bet · GP01NU9 · 2002-02-21 00:00:00 — I glesbygdsområden ärleveranssäkerheten sämre, som kostnadenför att förbättra nätet är större. I likhet medflertalet remissinstanser avseende den s.k.Elavbrottsutredningens delrapport (dnr.N2001/6228/ESB) anser regeringen att det förnärvarande inte finns tillräckliga skäl att i lagslå fast något krav på en särskild avgift videlavbrott. Enligt regeringens bedömning bör i förstahand de frivilliga åtagandena om goodwillersättningsom nu införs av ett stort antal företag vara etttillräckligt incitament för att nätföretagen snabbtskall åtgärda avbrott. Det är dock viktigt attbranschens frivilliga åtgärder följs upp och att defrivilliga insatserna i branschen får genomslag vidkommande vintrars snöoväder genom bättre informationtill de kunder som drabbas, snabbare avhjälpning avfelen och framför allt genom att färre kunderdrabbas av elavbrott.Regeringen avser att ge berörda myndigheter iuppdrag att, under de kommande vintrarna, följautvecklingen och resultaten av branschens frivilligainsatser, såväl vad avser avbrottsersättning somövriga insatser. Om inga förbättringar sker avserregeringen att återkomma i frågan. Regeringen anservidare att de förslag som lämnas i den här aktuellapropositionen, om nya kriterier förskälighetsbedömningen av nättarifferna och om attöverföringen av el skall vara av god kvalitet,tillsammans med den tidigare nämnda nätnyttomodellensom utformar kommer att skapaincitament för investeringar i ökadleveranssäkerhet. Nätnyttan beror på företagetsprestation och leveranskvalitet. enhög nätnytta motiverar det en högre intäkt medan enlåg nätnytta betyder att företaget bör öka sinprestation eller leveranskvalitet för att kunnamotivera en högre intäkt. På detta sätt skapar dennya formen av tillsyn ett incitament för företagenatt förbättra leveranskvaliteten.Sårbarhets- och säkerhetsutredningen ansåg i sittbetänkande Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41) attdet finns anledning att skärpa de grundläggandekraven på leveranssäkerhet i elsystemet. Det bör skedels genom krav på en ökad störningstålighet hosöverförings- och distributionssystemet, dels genomvissa krav på effektreserver i elsystemet. Vissakrav bör också enligt utredningen ställas påelanvändarna. Sådana krav kan ställas i ellagen,elberedskapslagen (1997:288) eller i andraförfattningar. Regeringen avser att våren 2002behandla utredningens förslag.MotionernaI detta avsnitt behandlar utskottet åtta motionersom dels tar upp frågan om leveranssäkerhet, delstar upp frågor om energibrist och effektbrist.Det behövs åtgärder för att säkraförsörjningstryggheten av el vid vinter med strängkyla och för att säkra försörjningstryggheten av elvid situationer med extremt stor elförbrukning,anförs det i motion 2001/02:N275 (s). I motionenerinras om att 2001 gavs i uppdrag att bevaka tillgången påhöglastkapacitet i det svenska elsystemet samt attutveckla marknadsinstrument, som kan bidra till attskapa tillgång på tillräcklig höglastkapacitet ielsystemet. , som i sin rapport tillregeringen inte föreslog någraspeciella åtgärder, bör tillsammans med elbranschensnarast vidta åtgärder som stärker effektbalansen,föreslår motionärerna. De anser att gällanderegelverk måste kompletteras med ett system somsäkrar en långsiktigt fungerande effektmarknad medbåde förbrukningsminskning och mer elproduktion;systemet bör bygga på kostnadsneutralitet ochfinansieras av dem som agerar på den svenskaelmarknaden. Handel med höglastkapacitet ellerreserveffekt kan lämpligen ske på en börs förreserveffekt i form av auktion ,anför motionärerna och föreslår att regelverk, helsti avtalsform och i nära samråd med elbranschen,skyndsamt skall utarbetas av somsvensk huvudman för elbörsen behövs åtgärder för att undanröja existerandehandelshinder för en fungerande elhandel i ,anförs det i motion 2001/02:N302 (s). Ledningsnätetmellan och är inte utbyggt i en sådanomfattning att det går att handla el fritt övergränserna, säger motionärerna. De