bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Jag har t.ex. haft många kontakter om Iran.Anknytningsfall är också ett stort problem. Jag kommeråterigen att fråga om de långa handlägg-ningstiderna. Det är fruktansvärt för dem som ska få hit sinafruar eller män från sina hemländer. De skickas tillbaka för attsöka hemifrån. Det är uppenbart att de borde få söka härifrån.En del kvinnor har fått föda sitt barn efter att ha varit gömdahela graviditeten.Jag känner att flyktingpolitiken och migrationspolitiken harhårdnat. Är det något på gång som gör att det blir lättare?Ordföranden: Det var flera frågor på en gång i denna fråge-ställning, Gun-Britt.Gun-Britt : När det gäller verkställighet och hur långtid den kan ta finns två aspekter. Vi hävdar att alla har rätt tillsitt hemland. Det är någonting som vi arbetar med. I de fallländer på olika sätt gör svårigheter för egna medborgare attåtervända försöker vi att förhandla med dem. Det är en av desaker vi nu klarar lite bättre när vi sitter på UD.Finns det verkställighetsbekymmer händer det också attmänniskor till slut får uppehållstillstånd. Det frågades hur långtid det tar. Den nuvarande lagstiftningen innebär att ett laga-kraftvunnet avvisningsbeslut gäller . Sedan gäller detinte längre. Det är den tidsgräns som lagstiftningen innehåller.Det är den tid man har på sig för att arbeta med ett återvändan-de.Frågan om sista länken är en av de frågor man får titta på iden parlamentariska utredning som ser på familjeåterföre-ningsfrågorna. Vi väntar på förslag från kommittén så små-ningom. Där sitter ni med och kan påverka de besluten.Det sades att visumkraven är hårdare. Jag tror inte att vi-sumkraven har blivit hårdare. Vi har tagit bort visumkravet fören del länder. Vi beviljar också väldigt många viseringar. Detär ett stöd för den reglerade invandringen. Om människor skakomma på besök ska det handla om besök. Man får titta på omavsikten är permanent bosättning.Det ligger på att hantera det och på styrel-sen i att fastställa en politik för olika länder.Det finns också inskrivet i regleringsbrevet som regeringensvarar för att vi ska medge så stor öppenhet som möjligt medhänsyn till att man ska undvika att visering används som ettsätt att komma hit för permanent bosättning.Ordföranden: för det. Då ger jag ordet till , varsågod.Göran (): Fru ordförande! Det har naturligtvis somvanligt varit en bra och noggrann genomgång av Gun-BrittAndersson. Vad jag saknar lite grann är någon form av vision.Vad vill regeringen när det gäller flykting- och migrationspo-litiken? Det har inte berörts i anförandet över huvud taget.Jag skulle också vilja fråga lite grann om den nya instans-och processordning som berörde myckethastigt i sitt anförande. Där har ett enigt utskott häromdagengjort en beställning till regeringen. Kan vi nu vänta en propo-sition med den inriktningen relativt snart?Sedan talar om en viss arbetskraftsin-vandring. Jag skulle vilja veta lite mer vad det konkret innebär.Vi är en del här i som tycker att vi skulle ha betyd-ligt mer av arbetskraftsinvandring. Är det vad man menar, ellerär det bara att man lättar på det lite grann?Är det någonting i den Söderberghska kritiken som är beredd att instämma i? Jag fick inte någonuppfattning om det av anförandet. Har han rätt på någonpunkt?Slutligen: Ministrar kommer och går, men består. Jag har en liten profetisk undran. Den nye mi-nistern har talat om att han vill ha en rättssäkrare process. Gäller det bara väntetiderna, eller gäller det nå-gonting annat?Gun-Britt : Du säger att det saknas en vision. Jagförsökte att inleda med det. Det är för ministrar och inte förstatssekreterare. De behöver inte ha några visioner.Statsministern har lyft fram respekt för asylrätten, humani-tet, öppenhet och ansvar. Det är några ord som sammanfattaren bra vision på området. Det handlar om att jobba på breddenmed frågorna och att göra det i samverkan.Vi ser på migrationspolitiken som en utvecklingsfråga. Detär brist på utveckling i länder där människor