bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Imotionerna 2000/01:L459 och 2001/02:L367 av AnaMaria Narti m.fl. (fp) begärs att homo- ochbisexuella samt transpersoner omfattas avregeringsformens skydd mot diskriminerandelagstiftning (yrkande 8 resp. 7).Lars m.fl. (fp) begär i motion2001/02:So637 yrkande 16 ett tillkännagivande tillregeringen om rätten att som individ själv fåbestämma sin livsstil, bl.a. genom attdiskriminering av homosexuella motverkas genom enskärpt lagstiftning men också genom att polis ochåklagare prioriterar dessa brott bättre.Utskottets ställningstagandeRegeringen har i proposition 2001/02:72 Ändringar iregeringsformen samarbetet i EU m.m. föreslagitatt det i 1 kap. 2 § regeringsformen införs enföreskrift om att det allmänna skall motverkadiskriminering på grund av bl.a. sexuell läggning.Detta innebär i likhet meddiskrimineringsbestämmelserna i 2 kap. ett skydd motatt diskriminerande lagar stiftas och bibehålls.Utskottet är inte berett att förorda att enbestämmelse om skydd mot diskriminering på grund avsexuell läggning införs i 2 kap. regeringsformeneller att frågan om grundlagsskyddet för vissautsatta grupper nu åter blir föremål för utredning.Motionerna 2001/02:K244 (v), 2001/02:L371 yrkande 2(v, s, c, fp och mp), 2000/01:Sf22 yrkande 5 (v) och2001/02:A388 yrkande 5 i denna del (kd) avstyrks.När det gäller motionerna 2000/01:L459 yrkande 8 och2001/02:L367 yrkande 7 (båda fp) om att homo- ochbisexuella samt transpersoner bör omfattas avregeringsformens skydd mot diskriminerandelagstiftning vill utskottet därutöver hänvisa tillatt det åligger det allmänna att motverkadiskriminering på grund av andra liknande osakligaomständigheter som gäller den enskilde som person.Också dessa motionsyrkanden avstyrks.Skyddet mot diskriminering av transpersoner kommeratt behandlas av den av regeringen beslutadeutredningen om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. Motion 2001/02:K82yrkande 9 får därigenom anses tillgodosedd ochavstyrks följaktligen.När det gäller motion 2001/02:So637 yrkande 16(fp) om motverkande av diskriminering avhomosexuella vill utskottet hänvisa tillregeringsförslaget om ändringar i bl.a. 1 kap. 2 §regeringsformen som också gäller sexuell läggningoch till att regeringen i propositionen Hets motfolkgrupp m.m. (prop. 2001/02:59) föreslagit atthets med anspelning på sexuell läggning skallomfattas av tillämpningsområdet för bestämmelsernaom hets mot folkgrupp. Regeringen har också gettBrottsförebyggande rådet i uppdrag att följarättsväsendets insatser mot brottslighet medhomofobiska inslag och domstolarna skall till HomOöversända kopior av bl.a. sådana domar som rörbrotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering.Enligt utskottets mening saknas mot denna bakgrundanledning för ett tillkännagivande till regeringen idenna fråga. Motionsyrkandet avstyrks.Barnets rättigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande ombarnkonsekvensanalyser och barnbilagor tillstatsbudgeten m.m. (mp) med hänvisning tillvidtagna åtgärder och tidigareställningstagande.Ett motionsyrkande om en översyn avtillämpningen av (fp)avstyrks med hänvisning till bl.a.Barnombudsmannens ansvar.Flera motionsyrkanden (fp, mp) omflyktingbarnens situation och amnesti förgömda flyktingbarn avstyrks mot bakgrundbl.a. av att en rad åtgärder vidtagits föratt förbättra situationen.Ett motionsyrkande (c) om åldersgränseravstyrks med hänvisning till beslutatutredningsarbete.Jämför reservationerna 10 (fp), 11 (mp), 12(fp) och 13 (mp).BakgrundDet viktigaste internationella dokumentet somreglerar barns rättigheter är FN:s konvention ombarnets rättigheter () som antogs1999. Konventionens grundläggande principer ärförbud mot diskriminering (artikel 2), barnets bästai främsta rummet (artikel 3), rätten till liv ochutveckling (artikel 6) och rätten att få komma tilltals (artikel 12).