bet · GP01MJU10 · 2002-02-19 00:00:00 — Utskottetinstämmer i regeringens uppfattning att genom attytterligare skärpa det nationella målet, jämfört meddet åtagande som överenskommits i EU:s preliminärainterna bördefördelning för åren 20082012, vilkeninnebär en ökning relativt med 1990 årsnivå, understryks vikten av att tidigt söka möta denutmaning som hotet om klimatförändringar utgör.Utskottet instämmer i vad regeringen anför om delmålför perioden 20082012. Därmed tillstyrker utskottetregeringens förslag i denna del och avstyrkermotionerna MJ14 (c) yrkande 1 delvis och MJ16 (mp)yrkande 1.Regeringen föreslår att kontrollstationer förutvärdering av klimatmålet införs och år2008. Utskottet delar regeringens uppfattning attdet är nödvändigt att delmålet fortlöpande följs uppoch att för den händelse utvecklingen visar sigvara mindre gynnsam än vad som förutses, eller deåtgärder som vidtas inte ger väntad effekt regeringen bör föreslå ytterligare åtgärder ellerompröva målet. Vid kontrollstationerna skall enligtregeringen en översyn också göras av konsekvensernaför andra samhällsmål såsom sysselsättning, svenskindustri och dess konkurrenskraft samtenergiförsörjningen. Det är såsom regeringen påpekarviktigt att jämförelser också görs med andra ländersutveckling och åtgärder. Det av regeringenföreslagna systemet för uppföljning och utvärderingsamt de föreslagna kontrollstationerna torde enligtutskottets mening komma att bli effektivt ochändamålsenligt. Utskottet anser också i likhet medregeringen att målen kan behöva revideras motbakgrund av nya kunskaper om såväl klimatproblemetmed mer preciserade sifferunderlag, som samhälletsmöjligheter att genomföra nödvändiga omställningarför att undvika hotande konsekvenser avväxthuseffekten. Genom regeringens årligaredovisning kommer att ges möjlighet attkontinuerligt följa det fortsatta arbetet. Motbakgrund av det anförda instämmer utskottet i vadregeringen anför om uppföljning och utvärdering.Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag idenna del och finner motion MJ14 (c) yrkande 1delvis i allt väsentligt tillgodosedd med detanförda. Utskottet föreslår att motionerna MJ10 (kd)yrkande 2 och MJ16 (mp) yrkande 5 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Kyotoprotokollet föreskriver att de s.k. flexiblamekanismerna skall vara supplementära till inhemskaåtgärder. Regeringen anser att det är av stor viktatt alla industriländer vidtar åtgärder i sina egnaländer, både för att påskynda nödvändig omställningtill hållbar utveckling och för att visa attindustriländerna går i täten i kampen motklimatförändringarna. Som regeringen påpekar ärdetta en förutsättning för att utvecklingsländernapå sikt skall acceptera kvantitativa åtaganden underkommande åtagandeperioder under klimatkonventionen.Utskottet delar regeringens uppfattning attanvändningen av flexibla mekanismer kan bidra tillatt ytterligare reducera utsläppen för . Detär också viktigt att de flexibla mekanismerna kanstimulera ett ökat engagemang från marknaden, genomatt svenska företag får drivkrafter att handla ochinvestera. har jämfört med många andraindustriländer kommit långt när det gäller minskningav utsläppen av koldioxid. Detta innebär emellertidsom regeringen påpekar att marginalkostnaden förbegränsning av koldioxidutsläpp är högre än förmånga andra industriländer. Användningen avKyotoprotokollets flexibla mekanismer kan minskakostnaderna för åtagandena betydligt. Utskottetanser därför i likhet med regeringen att det finnsskäl att vid kontrollstationen , somkomplement, överväga ett mål som innefattar deflexibla mekanismerna. Det nationella målet om attminska utsläppen av växthusgaser med skalldock uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkoreller med flexibla mekanismer.Enligt skall på ettsystem som bygger på vetenskapligt tillvägagångssättutvecklas för att beräkna upptagen i sänkor ochdärmed de krediter som parterna får tillgodoräknasig. Det finns som regeringen påpekar en kvalitativtviktig skillnad mellan att minska koncentrationen avväxthusgaser genom att minska utsläppen vid källanoch genom upptag i kolsänkor. Upptag i kolsänkorinnebär en tidsbegränsad lagring av kol. Detupplagrade kolet släpps förr eller senare ut i formav koldioxid, t.ex. till följd av avverkning,insektsangrepp, sjukdomar eller skogsbränder.Utskottet instämmer därför i regeringens bedömningatt aktiviteter som syftar till att öka upptaget avväxthusgaser i kolsänkor i första hand har betydelseför att vinna tid i strävan efter att reducerakoncentrationen av växthusgaser i atmosfären.Riksdagen har vid tidigare tillfälle konstaterat(prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr.1992/93:361) att kolsänkor skall ses som enkompletterande åtgärd till huvudstrategin att minskautsläppen av koldioxid. Det fordras som regeringenpåpekar bl.a. ett väl fungerande system förbestämning och verifiering av förändringar