bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — 2001/02:MJU3 s. 107) att fosfor frånorganiskt avfall och avloppsslam bör ingå ikretsloppet mellan stad och land och återföras tilljordbruksmark eller annan produktiv mark utan riskför hälsa och miljö. saknasemellertid det tekniska underlag som möjliggör ettkvantitativt och tidsatt delmål för denna fråga. Somen konsekvens av uppfyllelsen av miljökvalitetsmåletEn giftfri miljö bör dock även avloppsslam på siktbli så rent att det kan återföras tilljordbruksmark. Ny teknik bör utvecklas och införasför att skapa rena och effektiva kretslopp avfosfor. I propositionen uttalar regeringen sinavsikt att återkomma till riksdagenmed förslag till ett sådant delmål.I (5148) Halter av 61spårelement i avloppsslam, stallgödsel,handelsgödsel, nederbörd samt i jord och grödaredovisas halter av mer än 60 grundämnen iavloppsslam från 48 reningsverk spridda över landet,stallgödsel från svin och nötkreatur från 12 gårdaroch 25 matjordsprover från olika jordartstyper samtprov av höstvetekärna och kornkärna m.m. Enligtrapporten har slam från små och/eller medelstorareningsverk oftast de högsta elementhalterna. Vidarekonstaterades att en femtedel av de undersöktareningsverken hade metallhalter i slammet som lågöver gällande gränsvärden vid spridning på åkermark.Genom beslut uppdrog regeringenåt att utreda frågorna om miljö-och hälsoskyddskrav för avloppsslam och dessanvändning samt om återföring av fosfor. Verketskall redovisa uppdraget till regeringen senast den15 . Resultatet av det pågåendeberedningsarbetet bör inte föregripas av ,och utskottet avstyrker därmed motionerna MJ279(mp), MJ299 (v) yrkande 2, MJ466 (mp) yrkande 8 ochMJ519 (kd) yrkande 6.Beträffande förslaget i motion MJ337 (c) yrkande31 om en internationell fosforkonvention hänvisarutskottet till den positiva bedömningen i dennafråga som gjordes i utskottets betänkanden1999/2000:MJU7 s. 29 och 2000/01:MJU16 s. 16.Utskottet instämde till stora delar i att fosfor iinternationella sammanhang borde uppmärksammas somen kritisk resurs. Vidare bör uppmärksammas att deinternationella konventionerna rörande skyddet avÖstersjön och västerhavet även omfattarfosforutsläppen. I EU:s strategier för hållbarutveckling ingår hushållning med bl.a. fosfor som enviktig del. Utskottet har svårt attbedöma om en internationell konvention som enbartinriktas på fosfor är den mest ändamålsenligametoden att driva arbetet vidare. Denna bedömningbör främst göras av regeringen. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet i den mån det inte tillgodosetts meddet anförda.Även när det gäller det förslag som behandlas imotion MJ337 (c) yrkande 32 om en s.k. grönbok omfosforhushållning vill utskottet hänvisa till sinbehandling av samma fråga . Då anfördesatt har initierat ett arbete medett s.k. kompostdirektiv (bet. 2000/01:MJU16 s.10). Härutöver har ett arbete påbörjats inomkommissionen med att revidera direktivet omslamanvändning (86/278/EEG) med avsikt att beslutakriterier för tungmetaller m.m. Motion MJ337 (c)yrkande 32 bör med det anförda lämnas utan vidareåtgärd.Miljökvalitetsmålet Bebyggd miljöRiksdagen har vid behandlingen avbudgetpropositionen för beslutat höjaskatten på avfall som deponeras fr.o.m. den 1januari 2002 från till per ton (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1). Enligt propositionenfinns anledning att ge både enskilda, kommuner ochproducenter ett ökat ekonomiskt incitament attminska mängden avfall som deponeras (jfr bet.2001/02:SkU17 s. 37).I EU:s ramdirektiv (75/442) om avfall definierasbegreppet avfall. Definitionen av avfall är mycketvid och inbegriper restprodukter som skallbortskaffas respektive återvinnas.Avfallsförbränning med energiutnyttjandeklassificeras som återvinning. Många biobränslen äratt betrakta som avfall enligt ramdirektivet.Näringsutskottet har i betänkandet Vissa EU-frågor(bet. 2000/01:NU10) redovisat att importen avbiobränsle till sker bl.a. i form av renabiobränslen från länder utan skatter