bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — En slutsats är attarbetet med att synliggöra flickor med utländskbakgrund bör ha sin utgångspunkt i ett generelltjämställdhetsperspektiv, där fokus måste flyttasfrån den enskilda individen till det omgivandesamhället.Under åren 1998-2001 har ca 2,3 miljoner kronorfrån anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärdersatsats på olika projekt som riktar sig till kvinnoroch flickor med invandrarbakgrund.I december 2001 avsatte regeringen 1,5 miljonerkronor för för att stödja projekt sombelyser problemställningar ur ett jämställdhets- ochinte- grationsperspektiv och stöder utsatta flickori patriarkala familjer.Bland flera åtgärder som presenterades avregeringen kan nämnas att 2 miljonerkronor har avsatts till skyddat boende för utsattaflickor i patriarkala familjer. Regeringen avser atti samarbete med länsstyrelserna i de trestorstadslänen finna en skyndsam lösning på fråganom behovet av jourbostäder särskilt avsedda förutsatta flickor. Vidare aviseras lagändringar så attden svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap blirtillämplig även för utländska medborgare. Regeringenkommer också att tillsätta en expertgrupp meduppdrag att ge förslag på åtgärder och arbetsmetodersom kan skydda och stödja utsatta flickor.Expertgruppen skall också ge förslag på åtgärder föratt nå män och pojkar med starkt patriarkalavärderingar.Regeringen inrättade 2000 ett Nationellt råd förkvinnofrid. Rådet utgör ett rådgivande organ förfrågor som rör våld mot kvinnor. Det är också ettforum där regeringen kan utbyta erfarenheter ochidéer med företrädare för organisationer ochforskare som är engagerade i frågor som rör våld motkvinnor. Rådet skall uppmärksamma problemområden sombehöver åtgärdas. Bland de arbetsområden som rådetsärskilt beaktar finns våld mot invandrade kvinnoroch insatser för män som misshandlar kvinnor.MotionerI motion Sf32 yrkande 9 av m.fl. (kd)anförs att man skall tillvarata kvinnojourernaskunskap om utsatta flickor och stödja dem i denfortsatta verksamheten.I motion Sf33 yrkande 5 av och (fp) anförs att många invandrarkvinnor leverett segregerat liv och att en förutsättning för attbli delaktig i samhället är språkkunskaper.Motionärerna vill även belysa kulturkonflikter förunga kvinnor i invandrarfamiljer. Liknade yrkandenfinns i motionerna Sf400 yrkande 9 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och 2000/01:A812 yrkande 14 avLars m.fl. (fp).I motion 2000/01:Sf609 av m.fl. (v)anförs att kvinnor med utländsk bakgrund utsätts förtrefaldig diskriminering i form av kön, klass ochetnicitet. Detta leder till marginalisering ochosynliggörande. Regeringen bör tillsätta enutredning för att belysa invandrade kvinnorssituation samt utvärdera könsperspektivets genomslagi integrationspolitiken.I motion 2000/01:Sf621 av ()krävs särskilda insatser för kvinnor med utländskbakgrund, som har språksvårigheter, bristandeutbildning eller är arbetslösa, för att öka derasdelaktighet i samhället.I motion Sf30 yrkande 6 av m.fl. (v)anförs att bestämmelser skall införas som innebäratt de föräldrar som arrangerar barnäktenskap skallställas till svars på samma sätt som vidkönsstympning.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att störrekraft måste läggas på arbetet med att utjämnaskillnader i villkor mellan män och kvinnor och attjämställdhetsperspektivet måste införlivas i allaled av integrationsarbetet. I skrivelsen redovisasåtskilliga åtgärder i detta syfte. Bland annat harinom en arbetsgrupp tillsatts föratt studera vilka konkreta insatser som kan görasför att underlätta situationen för utsatta flickor.Det krävs bättre kunskap hos myndigheterna ochsamarbete mellan myndigheter om flickornas speciellaproblem. Det utanförskap som drabbar vissa familjerkan bidra till att permanenta patriarkalavärderingar rörande mäns och