bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — Bedömningenär att direktivet kommer att träda ikraft . Avsikten är attmedlemsländerna skall få på sigatt införa reglerna efter det att EUslutgiltigt fastställt direktivet.Energy är ett system för märkningav energieffektiv kontorsutrustning.Systemet har tagits fram av Förentastaternas motsvarighet tillNaturvårdsverket (, EPA). EPA:s märkninganvänds bl.a. för kopiatorer, datorer,bildskärmar, skrivare och faxar. Svenskatillverkare kan ansluta sig till EnergyStar. Det innebär att de ingår avtal medEPA och förbinder sig att följa de kravsom tagits fram vad gällerenergieffektivitet, kvalitet ochanvändarvänlighet.I januari 2002 trädde en EG-förordning(2422/2001) i kraft vari reglerna förEnergy Star-programmet fastställs.Förordningen bygger på ett avtal mellanFörenta staterna och EU. Deltagande iprogrammet är frivilligt.Utskottets ställningstagandeSammanställning och spridning av kunskapoch information både till allmänheten ochtill specifika användargrupper omenergisystemet och effektiv energiteknikär, som framhålls i propositionen, enangelägen uppgift. Därigenom kankunskapen hos dessa grupper ökas omekonomiskt och miljömässigt motiveradeåtgärder i syfte att skapa en mereffektiv energianvändning. Utskottetdelar även regeringens bedömning attprovning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning är väsentligtför att åstadkomma en mer effektivenergianvändning. I en rad olikainköpssituationer görs val som för långtid framöver påverkar energiåtgången iett hushåll. I dessa fall är tillgångentill objektiv information viktig för attkonsumenterna skall kunna göra relevantajämförelser av marknadsutbudet. Utskottetkonstaterar att det heller inte finnsnågra motionsyrkanden som står mot dennauppfattning.När det gäller vad i motion 2001/02:N58(mp) anförs om energieffektivisering avkontorsutrustning vill utskottetframhålla arbetet inom Energy Star-programmet, som tidigare nämnts. Imotionen efterlyses också insatser föreffektivare energianvändning ibebyggelse. Även i motion 2001/02:N371(kd) framhålls olika energisparåtgärderpå detta område. Regeringen har ipropositionen redovisat olika åtgärderden vidtagit och avser att vidta påområdet. Utskottet finner därför ingetskäl för ett riksdagsuttalande. Då ettarbete skall igångsättas med attanalysera konsekvenserna av EG:s direktivom byggnaders energianvändning och hurdirektivet skall implementeras serutskottet ej heller något skäl för etttillkännagivande i enlighet med vad sombegärs i motion 2001/02:N55 (kd).Med hänvisning till vad som anförts börriksdagen bifalla regeringens förslag ominformation, utbildning, provning m.m.och avslå samtliga här behandlademotionsyrkanden.Lokala och regionala initiativUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringensförslag om lokala och regionalainitiativ för en effektivareenergianvändning och avslå mot dettastående motionsyrkande. Jämförreservation 27 (m).PropositionenKommunal energirådgivning finns i 285 avlandets kommuner. Den kommunalaenergirådgivningens främsta uppgift äratt ge oberoende råd till konsumenter ienergifrågor. Därtill finns 13 regionalaenergikontor i , vilka även dessabistår med information på energiområdet.Regeringen anser att en god kännedom omlokala förhållanden är en viktig grundför att bedöma utvecklingen av lokala ochregionala energisystem. Information ochmaterial måste i många fall användas medhänsyn till de lokala förutsättningarna.I propositionen föreslås därför attlokala och regionala initiativ skallfrämjas genom utökade resurser till dekommunala energirådgivarna samt genomstöd till de regionala energikontoren.Dessutom skall kommunerna ges möjlighetatt få bidrag för att vidareutbilda denpersonal som direkt arbetar medenergirådgivning vid kommunen för allmänkompetenshöjning och för mer kvalificeradenergirådgivning.Enligt regeringen finns det även behovav att bredda den kommunalaenergirådgivningen, både