bet · GP01FÖU10 · 2002-05-14 00:00:00 — Densvenska regleringen på området måstedärför anpassas till direktiven.Förändringen av avsändarbegreppet medförvidare att en justering av 10 a § ilagen, som anger vem som är skyldig attha säkerhetsrådgivare, bör ske. I denbestämmelsen bör begreppet avsändare utgåur lagtexten. Lagen kommer därefter inteatt innehålla någon bestämmelse somsärskilt reglerar avsändarensskyldigheter. Begreppet avsändare bördärför i enlighet med Lagrådets synpunktdefinieras i förordningen om transport avfarligt gods.En säkerhetsrådgivare skall underföretagsledningens ansvar tillse attåtgärder vidtas så att transporter ochdärmed sammanhängande lastning ochlossning kan ske under bästa möjligasäkerhetsförhållanden.Säkerhetsrådgivardirektivet har i Sverigegenomförts bl.a. genom vissa bestämmelseri lagen om transport av farligt gods.Enligt lagens 10 a § skall den sombedriver verksamhet där det ingår attutföra transporter enligt lagen eller attvara avsändare vid sådana transporter hasäkerhetsrådgivare.Till följd av den förändradedefinitionen av avsändarbegreppet böräven en ändring ske av bestämmelsen omvem som skall ha säkerhetsrådgivare.Detta eftersom den nya definitionen avavsändare i fråga om vissa transportslagavser den som är avsändare enligt etttransportavtal. Denna aktör behöver dockinte vara den faktiska avsändaren, ochdet är inte säkert att han eller hon pånågot sätt hanterar godset. Kravet på attha säkerhetsrådgivare bör emellertid ävenfortsättningsvis gälla den som rentfaktiskt lämnar godset för transporteller som för egen eller annans räkningtransporterar det.Någon förändring av vem som är skyldigatt ha säkerhetsrådgivare skall såledesinte ske, trots att avsändarbegreppetändras. På grund härav bör begreppetavsändare utgå ur bestämmelsen, som idenna del i stället bör utformas så attden som till någon annan lämnar farligtgods för transport eller som för egenräkning transporterar sådant gods skallha skyldighet att ha säkerhetsrådgivare.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen föreslår omatt definitionen av begreppet avsändareutgår ur lagen (1982:821) om transport avfarligt gods och flyttas tillförordningen (1982:923) om transport avfarligt gods, där den anpassas tillgällande EG-direktiv på området.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Regelsystemet i det nyakrishanteringssystemet (punkt 3) (m)av , ,och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö2 yrkande 2 och avslårmotion 2001/02:Fö19 yrkande 2.StällningstagandeDen tidigare gränsen mellan det fredstidabehovet och behovet vid krigsfara och ikrig suddas successivt ut. Denominriktning som sker avtotalförsvaret har bl.a. som mål att ökaförmågan att, såväl i fred som vidkrigsfara och krig, ständigt kunnautnyttja befintliga samhällsresurser vidolika påfrestningar på samhället.Moderata samlingspartiet anser attnuvarande regelsystem inte medger ensmidig övergång mellan påfrestningar pådet fredstida samhället och depåfrestningar som uppkommer vid krigsfaraeller i krig.Regelsystemet bör således utvecklas ochförtydligas i takt med den ominriktningsom nu sker. Övergången frånfredssamhället måste kunna ske smidigt såatt samhällets resurser kan utnyttjas påett optimalt sätt vid påfrestningar påsamhället och dess medborgare. Förkommuner och länsstyrelser är dettasärskilt viktigt. Det är därförnödvändigt att regeringen vidtarerforderliga åtgärder så att målen förominriktningen av totalförsvaret kanuppfyllas.2.Krisberedskapsmyndighetens uppgifterm.m. (punkt 6) (m)av , ,och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö18 yrkande 2 och avslårmotionerna 2001/02:Fö19 yrkande 5,2001/02:Fö20 yrkandena 3 och 4,2001/02:Fö22, 2001/02:Fö217 samt2001/02:Fö271.