Även barnets rättigheter är en prioriterad fråga ihandlingsplanen. Regeringens mål med barnpolitikenär att barn och ungdomar skall växa upp under godaoch trygga förhållanden. Regeringen avser attfortlöpande följa att lagändringar med anledning avbarnkonventionen får avsedd effekt. En barnskrivelsetill har avlämnats.Den nationella strategin för att förverkligabarnkonventionen i innehåller bl.a. attkonventionen skall vara ett aktivt instrument ochgenomsyra allt beslutsfattande i Regeringskanslietsom rör barn, att barnkonsekvensanalyser skall görasvid statliga beslut som rör barn och att kommuneroch landsting bör inrätta system för att kunna följahur barnets bästa förverkligas i det kommunalaarbetet.Enligt 1 kap. 1 § andra stycket utlänningslagen(1989:529) föreskrivs att i fall som rör ett barnskall särskilt beaktas vad hänsynen till barnetshälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigtkräver. I samband med att denna s.k.portalparagrafen om barnets bästa infördes iutlänningslagen anförde regeringen (prop.1996/97:25) att barnets bästa är en omständighet somskall beaktas bland andra intressen vid utformningenav de svenska invandringsreglerna. Många gångermåste en avvägning göras mellan alternativ som harsåväl goda som dåliga konsekvenser för barnet.Avgörande vid bedömningen av barnets bästa bordeenligt regeringen vara i vilken grad barnet i sinpsykosociala utveckling kan antas ta bestående skadaav att flytta tillbaka till hemlandet, att skiljasfrån de oftast tillfälliga påfrestningar som enflyttning till andra miljöer ofta innebär för ettbarn. fann i sittbetänkande 1996/97:SfU5 det mycket värdefullt atthänsynen till barnets hälsa och utveckling samtbarnets bästa i övrigt, genom införandet avportalbestämmelsen, sattes i fokus och att lagendärigenom kom att genomsyras av den hänsyn som måstetas till barn vid lagens tillämpning. Utskottetbetonade även hur viktigt det är att ett sådantsynsätt också präglar myndigheternas arbete.Socialförsäkringsutskottet delade regeringensuppfattning att prövningen av barnets bästa integenerellt får tillåtas att ta över samhällsintressetatt reglera invandringen.Migrationsverket har beslutat att genomföra enutbildning om bl.a. och dessbetydelse i utlänningsrätten, samtalsmetodik och hurbarnet påverkas av en utredningssituation. När detgäller frågor om barnets bästa har Utlänningsnämndenen särskild utsedd handläggare som bevakartillämpningen av och den särskildabestämmelsen om barnets bästa i utlänningslagen.Barnperspektivet skall uppmärksammas i varje ärendesom rör ett barn.Vidare har såväl fått i uppdrag att till regeringenredovisa på vilket sätt myndigheterna utifrånbarnkonventionens bestämmelser och intentioner harbeaktat barnperspektivet i sitt arbete såväl interntsom externt. skall dessutom isamverkan med redovisa hur kvaliteten iMigrationsverkets familjebaserade barnverksamhet kanförbättras, i vilken omfattning asylsökande barn tasemot i kommunernas förskolor och vilka insatser somgörs för att stödja barnen samt i vilken omfattningdessa barns behov tillgodoses på något annat sätt.Uppdraget skall avrapporteras senast den 1 mars2003.I den migrationspolitiska propositionen 1996/97:25anfördes att barn i familjer som håller sig undanmyndigheterna regelmässigt lever i en svårsituation. Detta är fallet även om barnen levertillsammans med sina föräldrar. Regeringen ansåg attinsatserna för dessa utsatta barn måste inriktas påatt förhindra sådana situationer där undanhållandetblir ett led i ansträngningarna att fåuppehållstillstånd. Vidare ansåg regeringen attförutsägbarhet och konsekvens i rättstillämpningenhar stor betydelse för om en asylsökande, som ibägge instanser fått avslag på ansökan omuppehållstillstånd, ändå håller sig kvar i landet iförhoppning om att senare få ett sådant tillstånd.Regeringen hänvisade till att ettuppehållstillstånd efter ny ansökan enligt 2 kap. 5b § utlänningslagen bara bör kunna ges om entidigare inte prövad omständighet berättigar densökande till skydd här eller om det skulle stridamot humanitetens krav att verkställaavlägsnandebeslutet. Har verkställigheten fördröjtsunder