menar att dennabrist i överföringskapacitet är ett allvarligthandelshinder som stora produktionsbolag i Sverigekunnat utnyttja för att öka sina vinster men ocksåför att snedvrida konkurrensen mellan olikaelhandelsbolag. Motionärerna skisserar ett parlösningar på problemet - en är att bygga ut elnätetså att det klarar en fri handel med el övergränserna, vilket dock medför stora kostnader, enannan är att merkostnaden för produktionsökningenskall fördelas på marknadens aktörer på ett rättvistsätt. Regeringen bör se över hur handeln med elskall kunna ske utan handelshinder som snedvriderkonkurrensen, anför motionärerna.Om det visar sig att branschens eget system föratt komma till rätta med leveranssäkerheten inteblir heltäckande eller visar sig ha stora bristermåste regeringen återkomma till medförslag till ett lagreglerat system, anförs det imotion 2001/02:N47 (m). Monopolformen och denbristande tillsynen har medverkat till att det ivissa områden är alltför låg standard pånätverksamheten, säger motionärerna.I motion 2001/02:N205 (m) föreslås att enelavbrottsavgift skall införas. En elavbrottsavgiftmåste vara konstruerad så att den tar hänsyn tillbåde avbrottsfrekvensen och tidsfaktorn, anförmotionärerna. De anser att med en sådan avgiftskulle det skapas ett tydligt incitament förnätägarna att sköta sina ledningar, och det skulleinte vara lönsamt att låta dem förfalla.I motion 2001/02:N48 (kd), liksom i tidigarenämnda motion 2001/02:N47 (m), sägs att det ärmycket viktigt att myndigheterna noga bevakareffekterna av branschens åtaganden och har beredskapför att snabbt presentera lagförslag om defrivilliga åtagandena visar sig otillräckliga.Motionärerna anser att det frivilliga initiativ somelbranschen har tagit är mycket positivt, menframhåller att inte förrän samtliga nätföretag ilandet har ställt sig bakom överenskommelsen kanelkunderna förvänta sig säkrare leveranser.Regelverket kring ersättningarna måste innehållaenhetliga garantier och göras känt för allaelkunder, anförs det.Regeringen måste vidta erforderliga åtgärder föratt garantera att effektbrist inte uppstår, anförsdet i motion 2001/02:N371 (kd). Effektbrist är ettstort problem, och är särskilt sårbartpå grund av att överföringskapaciteten av el frånnorra till är otillräcklig och behöverbyggas ut, liksom överföringskapaciteten mellanNorge och , säger motionärerna.Även i motion 2001/02:N35 (kd) tas upp frågan omöverföringskapaciteten från norra ellerNorge till ; motionärerna anser attkapaciteten måste förstärkas. I motionenbegärs också ett tillkännagivande av ombehovet av åtgärder för att förhindra energibrist.För den elintensiva industrin, där energin är attbetrakta som en råvara, är det nödvändigt attenergiförsörjningen planeras för en nivå som medgeratt industrin kan växa och utvecklas, anförmotionärerna. De anser att det behövs en långsiktiglösning som inte stör prisbildningen på elbörsen.Regeringen bör låta utreda möjligheten att användaisolerade elkablar för att säkra strömförsörjningenoch dra bredband till alla hushåll och företag ochåterkomma med förslag till , anförs det imotion 2001/02:N300 (c). kommer en säkerelförsörjning men också möjlighet att användaInternet att vara ännu viktigare än för närvarandeför människors beslut om var de skall bosätta sig,säger motionärerna. De påpekar att de senaste årensstora strömavbrott har inneburit stora påfrestningarpå elnäten, och att nätbolagen därför har sett översina ledningsnät och bytt ut känsliga ledningar,bl.a. har elkablar som är plastöverdragna börjatanvändas. När en sådan kabel tillverkas kan ocksåett rör för en fiberoptisk kabel läggas in för att,till en låg kostnad, ge tillgång till snabbakommunikationer via IT.