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser attavvägning mellan och ledning avmyndigheter är ett regeringsansvar.Därmed bör Krisberedskapsmyndighetenutformas som en renodlad stabsmyndighet.Det bör också enligt vår mening övervägasatt inordna den som en stabsfunktion iRegeringskansliet. Inte minst av detskälet att en samordning av ledningenmellan länsstyrelser och kommuner samtRegeringskansliet är ett regeringsansvar.3.Krisberedskapsmyndighetens uppgifterm.m. (punkt 6) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö19 yrkande 5 och avslårmotionerna 2001/02:Fö18 yrkande 2,2001/02:Fö20 yrkandena 3 och 4,2001/02:Fö22, 2001/02:Fö217 samt2001/02:Fö271.StällningstagandeUnder senare år har det kommit attframstå som tydligt att inhämtning, han-tering, analys, presentation ochutvärdering av information blivit enfundamental kompetens inom allehandasamhällsområden. Detta gäller även inomsäkerhets- och försvarspolitiken.Exempelvis är information ochunderrättelsetjänst avgörande instrumenti kampen mot terrorism. I detta liggerockså ett grundläggande behov avkompetens att hantera och fördelainformation i kristider.Informationsberedskap är förmågan attsnabbt, konkret och fullständigt kunnainformera egen personal, medier ochmedborgare vid olika kriser. En effektivinformationsförmedling blir avgörande förom myndigheterna lyckas lösa planeradeåtgärder vid kriser och i krig.Informationsverksamheten måste därförprioriteras högt inom det nyakrishanteringssystemet och det civilaförsvaret.I en alltmer komplex samhällsutvecklingblir det troligen änviktigare att kartlägga och analyserasamhällsopinioner. Styrelsen förpsykologiskt försvar (SPF) har genomåterkommande opinionsundersökningar sedanstarten förmedlat medborgarnas syninom områdena säkerhetspolitik ochförsvar. Regeringen anför i propositionenatt "det är väsentligt att människornahar ett förtroende för det demokratiskasystemets förmåga att kunna hantera detinträffade". Med tanke på en breddadhotbild finns det behov av att utrönamedborgarnas inställning i en radsamhällsfrågor. anserdärför att SPF som fristående frånKrisberedskapsmyndigheten även ifortsättningen bör bedriva forskning inomområdena opinionsanalys, förtroende ochtrovärdighet samt massmedier.4.Krisberedskapsmyndighetens uppgifterm.m. (punkt 6) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö20 yrkandena 3 och 4 ochavslår motionerna 2001/02:Fö18 yrkande 2,2001/02:Fö19 yrkande 5, 2001/02:Fö22,2001/02:Fö217 samt 2001/02:Fö271.StällningstagandeSårbarhets- och säkerhetsutredningenföreslog att Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) och Styrelsen förpsykologiskt försvar (SPF) skulle läggasned och ersättas med den nu föreslagnanya pånationell nivå, med inriktning påsårbarhets- och säkerhetsproblem av storbetydelse för samhället samt framtagningav ett samlat planeringsunderlag föravvägningen av de särskilda medel somkrävs för att skapa förmåga att hanteramycket allvarliga kriser i samhället.Myndigheten skulle också ha uppgifter vadgäller informationshantering underallvarliga kriser samt fungera som kansliåt det nationella krishanteringsorganet.Det är av stor vikt att den kommandeKrisberedskapsmyndigheten får hela denbredd som Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen förutsatte. Det ärolyckligt att steget nu inte tas fullt utoch inte bara ÖCB utan även SPF ochStatens räddningsverk avvecklas för att itillämpliga delar ersättas med den nyaKrisberedskapsmyndigheten. Det skulleminska revirtänkande och revirbevakandeoch leda till förbättradkostnadseffektivitet. Detta bör riksdagenge regeringen till känna.5.Regeringskansliets roll m.m. (punkt 8)(m, kd, fp)av , ,, AnnaLilliehöök (alla m), ochMargareta (båda kd) samt RunarPatriksson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 5 om inrättandet av ensärskild krishanteringsfunktion iRegeringskansliet. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Fö18yrkande 1, 2001/02:Fö19 yrkande 3 och2001/02:Fö20 yrkande 2 och avslår motion2001/02:Fö20 yrkande 1.StällningstagandeDet går aldrig i förväg att förutsäga näroch hur svåra påfrestningar kommer attpåverka samhället och dess medborgare.Varje situation kommer att vara en unikhändelse. Uppgiften att styra riketankommer alltid på regeringen. Detta kaninte överlämnas till någon särskildmyndighet eller något särskilt organ. Ensvår påfrestning på samhället bliromedelbart en fråga som kommuner ochlänsstyrelser måste hantera. Den blirdessutom i de flesta fall en händelse somregeringen måste följa upp. En allvarligkris blir således en fråga förregeringen.Den ominriktning som sker avtotalförsvaret har bl.a. som mål att ökaförmågan att, såväl i fred som vidkrigsfara och krig, ständigt kunnautnyttja befintliga samhällsresurser vidolika påfrestningar på samhället. Skalldetta mål kunna uppnås räcker det intemed att anpassa regelverken. Det fordrasockså en funktionell beredskap iRegeringskansliet som kan bygga upp detför varje situation unika nätverk somerfordras för att regeringen skall fåerforderlig information för att kunnahantera frågan. För att kunna bygga uppadekvata nätverk behöver regelbundnaövningar och seminarier genomföras.Vi anser det vara ytterst angeläget attdenna funktionella förmåga i Reger-ingskansliet kommer till stånd.Det är endast genom övningar som entillräcklig beredskap för en samordnadledning mellan kommuner, länsstyrelseroch regeringskansli kan åstadkommas.Mot bakgrund av vad som ovan anförtsbör därför en särskildkrishanteringsfunktion inrättas iRegeringskansliet.6.Hälso- och sjukvården (punkt 12) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:12. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenregeringens förslag till lag om ändring ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ochmotion 2001/02:Fö19 yrkandena 11 och 12.StällningstagandeDe utveckling harmedfört en väsentlig ökning av samhälletsspecialisering och komplexitet.Samhällets olika verksamheter har blivitintegrerade med och beroende av varandrapå ett helt annat sätt än tidigare.Störningar inom ett område kan få svårakonsekvenser på många andra områden.Samhällsutvecklingen innebär attandelen äldre ökar, vilket medför ettväxande behov av vård och omsorg.Socialtjänsten och hälso- och sjukvårdeni kriser och i krig kommer naturligtvisatt utsättas för en mycket storbelastning. Därvid är det viktigt attkonsekvenserna av de senaste årensförändringar inom hälso- och sjukvårdenvad gäller kapacitet och uthållighetnoggrant följs upp ur beredskapssynpunkt.Hemtjänsten som förmedlar service ochvård inom äldreomsorgen måste belysas idetta sammanhang. Hälso- och sjukvårdensamt i kris och krig måstedärför planeras noga. Det är av stor viktatt klargöra vilka krav som kan komma attställas på vid allvarligastörningar i viktiga samhällsfunktioner.Ansvarsfördelningen mellan socialtjänstenoch hälso- och sjukvården måste ävenklaras ut. kräverdärför en grundläggande analys av de nyahotens konsekvenser för socialtjänstenoch hälso- och sjukvården.Eftersom hälso- och sjukvården bliralltmer tekniskt beroende ökarsårbarheten i händelse av elavbrott.Socialstyrelsen lämnar somfunktionsansvarig myndighet för hälso-och sjukvården inom det civila försvaretbidrag för att höja sjukhusens tekniskaförsörjningssäkerhet. Det gäller förutomreservkraft även vatten- ochvärmeförsörjning. För att inte äventyrapatientsäkerheten anser Kristdemokraternaatt fortsatta resurser måste avsättas somsäkerställer sjukhusensreservförsörjning.7.Elförsörjning (punkt 13) (kd, mp)av och (båda kd) samt ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 13 borde ha följande lydelse:13. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö19 yrkande 9 och avslårmotion 2001/02:Fö19 yrkande 10.StällningstagandeTusentals människor i har underde senaste vintrarna varit utan elekt-ricitet . Kraftigasnöfall har medfört att kullfallna trädorsakat avbrott i elförsörjningen i fleraområden runt om i landet. Elavbrotten,som kan orsaka omfattande störningar isamhällsfunktionerna och ekonomiskaförluster hos kunderna, beror bl.a. påbrister i det förebyggande skogligaunderhållet utmed de så kalladeledningsgatorna.I föreskrifterna för vegetation iledningsgator finns märkligt nog intenågra krav på avstånd mellan friledningoch vegetation vid sidan. Helt trädsäkraledningsgator skulle innebära alltförstora intrång för markägare, menstandarden på det förebyggandeunderhållet bör förbättras. Genom ettkvalitetsinriktat förebyggande underhållav ledningsgatorna bör det vara möjligtatt nå högre tillförlitlighet ileveranserna av el. Kostnaderna för dettaförebyggande underhåll blir betydligtmindre i jämförelse med andra lösningar,som utbyte av luftledningar eller bytetill jordkablar.Mot bakgrund av elförsörjningensbetydelse för samhällets funktion anservi att det finns skäl att utarbeta vilkakvalitetskrav som börställa angående ledningsgator i sambandmed nätkoncessioner för att ökaelsystemets robusthet vid storm ellersnöoväder.8.Skydd mot informationsoperationer(punkt 15) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 15 borde ha följande lydelse:15. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 8. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Fö10 yrkandena 8 och 9och 2001/02:Fö20 yrkandena 5-8 samtavslår motionerna 2001/02: Fö2 yrkande 5,2001/02:Fö12 yrkande 9, 2001/02:Fö18yrkande 4 och 2001/02:Fö208.StällningstagandeDen nya bör gesett sammanhållande myndighetsansvar församhällets IT-säkerhet, vilket skulleutgöra ett viktigt stöd tillRegeringskansliet för att åstadkomma ensnabb implementering av angelägnaförslag. Dit hör framför allt att ansvaraför sektorsövergripande frågor, såsomresursavvägningar/resursöverföringar ochbefogenheter mellan sektorer och gentemotmyndigheter varunder viktiga verksamheterinom samhällets informationsstrukturersorterar. I myndighetsansvaret bör ingåatt se till att sårbarheten och hotbildendirekt och fortlöpande kan omsättas iplaneringstermer för skyddet av berördasamhällssektorer. Ett exempel på dettasynsätt är den tvärsektoriella enhet somår 1998 etablerades vidFörsvarshögskolan.En nödvändig grund för detta arbeteinom är attkunna följa utvecklingen med hjälp avomvärldsanalyser som får stöd av civilaoch militära underrättelse- ochsäkerhetsfunktioner. Dessaomvärldsanalyser bör sammansättas medincidentanalyser för att kunna utrönaaktörer, metodik och motiv för intrång.Hotbilderna bör tillsammans med kunskapenom samhällets sårbarhet för IT-angreppmöjliggöra en kvalificerad bedömning avsådana angrepp. Ansvar och kompetens fördetta arbete med kvalificeradomvärldsanalys och bearbetning häravmåste ligga hos den föreslagnaKrisberedskapsmyndigheten, som börfungera som kansli åtkrishanteringsfunktionen inomRegeringskansliet.Det är viktigt att det övergripandeansvaret för skydd mot informations-operationer, så som det redovisats ovan,får en tydlig organisatorisk inplaceringinom den nya Krisberedskapsmyndigheten.Detta bör ge regeringen tillkänna.Den föreslagna IT-incidenthanteringsfunktionen vid Post-och () är en viktigfunktion för att kunna bidra med hjälp irealtid (s.k. helpdesk) såväl som vidbearbetning och analys av mer omfattandeincidenter. En förutsättning för att detsenare skall kunna ge en samlad bild avincidenter riktade mot vitalasamhällsfunktioner är att den bygger påen omfattande rapporteringsplikt frånberörda myndigheter.Det är angeläget med ett väl fungerandesamarbete