avsevärd tid på grund av omständigheter somutlänningen inte kunnat råda över kan det innebäraatt tillräckliga humanitära skäl anses finnas. Enillegal vistelsetid bör å andra sidan enligtpropositionen i princip inte heller i fortsättningenfå tillgodoräknas. Ett bifall måste i så fallförutsätta att risken bedöms vara synnerligenbetydande för självdestruktiva handlingar avutomordentligt allvarlig natur från barnets sida,eller för att barnet allvarligt skadas i sinpsykosociala utveckling om det med tvång skickastillbaka till hemlandet eller fortsatt lever underpressade förhållanden till följd av att det avföräldrarna hålls undan myndigheterna.I propositionen Ändringar i regeringsformen samarbetet i EU m.m. (prop. 2001/02:72) föreslås enändring i 1 kap. 2 § regeringsformen med innebördatt det allmänna skall motverka diskriminering avmänniskor bl.a. på grund av ålder. Iförfattningskommentaren anges att genom attbegreppet ålder tas upp i förteckningen avses attbetona bl.a. att barn i princip skall bemötas somjämlika individer och att de skall ha rätt tillmedinflytande enligt sin utvecklingsnivå när detgäller frågor som rör dem själva.MotionernaPer m.fl. (mp) begär i motion 2001/02:K82 etttillkännagivande till regeringen om attbarnkonsekvensanalyser skall ingå som en naturligdel i beslutsunderlag. skall enligtmotionen tillämpas i olika verksamheter ochbarnperspektivet skall beaktas i all offentligverksamhet och på alla nivåer nationell, regionaloch . Motionärerna vill att barnbilagorskall ingå i både kommunal- och statsbudget (yrkande10).I motion 2001/02:K81 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen omen parlamentarisk utredning för att se överbarnkonventionens tillämpning (yrkande 2). Det ärenligt motionen inte acceptabelt att samhälletsintresse av att reglera invandringen kan leda tillatt det vidtas åtgärder som inte är förenliga medbarnets bästa. Motionärerna anser att hänsynen tillbarnets bästa som regel måste gå före samhälletsintresse av att reglera invandringen, särskilt i defall där det är uppenbart att barn varit utsatta förallvarliga övergrepp och därför har medicinskavårdbehov. En parlamentarisk utredning bör snarasttillsättas med uppgift att se över bestämmelserna ombarnets bästa och deras tillämpning. I yrkande 3begärs ett tillkännagivande om åtgärder för attförbättra omhändertagandet av ensamma flyktingbarn.Motionärerna anser att bör ta etttydligare ansvar och att samordningen mellanrespektive kommun och börförbättras.Även i motion 2001/02:K82 (mp) tas flyktingbarnenssituation upp. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om amnesti förgömda flyktingbarn (yrkande 4). De ensamma barnenssituation och handläggningen av dessa ärenden måsteutredas och nödvändiga åtgärder vidtas (yrkande 5).Dessutom bör verka för att man inom EU tarfram ett gemensamt handlingsprogram för hurflyktingbarn, särskilt ensamma, skall behandlas(yrkande 6).I motion 2001/02:K284 (yrkande 18) av . (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om ett lagförslag med förbud motåldersdiskriminering. blir människor enligtmotionärerna diskriminerade i vårt samhälle.Lagstiftningen har tydligt lyft upp frågan omdiskriminering på grund av kön, etnisk bakgrund,funktionshinder eller sexuell läggning. När detgäller ålder finns det däremot ingen lagstiftningsom garanterar framför allt ungdomars rätt till likabehandling på objektiv grund. Det bör inteaccepteras att enskilda näringsidkare kan sätta uppegna åldersgränser baserade på subjektivabedömningar.Tidigare behandlingFinansutskottet har avstyrkt fleramotioner om barnbilaga till budgetpropositionen(bet. 2001/02:FiU1). I en motion (mp) framhölls attdet i barnbilagan tydligt borde redovisas vilkaområden i statsbudgeten som avser barnen, hur stordel av samhällets resurser som går till barnen samthur de föreslagna förändringarna i budgetenförväntas påverka barnen. såg mycketpositivt på regeringens strävan att barnperspektivetskall finnas med i allt offentligt beslutsfattandesom