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen aviseras, som tidigare nämnts, ettuppdrag till berörda myndigheter att, under dekommande vintrarna, följa utvecklingen ochresultaten av branschens frivilliga insatser, såvälvad avser avbrottsersättning som övriga insatser.Energimyndigheten gavs sålunda, 2002, i uppdrag att - efter samråd medElsäkerhetsverket - följa de satsningar som förnärvarande görs inom elbranschen för att minskaelnätets känslighet för snöoväder och liknandeförhållanden, samt för att minska konsekvenserna avströmavbrott. Myndigheten skall senast den 15 maj2002 redovisa till regeringen utvecklingen avbranschens frivilliga insatser och vilka effekterdessa har. Om inga förbättringar sker avserregeringen att återkomma i frågan.Beträffande frågan om risk för effektbrist kannoteras att i budgetpropositionen för (prop.2001/02:1 utg.omr. 21) och i skrivelsen om enförnyad prövning av stängningen av (skr.2001/02:22) redovisades läget beträffande de avregeringen aviserade åtgärderna för att förbättraeffektbalansen. I detta sammanhang betonaderegeringen behovet av att marknadsbaseradeinstrument för att hantera effektknapphet utvecklas,bl.a. genom att ekonomiskt motiveradeeffektreducerande åtgärder på användningssidanstimuleras. Vidare framhölls behovet av att, inomramen för samarbetet mellan de systemansvariga iNorden, regler för hantering av effektknapphetvidareutvecklas och harmoniseras, varvid Svenskakraftnäts centrala roll i detta arbete betonades.Svenska kraftnäts prognos över effektbalansen förden kommande vintern visar att effektsituationenkommer att vara fortsatt ansträngd. En viktig orsaktill detta är att 1, vars effekt uppgårtill 445 MW, kommer att vara avställd för revisionunder /02 och en del av vintern2002/03. Som en övergångslösning uppdrog regeringendärför åt attupphandla ytterligare 400-600 MW i effektreserv.Upphandlingen skall avse perioden t.o.m. vintern2002/03.Insatser behöver dock, enligtNäringsdepartementet, också vidtas för att säkraeffektbalansen på lång sikt. Målet bör därvid varaatt utbudet av el även i extrema höglastsituationerskall kunna möta efterfrågan. För att skapa ettheltäckande och betryggande system för att hanteraeffektproblemet kan, utöver det arbete som genomförsi samarbete med branschföreträdare, vissa ramvillkoroch kompletterande åtgärder komma att behövautvecklas. Regeringen uppdrog därför i november 2001åt att, i samråd medEnergimyndigheten, utforma ett sådant system föreffekthantering som kan introduceras senast vintern2003/04. Arbetet skall ske i samverkan medföreträdare för branschen. Uppdraget skall redovisastill regeringen . I dettauppdrag kan olika typer av marknadsbaserade system,som omnämns i vissa av de här aktuella motionerna,komma att övervägas.Näringsminister träffade i börjanav företrädare för elnätsföretagen föratt diskutera problemen med inträffade elavbrottunder helgerna. Företrädarna för företagenredogjorde för de åtgärder som branschen kommitöverens om att vidta, bl.a. åtgärder för attförbättra samarbetet för att kunna hanterastörningar i elleveranserna, en satsning på ökadinformation, översyn av leveranssäkerheten i debefintliga näten samt ersättningar till kunder somblir utan el. Näringsministern hänvisade till dettidigare nämnda uppdraget till ochuppgav att utvecklingen noga skall följas.Beträffande frågan om överföring av el inomNorden, som tas upp i några motioner, kan noterasatt en konsekvens av det nordiska elsystemetsfunktion är att det uppstår olika prisområden iSverige och , då överföringsförbindelserna interäcker till mellan länderna. Uppdelningen iprisområden och skillnaderna mellan områdespris ochsystempris har, enligt ,inneburit att företagen på inte kunnatprissäkra sig mot denna skillnad. För att lösa dettaproblem har introducerat en produkt/tjänstför att kunna hantera även denna risk, dvs. enprissäkring till områdespris. harsystemansvar för det svenska elsystemet, och detingår också i Svenska kraftnäts uppdrag att främjautvecklingen på den nordiska elmarknaden. InomNordel, som är de nordiska systemoperatörernassamarbetsorganisation, övervägs för närvarandeenligt om nuvarande metoder förhantering av flaskhalsar i det nordiska systemet börförändras. Det förs även diskussioner om möjligametoder för att på lång sikt