mellan den föreslagna IT-incidenthanteringsfunktionen ochmotsvarande privata, då näringslivet oftaär måltavla för intrång av denna typ.Eftersom det kan vara svårt attomedelbart spåra karaktären på källan ochdärmed fastställa handlingsvägar för attuppnå resultat, måste polisiärafunktioner och övriga rättsfunktionervara knutna till IT-incidenthanteringen.För att skapa underlag till enhelhetsbild gällande hot, aktörer,tillvägagångssätt och teknik bör encentral funktion för bearbetning avstatistik för incidenter inrättas. Det ärav stor vikt att denna statistikfunktionhar en nära och omfattande samverkan medsvenskt näringsliv. Här finns en uttaladberedskap hos näringslivet att medverka.Man bör överväga i vilken utsträckningdelar av denna funktion skulle kunnaläggas hos t.ex. Näringslivetssäkerhetsdelegation för att tillgodosenäringslivets legitima krav på sekretess.De invändningar som rests av bl.a.Näringslivets säkerhetsdelegation om enalltför myndighetsorienterad organisationhar inte tagits på tillräckligt allvarför att säkerställa att näringslivet medtillräcklig tilltro tillsäkerhetsgarantier skall kunna deltafullt ut i denna verksamhet, vilket voreen allvarlig inskränkning i dessomfattning. Dessa frågor måste få entillfredsställande lösning mycket snart,vilket bör ge regeringen tillkänna.9.Huvudmannaskapet för skolor (punkt 18) (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 18 borde ha följande lydelse:18. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 9. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö21 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeI en motion, föranledd av proposition2001/02:10 Fortsatt förnyelse avförsvaret hävdade att dennya säkerhetspolitiska situationen medallt högre medvetenhet om det civilasamhällets robusthet som en förutsättningför säkerhet samt behovet av förebyggandeåtgärder och civil krishantering krävernya kunskaper. Det berör i hög grad dencivila personalen inomtotalförsvarsmyndigheterna men ocksåpersonal inom kommuner och landsting.Alla dessa anställda behövervidareutbildas och delges nya kunskaperoch färdigheter.Regeringens förslag till Centrum förrisk- och säkerhetsutbildning kan sägasförsöka möta dessa behov. Vänsterpartietställer sig bakom ambitionerna att bättretillgodose de kommunala behoven och en nyutbildning för den kommunalaräddningstjänsten. Däremot delar vi interegeringens förslag till organisatorisklösning. Svenska Kommunförbundetsremissvar har av reger-ingen ipropositionen endast refererats i fråganom förbundets syn på att utbildningsverksamhetskall inordnas i det allmännautbildningsväsendet.Men i remissvarpåtalas viktiga ståndpunkter som:Utredaren redovisar ett brettkommunalt utbildningsbehov inom helaskydds- och säkerhetsområdet. Vistöder också förslaget om ettförändrat huvudmannaskap som tar bortden uppenbara rollkonflikt som i mellan myndighetens normgivning,utbildningsproduktion och tillsyn.Kommunförbundet skriver vidare:Det är viktigt att styrningen utformaspå ett sådant sätt att utbildningenutgår från behoven i kommunerna ochhos andra intressenter och att dendessutom sker på ett sådant sätt attintressenterna känner delaktighet ochansvar för en kontinuerlig utvecklingav verksamheten.En annan viktig synpunkt somKommunförbundet framfört är:Förhållandet med en central statligmyndighet som har ansvar och uppgiftbåde för normgivning ochutbildningsproduktion samt för tillsynupplevs från förbundets sida somdirekt olämpligt. Denna blandningleder till uppenbara rollkonflikteroch därmed minskad trovärdighet. Ettnytt huvudmannaskap för skolornakommer förhoppningsvis att medföra entydlig rollfördelning mellanutbildaren och myndigheten som tordeinnebära en bättre utveckling förbägge verksamheterna.Vänsterpartiet har tagit fasta