5och avslår motion 2001/02:Ub221 yrkande 33.23. Utredning om körkortsutbildning igymnasieskolan tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub333.25. LektoratRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub447 yrkande 8samt delvis motion 2001/02:Ub220 yrkande 1.StällningstagandeDet behövs en reformering av gymnasieskolan på flerapunkter.Vi anser att både religionskunskapsämnet ochhistorieämnet behöver stärkas. Det är en oacceptabelsituation att en stor andel av gymnasieskolanselever inte får någon undervisning i historia.Historia bör göras till kärnämne. Undervisningen om1900-talets historia med fokus på desamhällsförändringar som rör idéhistoria,ideologier, kultur och migration måste prioriteras.Gymnasieskolan måste bli bättre på att tillgodoseelever med behov av särskilt stöd. Den nuvarandetillgången till speciallärare är otillräcklig,vilket drabbar de studiesvaga eleverna, särskiltinom de yrkesinriktade programmen. Individuellastudieplaner, stöd- och specialundervisning måsteutnyttjas i större utsträckning. Det finns ett stortbehov av specialpedagogisk forskning kring hur mankan förbättra metoderna för arbete med barn ochungdomar i behov av särskilt stöd. Samordningenmellan grundskola och gymnasieskola måsteförbättras. Endast en mindre grupp elever, somönskar specifika lösningar eller har behov av attläsa upp sig i några ämnen, skall enligt vår meningfinnas på det individuella programmet. Eftersom andel av elever går på detindividuella programmet är det viktigt attkvaliteten på programmet ses över. Det ärföreskrivet i gymnasieförordningen att individuellastudieplaner skall upprättas för alla elever.Eftersom det finns stora brister på den punkten påmånga skolor anser vi att de individuellastudieplanerna bör utvecklas vidare. Vi anser attnationella prov har en viktig uppgift att fylla sområdgivningsinstrument för en likvärdigbetygssättning. Kursproven kan med fördel utvidgastill fler ämnen. Det är viktigt att finna former föratt bedöma även praktiska yrkeskunskaper. Eleverna isamtliga gymnasieprogram behöver få kontakt medarbetslivet. Den arbetsplatsförlagda delen avutbildningen måste genomföras med utgångspunkt i deutbildningsmål som fastställts och med godhandledning. Det vi här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub447 yrkande 4 i denna delsamt yrkandena 7, 9, 10, 15, 16 och 19.Betygssättningen i enskilda kurser har visat sigmycket stressande för eleverna, som helhetoch fördjupning av kunskaperna riskerar att gåförlorade. Vi anser därför att man bör gå över frånkursbetyg till ämnesbetyg. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub447 yrkande 13.Vi anser att det bör införas lärlingsprogram inomgymnasieskolans ram. Där skall skola och arbetslivdela på ansvaret för utbildningen. Praktik börvarvas med teori redan från första terminen, ochutbildningen kan med fördel knytas nära till detlokala arbetslivet. Lärlingsutbildningen bör omfattatre eller , beroende på yrkets karaktär ochlärotid samt önskemål om förberedelse för kommandestudier. Den skall avslutas med en gymnasieexamensom leder vidare till studier vid en yrkeshögskola.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub429 yrkande 1 och 2001/02:Ub447yrkande 20.Det behövs även en yrkesinriktadgymnasieutbildning som kan trygga nyrekryteringenoch den framtida försörjningen inom fiskenäringen.Utbildningen skall motsvara de krav som EU ställer.Den fisketekniska gymnasieutbildningen skall bl.a.leda fram till behörighet för fartygsbefäl klassVIII och maskinbefäl klass VI samt certifikat förVHF (ROC), brandskydd, räddningsfarkoster,beredskapsbåtar samt grundläggande hälso- ochsjukvård. I utbildningen skall fiskefartygsförlagdutbildning ingå. Det vi här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:MJ522 yrkande 17.Flera elever upplever att deras inflytande översina studier är lägre i gymnasieskolan än igrundskolan. Denna utveckling måste aktivtmotarbetas. Dagens skollagsbestämmelse omelevinflytande säger bara att eleverna skall hainflytande, inte i vilken omfattning eller på vilketsätt. Vi anser det nödvändigt att någon form avkonkretisering införs i skollagen. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub447 yrkande 6.Skolan måste vara en motbild till mediernasstilbildande roll för ungdomars utveckling, bl.a.kroppsfixeringen och sexfixeringen. Med utgångspunkti den gemensamma värdegrunden måste en naturligdialog med eleverna i sådana frågor finnas på varjeskola. Undervisningen om sex och samlevnad harskurits ned på många skolor. Vi anser att dennautveckling bör vändas och undervisningen bliobligatorisk för alla gymnasieelever, särskilt somkönssjukdomar nu ökar kraftigt bland ungdomar. Detvi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub447 yrkande 5.För många ungdomar är körkort en förutsättning vidval av arbete, bostad och fritid. Mindre än entredjedel av alla 18-åringar har gällandekörkort. Att många ungdomar inte har råd att takörkort kan skapa ytterligare ojämlikhet isamhället. Det är vidare viktigt att unga föraresdebut i trafiken sker under trygga och säkra former.Om regeringen skall leva upp till målet nollvision itrafiken måste också peka på vilkenutbildning som är nödvändig för att nå målet. Vianser det därför viktigt att utredningen omkörkortsutbildning i gymnasieskolan påskyndas. Dettabör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub333.För lärarnas status och yrkesstolthet är detviktigt att deras möjligheter till forskningförbättras. Kontakter mellan forskare och personal iskolan måste stimuleras. Därför måste fler lektorattillsättas inom gymnasieskolan. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub447 yrkande 8 samt delvismotion 2001/02:Ub220 yrkande 1.6. Övriga grunddrag i en reformeringav gymnasieskolan (punkt 6) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub393 och2001/02:Ub458 i denna del och avslår motionerna2001/02:Ub221 yrkande 1 i denna del och yrkande3, 2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub249 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub325yrkande 2, 2001/02:Ub447 yrkandena 4 i denna del,7, 9, 10, 15, 16 och 19, 2001/02:Ub483 yrkandena13 och 14 samt 2001/02:Kr339 yrkande 4.StällningstagandeJag och anser att följande idéer skallvara grundläggande för en reformerad gymnasieskola.Gymnasieskolan skall ge varje elev en bra baskunskapi kärnämnena och därutöver vara yrkesförberedandeför såväl praktiska som mer teoretiskt orienteradeyrken. Den skall utformas så att den ger ett brastöd för eleven då hon eller han tar de förstastegen ut i vuxenlivet. Detta kräver tid och utrymmeför en rad aktiviteter utöver det renakunskapsinhämtandet. är gymnasiestudiernaöverlastade med kunskapsstoff i de traditionellakärnämnena, och alltför lite utrymme finns förestetisk verksamhet, studier av livsfilosofiskafrågor etc. Eleverna skall ha stort inflytande påverksamheten i skolan, och varje elev skall aktivtdelta i utformandet av sin egen studieplan.Möjligheterna att välja den närmast belägna skolanbör ses över, gärna i anslutning till en översyn avreglerna för kommunavgifter för elever vid ettgymnasium i annan kommun. Undervisningen ikärnämnena måste anpassas - "infärgas" - efter deolika programmens innehåll och metodik, vilketkräver utvecklingsarbete. Betygen har negativaeffekter på studiemiljön i skolan och är dåliga somgrund för urval till högre utbildning, bl.a. pågrund av stor felmarginal och dåligt prognosvärde.Frågan om ett nytt antagningssystem till högskolanbör utredas närmare. Den arbetsplatsförlagdautbildningen bör byggas ut ytterligare och gällaalla program. Bristerna när det gällermodersmålsundervisningen måste uppmärksammassärskilt. Det jag här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub458 i denna del och2001/02:Ub393.7. Antalet steg i betygsskalan, m.m.(punkterna 7, 9, 12 och 16) - m, kd,c, fpav (), (), PerBill (m), (), (), (), UlfNilsson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 7,9, 12 och 16 borde ha följande lydelse:7. Antalet steg i betygsskalanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 15 i denna del, 2001/02:Ub447 yrkande 12och 2001/02:Ub483 yrkande 15.9. Prövning för högre betyg undergymnasietidenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 16, 2001/02:Ub322 yrkande 9 och2001/02:Ub483 yrkande 18.12. GymnasieexamenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller delvis motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 9, 2001/02:Ub233 yrkande 24,2001/02:Ub322 yrkande 10, 2001/02:Ub325 yrkande 3och 2001/02:Ub447 yrkande 17.16. EntreprenadRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 28 och 2001/02:Ub483 yrkandena 7 och 8.StällningstagandeAntalet steg i betygsskalan är enligt vår mening förlitet. De fyra betygssteg som används ärotillräckliga för att spegla elevernas kunskaper ochresultat på ett tillfredsställande sätt. När det äralltför glest mellan stegen kan betygssystemet inteheller medverka till att motivera eleven att försökauppnå närmaste högre betyg. Betygsskalan måstedärför utökas med fler steg. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 15 i dennadel, 2001/02:Ub447 yrkande 12 och 2001/02:Ub483yrkande 15.Regeringen bör återinföra rätten att pröva förhögre betyg medan man går i gymnasieskolan. Betygenskall återspegla elevens verkliga kunskaper, och detfinns ingen anledning att hänvisa ambitiösa elevertill komvux direkt efter gymnasieskolan, vilket harblivit effekten av dagens förbud. Det vi här harsagt bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motionerna2001/02:Ub221 yrkande 16, 2001/02:Ub322 yrkande 9och 2001/02:Ub483 yrkande 18.Enligt vår mening är införandet av en obligatoriskgymnasieexamen ett viktigt medel för attkvalitetssäkra utbildningen och öka möjligheternatill flexibilitet i utformningen av utbildningarna.Regeringen bör skyndsamt inleda arbetet med att tafram underlag för en sådan examen, som bör finnasåtminstone med såväl teoretisk som yrkesinriktadvariant. Vi förutsätter att formerna förgymnasieexamen tas fram av gymnasieskolor, högskoloroch universitet respektive berörda branscher isamverkan. Det vi här har sagt bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmeddelvis bifalla motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 9,2001/02:Ub233 yrkande 24, 2001/02:Ub322 yrkande 10,2001/02:Ub325 yrkande 3 och 2001/02:Ub447 yrkande17.Den begränsning som finns av möjligheternaatt lägga ut undervisning i gymnasieskolan påentreprenad är enligt vår mening omotiverad. Sammabestämmelser om utbildning på entreprenad bör gällaför både gymnasieskola och vuxenutbildning. finns också andra bestämmelser sombehöver ses över. Bland annat behövs en genomgång avbestämmelserna om rektor. Det vi här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub221 yrkande28 och 2001/02:Ub483 yrkandena 7 och 8.8. Lärlingsutbildning, m.m.(punkterna 13, 15, 17 och 26) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 13,15, 17 och 26 borde ha följande lydelse:13. LärlingsutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8.