hanteraflaskhalsproblemen. Ett tänkbart alternativ ärgemensamma finansieringslösningar för utbyggnad avnäten, och ett annat skulle kunna vara att gränsernaför prisområden ändras så att dessa inte är bundnatill nationsgränserna utan får en mer rationellindelning. följer detta arbete,och inom ramen för det nordiska samarbetet kommerbehovet av åtgärder på politisk nivå som kan stödjaen sådan utveckling att övervägas.När det gäller frågan om att förse samtligahushåll med bredband, som tas upp i en motion, kannoteras att gavs iuppdrag av regeringen att bygga ett rikstäckande,optofiberbaserat nät. Målet för utbyggnaden är attdenna skall ske i sådan takt att allakommunhuvudorter senast skall varaanslutna till ett landsomfattande stomnät med högöverföringskapacitet. För att nå slutanvändarnafinns olika tekniker med olika för- och nackdelar.Val av teknik bör, enligt ,avgöras från fall till fall.Utskottets ställningstagandeFör det moderna samhället är säker tillgång till elav avgörande betydelse. Detta gäller för bådeföretag och hushåll. Vid en internationelljämförelse är leveranssäkerheten i de svenskaelnäten god. kan konstateras att vidsnöoväder, som t.ex. under den senaste jul- ochnyårshelgen, kan störningar i elleveransernaförekomma som för dem som drabbas får avsevärdakonsekvenser. Enligt utskottets mening är detrimligt att kräva att nätföretagen har beredskap föratt klara av de problem som uppstår vid normalasnöförhållanden. Allmänt sett anser utskottet attsnöfall bör betraktas som ett normaltinslag i det svenska vädret och inte anföras somexceptionella omständigheter av nätföretagen. Åandra sidan kan det inte anses rimligt attnätföretagen skall ha en gardering mot allaupptänkliga händelser.I propositionen redogörs för de frivilligaåtaganden, bl.a. beträffande goodwillersättning, somgörs inom branschen. Enligt utskottets mening är deten fördel om branschen kan visa sig mogen att självhantera leveranssäkerheten, utan att staten skallbehöva vidta tvingande åtgärder. måstestaten ta sitt ansvar och noga följa utvecklingen.Som redovisats skall senast den 15maj 2002 redovisa utvecklingen av branschensfrivilliga insatser och vilka effekter dessa har. Ominga förbättringar sker avser regeringen attåterkomma i frågan. Utskottet anser att detta är enlämplig ordning.I motionerna behandlas också frågor om energibristoch effektbrist. Det är viktigt att distinktionenmellan dessa båda begrepp upprätthålls. När detgäller energi får den "relevanta" marknaden ansesvara den nordiska elmarknaden. Möjligheterna attupprätthålla balans på denna marknad får bedömasvara förhållandevis goda.När det gäller effekt är situationen annorlunda.Den "relevanta" marknaden är här i stor utsträckningfortfarande begränsad till den svenska elmarknaden,särskilt Syd- och . Beträffandeförhållandet mellan utbud av och efterfrågan påeffekt kan konstateras att det är knapp marginalmellan tillgänglig effekt och maximal efterfrågan påeffekt. Vidare gäller att prissättningen på effektinte är effektiv och att incitamenten att hållareserveffekt tillgänglig är låga. Sammantagetinnebär det nu sagda att det finns en risk för atteffektbrist kan uppstå från tid till annan.Regeringen har, som redovisats, givit Svenskakraftnät i uppdrag att utforma ett system föreffekthantering som skall kunna introduceras senastvintern 2003/04. Uppdraget skall redovisas senastden och kan innehålla olikamarknadsbaserade system. Utskottet ser mycketpositivt på detta och vill särskilt framhålla attdet i så stor utsträckning som möjligt böreftersträvas marknadsbaserade lösningar. Det börockså noteras att det, som redovisats, pågår arbeteinom den nordiska elmarknaden för att finnalösningar på de problem med överföring som nämns ivissa av motionerna.