påKommunförbundets synpunkter, men delarinte dess slutsats att Räddningsverketsskolor skulle överföras och därmed ingå iden normala utbildningsverksamheten idetta steg. kan dettadock övervägas.Både Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen och utredaren föröversyn av huvudmannaskapet har kommittill en annan slutsats, nämligen attregeringen skulle pröva möjligheten attåstadkomma ett gemensamt huvudmannaskapmellan staten och kommunerna förRäddningsverkets skolor. Vänsterpartietdelar denna syn. anser attde viktiga synpunkter somKommunförbundet, det vill sägarepresentanten för dem som är denhuvudsakliga avnämaren av utbildningarna,har bättre kan tillfredsställas inomdenna organisationsform än den avregeringen föreslagna.Riksdagen föreslås avslå regeringensförslag till huvudmannaskap förRäddningsverkets skolor. börföreslå regeringen att i samband medbudgetpropositionen återkomma tillriksdagen med förslag till organisatorisklösning i enlighet med Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningens och utredaren föröversyn av huvudmannaskapets förslag.10. Utbildningsbehov påhögskolenivå för samhällets säkerhetoch beredskap m.m. (punkt 19) (v, mp)av och (båda v) samt LarsÅngström (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 19 borde ha följande lydelse:19. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö21 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeDen breddade hotbilden och denförebyggande civila krishanteringeninternationellt kräver också utbildadpersonal. Kompetensförsörjningen förområdet sårbarhet och säkerhet bådenationellt som internationellt behöverförstärkas genom nya utbildningsinsatserpå högskolenivå. Man kan inte endastrekrytera och utbilda för officersyrketutan måste även uppmärksamma behoven förde civila karriärerna inom detta fält.Även ungdomsstudenter måste stimulerastill och förberedas för karriärer inomdessa sektorer.Sådana utbildningar kan genomföras påFörsvarshögskolan eller andra universitetoch högskolor som omfattarutbildningsdelar som innehåller freds-och konfliktutbildningar och andra, förområdet, relevanta utbildningar.Riksdagen bör ge regeringen i uppdragatt genomföra en utredning med syfte attanalysera utbildningsbehoven påhögskolenivå för samhällets säkerhet ochberedskap och internationell förebyggandecivil krishantering och utformakursplaner för detta. bör ocksåföreslå att regeringen lägger framförslag till en långsiktig finansieringav dessa utbildningsåtgärder inom och församhällets säkerhet och beredskap.11. Rekrytering avdeltidsanställda brandmän (punkt 21)(v, mp)av och (båda v) samt LarsÅngström (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:21. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö21 yrkande 9.StällningstagandeDet är uppenbara problem med attrekrytera deltidsbrandmän. Regeringenvill därför uppdra åt att ta fram underlag föratt få en tydligare bild av orsakernatill detta. Det är bra. En av orsakernakan vara att många arbetsplatser i daghar en så liten personalstyrka att det ärsvårt att avvara personer som tjänstgörsom deltidsbrandmän. Vi tror att den nyatiden kräver nya lösningar för att gefler möjlighet att ställa upp somdeltidsbrandmän.Härjedalens kommun genomför ett projektsom skulle kunna vara inspirationskällaför andra kommuner. Orsaken till attprojektet startade var just bekymret attfå deltidsbrandmän. Man har anställt sexdeltidsbrandmän på heltid som i tregrupper arbetar inomräddningstjänsten och hyrs ut två veckortill . De upprätthålleralltså två tjänster på räddningstjänstenoch en vikariepool på fyra personer påsocialtjänsten. Projektet har givit flerapositiva effekter. Den tidigare såkvinnodominerade äldreomsorgen har fåttmanliga medarbetare. Detta uppskattassåväl av de övriga anställda som avvårdtagarna.