rör barn. Många insatser var under beredninginom . Det var enligtfinansutskottet viktigt att dessa frågor har högprioritet. hade tidigare behandlatfrågan om en barnbilaga till budgetpropositionen(bet. 1997/98:FiU26, 2000/01:FiU1). Frågan har ocksåbehandlats av (bet.1997/98:KU27) och socialutskottet (bet.1996/97:SoU8, 1997/98:SoU13, 1998/99:SoU6,1999/2000:SoU12, 2000/01:SoU7) som avstyrkt motioneri frågan med hänvisning till att det varit en allmänsträvan att undvika bilagor av t.ex. detta slag tillbudgetpropositionen. ansåg att detarbete som pågår inom kringredovisningen av barnfrågorna samt strategierna förutformning, uppföljning och utvärdering avbarnpolitiken var värdefullt. Kravet på attbarnfrågorna skall redovisas i en särskild bilagatill budgetpropositionen måste dock ansesunderordnat kravet på att redovisningen blir såaktuell och genomarbetad som möjligt.Socialutskottet avstyrkte fleramotioner som behandlade genomförandet avbarnkonventionen (2000/01:SoU7). Socialutskottetdelade regeringens bedömning att kommuner ochlandsting behöver hjälp med allmän kunskap ombarnkonventionen liksom med att fortbilda denpersonal som arbetar med barn om konventionensinnehåll. Utskottet noterade också att regeringenhar inlett ett samarbete med kommun- finna former för attföra över kunskap till kommuner och landsting.Avsikten var att bilda en gemensam arbetsgruppmellan regeringen, de två förbunden ochBarnombudsmannen för att ytterligare understödja detlokala arbetet med genomförande.Socialutskottet vidhöll att den antagna strateginför att genomföra samtBarnombudsmannens ansvar för att samordna såväldetta arbete som att bevaka barns och ungdomarsintressen i olika sammanhang gjorde att en särskildutredning med uppgift att påvisa hur olikasamhällsbeslut sammantaget påverkar barns situationinte är erforderlig. Av samma skäl fanns detanledning att anta att alltmerkommer att genomsyra allt arbete hos myndigheter,kommuner och landsting som direkt eller indirektberör barn.Kulturutskottet har avstyrktmotionsyrkanden om åldersgränserna (bet.2001/02:KrU8). hänvisade till att eningående genomgång av författningsregleradeåldersgränser gjorts i utredningsbetänkandet Bevakadövergång Åldersgränser för unga upp till (SOU 1996:111). ville framhålla attfrågan om mera enhetliga åldersgränser komplicerasav att uppsatta åldersgränser avser så skildaförhållanden som ungas rättigheter, derasskyldigheter och deras behov av skydd. Att med dessaskilda utgångspunkter fastställa en enda enhetligåldersgräns torde innebära stora problem.Kulturutskottet var dock medvetet om att ungdomarupplever mängden av olika åldersgränser somotillfredsställande och att gränserna ibland kankännas godtyckligt satta. Gränser som funnits underen kanske också kan upplevas somotidsenliga, eftersom t.ex. samhällsutveckling ochutbildningsväsendets utbyggnad på olika sätt harpåverkat ungdomars mognad. Åldersgränser somungdomar kan uppleva som orättvisa och onödiga kanockså vara sådana som inte är författningsregleradeutan satta av t.ex. restauranger och andranöjesarrangörer. Kontakter med branschföreträdarehade tagits från , menöverläggningarna hade inte lett till attsplittringen av åldersgränser för tillträde tillrestauranger m.m. ändrats. hänvisadetill att regeringen beslutat tillsätta enparlamentarisk kommitté med uppdrag att arbeta medfrågan om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. I uppdraget ingår attlämna förslag till hur bestämmelserna omåldersdiskriminering i EG-direktivet omlikabehandling i arbetslivet (2000/01:Kr78/EG) skallgenomföras i . När det gällerdiskrimineringsgrunden ålder skall utredningenkartlägga i vilken utsträckning det finns ett behovav att införa sådan lagstiftning på andrasamhällsområden än de områden som täcks avdirektivet om likabehandling i arbetslivet.Yttrande från socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet vill, liksom i sittbetänkande 2001/02:SfU8 vari utskottet behandlatmotioner som tar upp de utländska barnens