på fossilabränslen (skogsflis från och s.k. pelletarfrån är exempel). En mindre del av importenavser material som är returträ eller andraåtervunna bränslen. Dessa är klassificerade sombiobränsle i och eldas upp, vilketresulterar i låga kostnader utan att miljönriskeras. I t.ex. utgår skatt på användningav returträ som bränsle. Denna typ av bränsleimporteras därför till svenska värmeverk till ettmycket lågt pris som styrs av olikheterna iregelverk och skatter.I december 2000 antogs inom EU ettavfallsförbränningsdirektiv (2000/76/EG), vilketskall vara infört i medlemsstaternas lagar ochregler . Syftet meddirektivet är att förhindra eller begränsa negativinverkan på miljön från förbränning av avfall ochsamförbränning av avfall och biobränsle.Anläggningar som endast behandlar rena träavfallär dock undantagna från tillämpning av direktivet.I kommer det enligt uppgift frånMiljödepartementet att krävas vissa förändringari förordningar och föreskrifter för att uppfylladirektivets krav. I avvaktan på resultatet av detarbete som således pågår finner utskottet inteanledning att nu föreslå någon åtgärd med anledningav motion MJ260 (fp) yrkande 3 om biobränslenskvalitet.Utskottet har inhämtat att betänkandet (SOU2002:9) Skatt på avfall och i framtidenövervägs inom Regeringskansliet.Miljöministern anförde i ettsvar på fråga 2001/02:257 om avfallsförbränning atthan ser avfallsförbränning som en metod föromhändertagande av avfall vid sidan av andra. Enutbyggnad av biologisk behandling ochmaterialåtervinning är ur ett kretsloppsperspektivdärför önskvärd och nödvändig. Han var oroad överatt avfallsförbränningen skall komma att ta alltförstor plats i förhållande till andraomhändertaganden. Därefter har den biträdandemiljöministern i svar på fråga2001/02:1096 om skatt på avfallsförbränning anförtatt det för att nå ett ekologiskt hållbartomhändertagande av avfall, krävs en utveckling ochutbyggnad av ett flertal olika metoder föromhändertagande. Avfall bör tas om hand på det sättsom är miljömässigt och samhällsekonomisktlämpligast för respektive avfallsslag. Mot bakgrundav resultaten av utredningarna ochremissinstansernas yttranden planerar regeringen attpresentera en proposition till omkretsloppsfrågor . Regeringen kommeri den propositionen att behandla frågan omytterligare styrmedel för att nå upp till deavfallspolitiska målen.Frågor rörande hushållsnära insamling behandlas ibetänkandet (SOU 2001:102) Resurs i retur. Utskottethar inhämtat att ett förslag från EG-kommissionenrörande revidering av batteridirektivet med bl.a.mål för insamling av batterier väntas inom kort.När det gäller insamling av aluminiumburkar m.m.har producenterna valt att samla in dryckesburkargenom två olika system (jfr bet. 2000/01:MJU21 s.12). Det ena systemet är det retursystem som finnsför aluminiumburkar och som omfattas av enpantavgift. För att burken skall kunna lämnas idetta system krävs att burken består av aluminiumoch att den är hel och ren. För att det dessutomskall betalas ut en pant för burken krävs attburken ingår i det svenska pantsystemet, dvs. atten pant har erlagts för burken samt att streckkodenkan avläsas. Det andra insamlingssystemet hanterasav som samlar in allasorters förpackningar av metall i deinsamlingsbehållare som företaget tillhandahåller. Idessa behållare skall hushållen sortera ut och lämnasina metallförpackningar, t.ex. dryckesburkar. Blanddessa ingår sådana dryckesburkar som exempelvisbestår av stålplåt, men även andra metallburkar (jfrbet. 