vad gäller syfteoch målgrupp. Bland annat sägs det attrådgivningen också bör omfattainformation till mindre företag ochindustrier. Vidare framhåller regeringenden samordningsroll som de regionalaenergikontoren i många fall har.Samordning och samarbete bör enligtregeringen på olika sätt utökas. Blandannat menar regeringen attförutsättningarna för att skapa lokalacentrum för hållbar utveckling börutredas och att de regionalaenergikontorens roll som samordnare börstuderas.Verksamheten skall påbörjas i januari2003 och pågå . Vadgäller anslagsfrågan avser regeringen atteterkomma i budgetpropositionen för år2003.MotionenI Moderata samlingspartiets motion2001/02:N51 förordas, utan närmarekommentar, att skall avslåregeringens förslag om lokala ochregionala initiativ.Vissa kompletterande uppgifterFrån och med /78 tilljanuari 1986 utgick ett statligt stödtill kommunernas rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet inomenergihushållningsområdet. Under dennaperiod bedrev nästintill samtliga avlandets kommuner någon form avrådgivningsverksamhet riktad tillfastighetsägare. Då stödet upphörde lademånga kommuner ned sin verksamhet påområdet. Genom energipolitiskaöverenskommelse (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12) återupptogs stödet förkommunal energirådgivning. Anslaget föråren 1998-2002 uppgår till 250 miljonerkronor.Utskottets ställningstagandeInriktningen för den kommunalaenergirådgivningen är att ge bidrag tillkommunerna för lokal rådgivning påenergiområdet. Därigenom kan kommunernage en lokalt anpassad information ochrådgivning till allmänheten och lokalaorganisationer på energiområdet.Utskottet delar regeringens åsikt att enfördel med de lokala rådgivarna är att dekan bryta ned generell information tillden lokala nivån med hänsyn till deförhållanden som där råder.Undersökningar som genomförts visar attde flesta kommuner som fått bidrag anseratt energirådgivningen fått ett bragensvar och att den fyller en viktigfunktion. Därtill har visats att cirkahälften av de konsumenter som erhållitrådgivning därefter har agerat genom attde gjort investeringar eller ändratbeteende. har påpekats att detinte gått att påvisa attinformationsgivningen haft effekt påförbrukningen av hushållsel. Utskottetvill dock framhålla att denna typ avinsats måste ses ur ett långsiktigtperspektiv. Vidare anser utskottet attkompetensen hos energirådgivarna är avavgörande betydelse och välkomnar därförregeringens förslag om bidrag för attvidareutbilda personalen. Även deregionala energikontoren spelar enligtutskottets uppfattning en viktig roll,och utskottet delar regeringensuppfattning att det finns vinster med attsamordna olika kompetenser på lokal ochregional nivå.Med det sagda tillstyrker utskottetpropositionen i berörd del. Motion2001/02:N53 (m) avstyrks således i dennadel.Teknikupphandling ochmarknadsintroduktionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringensförslag om teknikupphandling ochmarknadsintroduktion för en effektivareenergianvändning. Utskottet menar attstödet till teknikupphandling är ettsätt att driva teknikutvecklingenframåt och få fram mer energisnåla ochmiljövänliga produkter. Jämförreservation 28 (mp).PropositionenVerksamheten med stöd till upphandling avenergieffektiv teknik startades år 1988och har därefter förlängts genom flerariksdagsbeslut. I propositionenframhåller regeringen att den anser attverksamheten med stöd tillteknikupphandling bör fortsätta. Det ärregeringens mening att introduktion av nyenergieffektiv teknik och användningen avbefintlig energieffektiv teknik skallstimuleras. I propositionen föreslåsdärför fortsatt stöd tillteknikupphandling och kompletterande stödtill marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik. meddelarregeringen sin avsikt att genomföra enöversyn av arbetsformerna förteknikupphandlingen.I propositionen påpekas att enenergieffektiv teknik eller produkt i ettinledande skede kan