bet · GP01KU13 · 2002-02-12 00:00:00 — Utskottet villockså erinra om att kommer attpåbörja behandlingen av regeringens proposition2001/02:80 Demokrati för det nya seklet där, somredovisats ovan, problemet med bl.a.antidemokratiska krafter uppmärksammas. Mot bakgrundav det anförda avstyrks motionen även i berörd del.I den nämnda motionen uppmärksammas vidareproblemet med hot eller våld mot politiskaföreträdare. Utskottet delar motionärernasuppfattning att denna typ av brott utgör ettallvarligt hot mot demokratin. enkätundersökning ger vidare enbild av att förekomsten av hot eller våld motförtroendevalda är omfattande. Det finns enligtutskottet all anledning att se mycket allvarligt påden rådande situationen, och det är av storbetydelse att situationen för de förtroendevaldasnarast kan förbättras, såväl av demokratiska somrent arbetsmiljömässiga skäl. Utskottet avser attnoggrant följa det arbete som, i enlighet med vadsom redovisats ovan, regeringen nu har inlett medanledning av den rådande situationen. De åtgärdersom nu diskuteras är enligt utskottets mening välvärda att pröva, men beredskap måste också finnasatt pröva andra åtgärder så att den nu heltoacceptabla situationen kan förbättras. Motdenna bakgrund anser utskottet att vad som anförs imotion K280 (yrkande 4) i huvudsak är tillgodosettoch avstyrker därför motionen i denna del.RösträttUtskottets förslag i korthetUtskottet vidhåller sin tidigare bedömningatt sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt inte bör brytas när det gäller rättatt rösta i riksdagsval och avstyrker därförmotionerna K264 (yrkande 5) och A317 (yrkande30) i berörda delar. Därutöver är utskottetalltjämt av den åsikten att sambandet mellanrösträttsålder och myndighetsålder börbehållas och anser därför att motionerna K258(yrkande 1) och K381 (yrkande 2) i berördadelar samt K337 och K397 bör avslås.Utskottet finner inte heller anledning attförorda att de som uppnår rösträttsålderunder år då allmänna val hålls blirröstberättigade. Motion K258 (yrkande 2)avstyrks därför. Jämför reservationerna 5-7.MotionernaI motion 2001/02:K258 av och () yrkas att begär attregeringen lägger fram förslag till lagändring såatt åldern för rösträtt sänks till ikommunalval och folkomröstningar (yrkande 1).I samma motion yrkas därutöver att begäratt regeringen lägger fram förslag till ändring avvallagen så att de som uppnår rösträttsåldern underår då allmänna val hålls blir röstberättigade(yrkande 2).I motion 2001/02:K337 av och () yrkas att bör ge regeringentill känna vad i motionen anförs . Enligt motionärerna ärdet nu tid att överväga att ytterligare sänkarösträttsåldern. Motionärerna framhåller bl.a. attkunskapsnivån och omvärldsorienteringen hos ungamänniskor har ökat avsevärt sedan den förrasänkningen.I motion 2001/02:K381 av m.fl.(mp) yrkas att skall begära att regeringenlägger fram förslag till ändringar i relevantlagstiftning så att rösträttsåldern kan sänkas till16 år på samtliga nivåer och för folkomröstningar(yrkande 2).Också i motion 2001/02:K397 av ()yrkas att bör ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs om att sänka rösträttsålderntill . Motionären framhåller att unga människorhar både en förmåga och vilja att ta ansvar för sinframtid. Det skulle också tvinga politikerna att påett helt annat sätt ta hänsyn till ungdomars åsikteroch värderingar.I motion 2001/02:K264 av () yrkasatt bör ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om att pröva rösträtt för icke-medborgare även till (yrkande 5). Enligtmotionären förefaller det rimligt att människor somhar sin hemvist i skall ha rätt att röstaockså i riksdagsvalen, även om de av olikaanledningar inte vill eller kan ha svensktmedborgarskap. Det är enligt motionären en angelägenreform för att öka människors möjlighet tillpolitisk delaktighet och att känna att deltagandetsker på lika villkor och på riktigt.Även i motion 2001/01:A317 av m.fl.