situation,anföra att innehåll alltid bör ståi blickpunkten för myndigheternas agerande i olikasituationer. Det får anses särskilt betydelsefullt iasylprocessen, då de barn som kommer hit somasylsökande på olika sätt kan ha varit utsatta försvåra trauman och andra umbäranden. Utskottetkonstaterar att det pågår ett väl utvecklat arbetesom syftar till att sätta barn och deras särskildabehov i fokus i asylprocessen. Utskottet utgår frånatt regeringen noggrant följer hur barnensrättigheter tas till vara avutlänningsmyndigheterna. Vidare nämns att enligtproposition 2001/02:96 En förstärkt barnombudsmanskall ägna särskild uppmärksamhetåt frågor som rör barn och unga i utsattasituationer, bl.a. asylsökande barn.Socialförsäkringsutskottet anser att motion2001/02:K81 yrkande 2 kan anses tillgodosedd med detanförda och därför bör avslås av riksdagen.När det gäller förslaget i motion 2001/02:K82yrkande 4 att alla gömda utländska barn bör beviljasuppehållstillstånd anges bl.a. följande.Situationen för barn som lever gömda, t.ex. hurmånga barn det är som lever gömda, varför de ärgömda och hur de påverkas de levergömda , har utretts ochredovisats av och (dåvarande ) i rapporten barnlever gömda (1999:5). Olika åtgärder hardärefter vidtagits för att förbättra barnenssituation. Bland annat har i enlighet med enöverenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet regeringen beslutatatt barn som hålls gömda inför verkställigheten avett avvisnings- eller utvisningsbeslut skalltillförsäkras hälso- och sjukvård på samma grundersom asylsökande barn.Vid behandlingen av liknande motioner underföregående anfördesocialförsäkringsutskottet i betänkande 2000/01:SfU9även bl.a. följande.Inom pågår arbete med attförbättra förutsättningarna för att de som får ettavlägsnandebeslut förstår och accepterar beslutet.Även återvändandearbete skallutvecklas ytterligare. Det är väsentligt attåtervändandeperspektivet hålls öppet under helaasylprocessen genom att t.ex. alternativa lösningarför familjens, såväl föräldrarnas som barnens,framtid diskuteras. utvecklarvidare ett system för att uppmärksamma och ge stödtill barnfamiljer som verkar vara i riskzonen föratt gömma sig.Att barn i familjer som saknar tillstånd attvistas i och håller sig undan myndigheternaregelmässigt lever under svåra förhållanden ärgivet. Det är därför av stor vikt att olikaöverväganden görs och att projekt initieras ochutvecklas i syfte att motverka att barnfamiljergömmer sig. hänvisade inämnda betänkande också till att statsrådet i ett interpellationssvar omamnesti till gömda flyktingar anfört att det intevar hennes uppfattning att de som håller sig undansedan ett avvisningsbeslut meddelats kollektivt börfå uppehållstillstånd. En noggrann och rättssäkerindividuell prövning var att föredra. Amnestierriskerade erfarenhetsmässigt att skapa nyaförväntningar om nya amnestier. Statsrådet betonadeemellertid att hänsynstaganden sker medtillämpning av utlänningslagen till humanitäraomständigheter även när dessa inte förelegat underprövningen hos myndigheterna utan uppstått som enkonsekvens av att man inte lämnat landet utan hållitsig undan. Allmänt kunde för ärenden omuppehållstillstånd sägas att införandet avportalbestämmelsen om hänsynstagande till barnsbästa lett till att barn på grund av de sammantagnaskälen får tillstånd i större utsträckning äntidigare. delade dennauppfattning.Vad gäller uppehållstillstånd till ensamkommandebarn har regeringen i skrivelse 1999/2000:137angivit att tanken är att dessa barn efter entämligen efter ankomsten till skallfå ett definitivt besked huruvida de får stanna häreller inte. De barn som inte är i behov avuppehållstillstånd i och vars föräldrarmeddelat att de kommer att ta emot barnet ihemlandet kommer att meddelas avslag på sin ansökan.