kvinnors roller ifamiljen och samhället. Insatser för att stärkaflickors och unga kvinnors ställning bör riktas tillbåda könen.Vidare kommer regeringens forum Nationellt råd förkvinnofrid att samråda med organisationer förinvandrarkvinnor. Rådet skall utbyta erfarenhetermed frivilligorganisationer och myndigheter, och iarbetet ingår även att göra en översyn avkvinnojourernas ekonomiska villkor.Motion Sf32 yrkande 9 får därmed anses varatillgodosedd.Utskottet vill påpeka att regeringen i oktober 2001påbörjade en tvåårig satsning som syftar till attutveckla ungdomars arbete medgenerationsövergripande frågor i föreningslivet.Bland annat skall projekt som syftar till dialogöver generationsgränserna om värdegrundsfrågor kunnafå stöd. skall avsättas urAllmänna arvsfonden och fördelas avUngdomsstyrelsen.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionernaSf33 yrkande 5, Sf400 yrkande 9 och 2000/01:A812yrkande 14.När det gäller information och kunskap om invandradekvinnors situation vill utskottet betona att ett avmålen med integrationspolitiken ärjämställdhetsaspekter och att särskilda insatser idet fortsatta integrationspolitiska arbetet skallriktas mot invandrade kvinnor. Motion 2000/01:Sf609avstyrks.Även i storstadsarbetet pågår arbete med att stärkaställningen för kvinnor med utländsk bakgrund.Parallellt med språkförskolor anordnades t.ex.studier i svenska för mammor med barn i åldern nolltill . Mammorna får möjlighet till kontakt meddet svenska samhället via de vardagsanknutnaspråkstudierna. Med anledning av det anförda fårmotion 2000/01:Sf621 anses vara tillgodosedd.Utskottet vill erinra om att i februari2002 (bet. 2001/02:LU13, rskr. 2001/02:148), medanledning av motionsförslag, gav regeringen iuppdrag att återkomma med lagförslag som skallförhindra barnäktenskap och arrangerade äktenskap.Socialförsäkringsutskottet anser attlagstiftningsåtgärderna bör avvaktas. Motion Sf30yrkande 6 avstyrks.Ungdomar med utländsk bakgrundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ungdomar medutländsk bakgrund.Jämför reservation 45 (c).SkrivelsenI skrivelsen står att integrationspolitikens målskall tydliggöras och de frågor som är förenade medden gemensamma värdegrunden skall ges ökaduppmärksamhet i integrationsprocessen liksomuppväxtvillkoren för barn och ungdomar med utländskbakgrund.En fråga som behöver uppmärksammas är att barn ochungdomar vars föräldrar har invandrat får sämremöjligheter i samhället. Forskning tyder på att denrelativt underordnade ställning som invandraregenerellt har till stor del ärvs av deras barn.Detta gäller även barn som vuxit upp och utbildats iSverige.Förskolan och skolan skall förmedla grundläggandevärden: om människolivets okränkbarhet, omindividens frihet och integritet, om alla människorslika värde, om jämställdhet mellan kvinnor och mänoch om solidaritet med svaga och utsatta. Regeringenhar uppdragit åt att ta fram och spridaexempel på hur skolor och kommuner i samverkan medolika organisationer och myndigheter arbetar medjämställdhet och social och etnisk mångfald.Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2003.Särskilda resurspersoner skall utbildas ijämställdhet och genuskunskap och arbeta medjämställdhetsfrågorna i förskolan och skolan. Måletär att det skall finnas minst en sådan utbildadperson i samtliga 289 kommuner år 2004.I oktober 2001 initierade regeringen en tvåårigsatsning som syftar till att utveckla ungdomarsarbete med generationsövergripande frågor iföreningslivet. Bland annat skall projekt som syftartill dialog över generationsgränserna omvärdegrundsfrågor kunna få stöd. Totalt avserregeringen att avsätta 4 miljoner kronor.Projektmedlen fördelas av Ungdomsstyrelsen.I uppgifter ingår att ur ettintegrationsperspektiv analysera tillståndet ochutvecklingen i samhället. skalluppväxtvillkoren för barn och ungdomar medinvandrarbakgrund särskilt belysas. Regeringen avseratt uppdra åt att redovisa godaexempel och metoder för att förebygga konfliktermellan individen och familjen där orsakerna kan varapatriarkala normer.MotionerI motion 2000/01:Sf611 yrkande 4 av . (c) anförs att särskilda åtgärder behövs föratt undvika att invandrarungdomar får problem medkulturkonflikter inom sin familj i sambandintegrationsprocessen i det svenska samhället.I motion 2000/01:So451 yrkande 3 av () anförs att bör få i uppdragatt stärka invandrarungdomars ställning i samhället.