tvingas fly an-tingen för att de är förföljda eller därför att de känner att deinte har något hopp för framtiden.Det är också en utvecklingsfråga för oss att kunna ta emotinvandrare på ett bra sätt både rent ekonomiskt och också iform av integration, attityder och sådana saker. Där är vi litemer utvecklade än vårt grannland, och det ska vi försöka värnaom att vi fortsätter att vara.Jag tycker att den Söderberghska kritiken är vansinnigtöverdriven. Han ser allting väldigt negativt. Han är väldigtmisstrogen inför harmoniseringsprocessen. Jag håller med Jo-nas här. Det går långsamt. Men har det gått mycketbättre än vad vi förväntade oss när vi förbered-de mötet i . Kommissionen har lagt fram förslag.EU är världsledande i att utveckla asylrätten. De förslagsom kommissionen har lagt fram tror jag UNHCR är väldigtglad över när det håller på med sina globala konsultationer.Den farhåga som fanns att EU skulle urholka rätten på områdetär undanröjd. Vi har tvärtom varit vägvisande för alla ländersom nu är i omstöpning i Central- och Östeuropa.EU är just nu ett laboratorium när det gäller asyl- ochmigrationsfrågor som andra har väldigt mycket att lära av. Detgör att när vi går i dialog med , , Jordanienoch andra länder handlar det inte bara om kontrollåtgärder. Dehar också migrationsproblem mellan sina länder. Där finns attlära av hur vi hanterar migrationsströmmarna i på etträttssäkert sätt som också tar ansvar för en balanserad sam-hällsutveckling i länderna.Det är en oerhört negativ syn som har förts fram. Samtidigtär det bra att man har några personer som verkligen synarrättssäkerhet och sådana saker. Jag håller helt med honom omatt det har varit alldeles för mycket koncentration på kon-trollåtgärderna. Där har vi från svensk sida envist talat om ut-vecklingsperspektivet och det förebyggande perspektivet på enmigrationspolitisk rättsordning.Det har fått som resultat att och intelängre är transitländer, eller gynnar brottslighet och skaparmarknader för smugglare, utan tar emot asylsökande på ett an-ständigt sätt. Jag menar att man måste driva på det internatio-nella samarbetet. Men det går i riktning mot att uppfylla inter-nationell rätt. Det tycker jag att man också har sett. Det kundeockså erkänna någon gång.Det du sade om ministrarna svarar jag inte på!Jag utgår från att det ska komma ett förslag och en lagråds-remiss om processordningen. Vi är långt framme på Utrikes-departementet med en lagrådsremiss. Vår inriktning har varitNIPU:s förslag. Det har kommit ut alldeles fel i medierna efterMaj-Inger avgång. Hon kunde ha gjort det till enkabinettsfråga, men det gjorde hon inte.Ordföranden: Då lämnar jag ordet till ,varsågod.Sven-Erik (): Fru ordförande! Vi har tidigare talatom säkra länder. Det finns en EU-bestämmelse som säger attEU-medborgare inte kan söka asyl i ett annat EU-land efter-som de bedöms som säkra. Hur ser påden bestämmelsen vad gäller flyktingproducerande länder somt.ex. , och också ? Där finnsganska många minoritetsgrupper, bl.a. romer, som har pro-blem. Går det att behålla bestämmelsen, eller ska även dessaländer betraktas som säkra?Gun-Britt skrev aldrig under på det. Detfinns i Amsterdamfördraget, dvs. det spanska protokollet. Detfinns ytterligare ett protokoll där vi andra talar om att vi tänkerpröva individuella asylansökningar. Det kommer vi att fort-sätta att göra oavsett var de kommer ifrån.Det görs aldrig en bedömning av att ett visst land är stensä-kert. Man tittar på varje individ. Sedan är det mer eller mindreså att länder som har bra rättssystem är säkra.Ordföranden: Då ger jag ordet till , varså-god.Matz (): Först några korta kommentarer tillGun-Britt anförande som sedan utmynnar i tre frå-gor. gjorde i sitt tal i inte nå-gon jämförelse mellan EU, och . Det han gjordevar att han uttryckte sin oro dels över att EU börjar svika iflyktingfrågan, dels över vilken signaleffekt detta har på andraländer som haft en mindre generös flyktingpoli-tik än de i sade att statsministern vid flera rege-ringsförklaringar