(v) behandlas frågan om rösträtt för personer somhar hemvist i men inte är svenskamedborgare. I motionen yrkas att rikdagen skallbegära att regeringen lägger fram förslag tilländring som innebär att invandrade kvinnor och mänges rösträtt i riksdagsval på samma grund som ikommunala val (yrkande 30). Motionärerna anför atten flykting som fått uppehållstillstånd och levt entid i ett land måste också ha möjlighet att kunnapåverka politiken i landet. I annat fall kommer deninvandrade inte att kunna integreras med sinomgivning och den tendens till utanförskap som ändåofta ligger i själva flykting- eller invandrarskapetförstärks.BakgrundGällande ordningEnligt 3 kap. 2 § RF tillkommer rösträtt vid valtill den som är svensk medborgare och somär eller har varit bosatt i riket. Densom inte har uppnått senast på valdagenhar inte rösträtt.Bestämmelser om rösträtt vid val till landstings-eller kommunfullmäktige finns i 4 kap. 2-4 §§kommunallagen (1991:900).Av dessa bestämmelser framgår att rösträtt viddessa val har, förutom röstberättigade vidriksdagsval, medborgare i någon av Europeiskaunionens medlemsstater (unionsmedborgare) samtmedborgare i eller i de kommuner där deär folkbokförda. Andra utlänningar har rösträtt vidval till landstings- och kommunfullmäktige om de harvarit folkbokförda i landet i följd förevaldagen.Bestämmelser om rösträtt finns också i vallagen(1997:157).Enligt 1 kap. 4 § har den som har rösträtt vid valtill också rösträtt vid val tillEuropaparlamentet. Därtill har unionsmedborgare, somär folkbokförda i landet och som vid val tillEuropaparlamentet inte röstar i någon annanmedlemsstat inom Europeiska unionen, rösträtt vidett sådant val i Sverige.Rösträttsåldern sänktes, liksom den civilrättsligamyndighetsåldern, från 21 till 1969. Genom1974 års regeringsform sänktes rösträttsåldernytterligare till nuvarande . Som skäl framhöllsbl.a. 1973:90 s. 162 f.) attsamhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen iallmänhet hade större insikter i sociala, politiskaoch ekonomiska frågor än tidigare och att ensänkning av rösträttsåldern borde kunna medverkatill att rikta ungdomens intresse i samhällsfrågortill den politiska aktivitet som hade denrepresentativa demokratin och dess olika organ sombas. Det ansågs värdefullt att bevarasambandet mellan rösträttsåldern ochmyndighetsåldern, som sänktes till genom enändring i 1974.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om rösträtt vid riksdagsval för andra änsvenska medborgare behandlades senast av utskottet ibetänkande 1999/2000:KU2. Utskottet fann inteanledning att ändra sin tidigare uppfattning attsambandet mellan medborgarskap och rösträtt inteborde brytas.Konstitutionsutskottet behandlade frågor omrösträttsålder senast i sitt betänkande2000/01:KU11. I betänkandet lämnade utskottet enredovisning av förslag i utredningsbetänkanden undersenare år som rör frågor om åldersgräns för ungasrösträtt samt om ungas deltagande i politiken.I fråga om rösträttsåldern höll utskottet fast vidsin tidigare uppfattning att sambandet mellanrösträttsålder och myndighetsålder inte bordebrytas. Motionsyrkanden om sänkning avrösträttsåldern avstyrktes därför, liksom motionerom rösträtt fr.o.m. det kalenderår man uppnår åldernför rösträtt.UtredningarI avlämnade Kommittén ommedborgarskapskrav (KU 1999:02) sitt betänkandeMedborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU2000:106). Kommitténs uppdrag var att göra enöversyn av krav på svenskt medborgarskapskrav ochandra krav relaterade till medborgarskap ilagstiftningen (dir. 1999:4). I betänkandet föreslogkommittén bl.a. att kravet på folkbokföring iSverige under för att andra utländskamedborgare än EU-medborgare eller medborgare iIsland eller skall ha rätt att delta ikommunal- och landstingsval skall tas bort.Förslaget innebär att samtliga utländska medborgareges rösträtt vid de kommunala valen och vidkommunala