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att regeringen i skrivelsenframhåller att uppväxtvillkoren för barn ochungdomar med utländsk bakgrund skall ges ökaduppmärksamhet i integrationsprocessen. Regeringenhar därför ålagt att särskiltfölja upp och analysera uppväxtvillkoren för barnoch ungdomar med utländsk bakgrund. Resultatet skallpresenteras i Integrationsrapport den 15 mars2003.Utskottet vill även peka på att det är viktigt attdet fokuseras mer på ungdomars introduktion ochförutsättningar för integration än tidigare ochnoterar att det i översynen av mottagandet av ochintroduktionen för flyktingar och andra invandrare(dir. 2001:87) bl.a. ingår att se över hur nyanländaskall få bättre kunskap och förståelse förgrundläggande normer i samhället och detdemokratiska systemet.I skrivelsen anges att det haruppmärksammats att pojkar med utländsk bakgrund oftafår svårigheter såväl med kulturell tillhörighet somsin egen självbild och att regeringen har gett iuppdrag till att se över hurungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund ochderas ställning i samhället kan stärkas.Utskottet anser med hänvisning till det ovanframförda att motionerna Sf30 yrkande 6,2000/01:Sf611 yrkande 4 och 2000/01:So451 yrkande 3är tillgodosedda och bör avslås.Svenskt medborgarskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om svensktmedborgarskap.Jämför reservationerna 46 (m) och 47 (mp).SkrivelsenAtt få svenskt medborgarskap kan ses som ett viktigtsteg i integrationsprocessen. Att ha svensktmedborgarskap är i hög grad en fråga om delaktighetoch inflytande. I allt högre grad känner dockmänniskor nära anknytning till mer än ettland.Knappt en halv miljon, av befolkningen,var inte svenska medborgare utan hademedborgarskap i något annat land. Majoriteten av demmed annat medborgarskap var födda utomlands, ,medan var födda i . finns detmånga som inte är födda i , men som harblivit svenska medborgare. Av samtliga som invandrattill och som bodde här var naturaliserade. För att bli svensk medborgarekrävs i princip att man har fyllt och harvarit bosatt i (förnordiska medborgare). Den som är flykting ellerstatslös skall ha bott i för att fåmedborgarskap. Därutöver ställs krav på etthederligt levnadssätt. Enligt den nya lagen omsvenskt medborgarskap som trädde i kraft den 1 juli2001 är det möjligt att ha dubbelt medborgarskap.Medborgarskap kan ha betydelse för enskildamänniskors integrationsprocess och känsla avinflytande och delaktighet. Utöver en känslomässigaspekt och formella rättigheter som rösträtt, medförmedborgarskap andra fördelar som att det underlättarresandet och känsla av tillhörighet. Den nya lagenär ur integrationshänseende viktig då den markeraratt en individ inte behöver välja en identitet ochett hemland, utan kan vara tillhörig mer än ett landsamtidigt.MotionerI motion Sf29 av () anförs att flerinvandrare skulle känna sig motiverade att delta isvenskundervisningen om ett språkkrav införs försvenskt medborgarskap. Även kunskaper om det svenskasamhället bör krävas. Bättre svenskkunskaper skaparockså större delaktighet i samhället. Liknandeförslag framförs i motionerna Sf228 av dePourbaix-Lundin och () och Sf251 avJeppe och ().I motion Sf31 av m.fl. (mp)yrkande 17 anförs att för att förtydliga att de sombor i ingår i det svenska samhället bör deerhålla svenskt medborgarskap efter tre årsfolkbokföring och inte som . Ävenbarn skall ha denna möjlighet.I motion Sf394 yrkande 7 av m.fl.