talat om respekt för asylrätten. Om jag inteminns fel talade i den senaste regeringsförkla-ringen om en generös flyktingpolitik. Därför blevjag lite förvånad när han inte passade på att byta ut ansvarigminister. Men det har ju löst sig . Jag hoppas att den nya mi-nistern kommer att innebära en skillnad till det bättre.Gun-Britt säger att man måste få fart på harmo-niseringen. Det viktiga är med vilken inriktning harmonise-ringen sker. Jag har svårt att se annat än att Amnestys har rätt. Det är inte som är led-stjärnan. Visumkraven blir strängare och transportörsansvarettycks tas för givet. Man ska inte dra för höga växlar på . I många frågor har varitprogressiv och bra. Men det räcker inte ända fram till beslut.Så till mina frågor. Kommer den att dri-va på för en mer generös flyktingpolitik i enlighet med Genè-vekonventionen? Kommer regeringen att arbeta för att avskaf-fa transportörsansvaret? Enligt ska det inte rå-da något tvivel om att alla har en självklar rätt att söka asyl vidEU:s gräns. Vi vet att det inte är så. Kommer regeringen attagera för att det som det inte ska råda något tvivel om ocksågäller i verkligheten?Gun-Britt : För det första kommer vi att driva på,och vi har drivit på hela tiden, för att vi ska få en gemensameuropeisk asylpolitik på grund. Det rå-der inget tvivel om det. Det är precis vad vi kommer att göra.Kommissionen hade inte lagt fram det senaste direktivet omtolkningen av om man inte kände på sigatt en process var på gång i medlemsländerna. Vi har t.o.m.hört nyheter om att tänker acceptera förföljelse avnågon annan part än staten som grund. Här är alltså den euro-peiska debatten oerhört viktig för att man ska komma fram.För det andra: Transportörsansvaret kommer vi tillbaka till.Det har alltid funnits ett transportörsansvar, och inte minst ursäkerhetssynpunkt är det viktigt. Det handlar om att kollaidentiteten på dem som går ombord på ett flygplan, går ombordpå en båt. Efter den senaste tidens händelser har det förstärktsatt det finns ett behov av att göra det. I det direktiv som hartagits fram handlar det om att upptäcka uppenbart förfalskadehandlingar. Det ansvaret ligger på flygbolaget. Det ligger därredan i dag ur säkerhetssynpunkt. Att vi i princip kan fortsättamed samma ordning som vi har - vi har en form av trans-portörsansvar redan för dem som söker asyl tills vi vet om dehar rätt att stanna här eller inte - har vi åstadkommit, och detstår vi för. Jag hoppas att man på basis av det direktiv som nuär antaget kan få en debatt också i andra länder som kan ledatill att man faktiskt mildrar transportörsansvaret i de länderna.Vi tror inte att det här är det mest effektiva sättet att få buktmed illegal migration. Vi tror att samarbetet för utveckling avrättsstatens principer i vårt närområde är mycket effektivare,men vi såg inte någon anledning att inte godta förslaget.Alla har rätt att söka asyl. Alla EU-länder måste redan i dag- det ingår i EU-akin - leva upp till . Se-dan gör man lite olika tolkning av den, men man har rätt attsöka asyl, det är en självklarhet. Sköts inte det bryter man motdet man har gjort åtaganden om både internationellt och inomEU. Om vi går framåt i harmoniseringsarbetet blir det här endel av EG-rätten. Då kan frågor på migrationsområdet tas upp idomstolen.Birgitta (): Det är viktigt, och det känns väldigt bra,när berättar om att man minskar antaletländer som det krävs visering ifrån, och likadant när det gällervikten av att bekämpa terrorismen, något som vi verkligen allastår bakom.Jag återgår till min fråga som jag ställde tidigare om att ac-ceptera en lång väntan. Alldeles för många människor somkommer till får vänta och vänta, passivt vänta.Det innebär att väldigt många under den tiden blir psykisktsjuka och nedbrutna som människor. Vi tar inte till vara denresurs som dessa människor väldigt är. Vi tarinte vara på den utbildning som många av dem har och låterdem inte få möjligheten att komma ut och få ett arbete. De baraväntar och väntar innan de får något besked. Det