1999/2000:MJU7 s. 16).De burkar som inte kommer in i pantsystemet samlassålunda in av och återvinns. Dettagäller även de burkar som inte är av svensktursprung. Dryckesförpackningar av aluminium skalldock enligt lagen (1982:349) om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium ingå i ettretursystem.I skrivelsen Nationell strategi för hållbarutveckling anförs att en proposition med förslagtill en strategi för giftfria och resurssnålakretslopp, inklusive avfallshantering,producentansvar och miljöorienterad produktpolitik,planeras lämnas till under 2002.Propositionen kommer att behandla ett antalutredningar och regeringsuppdrag. I december 2001redovisade Utredningen om översyn avproducentansvaret sitt betänkande Resurs i retur(SOU 2001:102) för regeringen. Betänkandetinnehåller förslag om förändringar i lagstiftningenoch förslag till fortsatt arbete och visioner omframtidens varu- och avfallsflöden. I december 2001redovisade sitt regeringsuppdrag omett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall.Rapporten innehåller en uppföljning och utvärderingav de beslut som regeringen tidigare fattat påavfallsområdet. Ytterligare ett uppdrag har gettstill om den miljöorienteradeproduktpolitiken. I uppdraget ingår att utreda vilkastyrmedel som finns, hur de relaterar till varandra,vilka överlappningar och brister som finns iregelverket och om ytterligare initiativ behöver tasför att främja en miljöanpassad produktutvecklingmed minsta möjliga negativa påverkan på hälsa ochmiljö under produkternas hela livscykel. Uppdragetskall redovisas den 31 juli 2002.Resultatet av det pågående beredningsarbetet börinte föregripas av . Utskottet avstyrkerdärmed motionerna MJ6 (fp) yrkande 3, MJ224 (mp)yrkandena 1-3, MJ287 (kd, c) yrkande 1, MJ307 (m),MJ310 (kd) yrkandena 1-3, MJ337 (c) yrkande 33,MJ359 (s), MJ442 (mp), MJ519 (kd) yrkande 13, MJ521(fp) yrkandena 16-18.Utskottet har inhämtat att ett gemensamtretursystem vid ett fåtal tillfällen har diskuteratsinom EU utan att få stöd. Det framgår emellertid avdirektiv /62/EG om förpackningar ochförpackningsavfall att återanvändning ochretursystem bör främjas av medlemsländerna. MotionMJ348 (s) bör lämnas utan vidare åtgärd i den månden inte tillgodosetts med det anförda.I anslutning till motion MJ287 (kd, c) yrkande 3om forskning inom sophantering och avfallsdeponierkonstaterar utskottet att de forskningsfinansierandemyndigheterna har till uppgift att prioritera ochavgöra vilka forskningssatsningar som skall göras.Det är främst för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande (Formas),och () som är de viktigastefinansiärerna. Utskottet har inhämtat attNaturvårdsverket anordnade ettseminarium tillsammans med miljö- ochjordbruksutskottet med politiker och forskarebenämnt Livsstilsfrågor och miljö - två perspektiv,en samsyn? Avsikten med seminariet var att redovisaproblem och möjligheter för att nå de nationellamiljökvalitetsmålen och minska den negativamiljöpåverkan av den livsstil som har utvecklats.Utskottet har också erfarit attForskningsprogrammet till uthållig utveckling- beteenden, organisationer, strukturer bedrevsunder åren 1996- 2001 och finansierades forskning,, , Närings-och teknikutvecklingsverket, ,, ,Kommunikationsforskningsberedningen samt Skogs- ochjordbrukets forskningsråd. Ett övergripande syftemed programmet har varit att naturvetenskaplig ochteknisk kunskap om miljö- och naturresursfrågorskulle kopplas samman med befintlig och ny kunskapom de drivkrafter som styr våra vardagliga beteendenoch handlingar som individer, grupper och isamhället. Det anförda bör i allt väsentligttillgodose syftet med motion MJ287 (kd, c) yrkande3. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Som anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 21) är strategin för giftfriaoch resurssnåla kretslopp en strategi i arbetet medatt nå miljökvalitetsmålen. Regeringen avser attfortsätta arbetet för giftfria och resurssnålakretslopp i enlighet med regeringens skrivelse om enmiljöorienterad produktpolitik (skr. 1999/2000:114,bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01: 52). En radåtgärder har vidtagits i under de senaste20-30 åren för att åstadkomma ett giftfritt ochresurseffektivt kretslopp. Åtgärderna skulleemellertid bli effektivare med ett mer samlatangreppssätt och ett mer strategisktlivscykeltänkande. Regeringen har därför tagitinitiativ till att utveckla en miljöorienteradproduktpolitik (IPP). Strategin behövs för att ökaresurseffektiviteten och för att minska läckage avgifter och näringsämnen. IPP handlar om en samladstrategi för miljöanpassning av produkter ochtjänster i ett livscykelperspektiv.Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsenHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling (s. 40) om att enövergripande riktlinje för avfallshanteringen skallvara att minska mängden avfall för slutligbehandling, att minska avfallets farlighet samt attbehandla avfallet utgående från dess inneboendeegenskaper. Att minska mängderna avfall tilldeponering är av avgörande betydelse från såvälresurs- som miljösynpunkt. Stora delar avhushållsavfallet, det icke branschspecifika avfalletsamt bygg- och rivningsavfall utgörs av material sombör kunna utnyttjas på olika sätt i stället för attdeponeras. Det anförda tillgodoser enligt utskottetsmening i allt väsentligt syftet i motion MJ299 (v)yrkande 1. Utskottet föreslår därmed att motionenlämnas utan vidare åtgärd i berörd del.Såvitt gäller de frågor som tas upp i motion MJ326(c) om lokalisering av omhändertagande av animalisktavfall anges i EG-förordning 999/2001 omfastställande av bestämmelser för förebyggande,kontroll och utrotning av vissa typer avtransmissibel spongiform encefalopati att SRM(specificerat riskmaterial) skall avlägsnas fråndjurkroppen, infärgas och därefter destruerastullständigt. Med destruktion avses bl.a. direktförbränning i en förbränningsanläggning utanföregående bearbetning.I departementspromemorian (Ds 2001:23) Förbränningav animaliskt avfall föreslås att animaliskt avfallskall förbrännas direkt för energiproduktion. Enförbränningsanläggning för animaliskt avfall skullei princip kunna integreras med vilkenförbränningsanläggning som helst, men företrädesvismed en som använder sig av förbränning medfluidiserad bädd och helst en avfallsanläggning.Regeringen har i regleringsbrevet för år 2001anslagit åt föratt stödja och påskynda utvecklingen av lämpligteknik och utformning av tillhörande anläggningarför destruktion av animaliskt avfall. Motionenavstyrks.Direktivet (1999/31/EG) om deponering av avfallställer krav på att varje deponianläggning som är idrift vid införlivandet skall upprätta enomställningsplan och där ange de förändringar somkrävs för att leva upp till de nya kraven (jfrbet. 1999/2000:MJU7). Planen skall godkännas avtillsynsmyndigheten. Direktivet innebär att kravkommer att ställas på att deponierna skall varaförsedda med viss tätning och geologisk barriär bådei aktiv och passiv fas. Lakvatten skall samlas upp.Deponierna skall avslutas och sluttäckas, och detfinns krav på kontroller av deponin eftersluttäckning. Direktivet ställer också krav på vilkaavfall som får deponeras m.m.Genom förordningen (2001:512) om deponering avavfall införlivades direktiv /31/EG omdeponering av avfall i svensk lagstiftning.Regleringen innebär att högre krav ställs på bl.a.rening av lakvatten. skalldeponiägarna redovisa till om de avseratt fortsätta deponera avfall på befintliga deponieroch i sådant fall hur de har tänkt att anpassadeponin till de nya kraven. Om man inte har föravsikt att fortsätta att bedriva verksamhet pådeponin krävs en redovisning av hur verksamheten pådeponin kommer att avslutas i enlighet med de nyakraven.I anslutning till motion MJ382 (kd, m, fp) om sjönMolnbyggen och lakvatten har utskottet inhämtat attNaturvårdsverket arbetade med ettprojekt med anledning av de fiskskador somobserverats i sjön , (jfr bet.1999/2000:MJU7 s. 26). En kartläggning hade visatatt utsläpp av lakvatten skett från en kommunaldeponi. Projektet innebar att det internationellakunskapsläget om effekter av lakvattenutsläpp fråndeponier skall gås igenom. harredovisat sitt arbete i rapport 5012 Problematiken iMolnbyggen som dokumenterar en hearing i juni 1999.Naturvårdsverkets rapport mår fisken i sjönMolnbyggen? utarbetades för att de preliminäraresultat som redovisades i rapporten skulle kunnakomma till användning vid arbete med likartadesituationer i landet. Motion MJ382 (kd, m, fp)yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda.Naturvårdsverket har i uppdrag att redovisa vilkakonsekvenser som genomförandet av EG-direktivet1999/31/EG om deponering av avfall i förordningen(2001:512) om deponering av avfall får i . Iuppdraget ingår att redogöra för förändringar iantalet deponier, kostnader för att deponera avfallsamt uppskattade miljöeffekter. Uppdraget skallredovisas senast den 31 december 2002.Enligt förordningen (2001:512) om deponering avavfall får utsorterat brännbart avfall intedeponeras. fårorganiskt avfall inte deponeras. Utskottet instämmersjälvfallet i vad som anförs i motion MJ337 (c)yrkande 23 om att det är angeläget att kommunernaförbereder deponiförbudet. Enligt 13 § iförordningen får medge undantagfrån deponeringsförbudet för utsorterat brännbartavfall. Vidare får i det enskildafallet medge dispens från deponeringsförbud försådant avfall. Enligt 10 § (NFS 2001:17) om hantering av brännbartavfall görs en ansökan om dispens av kommunen.Enligt övergångsbestämmelserna får utsorteratbrännbart avfall som uppkommit i en kommun deponerastill utgången av utan hinder av att dispensinte har medgetts, om kommunen eller den somdeponerar avfallet haransökt om dispens och inte beslutarannat i dispensärendet. Motionen avstyrks härmed.I anslutning till motion MJ519 (kd) yrkande 7 omatt ideella hjälporganisationer inte skall behövabetala avgift för sopdeponi erinrar utskottet om attenligt 15 kap. 8 § skall varje kommunsvara bl.a. för att hushållsavfall från kommunenåtervinns eller bortskaffas. Avfallshanteringen ärsålunda en angelägenhet, och det ärkommunernas sak att bestämma avgifterna för denna.Enligt 2 § kommunallagen (1991:900) skall kommunerbehandla sina medlemmar lika, om det inte finnssakliga skäl för något annat. Vidare anges i 8 kap.3 b och c §§ att kommunerna får ta ut avgifter förtjänster och nyttigheter som de tillhandahåller, menatt avgifterna inte får vara högre än vad som svararmot kostnaderna för de tjänster som kommunentillhandahåller (självkostnaden). Frågor om ideellaorganisationers skatteförhållanden bereds dessutominom (jfr 2001/02:SkU24).Utskottet anser i likhet med skatteutskottet att detdärför inte finnas skäl för att gå närmarein på olika förslag om förändringar i dettasammanhang. Motionen avstyrks.Enligt 34 § avfallsförordningen (2001:1063) skallden som avser att transportera farligt avfall anmäladetta till om avfallet uppkommit iyrkesmässig verksamhet m.m. Bestämmelserna i 27 §innebär dock att det inte krävs tillstånd för densom bedriver verksamhet där farligt avfall uppkommeratt själv transportera t.ex. högst två fat (400liter) oljeavfall och 300 hela lysrör . Syftetmed motion MJ203 (m) bör i allt väsentligt varatillgodosett härmed. Motionen avstyrks.Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkandensom det i motion MJ232 (mp) i yrkande 1 om attuttjänta lädervaror som är garvade med hjälp av dens.k. krommetoden skall klassas som farligt avfall(1998/99:MJU6 s. 92, 1999/2000:MJU7). Farligt avfallklassas enligt direktiv /689/EEG om farligt avfallgenom kommittologibeslut efter anmälan frånmedlemsstaterna. På svenskt initiativ har omröstningskett inom den s.k. om slam frånproduktion av kromgarvat läder har någon av defarliga egenskaper som krävs enligt direktivet.Kommittén fann att så inte var fallet. Den svenskalagstiftningen klassar därefter inte slam frånkromhaltiga garvmedel m.m. som farligt avfall.Motionen avstyrks.Som utskottet har redovisat har regeringenaviserat en proposition med förslag till en strategiför giftfria och resurssnåla kretslopp, inklusiveavfallshantering, producentansvar ochmiljöorienterad produktpolitik till underår 2002. Regeringen uppdrog i Naturvårdsverketsregleringsbrev för till attsenast redovisa effekterna av deändrade nivåerna för bilskrotningspremier ochbilskrotningsavgifter som trädde i kraft den 1 juli2001.Utskottet behandlade i februari och november 2001liknande motioner om bortforsling av fordon som denu aktuella motionerna MJ211 (c) yrkande 1, MJ313(kd) och MJ386 (s). Utskottet uttalade då attövergivna fordon vid vägkanter och i naturen utgörett allvarligt miljöproblem och att regelsystemetbehöver effektiviseras. Regeringen() gav iuppdrag att göra en samlad översyn av bestämmelsernaom flyttning av fordon. Huvudsyftet med översynenvar enligt regeringens beslut att förenkla,modernisera och effektivisera regelsystemet.Resultatet presenterades av i rapportenFlyttning av fordon . I rapportenföreslås bl.a. ökade möjligheter att under vissaförutsättningar flytta fordon som mot markägarensvilja parkerats på dennes mark, utvidgademöjligheter för kommuner och regioner attbesluta om och verkställa flyttning av fordon samtatt kommunerna skall svara för flyttning avfordonsvrak. Utskottet har erfarit att rapportenFlyttning av fordon fortfarande övervägs inomNäringsdepartementet. Det är angeläget att åtgärdervidtas för att effektivisera möjligheterna attforsla bort och skrota övergivna bilar. Utskottetförutsätter att regeringen handlägger frågan ombortforsling av fordon utan onödigt dröjsmål och attflera av de synpunkter som redovisas i motionernaMJ211 (c) yrkande 1, MJ313 (kd) och MJ386 (s) därvidkan beaktas. Utskottet anser det lämpligt attavvakta resultatet av den fortsatta beredningen inomRegeringskansliet och föreslår att berördamotionsyrkanden nu lämnas utan vidareåtgärd.Som anförs i skrivelse Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling (s. 69) beslutade ochrådet ett nytt direktiv förskrotbilar. Direktivet syftar till att få bortfarliga ämnen ur bilar, att öka återvinningen avbilar samt att ställa högre miljökrav vidbilskrotning.Riksdagen behandlade ändringar ibilskrotningslagen (1975:343) med anledning av EG-direktivet om uttjänta fordon. att endast en auktoriserad bilskrotare skallfå sköta skrotningen av personbil, buss ellerlastbil med en totalvikt understigande . Iproposition 2000/01:47 Ändringar ibilskrotningslagen behandlas frågor omBilskrotningsfonden. Bland annat aviserades höjdabilskrotningspremier samt skärpta miljökrav förbilskrotningsanläggningar. beslutaderegeringen om höjda bilskrotningspremier baserade påbilens ålder. Enligt de nya reglerna i 19 §bilskrotningsförordningen (1997:348) utgörskrotningspremien om bilen är högst 7 årgammal när den avregistreras, högst ombilen är men högst och ombilen är mer än när den avregistreras.Naturvårdsverket har fått i uppdrag att redovisaeffekterna av dessa ändringar senast den 30 juni2002. Med det anförda får motionerna MJ211 (c)yrkande 2, MJ259 (c) och MJ423 (kd) yrkande 8 ansestillgodosedda.Gemensamma avgaskrav för nya bensindrivnaarbetsmaskiner samt för fritidsbåtar väntas inom EU.Beslut rörande direktiv om arbetsmaskiner kanförväntas och beslut rörande ettdirektiv om fritidsbåtar kan förväntas under hösten2002. Regeringen har i proposition 2001/02:177 Sänktskatt på alkylatbensin föreslagit sänkt skatt påalkylatbensin till tvåtaktsmotorer med hänvisningtill att det av miljöskäl är motiverat att ökaanvändningen av sådan bensin i tvåtaktsmotorer. Meddet anförda avstyrks motionerna MJ423 (kd) yrkande 9och MJ519 (kd) yrkande 2 om skrotningspremie förtvåtaktsmotorer.Naturvärden och biologisk mångfaldUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker i avvaktan på resultatetav en utredning en motion (fp) om ett 16:emiljökvalitetsmål.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingI propositionen Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har regeringenföreslagit att ett antal strategier skall varavägledande i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen.En av dessa strategier är strategin för hushållningmed mark, vatten och bebyggd miljö. Den bygger påtre olika beståndsdelar: ett varsamt brukande avmark- och vattenområden, skydd av särskiltvärdefulla miljöer och resurser samt miljöanpassadfysisk planering och byggande. Strategin bidrarfrämst till att uppnå de mark- och vattenanknutnamålen och återfinns i sina grunddrag på flera olikahåll i lagstiftningen.