ha svårt att komma inpå marknaden. Enligt regeringen finns detdärför behov av kompletterande stöd förmarknadsintroduktion av energieffektivteknik, och regeringen föreslår av denorsaken stöd för att främja användandetav sådana produkter ur ettsystemperspektiv. Vidare sägs att bidraginom s.k. lokalaklimatinvesteringsprogram som riksdagentidigare beslutat om (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02:BoU1) bör kunna samordnasmed de insatser som föreslås beträffandeteknikupphandling ochmarknadsintroduktion.Resursbehovet för stöd tillteknikupphandling ochmarknadsintroduktion av energieffektivteknik uppskattas till 325 miljonerkronor . Verksamheten skallpåbörjas , och regeringenavser att återkomma till anslagsfrågan ibudgetpropositionen för . Ipropositionen sägs det att bör få i uppgift attansvara för bidragssystemet.MotionenMiljöpartiet anser, enligt vad som anförsi motion 2001/02:N58, att stödet tillteknikupphandling ochmarknadsintroduktion av energieffektivteknik även bör omfatta teknik som äreffektiv ur klimatsynpunkt. Vidare anförsatt det i samband med den av regeringenaviserade översynen av arbetsformerna förstödet bör övervägas om Naturvårdsverketbör ansvara för bidragssystemet.Vissa kompletterande uppgifterSom redovisats infördes stöd förupphandling av energieffektiv teknik år1988 (prop. 1987/88:90, bet.1987/88:NU40). Syftet med stödet var attstimulera till teknikupphandling aveleffektiva och elersättande produkter,processer och system genom att reduceratekniska och kommersiella risker hosbeställaren. beslöt omen förlängning och utvidgning avprogrammet (prop. 1990/91:88,bet. 1990/91:NU40). Programmet utvidgadestill att omfatta all slagsenergianvändning.I 1997 års energipolitiska programanvisades tillteknikupphandling för (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97: NU12).Stödet har använts vid upphandling avsådana produkter eller system därutvecklig av ny teknik anses nödvändigför att beställarens krav skall kunnatillgodoses. Det tekniskautvecklingsarbete som avses kan gällaframtagandet av nya produkter ellersystem med tillämpning av avanceradteknik men även mindre utvecklingsstegoch produktmodifieringar.Enligt Energimyndighetensårsredovisning uppgick teknikupphandlingav energieffektiv teknik till 10,7miljoner kronor år 2001.Inom ramen för det långsiktigaprogrammet energipolitiskabeslut kan stöd ges för introduktion avny energiteknik för att stödja teknik sombehöver utvecklas i full skala ochdemonstreras inför kommersiellanvändning. Stöd kan även lämnas tillbeprövad teknik som utnyttjas i nyatillämpningar. Stöd i nuvarande formutgår fram till utgången av år 2004.Utskottets ställningstagandeStödet till teknikupphandling har varitett sätt att driva på teknikutvecklingenoch få fram mer energisnåla ochmiljövänliga produkter. Tidigareteknikupphandlingar som genomförts harlett till bl.a. energisnålareindustriportar, värmepumpar, kylskåp,tvättmaskiner och styrsystem föruppvärmning med direktel. Att genomteknikutveckling uppnå en effektivareenergianvändning är angeläget, varförutskottet delar regeringens åsikt attstödet för teknikupphandling börfortsätta. Utskottet är även positivttill det av regeringen föreslagna stödetför marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik. Som regeringenpåpekat kan en energieffektiv teknikeller produkt i ett inledande skede fåsvårt att komma in på marknaden. uppfattning kan det föreslagnastödet motverka sådana problem.Utskottet ser det även somtillfredsställande att regeringen, somaviseras i propositionen, ämnar att seöver arbetsformerna förteknikupphandling. Däremot finnerutskottet inget skäl för ett uttalande ienlighet med vad som anförs i motion2001/02:N58 (mp).Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag om stöd tillteknikupphandling ochmarknadsintroduktion. Den nämnda motionenavstyrks i berörd del.