är dags, om viska kunna visa att vi har en generös och humanitär flyktingpo-litik, att vi blir bättre på att låta människor få inlemmas i detsvenska samhället mycket fortare, att vi inte accepterar sålånga tider innan man får besked.Därför frågar jag: Vad kommer regeringen med för förslagpå det här området? Det är viktigt att vara generös och huma-nitär, men vi måste också kunna ställa krav på dem som kom-mer hit att själva ta ett ansvar. Vad händer?Gun-Britt : Jag håller helt med dig. Korta handlägg-ningstider är en del av både humaniteten och rättssäkerheten.Det är väldigt besvärligt när handläggningstiderna blir långa.Och det handlar om resurser. I årets budget har regeringenkunnat öka på anslaget till ordentligt. Nuökar antalet asylsökande. Så det är en fråga som manhela tiden får följa. En orsak till att det blir långa handlägg-ningstider är att man inte har tillräcklig kapacitet. Det är ocksåkomplicerat när många kommer utan handlingar och när maninte riktigt vet vem det är som man har som sökande. Det är ensvårighet, men det handlar i allra högsta grad om resurser, ochdet är någonting som den nya ministern är medveten om.Johan (): Det var glädjande att höra att Gun-BrittAndersson är beredd att gå till domstol för att pröva huruvidaman uppfyller grundläggande regler och åtaganden som mangjort tidigare. Är det samma sak som att fortsättnings-vis kan vara berett, när direktiv och förslag som dimper neduppenbart är stridande mot grundläggande mänskliga rättighe-ter, att säga nej till att gå med på mindre lyckade skrivningar,t.ex. när det gäller transportörsansvaret, och självt ta en strid idomstol, inte bara, som sade, släpa andraländer till domstol som inte uppfyllt åtaganden?Gun-Britt : Jag tror att vi är bäst i klassen när detgäller att lagstifta nationellt sedan ett EU-direktiv har antagits.Vad det handlar om när det gäller transportörsansvaret är fak-tiskt att godta någonting som de andra medlemsländerna harkommit fram till, godta det på ett sådant sätt som mycket välstämmer överens med den lagstiftning som vi redan har i rea-liteten. Vi gjorde inte den bedömningen att vi skulle domstol-spröva, och jag vet inte ens om vi hade kunnat göra det.Vad jag menar med domstol här - jag ser att experternaskakar på huvudet - är att när vi får EU-direktiv då har vi till-gång till hela det rättsliga systemet, då har våra domstolar till-gång till det. Då finns den möjligheten för alla länder. Om nå-gon menar att man inte får söka asyl i finns det möj-lighet att få det prövat när det finns ett direktiv.Ulla (): Först vill jag säga om den Söderberghskauppfattningen, att en del av asylorganisationerna kanske hellreskulle vilja se den utveckling som hans uppfattning står föreftersom jag bl.a. uppfattar att den har en mycket positiv män-niskosyn.Så till min fråga där jag skulle vilja ha en del klargöranden.Jonas talar om behovet av en ökad invandring därföratt det inte finns tillräckligt med arbetskraft inom EU-området.Samtidigt säger att vi måste arbeta motolaglig invandring och att det behövs kontrollåtgärder för attkunna klara det. Jag tror att hon sedan nämnde några kon-trollåtgärder som flera personer anser vara kontrollåtgärdermot flyktingar, mot dem som flyr och söker skydd. Jag tyckeratt det blir en felaktig hopkoppling att vi ska arbeta mot olagliginvandring och att våra kontrollåtgärder slår mot flyktingar.Jag skulle vilja att du utvecklar det lite grann, men framför alltförtydligar det.Gun-Britt : Det är viktigt men väldigt svårt att skiljapå invandring på grund av att man har ett skyddsbehov och in-vandring av ekonomiska skäl, av arbetsmarknadsskäl. Det krä-ver olika processer. Men vi vet att när människor flyroch lämnar sina länder på grund av krig och förföljelse är deten kombination av att det finns problem med de mänskligarättigheterna och ekonomiska problem. I praktiken är det svårtatt skilja på de här strömmarna.Det här är någonting som man egentligen behöver diskuteraväldigt mycket mer. Arbetskraftsinvandring handlar