Övriga barn skall omgående beviljas permanentuppehållstillstånd.Socialförsäkringsutskottet anser att motion2001/02:K82 yrkande 4 bör avslås.Socialförsäkringsutskottet framhåller vidare attfrågan om mottagandet av barn också är föremål förförhandlingar inom EU med anledning av kommissionensförslag till direktiv om mottagandevillkor. Engeneralklausul till förmån för personer medsärskilda behov är införd i förslaget och innebär iprincip att de särskilda behoven som tillhör dessagrupper skall beaktas (artikel 23). Som personer medsärskilda behov anges bl.a. underåriga ochunderåriga utan medföljande vuxen. För nämndagrupper finns särskilda föreskrifter. Vidarehänvisas till att det aviserats ettbarnrättsperspektiv i ett kommande lagförslag inomdet asyl- och migrationsrättsliga området.Socialförsäkringsutskottet nämner också att det ävenpågår annat samarbete inom EU, t.ex. ett arbete sominletts mellan och och som gällerryska barn. Enligt socialförsäkringsutskottet fårmotion 2001/02:K82 yrkande 6 anses tillgodosedd meddetta, varför motionen bör avslås av riksdagen.Vad gäller ensamkommande utländska barns situationhänvisar socialförsäkringsutskottet till sittbetänkande 2001/02:SfU8, i vilket utskottetbehandlar ett antal motioner som tar upp sådanafrågor. I betänkandet anges att utskottet tidigarehar behandlat motioner om ensamkommande barn. Ibetänkande 1996/97:SfU5 anförde utskottet bl.a. attdet är en självklarhet att för barn liksom för vuxnanoga utreda varje påstående om risk för förföljelseeller andra omständigheter som ger behov av skydd iSverige. Utskottet noterade emellertid att det storaflertalet av de barn som då kommit ensamma tillSverige och ansökt om uppehållstillstånd saknatbehov av skydd mot förhållanden i hemlandet. Ibetänkande 2000/01:SfU9 hadesocialförsäkringsutskottet redogjort för attregeringen i skrivelse 1999/2000:137 angett bl.a.att i sin ambition att värna ombarnets bästa i praktiken kommit att överta detansvar som egentligen ankommer på kommunerna.Frågan om de ensamkommande barnen togs också uppvid socialförsäkringsutskottets offentligautfrågning om flyktingpolitiken den 20 november2001. Från sida angavs då attverket har lagt fast en ny ordning som avsågs gällafr.o.m. Enligt denna ordning skullesocialtjänsten i första hand ansvara för ett barnsom kommer hit ensamt. skall beslutaom barnets boende och förordna en god mansom kan biträda barnet med att söka asyl.Migrationsverket handlägger och utreder därefterasylärendet. förslag grundade sigpå att rådande praxis inte stämde överens medgällande lagstiftning.Den 8 januari 2002 angav ien skrivelse till statsrådet att detbestämt satte sig emot att en sådan förändringskulle genomföras. anförde bl.a. atten ändring av praxis och rådande rutiner skullemedföra en kostnadsövervältring från staten tillkommunerna och att frågan därför borde analyserasytterligare.Vid en sluten utfrågning med företrädare förMigrationsverket, ,och den 12 mars 2000framkom att man nu kommit till rätta med den akutakris som uppstod , bl.a. vidMigrationsverkets gruppboende i . De barnsom kommer har en helt annan bakgrund än deensamma barn som kom . uppgerbarnen bl.a. att de är barnhemsbarn utan föräldrareller att de behöver läkarvård. Många barn ärkriminella och drogberoende och har ofta rört sigmellan länderna i . Barnen har ofta ett störrebehov av vård, stödåtgärder eller sociala insatser,och asylutredningen utgör i dessa fall endast enmindre del. ansökte 461 ensamma barn omasyl i . , fram till , hardet kommit 82 barn till . En stor majoritetär pojkar och de flesta är tonåringar. Mer änhälften av dem som är inskrivna hosMigrationsverket bor i eget boende, dvs. hos släktoch vänner.Socialstyrelsen anförde att enligtsocialtjänstlagen ligger det yttersta ansvaret förbarnen på kommunerna. Det är emellertid viktigt attbarnets bästa tillgodoses fullt ut i det praktiskautförandet.Socialförsäkringsutskottet kunde i nämndabetänkande konstatera att regeringen beslutat att geMigrationsverket och i uppdrag attgemensamt och i samråd med ochBarnombudsmannen förbättra mottagandet av deensamkommande barnen. Uppdraget, som skallgenomföras i samverkan med ,och andra berördaorganisationer, skall vara slutfört senast den 31maj 2002.