folkomröstningar om de är folkbokförda ikommunen respektive och senast påvaldagen fyller (a. bet. s. 315 f.). Som skälför sitt förslag anförde kommittén bl.a. attsärbehandling som föreligger mellan utlänningar somär medborgare i /EU och utlänningar som inteär det inte vilar på saklig grund.Kommundemokratikommittén (Ju 2000:03), somtillkallades enligt beslut av regeringen den 25november 1999, har bl.a. haft i uppdrag att lämnaförslag på åtgärder som kan underlätta för personermed utländsk bakgrund att åta sig och genomförapolitiska förtroendeuppdrag och i övrigt få insyn ioch goda möjligheter att delta i den kommunalaverksamheten. Utgångspunkten för dessa åtgärderskall vara att representativiteten bland deförtroendevalda skall förbättras i förhållande tillsamhällets etniska och kulturella mångfald (dir.1999:98). Kommittén har vidare haft i uppdrag att seöver rösträttsbestämmelsen i 5 § lagen (1994:692)om kommunala folkomröstningar i syfte att anpassaden till vad som gäller enligt 4 kap. 2 och 3 §§kommunallagen. I direktiven påpekas attbestämmelserna skiljer sig åt genom att EU-medborgare har rätt att rösta i kommunala val påsamma villkor som svenska medborgare, men inte deltai kommunala folkomröstningar.Kommittén har avlämnat sitthuvudbetänkande Att vara med på riktigt -demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). I betänkandet har utredningen kommenteratförslaget från Kommittén om medborgarskapskrav (KU1999:02) att kravet på folkbokföring i underminst för att andra utländska medborgare änEU-medborgare eller medborgare i eller Norgeskall ha rätt att delta i kommunal- ochlandstingsval skall tas bort.Kommundemokratikommittén instämde i detta förslag(SOU 2001:48 s. 272). Kommittén föreslog för egendel att i det fall kommunallagen ändras i enlighetmed förslaget från Kommittén om medborgarskapskrav,bör ytterligare anpassning av rösträttsreglerna ilagen om kommunala folkomröstningar övervägas.Utskottet har inhämtat att såväl förslagen frånKommundemokratikommittén som Kommittén ommedborgarskapskrav bereds inomRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller rösträtt vid riksdagsval för andra änsvenska medborgare vidhåller utskottet sin tidigarebedömning att sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt inte bör brytas. Utskottet avstyrker därförmotionerna K264 (yrkande 5) och A317 (yrkande 30) iberörda delar.Därutöver är utskottet alltjämt av den åsikten attsambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålderbör behållas. Utskottet vidhåller alltså sintidigare bedömning när det gäller en sänkning avrösträttsåldern och anser att motionerna K258(yrkande 1) och K381 (yrkande 2) i berörda delarsamt K337 och K397 bör avslås.Utskottet finner vidare inte skäl att såsom anförsi motion K258 (yrkande 2) förorda en lagändring såatt de som uppnår rösträttsåldern dåallmänna val hålls blir röstberättigade. Motionenavstyrks därför också i denna del.ValsystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion K306 med yrkandeom en belysning av vilka följder ett tysktvalsystem skulle få i . Detta görs medhänvisning till att utskottet avser att, inomramen för den uppföljning och utvärdering somutskottet ansvarar för, i lämplig form ta delav erfarenheter från det tyska valsystemet.Utskottet avstyrker vidare motion So637(yrkande 23 delvis) om ett renodlat personvalsamt motion K409 om förstärkt representationi beslutande organ. Utskottet avstyrker ocksåmotionerna K222 (delvis) och K323 (yrkande 4)med yrkanden om förändringar av gällandesmåpartispärr. Jämför reservationerna 8 och9.MotionernaPerson- och partilistvalI motion 2001/02:K306 av () yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna vad imotionen anförs om att belysa vilka följder ettvalsystem av tysk modell skulle få i Sverige.Motionären framhåller bl.a. att det finns länder därman framgångsrikt har blandat systemen medmajoritetsval i enmansvalkretsar