om attpersoner ska kunna komma hit som har ett jobb och en försörj-ning och att vi har en ordning för det. får vi tillfälle att sevad det innebär när vi öppnar gränserna helt gentemot kandi-datländerna och förhoppningsvis får med oss också de andra påatt öppna gränserna för de tredjelandsmedborgare som redan ärbosatta i . Om man är skyddsbehövande ska man intebli bättre bedömd därför att man är en läkare som behövs ome-delbart i vården än en städare som inte behövs. När det gällerskyddsbehoven säger mig rättsprincipen att det är viktigt attalla, oavsett vad de har för yrke och vad det finns för behov påarbetsmarknaden av dem, får sitt skyddsbehov respekterat.Det här är en komplicerad fråga men förenklas väldeliga idebatten . Man behöver egentligen en särskild debattom det. Jag tycker att analyser på det härområdet, som man nu har lagt fram, både när de gäller asylpo-litiken och migrationspolitiken ger en bra bas för den fortsattadiskussionen.Rose-Marie Frebran (kd): Jag har en fråga till om arbetet med att ta fram en gemensam definition avsjälva flyktingbegreppet. Som jag ser det är det någonting avdet allra viktigaste. Det är själva grunden för att man ska kun-na lyckas med ett bra harmoniseringsarbete inom asylpolitiken.Carl uttryckte en stark oro för att de positiva in-slag som finns i det förslag som diskuteras kommer att för-svinna under resans gång i en, som han uttryckte det, kohandeli korridorerna. Jag tror att han inte är ensam om den oron. Viär många som kan känna den oron, dock inte som jag uppfattade henne. Hon verkar vara väldigtoptimistisk om processen.Därför vill jag fråga Gun- , som har insyn iden här processen, om hon kan betyga att det finns mycket li-ten anledning till oro på denna punkt.Gun-Britt : Om man tittar bakåt skulle jag aldrig haförväntat mig att kommissionen skulle ha gått så långt. Denfråga som vi drev i samband med vårt ordförandeskap var för-följelse av tredje part. Den finns med . Men jag vet attkommissionen tidigare gjorde bedömningen att det var orealis-tiskt. Ändå kom den med, och det beror på de konsultationersom de haft med olika länder. Så kan man säga.Sverige kommer att fortsätta att driva på det här väldigtmycket. Vi samkör ofta med t.ex. där vi har mycketgemensamt. Också med har vi en gemensamsyn. Egentligen är det många av era partibröder och -systrar iandra länder som är de mest tveksamma. Samarbete mellansysterpartier länder emellan behövs. Vi har en helt unik debatti . Låt oss titta på det danska valet. Vi ser att våra mestliberala kolleger framstår som främlingsfientliga och vill be-gränsa invandring, för att inte tala om runt-om i . Vi brukar uppmuntra samarbete med enskilda or-ganisationer för att få en opinion i länderna. Det är bara opini-onen i länderna som gör att vi till slut kan få en bra europeiskpolitik. Det handlar inte bara om enskilda organisationer, utandet handlar i allra högsta grad om partisamarbetet.Margit (): Jag noterade med stor tillfredsställelse attGun-Britt uttalade sig mycket positivt om arbets-marknadsinvandring och såg det som ett sätt att avlasta asylin-vandringen. Det är ändå en viss kommunikation mellan degrupperna. Sedan kom det frågor. Jag blev egentligen väldigtbesviken när hon sade att om man skulle diskutera så skulleman kanske kunna hitta vägen. Jag hade hoppats på mer prak-tiska och snabba resultat.Min fråga, som jag har formulerat innan, är: Vad kan rege-ringen göra själv för att se till att underlätta arbetskraftsinvand-ring, kanske helt utanför EU-systemet också? Det kan varapraktiska åtgärder med anslag, bättre information till folk så attde har alla papper klara, bättre kontakter med arbetsgivare osv.Jag tror att det vore ett sätt att avlasta hela invandringssystemetoch : När det gäller det här med att kunna av-lasta invandringssystemet om det hade funnits en öppen vägför migration visar tyvärr erfarenheten i de länder som har ar-betskraftsinvandring att det inte blir så. Den hårdaste flykting-politiken har . De hänvisar just till att