(mp) anförs att barn som ges permanentuppehållstillstånd omgående skall kunna ansöka ommedborgarskap, ett visst antal år för s.k. hemvistskall inte behövas,.I motion Sf311 av och () anförs att synnerliga skäl skall krävas för attMigrationsverket skall kunna frångåSäkerhetspolisens rekommendation om avslag införbeslut om permanent uppehållstillstånd ellermedborgarskap.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade i betänkande 2000/01:SfU8 Lagom svenskt medborgarskap liknande förslag omspråkkrav och kunskaper om samhället. Utskottetansåg att det var mycket viktigt för den enskildeinvandraren att ha kunskaper i svenska språket ochatt man på alla sätt bör underlätta för invandrarnaatt få såndana kunskaper. Enligt utskottets meningökar goda kunskaper i svenska språket och om svenskasamhällsförhållanden förutsättningarna för arbeteoch deltagande i samhällslivet. Utskottet menar attdet bör vara det allmännas uppgift att se till attprofessionell undervisning erbjuds och att den är avgod kvalitet samt att undervisningen så långt sommöjligt anpassas till individuella förutsättningaroch behov. Utskottet anser också att det ytterst ärde enskilda individerna som måste ta ansvar för sinspråkinlärning. Samhället kan stimuleraspråkinlärning men motivationen och kunskaperna kaninte tvingas fram. Enligt utskottets uppfattningskulle ett språkkrav för erhållande av svensktmedborgarskap medföra svårigheter. Bland annatuppkommer frågan om vilken kunskapsnivå som skalluppnås och hur denna skall dokumenteras. Vidareskulle kontrollen av att kunskapskravet uppnåttsinnebära en ökad administration, och det skulle varaförenat med betydande svårigheter att få till ståndett rättvist och praktiskt system.Utskottet vidhåller sin tidigare intagnauppfattning. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf228, Sf251 och Sf29.Genom den nya lagen om svenskt medborgarskap harmöjligheterna för att barn skall bli svenskamedborgare förstärkts. Ett statslöst barn som föttsi skall kunna få svenskt medborgarskap genomanmälan om barnet har permanent uppehållstillstånd iSverige och hemvist här. Ett statslöst barn somkommer till under sin uppväxt skall kunna fåsvenskt medborgarskap genom anmälan om barnet harpermanent uppehållstillstånd i och hemvisthär . Barn med utländsktmedborgarskap skall kunna få svenskt medborgarskapom barnet har permanent uppehållstillstånd i landetoch hemvist här sedan minst fem år.Beträffande statslösa barn födda utomlandsuttalade utskottet i betänkande 2000/01:SfU8 att detgenom krav på viss hemvisttid i dessa fall erhållsen verklig koppling mellan barnet och det svenskasamhället. Utskottet vidhåller sin tidigare intagnaståndpunkt som i än högre grad gäller barn som inteär statslösa utan har ett annat medborgarskap.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf32 yrkande 17 och Sf394 yrkande 7.Ett av de villkor för naturalisation som uppställs i11 § lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap är attsökanden fört och kan förväntas komma att ha etthederligt levnadssätt. Som ett led i prövningen avom detta villkor är uppfyllt begär Migrationsverketi naturalisationsärenden där sökanden fyllt 15 årett s.k. kontrollbesked hos (Säkerhetspolisen). Syftet med denna begäran är attutröna om det finns några hinder av säkerhetsmässigkaraktär mot att bevilja sökanden svensktmedborgarskap.Genom den nya lagen om svenskt medborgarskap harMigrationsverket övertagit funktionen som förstainstans. beslut i dessa ärendenkan överklagas hos regeringen. Regeringen har detyttersta ansvaret för rikets säkerhet och för denallmänna säkerheten. Såväl sökanden somRikspolisstyrelsen har rätt att överklagaMigrationsverkets beslut, om beslutet går partenemot. Därför gäller