och medproportionella listval. Som exempel nämnermotionären , och . Motionärenanser att det tyska valsystemet är väl värt attstudera närmare. I det utredningsarbete som mereller mindre kontinuerligt pågår i olikademokratifrågor borde enligt motionären också dettyska valsystemet särskilt uppmärksammas.I motion 2001/01:So637 av m.fl. (fp)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om ökad egenmakt som väljare genominförandet av renodlat personval (yrkande 23delvis).Förstärkt representation i beslutande organI motion 2001/02:K409 av ochLennart Klockare (s) yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförs omrepresentation i beslutande organ. Motionärernaframhåller att små kommuner med utflyttningsproblemblir allt svagare representerade i politiska organmed ett proportionellt parlamentariskt system,som tillväxtkommunerna med kraft av nyainflyttade personer stärker sitt grepp om denpolitiska makten. De små kommunerna med utflyttningriskerar således att få en allt svagare röst i denpolitiska världen och därigenom svårare att fågenomslag för sina frågor. Enligt motionärerna kandet därför finnas skäl att fundera över nya modellerför hur politiska mandat fördelas. Som exempelnämner motionärerna , där ett system harinförts som ger små kommuner utökad representation ibeslutande organ. Motionärerna anför vidare att detinom EU har lagts fram ett förslag om ländersrepresentation enligt den s.k. kvadratrotsmodellenför att ge mindre nationer förbättradrepresentation. Enligt motionärerna ärkvadratrotsmodellen en modell av flera som kanstärka de små kommunernas röst. Motionärerna anseratt det är angeläget att det diskuteras möjlighetertill utökad representation i beslutande organ,alltifrån till kommuner, för små kommuneretc.SmåpartispärrenI motion 2001/01:K222 (delvis) av ()yrkas att bör ge regeringen till känna vadi motionen anförs om behovet av en utredningavseende spärrar till riksdagsval. Enligt motionärenbör spärren som garanterar riksdagsmandat vidvalresultat höjas till 8 %.I motion 2001/02:K323 av m.fl. (kd)yrkas att regeringen begär att regeringen tillsätteren utredning om mandatfördelningstekniken vid valtill med syfte att fatta ett första beslutunder (yrkande 4). Enligtmotionären bör systemet med 4-procentspärr vidfördelning av mandat avvecklas. Motionärerna påpekaratt man skulle slippa alltför kraftigamarginaleffekter i mandatfördelningen om dennuvarande spärren ersattes med en intrappningsskala.En utredning bör arbeta utifrån perspektivet atteventuella förändringar av 4-procentspärren skallkunna beslutas i samband med valet och träda ikraft först (såvida inte nyval inträffar underden senare mandatperioden).BakgrundGällande ordningEnligt 3 kap. 1 § RF utses genom fria,hemliga och direkta val. Vid sådant val skerröstning på parti med möjlighet för väljarna attavge särskild personröst. Möjligheterna tillpersonval infördes och tillämpades förstagången vid valet till 1995. Iriksdagsval tillämpades detta första gången år 1998.I 3 kap. 6 § RF föreskrivs att riket för val tillriksdagen är indelat i valkretsar. Vidare sägs attmandaten i utgörs av 310 fastavalkretsmandat och 39 utjämningsmandat.Enligt 3 kap. 7 § RF fördelas mandaten i riksdagenmellan partier. Med parti avses varje sammanslutningeller grupp av väljare, som uppträder i val undersärskilt beteckning. Endast parti som har fått minst4 % av rösterna i hela riket är berättigat att deltai fördelningen av mandaten. Parti som har fått färreröster deltar dock i fördelningen av de fastavalkretsmandaten i valkrets, där partiet har fåttminst av rösterna.Vidare sägs i 3 kap. 8 § RF att de fastavalkretsmandaten fördelas på varje valkretsproportionellt mellan partierna på grundval avvalresultatet i valkretsen.I samma paragraf finns också bestämmelser omfördelning av utjämningsmandat samt om användningenav uddatalsmetoden.Tidigare riksdagsbehandlingI betänkande 2000/01:KU11 