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.FjärrvärmemarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner rörandefjärrvärmemarknaden. Utskottet hänvisar tillatt regeringen i propositionen redovisar attden avser att tillsätta en särskild utredarepå området. Jämför reservation 8 (m, kd, fp).PropositionenRegler om kommunala fjärrvärmeföretagInom energiområdet gäller undantag frånlokaliserings-, likställighets- ochsjälvkostnadsprinciperna för handel med ochproduktion av el enligt ellagen och för handel mednaturgas enligt naturgaslagen (2000:599),konstateras det i propositionen. Bestämmelserna harinförts för att göra konkurrensvillkoren förkommunala el- och naturgasföretag likvärdiga med demsom gäller för övriga företag. För elnätsverksamhetoch överföring av naturgas gäller undantag frånlokaliseringsprincipen för verksamhet i geografisknärhet till företagets nät- ochöverföringsverksamhet inom kommunen och där syftetär att uppnå en ändamålsenlig verksamhet. I sambandmed att undantag från lokaliseringsprincipeninfördes för elhandels- och elproduktionsföretaginfördes även undantag från likställighets- ochsjälvkostnadsprinciperna för distribution avfjärrvärme genom en bestämmelse i ellagen. Dessaundantag för fjärrvärmen, som innebär att ävenkommunala fjärrvärmeföretag skall bedrivas påaffärsmässig grund, infördes för att upprätthållakonkurrensneutraliteten mellan energislagen.Regeringen bedömer att även ett undantag frånlokaliseringsprincipen är önskvärt och att ettsådant undantag bör införas för kommunalafjärrvärmeföretag. Ett sådant kommunalt företag somavses i 3 kap. 16-18 §§ kommunallagen (1991:900) ochsom bedriver fjärrvärmeverksamhet i den egnakommunen bör sålunda få bedriva sådanverksamhet även utanför kommungränsen. Ett undantagfrån lokaliseringsprincipen bör dock endast ges omsyftet är att nå en ändamålsenlig verksamhet sombedrivs i geografisk närhet till kommunens område.Ett undantag från lokaliseringsprincipen förkommunala fjärrvärmeföretag är motiverat av behovetav att bedriva ändamålsenlig och effektivfjärrvärmeverksamhet, säger regeringen. Det ärviktigt att verksamheten hålls klart åtskild frånannan verksamhet så attkonkurrenssnedvridande effekter undviks.Fjärrvärmeverksamhet skall redovisassärskilt. Vid ett införande av ett undantag frånlokaliseringsprincipen bör kravet på särredovisningskärpas för att förhindra korssubventionering ochprisdiskriminering. I likhet med vad som gäller förundantagen från lokaliseringsprincipen för kommunalaelnäts- och naturgasföretag bör en tillsyn avprissättningen övervägas innan ett undantag införsför kommunala fjärrvärmeföretag. Möjligheterna tillökad pristransparens på värmemarknaden bör därförutredas ytterligare. Regeringen avser att uppdra åten särskild utredare att studera dessa frågortillsammans med övriga åtgärder somEnergimyndigheten har föreslagit i utredningenFjärrvärmen på värmemarknaden - Rapport över uppdragatt följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden.Konkurrensen för fjärrvärmen påvärmemarknadernaKonkurrenssituationen, strukturförändringarna påfjärrvärmemarknaden och fjärrvärmens betydelsefullaroll i energiomställningen medför att en ökadpristransparens bör eftersträvas, sägs det ipropositionen. För att tillgodose konsumenternasintresse av låga fjärrvärmepriser är en ökaduppföljning av prissättningen av fjärrvärmemotiverad, anser regeringen.Fjärrvärmen har en viktig roll i omställningen avenergisystemet, anser regeringen. Fjärrvärmen harför närvarande en dominerande ställning där den äretablerad. Distributionen av hetvatten utgör ettnaturligt monopol, varför monopolprissättning är enpåtaglig risk. Konkurrensen inom fjärrvärmesektornbör därför stimuleras för att nå framtidaproduktivitetsökningar och därmed lägre priser.Konkurrensen från andra uppvärmningsformer är urfjärrvärmekundens synvinkel starkt begränsad.Kostnaderna för att byta uppvärmningssystem är detstörsta hindret. Även de praktiska möjligheterna attbyta uppvärmningssystem utgör en påtagligbegränsning för konvertering från fjärrvärme.Regeringen bedömer att en ökad pristransparens påvärmemarknaden skapar förutsättningar förkonsumenten att utvärdera sin situation. Regeringenavser därför att se över förordningen (1988:1404)med vissa föreskrifter enligt lagen (1956:245) omuppgiftsskyldighet rörande pris- ochkonkurrensförhållanden, i syfte att geEnergimyndigheten möjlighet att ta in prisuppgifterfrån företagen. Regeringen ämnar även att geEnergimyndigheten i uppdrag att ta fram nyckeltalför att bättre kunna följa utvecklingen inomfjärrvärmesektorn. Regeringen bedömer vidare attåtgärder för ökad konkurrens bör studerasytterligare vad gäller fjärrvärmeutbudet. Dettainbegriper bl.a. möjligheterna förspillvärmeleverantörer att sälja värme direkt tillkonsumenten genom att utnyttja nätet för självadistributionen. Krav på särredovisning med enuppdelning i produktion och distribution behöver idetta fall införas för fjärrvärmeföretagen.Regeringen planerar, som tidigare nämnts, atttillsätta en utredning för att närmare studerafjärrvärmemarknaden och förutsättningarna för ökadkonkurrens på denna. I utredningen skall ingå attanalysera olika tillsynsmodeller och föreslå enlämplig tillsynsmodell för fjärrvärmemarknaden.Utredningen skall också undersöka de rättsligaförutsättningarna samt hur villkoren ochadministrationen för ett tredjepartstillträde tilldistributionen av hetvatten kan utformas.Utredningen skall även studera möjligheterna attinrätta en instans för hantering av klagomål påpriser och leveransvillkor från konsumenterna påfjärrvärmemarknaden.MotionernaI fyra motioner efterfrågas olika åtgärder för attåstadkomma ökad konkurrens på fjärrvärmemarknaden.Det behövs ett system för s.k.benchmarkingkonkurrens på fjärrvärmemarknaden,anförs det i motion 2001/02:N47 (m). Regeringensuppfattning att det erfordras en ökad uppföljning avprissättningen av fjärrvärme är ett steg i rättriktning, säger motionärerna. De anser dock att detfinns anledning att redan nu införa ett system föratt bedöma om fjärrvärmetaxorna är skäliga, vilketlämpligen görs genom att ett slags index som kanförklara kostnadsbilden inom respektivefjärrvärmeområde tas fram. Enligt en avgiftsstudiefrån olika bostadsorganisationer varierarfjärrvärmetaxorna kraftigt, och den högsta taxan,uttryckt i kronor per kvadratmeter bostadsyta, varår 1998 mer än dubbelt så hög som den lägsta,påpekar motionärerna.I de två motionerna 2001/02:N48 (kd) och2001/02:N371 (kd) begärs åtgärder för att åstadkommaen ökad konkurrens inom fjärrvärmesektorn. Det rörsig om införande av tredjepartstillträde påfjärrvärmemarknaden och om åtgärder för att kommatill rätta med riskerna för korssubventionering.Kristdemokraterna har länge krävt att konkurrensinom fjärrvärmesektorn skall stimuleras för att nåproduktivitetsökningar och därmed lägre priser, sägsdet. Den omfattande utbyggnaden av fjärrvärmenät ochdistributionen av fjärrvärme är effektiv ochmiljömässigt mycket positiv, anser motionärerna. Dekonstaterar emellertid att distributionen avhetvatten är ett naturligt monopol och attkonkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycketbegränsad, varför det är risk förmonopolprissättning. bör därföråläggas motsvarande tillsynsskyldighet när detgäller prissättning som regeringen nu föreslår förelnättarifferna, anför motionärerna. De anser attdet även inom fjärrvärmesektorn finns stora riskerför korssubventionering, varför motsvarande reglersom nu föreslås gälla för elsektorn även bör gällaför fjärrvärmesektorn.Folkpartiet delar regeringens bedömning av att detär viktigt att konkurrensen på fjärrvärmemarknadenförbättras, sägs det i motion 2001/02:N49 (fp). Hurdet skall gå till är svårt att ange, ansermotionärerna med hänvisning till attfjärrvärmeproduktionen på många håll är ettnaturligt monopol, även om det i vissa fall kan varamöjligt att koppla ihop nät från olika håll.Motionärerna framhåller i förväg att de inte kommeratt gå med på några förslag som innebär attregeringen skall styra fjärrvämetaxorna.Vissa kompletterande uppgifterDe frågor rörande fjärrvärmemarknaden som tas upp imotionerna kommer enligt uppgift frånNäringsdepartementet att behandlas i den utredningsom aviseras i propositionen.