förvärv av svenskt medborgarskapi ett säkerhetsärende från och med den dag dåbeslutet har vunnit laga kraft. Definitionen av ettsäkerhetsärende anges i lagtexten. Medsäkerhetsärende avses ett ärende därRikspolisstyrelsen hos harföreslagit att ansökan avslås av skäl som rör riketssäkerhet eller allmän säkerhet.Utskottet anser att denna ordning tillgodoserkraven i motion Sf311 såvitt avsermedborgarskapsärenden.När det gäller frågan om uppehållstillstånd kannämnas att en särskild processordning isäkerhetsärenden har föreslagits i utredningsförslagom ny rättsordning i utlänningsärenden (SOU1999:16). Regeringen avser att lämna enproposition om ny instans- och processordning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf311.ÅtervandringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omåtervandring.Jämför reservation 48 (mp).MotionenI motion Sf31 yrkande 3 av . (mp) anförs att stat och kommun indirektutövar påtryckning på invandrare för att förmå dematt återvända. Motionärna anser att det inte fårförekomma utan anser att återvändandeprogram skallvara frivilliga och utan påtryckning.Utskottets ställningstagandeI den svenska migrationspolitiken, som utgår från enhelhetssyn, ingår bl.a. en återvandringspolitik.Staten ger bidrag till åtgärder för frivilligåtervandring av personer som efter att ha varitbosatta i under längre eller kortare tidväljer att återvandra till sitt ursprungliga hemlandeller till annat bosättningsland.I samband med beslutet om en ny migrationspolitikår lade fast riktlinjerna föråtervandringspolitiken. I det sammanhanget uttaladesatt ingen tvekan får råda om att den som fåttpermanent uppehållstillstånd själv avgör om och närhan eller hon vill återvända till sittursprungsland. Påtryckningar av stat eller kommunför att få en person att återvända kan inteaccepteras.Utskottet har tidigare behandlat frågan omåtervandring, se senast i betänkande 2001/02:SfU8Migration och asylpolitik, och framhållit att ingentvekan får råda om att den som fått ett permanentuppehållstillstånd själv avgör om och när han ellerhon vill återvända till sitt ursprungsland.Utskottet har även uttalat att personer som ansettssom skyddsbehövande, men som vill återvända tillursprungslandet, i de statliga och kommunalamottagningsprogrammen i princip från början bör fåstöd för att i möjligaste mån integrera sig iSverige. Det bör ske på ett sätt som , förden som så önskar, främjar möjligheten att återvändatill det tidigare hemlandet.Utskottet vidhåller sin tidigare intagnauppfattning och avstyrker motion Sf31 yrkande 3.Forskning om integrationsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omforskning om integrationsfrågor.Jämför reservation 49 (mp)m.fl. (mp) anför i motion Sf31yrkande 15 att det finns ett kontinuerligt behov avkunskap om integrationsfrågor genom forskning,djupstudier och statistik. Det finns också behov avatt ta del av den forskning och diskussion om ettmångkulturellt samhälle som finns i många andraländer.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill påpeka att en av Integrationsverketsuppgifter är att ha ett samlat ansvar och samladkompetens, att följa och utvärderasamhällsutvecklingen ur ett integrationspolitisktperspektiv samt att verka för att öka kunskaperna isamhället inom integrationsområdet. Utskottetnoterar att på uppdrag avregeringen har byggt upp en nationell kunskapsbankom arbetet mot rasism, främlingsfientlighet ochetnisk diskriminering - mot rasism(www.sverigemotrasism.nu). Kunskapsbanken innehållerinformation och erfarenheter av arbete mot rasism,främlingsfientlighet och etnisk diskriminering,kunskap om nationellt arbete inom olikasamhällssektorer och på olika nivåer samt ävenmotsvarande information som kan inhämtas om arbeteti andra länder. I kunskapsbanken redovisas såvälnationell som internationell forskning.Utbildningsutskottet framhåller i sitt