lämnadekonstitutionsutskottet en redovisning av resultatenav uppdragen till Rådet för utvärdering av 1998 årsval (Ju 1997:13) samt till Valtekniska utredningen.Utskottet lämnade i samma betänkande en utförligredogörelse för bestämmelserna om val till den tyskaförbundsdagen.Utskottet tog i nämnda betänkande också ställningtill en motion med ett liknande innehåll som den nuaktuella motionen K306. I detta sammanhang framhöllutskottet att grunderna för hur ledamöterutses genom val självfallet är av väsentligbetydelse för den svenska folkstyrelsen. Det vardärför enligt utskottet angeläget att erfarenheterav den gällande ordningen fortlöpande värderades ochdiskuterades. Utskottet ansåg att en sådandiskussion ingår i en levande demokrati. Att övergåtill ett kombinerat parti- och personval skulleenligt utskottet emellertid innebära engenomgripande förändring av det svenska valsystemet.Det fanns enligt utskottets mening för närvarandeinte skäl att, som begärdes i den aktuella motionen,utreda följderna av en sådan förändring. Utskottetavstyrkte därmed motionen.I ovan nämnda betänkande lämnade utskottet ocksåen redovisning av bakgrunden till bestämmelsen omsmåpartispärr (s. 15). Utskottet avstyrkte däreftermotioner med yrkanden om förändring av regeln omsmåpartispärr med hänvisning till tidigareställningstaganden att någon ändring inte bordegöras.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion K306, där det framförsönskemål om en belysning av vilka följder ettvalsystem av tysk modell skulle få i , villutskottet framhålla att det självfallet är angelägetatt gällande valsystem fortlöpande utvärderas ochdiskuteras. Ett led i en sådan utvärdering ochdiskussion kan enligt utskottet vara att få aspekterav det egna valsystemet belyst genom att låtaanalysera effekterna av andra - och mot bakgrund avvåra förhållanden intressanta - valsystem. Utskottetavser därför att, inom ramen för den uppföljning ochutvärdering som utskottet ansvarar för inom sittberedningsområde, i lämplig form ta del averfarenheter från det tyska valsystemet. Mot dennabakgrund anser utskottet att vad som anförs i dennämnda motionen i huvudsak är tillgodosett ochavstyrker den.Utskottet har behandlat andra valfrågor i sittbetänkande 2001/02:KU8. Bland annat har utskottetuttalat sig om spärrnivån för personval. Utskottetvidhöll i detta sammanhang sin tidigare bedömningatt ytterligare erfarenheter av systemet böravvaktas innan utskottet föreslår några förändringaroch avstyrkte därmed de aktuella motionerna. Ienlighet med detta anser utskottet att någon åtgärdinte heller nu bör vidtas med anledning av vad somanförs i motion So637 (yrkande 23 delvis), utanavstyrker motionen i berörd del.Beträffande vad som anförs i motion K409 omförstärkt representation i beslutande organ, ärutskottet inte berett att förorda en annan ordningän den gällande som får anses bygga på en princip omalla rösters lika värde. Motionen avstyrks därför.I fråga om en förändring av bestämmelsen omsmåpartispärr vidhåller utskottet sin tidigarebedömning att någon förändring inte bör göras. Ienlighet med detta anser utskottet att motionernaK222 (delvis) och K323 (yrkande 4) bör avslås iberörda delar.ValdagarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att resultatet avFörfattningsutredningens arbete bör avvaktasoch avstyrker därför motionerna K236 (yrkande19), K368 (yrkande 6), K381 (yrkande 6), K383(yrkande 2), K424 (yrkande 3), So637 (yrkande23 delvis) och N364 (yrkande 24) i berördadelar, där frågor om skilda valdagar ochvårval behandlas.MotionernaI motion 2001/02:K236 av m.fl. (m) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om tidpunkten för riksdagsval(yrkande 19). Enligt motionärerna aktualiserar dennya budgetprocessen och erfarenheterna därifrån pånytt frågan om att förlägga riksdagsvalen till enannan tid . Motionärerna anser att enförläggning av riksdagsvalen skulle geriksdagsarbetet