ÖvrigtSäkerhet vid dammanläggningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå här aktuell motionmed hänvisning till vidtagna åtgärderoch pågående arbete.MotionenI motion 2001/02:N298 (s) begärs etttillkännagivande med betydelsen attdammägare skall åläggas att upprättafärdiga organisationsplaner som innebäratt större dammanläggningar kontinuerligtkan bemannas vid behov. Syftet är enligtmotionärerna att skapa en bättreberedskap för eventuella översvämningareller andra oförutsedda händelser längslandets älvar. Genom att åläggadammägarna att upprätta bemanningsplanerminskas risken avsevärt för dammolyckor,sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterDen viktigaste regleringen för denförebyggande säkerheten idammanläggningar finns i . Isamband med tillståndsprövning enligtbalken meddelas de bestämmelser sombehövs beträffande bl.a. dammsäkerheten.Det gäller exempelvis dammenskonstruktion och hållfasthet. Dammägarenhar det formella och praktiska ansvaretför dammens drift, underhåll ochtillförlitlighet. Den som är skyldig attunderhålla en dammanläggning, dvs.dammägaren, är ansvarig för skador somorsakas vid ett dammhaveri.Av räddningstjänstlagen (1986:1102)framgår vidare att vid en anläggning, därverksamheten innebär fara för att enolyckshändelse skall orsaka allvarligaskador på människor eller i miljön, äranläggningens ägare eller innehavareskyldig att i skälig omfattning hållaeller bekosta beredskap med personal ochegendom och i övrigt vidta erforderligaåtgärder för att hindra eller begränsasådana skador.Affärsverket harenligt sin instruktion (1991:2013) tilluppgift att bl.a. följa utvecklingen vadavser dammsäkerheten i landet och attverka för att höga flöden som kan orsakaskador begränsas vid driften av dammar.Miljöbalkskommittén fick i april 2001ett tilläggsuppdrag (dir. 2001:25) att gåigenom vattendomar som kan ha betydelseför riskerna för översvämningar i syfteatt ta fram ett relevant underlag för enanalys av bestämmelser omprövning av gällande tillstånd förvattenanläggningar och vattenreglering.Bland annat skall kommittén bedöma omförutsättningarna för omprövning ärtillräckliga för att förebygga ochbegränsa riskerna för översvämningar.Kommittén skall även analysera omersättningsreglerna och bestämmelserna omrättegångskostnader lägger hinder i vägenför angelägna omprövningar som syftartill att förbättra t.ex. dammsäkerhetenoch minska riskerna för skadeverkningarvid översvämningar. Vid behov skallförslag till ändringar i lagstiftningenföreslås. Ett principförslag omomprövning av tillstånd tillvattenverksamhet skall redovisas senast ijuli 2002. Det slutliga förslaget i dennadel skall redovisas senast i december2003.Naturolyckor och dammsäkerhet behandlasi en proposition om samhällets säkerhetoch beredskap (prop. 2001/02:158) somregeringen överlämnade till imars 2002. I propositionen sägs attlänsstyrelserna har en naturlig roll somoperativt ansvariga för dammsäkerheten.Det behövs dock ökade insatser inomdammsäkerhetsområdet, sägs det.Regeringen anser att det finns behov avexpertstöd, vägledning och informationtill länsstyrelserna för deras tillsyn avdammsäkerheten. Därför avser regeringenatt låta tillse att svenskakraftnät får utökade uppgifter enligt ettav framtaget förslagtill utvidgning och höjd ambitionsnivånär det gäller insatserna inomdammsäkerhetsområdet för den centralatillsynsvägledande verksamheten.Insatserna omfattar bl.a. expertstöd,vägledning och information tilllänsstyrelserna för deras tillsyn avdammsäkerheten samt vidare utbildningaroch seminarier för i första handhandläggare vid länsstyrelserna.Insatserna bör även omfattasäkerhetsarbete vid industri- ochgruvdammar. Vid beredningen avpropositionen hade försvarsutskottet(bet. 2001/02:FöU10 s. 81) inget atterinra mot vad regeringen anfört ipropositionen beträffande naturolyckoroch dammsäkerhet.Utskottets ställningstagandeAtt genom olika insatser förhindradammolyckor och motverka översvämningarär en angelägen uppgift. Som tidigarenämnts pågår olika insatser för attförbättra säkerheten viddammanläggningar, varför utskottet inte inuläget finner skäl för ettriksdagsuttalande i frågan. Med det sagdaavstyrker utskottet den här aktuellamotionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Avslag på propositionen (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. avslår proposition2001/02:143. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:N56 yrkande 1.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs iFolkpartiets motion 2001/02:N55 - attriksdagen bör avslå regeringensproposition om en trygg, effektiv ochmiljövänlig energiförsörjning.Inriktningen på den av regeringen fördapolitiken menar jag är felaktig och haruppenbara negativa effekter för bådesvensk industri och miljö. Inriktningenär dessutom förödande för det svenskavälståndet. Den proposition som nuförelagts har dessutomuppenbara brister. Dessa brister bestårbl.a. i att propositionen på mångaställen är otydlig som deninnehåller få konkreta förslag. Särskiltallvarsamt är den förtida avvecklingen avkärnkraften. Avvecklingen innebär enenorm kapitalförstöring och kommer attmedföra stora välfärdsförluster. Denförda politiken kommer att innebära attdet blir svårare för företagen attutvecklas och därigenom skapa flerarbetstillfällen. Härutöver haravvecklingen allvarliga negativa effekterpå miljön.Med det sagda tillstyrks nämnda motioni berörd del.2.Riktlinjer för energipolitiken(punkt 2)av Per (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:N51 yrkande 1,2001/02:N53 yrkandena 1, 6, 7 och 10-16,2001/02:56 yrkandena 2 och 4-6 och2001/02:N315 yrkande 13, bifaller delvismotionerna 2001/02:K426 yrkande 27,2001/02:N55 yrkandena 1-5, 10, 11 och 13och 2001/02:N371 yrkandena 11, 12 och 20och avslår proposition 2001/02:143 punkt3 och motionerna 2001/02:U268 yrkande 2,2001/02:U348 yrkande 15, 2001/02:N58yrkandena 1-4, 6-8, 21 i denna del och22, 2001/02:N296 och 2001/02:N328.StällningstagandeVi anser att beslutet om en förtidaavveckling av kärnkraften skall upphävas.Det är vår uppfattning att den förtidakärnkraftsavvecklingen leder tillallvarliga negativa konsekvenser för densvenska samhällsekonomin,sysselsättningen och miljön. Stängningenav första reaktor har medförtstora kostnader för skattebetalarna samtatt miljön har försämrats och attförsörjningstryggheten har försvagats.Det omställningsprogram som ingick i 1997års energipolitiska uppgörelse kan enligtvår uppfattning betraktas som ettmisslyckande. En fortsatt avvecklingkommer att ytterligare förvärra dennasituation. Inte minst den svenskaelintensiva industrin kommer att drabbashårt av en fortsatt avveckling avkärnkraften. Det innebär att det blir dei dag redan svaga regionerna som kommeratt drabbas hårdast.Orimligheten i den förda politikenframstår än tydligare då riksdagi dagarna tagit ett beslut som möjliggören utbyggnad av kärnkraften i Finland.Bakom det finska beslutet står synen attkärnkraftsalternativet med hänsyn tillbåde statsekonomin och samhällsekonominär det förmånligaste alternativet attproducera baskraft inom de ramar somKyotoprotokollet ställer samt med hänsyntill även andra miljökrav.Vi menar därför att det är ett rimligtkrav att regeringen för riksdagenredovisar konsekvenserna av en fortsattavveckling av kärnkraften innanytterligare politiska beslut fattas omatt ta elproduktion ur drift. En sådanredovisning bör i synnerhet omfatta desamhällsekonomiska kostnaderna i form avminskad sysselsättning och negativamiljöeffekter som en avveckling skulleresultera i. Regeringen bör äventydliggöra de koldioxidutsläpp somgenereras vid elproduktion i utländskakolkraftverk vid import till somavvecklingen ger upphov till.Enligt vår mening bör det övergripandemålet för svensk energipolitik vara delsatt energipolitiken skall främja en säkeroch konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela landet, dels attall energiproduktion skall klara högtställda miljö- och säkerhetskrav ienlighet