yttrandeden mängd forskning som pågår inom områdetinvandring och integration, bl.a. inomverksamhetsområdet för för arbetslivoch socialvetenskap (FAS). Andra finansiärer inomområdet är och RiksbankensJubileumsfond. Inom området internationell migrationoch etniska relationer pågår projekt vid en radhögskolor, och möjligheten att bedrivaforskarutbildning inom området finns sedan 1999.Vidare tas en mängd statistik som rör dess områdenfram.Med hänvisning härtill anser utbildningsutskottetatt yrkandet bör avstyrkas.Socialförsäkringsutskottet avstyrker med anledningav det ovan anförda motion Sf31 yrkande 15.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Integrationspolitikens mål (punkt 1)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Sf28 yrkande 1 samt2001/02:Sf334 yrkande 1 och avslår motionerna2001/02:Sf31 yrkande 29, 2001/02:Sf400 yrkandena 1och 2, 2000/01:Sf611 yrkande 3 och 2000/01: Sf617yrkandena 1 och 8.StällningstagandeOmsvängningen i regeringens integrationspolitik ärpositiv, från bidragsberoende till egenförsörjning.Men det sker med regleringar, särlösningar ochsärskilda bidrag. Vi anser att det bästa sättet attskapa förutsättningar för egenförsörjning och snabbintegration i det svenska samhället sker bl.a. genommatchning av arbetssökande och arbetsgivare. Dettaförutsätter en öppen och rörlig arbetsmarknad samten bättre avvägning mellan skatter ochtransfereringssystem. Arbetsrätten skall avreglerasoch anpassas efter en internationell arbetsmarknad.Utgångspunkten skall vara människors lika intresseav att arbeta och vara självförsörjande och inte attsärbehandla inflyttade människor. Även en radikalomläggning av den generella ekonomiska politiken iform av avregleringar och sänkta skatter behövs.2. Integrationspolitikens mål (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:Sf611 yrkande 3 och avslårmotionerna 2001/02:Sf28 yrkande 1, 2001/02:Sf31yrkande 29, 2001/02:Sf334 yrkande 1, 2001/02:Sf400yrkandena 1 och 2 samt 2000/01: Sf617 yrkandena 1och 8.StällningstagandeEfterlevnad av den svenska lagstiftningen skallgälla oavsett kulturella traditioner. I Sverigeråder demokratiskt stiftade lagar, och samhället fåraldrig acceptera att lagarna överskrids på grund avolika kulturella traditioner.3. Integrationspolitikens mål (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som mening vadsom anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Sf400 yrkandena 1 och 2samt 2000/01:Sf617 yrkandena 1 och 8 samt avslårmotionerna 2001/02:Sf28 yrkande 1, 2001/02:Sf31yrkande 29, 2001/02:Sf334 yrkande 1 och2000/01:Sf611 yrkande 3.StällningstagandeIntegrationspolitikens viktigaste uppgift är attangripa de strukturer som försvårar för människoratt bryta sig ur isolering och utanförskap samt gemänniskor makt över sitt liv och sin vardag. Det ärav tradition samhället, med myndigheter,organisationer och folkrörelser, som skall lösaindividens problem. Den enskilda individen förväntasinte vilja eller kunna ta itu med sina svårigheter.Många människor har svårigheter att ta sig in påarbetsmarknaden på grund av bristande språkkunskaperoch avsaknad av kontakter i samhället.Minoritetsgrupper och individer måste få praktiskamöjligheter att agera, ta initiativ, förverkligaplaner och tillfredsställa sin egna behov.Integrationen blir ett faktum när människorna fårtala och agera för sig själva. En nyintegrationspolitik skall baseras på de nyainvånarnas initiativ och ansvarstagande.4. Integrationspolitikens mål (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Sf31 yrkande 29 och avslårmotionerna 2001/02:Sf28 yrkande 1, 2001/02:Sf334yrkande 1, 2001/02:Sf400 yrkandena 1 och 2,2000/01:Sf611 yrkande 3 och 2000/01: Sf617 yrkandena1 och 8.StällningstagandeDet är viktigt att mångfald och integration betonasi regleringsbreven. Alla myndigheter skall präglasav detta och inte bara de direkt berörda.5.