en bättre rytm som ennytillträdd regering skulle få större möjligheteratt förverkliga sin budgetpolitik redan under sittförsta arbetsår.I motion 2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om skilda valdagar för kommunal- ochriksdagsval (yrkande 6). Motionärerna anför attvaldagarna för kommunal- och riksdagsval skullekunna skiljas åt för att viktiga kommunalafrågeställningar skall kunna få samma möjlighetersom rikspolitiken att tydliggöras och debatteras.Något förslag läggs dock inte fram , utanmotionärerna avvaktar Författningsutredningensställningstagande i denna fråga.I motion 2001/02:K381 av m.fl. (mp)yrkas att begär att regeringen lägger framförslag till ändringar i relevant lagstiftning såatt valsystemet kan reformeras i enlighet med vadsom anförs i motionen (yrkande 6). Enligtmotionärerna är det nödvändigt att reformeravalsystemet så att de lokala frågorna ges störretyngd. Motionärerna anser att skilda valår förriksdagsval och kommunalval är ett led i denprocessen.I motion 2001/02:K383 av m.fl. (fp)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att skilda valdagar ochkommundelningar kan vara bra för att nå målet för enuthållig demokrati (yrkande 2).I motion 2001/02:K424 av m.fl. (fp)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om skilda valdagar (yrkande 3).Enligt motionärerna är det att, i syfte attåteruppväcka den lokala demokratin, införa skildavaldagar. Frågan om hur skilda valdagar skallgenomföras bör prövas ytterligare. Motionärernaanser att tanken måste vara att ge större utrymmeför lokal politisk debatt och ansvarsutkrävande.Även i motion 2001/02:So637 av m.fl.(fp) yrkas att bör ge regeringen tillkänna vad i motionen anförs om ökad egenmakt somväljare genom införandet av skilda valdagar (yrkande23 delvis).I motion 2001/02:N364 av m.fl.(mp) yrkas att ger regeringen till kännavad i motionen anförs om skilda valdagar (yrkande24).BakgrundGällande ordningEnligt 3 kap. 3 § RF förrättas ordinarie val tillriksdagen vart fjärde år.I 1 kap. 1 § RO föreskrivs vidare att ordinarie valtill hålls i september.När det gäller val till kommunfullmäktige anges i 5kap. 5 § kommunallagen att ledamöterna ochersättarna i fullmäktige skall väljas för fyra årräknat fr.o.m. valåret.Därutöver sägs i 1 kap. 10 § vallagen (1997:157) attordinarie val till och ordinarie val tilllandstings- och kommunfullmäktige skall hållas sammadag. Valdag skall vara den tredje söndagen iseptember.UtredningRiksdagen beslutade att medbifall till ett antal motioner göra etttillkännagivande till regeringen om behovet av attutreda såväl frågan om att flytta valdagen till enannan tidpunkt än tredje söndagen somfrågan om skilda dagar för val till riksdagenrespektive till landstings- och kommunfullmäktige(bet. 1999/2000:KU2, rskr. 1999/2000:5).1999 års författningsutredning har härefter genomtilläggsdirektiv (dir. 2000:21) fått i särskiltuppdrag att utreda frågorna om skilda valdagar ochvårval. Det är enligt direktiven angeläget attfrågorna, som är av stor betydelse för den politiskaoch samhälleliga verksamheten i landet, får en såbalanserad och allsidig belysning som möjligt ochatt de överväganden som görs baseras på etttillförlitligt forskningsunderlag. Kommittén skallsenast slutföra sitt arbete i frågornaom skilda valdagar och vårval. På kommitténsinitiativ har getts ut forskarantologin och vårval? (SOU 2001:65). avlämnat delbetänkandetOffentliga valförberedelser - anmälan av partier ochkandidater (SOU 2001:99).Demokratiutredningen framhåller i sitt betänkandeEn uthållig demokrati! (SOU 2000:1) fördelarna medskilda dagar för val till och tillkommunala församlingar.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade senast underföregående motioner med liknande innehållsom de nu aktuella. I detta sammanhang ansågutskottet att resultatet av 1999 årsförfattningsutrednings överväganden borde avvaktasoch avstyrkte motionerna (bet.