med den generellamiljöpolitiken.Vi anser att en ny inriktning påenergipolitiken måste komma till stånd.Bland annat måste den politiskastyrningen av elproduktionen förändras.Det är vår uppfattning att valet avproduktionsform inte skall avgöras genompolitiska beslut, utan attenergipolitiken bäst främjas genom en friproduktion. Statsmakternas roll börinskränkas till att fastställa despelregler som skall gälla på marknaden iallmänhet och i synnerhet vad gällermiljö, säkerhet och beredskap. Utöver attfastställa villkoren för marknadensaktörer skall staten inte försöka styravilken teknik eller produktionsform somskall utvecklas.För att energimarknaden skall fungerakrävs en bättre konkurrens. Den avregeringen och dess stödpartier fördapolitiken, vilken kännetecknas avdetaljstyrning, särbeskattning ochsubventioner, har medfört en sämrekonkurrens än vad som annars varitfallet. Detta har bl.a. resulterat ihögre el- och energipriser förkonsumenterna, högre utgifter överstatsbudgeten och ett generellt sämreutnyttjande av de samhälleligaresurserna.Därtill menar vi att det nuvarandeenergiskattesystemet behöver reformeras.De särskilda produktionsskatter ochsubventioner som utan några egentligamiljöskäl försämrar energimarknaden bort. Vi anser att en vägledandeprincip för energibeskattningen bör varaatt enbart rent miljöstyrande skatter somhar en direkt koppling till utsläpp avskadliga ämnen tas ut påproduktionssidan. De rent fiskalaskatterna bör tas ut i konsumentledet.Det är väsentligt, anser vi, attenergiskattesystemet utformas så att detblir intressant att investera i en utökadelproduktion. Vi menar även attregeringen bör ta initiativ tilldiskussioner med de övriga nordiskaländerna om en samordning av principenför energibeskattning.Med hänvisning till det ovan sagdatillstyrker vi motionerna 2001/02:N51(m), 2001/02:N53 (m), 2001/02:N56 (fp)och 2001/02:N315 (m) i berörda delar. Detsagda ligger även delvis i linje med vadsom i aktuell del anförs i motionerna2001/02:N55 (kd), 2001/02:N371 (kd) och2001/02:K426 (kd). Övriga här behandlademotionsyrkanden avstyrks.3.Riktlinjer för energipolitiken(punkt 2)av () och IngerStrömbom (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:K426 yrkande 27,2001/02:N55 yrkandena 1-5, 10, 11 och 13och 2001/02:N371 yrkandena 11, 12 och 20,bifaller delvis motionerna 2001/02:N53yrkandena 1, 6, 7 och 10-16, 2001/02:N56yrkandena 2 och 4-6 och 2001/02:N315yrkande 13 och avslår proposition2001/02:143 punkt 3 och motionerna2001/02:U268 yrkande 2, 2001/02:U348yrkande 15, 2001/02:N51 yrkande 1,2001/02:N58 yrkandena 1-4, 6-8, 21 idenna del och 22, 2001/02:N296 och2001/02:N328.StällningstagandeVår syn på energipolitiken motsvarar densom redogjorts för i Kristdemokraternasmotion /02:N55 och som även gettsuttryck för i motionerna 2001/02:K426(kd) och 2001/02:N371 (kd). Målet förenergipolitiken bör enligt våruppfattning vara att åstadkomma ettekologiskt uthålligt energisystem där dennegativa påverkan på hälsa, klimat ochmiljö är så liten som möjligt. Densvenska energiförsörjningen skall tryggasgenom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler därinhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Densvenska kärnkraften skall fasas ut urenergisystemet i takt med att den ersättsmed förnybar energi. Investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme,vindkraftverk, solenergi, geometriskvärme och småskalig vattenkraft börstödjas. Det krävs även, i enlighet medvad som anförs i motion 2001/02:N371(kd), omfattande satsningar påenergiforskning och energitekniskutveckling för att kunna nå målet om ettekologiskt uthålligt energisystem utandrastiska prisförändringar, elbrist ellerandra betydande påfrestningar påvälfärden och sysselsättningen.Vi motsätter oss en omställning avenergisystemet som innebär attkärnkraften ersätts med fossilt bränsle.Stängningen av första reaktorledde till en ökad import av kolkraft medökade utsläpp som följd.