ditkommer de som vill göra rätt för sig, de andra kan man varatuff mot. Lite grann är tongångarna sådana också i ochKanada. Så det här positiva sambandet är jag rädd för att detinte riktigt finns. Man måste jobba aktivt både med invand-ringspolitiken som bl.a. handlar om familjeåterförening ocharbetskraftsinvandring och med asylpolitiken, respektera asyl-rätten.Vad som börjar växa inom EU är en insikt om att vikommer att behöva arbetskraftsinvandring av demografiskaskäl och av andra skäl - öppenhet och utbyte av erfarenhet.Men när det gäller fördraget är en del länder helt emot att t.ex.ens diskutera tredjelandsmedborgares, de i bosattas,rörlighet. Sedan har vi olika sätt. En del länder har erfarenhetav gästarbetarsystem. Jag skulle vilja säga att länder med gäs-tarbetarsystem också har erfarenhet av främlingsfientlighet. Deger inte sina tredjelandsmedborgare fulla rättigheter. Det häratt man erkänner att folk ska ha olika rättigheter i ett land trorjag också kommer att vara en grogrund för problem med integ-rationen.Jag tror att det finns varierande positiva och negativa erfa-renheter i . Just därför passar det med en öppen sam-ordningsprocess, att vi gemensamt diskuterar vad vi vill medarbetskraftsinvandringen och sedan lämnar rapporter, diskute-rar problem, lär oss av goda exempel, lär oss av dåliga exem-pel. Det är precis den process som vi nu ska gå in i på det härområdet och som vi ställer oss positiva till. Men vad vi dess-utom ska göra är att skapa utrymme för att klara utvidgningen,som också en del länder är väldigt mycket emot, och rörlighe-ten för tredjelandsmedborgare utan övergångsregler. Jag troratt det är ett ansvarsfullt sätt att öppna upp för ökad arbets-kraftsinvandring.Anita (): Jag vill fortsätta med frågan som gällerväntetider inför ett beslut om uppehållstillstånd. Vi har i riks-dagen satt upp ett mål att det är rimligt att man inom sex må-nader ska få ett första besked. Det som då är viktigt är att manhar en asylprocess som är rättssäker och som gör att man kanarbeta i den takten. vet vi att av demsom söker asyl inte har några handlingar när de kommer ochsöker asyl. Då kräver det, precis som harsagt, resurser. Men är man då beroende av att hakontakter med andra EU-länder och med de länder somasylsökande kommer ifrån för att de ska kunna styrka sinidentitet.Då är min lilla fråga: Är det rimligt att ha målet sex måna-der för att få en rättssäker process?Gun-Britt : kan nog redovisa hurmånga ärenden som avgörs under den tiden, en hel del klararman av under den tiden. Men det är optimistiskt i de svåra fal-len. Här är det viktigt att se att många kommer utan handlingari dag. Det är nära kopplat till människosmugglingen, som hartilltagit bl.a. på . Det är många länder - tänk på helaomformningen av - där organiseradbrottslighet ökar. Förhoppningsvis får man den här migration-sordningen att fungera där så att brottsligheten ska bli litemindre. har vi inga båtar på längre. Vi hade båtarpå . Men består nu av länder som är in-lemmade i vårt europeiska system. Då kan man inte längre likalätt muta tullare, eller vad det nu är fråga om. Jag tror att det ärden vägen man måste gå.Vad vi inte har talat om är situationen för de flyktingar frånAfghanistan som kom i båt till . Där har undermånga år människor levt i flyktingläger, dåligt försörjda flyk-tingläger. Det är självklart att det leder till den här typen avsituationer. Människor bara försöker ta sig bort under vilkavillkor som helst. Vi borde redan för länge sedan ha börjat ar-beta mer med konfliktlösningar där, med att hitta en politisklösning så att det blir drägligt för människorna att leva ochverka i Afghanistan.Vi måste koppla ihop detta med utrikespolitiken och ge ettordentligt stöd på den humanitära sidan, där ju är ettav de sex av UNHCR:s biståndsgivare som står för avderas resurser. Det har det varit snart. Det är helt orim-ligt. Vi hoppas att det som har hänt ska göravärlden mer medveten om att man behöver ta fattigdom-sproblemen och förtrycket på allvar.