ikollagren och i flödena av växthusgaser på nationelloch lokal nivå för att kunna bedriva en effektivpolitik syftande till ökat koldioxidupptag i skog,skogs- och jordbruksmark. En grundförutsättning ärockså att det råder klarhet från vetenskapligsynpunkt om vilka effekter olika åtgärder syftandetill ökat koldioxidupptag har samt att man utifråndetta kan utveckla styrmedel som kan integreras i depolitikområden som berörs. Åtgärder för att ökaeller vidmakthålla kolupptaget i sänkor kan kommaatt stå i konflikt med natur- ochkulturmiljövårdsintressen såsom skydd av biologiskmångfald, liksom utvecklingen av biobränslen. Likasåkan en politik för främjande av kolsänkor påverkaandra viktiga samhällsintressen, såsomskogsnäringens konkurrenskraft. Politiken bör såsomregeringen anför därför utformas så att denintegreras med miljö-, jordbruks- och skogsbruks-,kultur- och allmänpolitiska hänsyn på ett sätt sombidrar till ett mer uthålligt skogs- och jordbruk.Utskottet biträder mot bakgrund av dessa olikaaspekter regeringens avsikt att utredaförutsättningarna för att främja kolsänkor.Utskottet tillstyrker vad regeringen föreslår iden del det avser flexibla mekanismer och kolsänkoroch anser att bör lämna motionerna MJ9(kd) yrkandena 1 och 2, MJ10 (kd) yrkandena 1113och 30, MJ14 (c) yrkande 2, MJ16 (mp) yrkande 4 samtMJ519 (kd) yrkande 1 delvis utan vidare åtgärd. Närdet gäller motion MJ9 (kd) yrkandena 3 och 4 villutskottet utöver vad som anförts hänvisa till vadsom redovisas om målen för avfallspolitiken iavsnittet Skatt som styrmedel nedan. Därmed avstyrksberörda motionsyrkanden.När det gäller frågan om innebörden avmiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan villutskottet anföra följande. Med utgångspunkt i IPCC:sscenarier bör ackumulationen av halten avväxthusgaser i atmosfären plana ut på en nivå somunderstiger 550 ppm. Regeringens förslag är attSverige skall verka internationellt för att detglobala arbetet inriktas mot detta mål. För svensktvidkommande innebär det enligt regeringen attutifrån de prognoser för befolkningsökningen ivärlden och som finns till hands ,IPCC:s beräkningar samt strävan mot globalkonvergens av utsläppsnivåerna, de svenskautsläppen bör minska till högst 4,5 tonkoldioxidekvivalenter per person och år, för attdärefter minska ytterligare. De nuvarande svenskautsläppen av de sex växthusgaserna motsvarar enligtregeringen koldioxidekvivalenter per person.Förslaget innebär därför en minskning med närmarehälften av den totala mängden utsläpp. För mångaandra industriländer innebär en minskning till 4,5ton per person och år en betydligt störreutsläppsminskning. Utskottet anser i likhet medregeringen att med kraft bör driva frågan omatt utsläppen, räknade som koldioxidekvivalenter perperson, globalt sett närmar sig en gemensam nivå.För att detta mål skall kunna nås är det nödvändigtmed internationellt samarbete och insatser i allaländer. Utskottet instämmer i regeringens bedömningoch tillstyrker propositionen i denna del. Därmedavstyrker utskottet motion MJ16 (mp) yrkandena 2 och3.Sammanfattningsvis instämmer utskottet i debedömningar som regeringen redovisar och föreslårdärmed att godkänner vad som ipropositionen förordas om mål för den svenskaklimatpolitiken. Mot bakgrund härav avstyrkerutskottet motion MJ11 (m) yrkandena 1 och 2.Det internationella samarbetet föratt motverka klimatförändringarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motioner omökad roll för EU i klimatpolitiken (fp), omytterligare internationella åtgärder och ominternationellt initiativ tillrenoveringsprogram samt om miljöavgifter m.m.inom EU (alla kd). Vidare avstyrker utskottetflera motionsyrkanden med olika förslag medavseende på europeisk handel medutsläppsrätter (kd) och trafikavgifter m.m.inom EU (kd, c). Utskottet avstyrker dessutomett motionsyrkande med olika förslag tillinriktning på det internationellaklimatarbetet (mp), ett motionsyrkande omeuropeisk beskattning av flygbränsle (kd)samt ett yrkande om en omprövning avförsiktighetsprincipen (m).MotionernaKyotoöverenskommelsen var enligt motion MJ521 (fp)en stor framgång för EU. Utan ett mycket enträgetarbete från EU:s sida hade klimatkonventionen intekunnat omsättas i ett faktiskt åtagande från i-ländernas sida att reducera sina utsläpp. För attöka effektiviteten i klimatarbetet bör EU ges maktöver klimatpolitiken. Att unionen agerat gemensamtutåt har lett till goda resultat. krävs gemensamtgenomförande också inom (yrkande 8). Enligtmotion MJ15 (fp) yrkande 1 är EU det naturligaorganet för gemensamt agerande, varför det krävs ettgemensamt genomförande också inom Europa.Kristdemokraterna framställer krav på en radåtgärder som bör vidtas inom EU på klimatområdet imotion MJ10 (kd). Enligt motionen bör riksdagenförelägga regeringen att komplettera propositionenmed ett samlat förslag till ytterligare åtgärderutifrån ett internationellt perspektiv (yrkande 1).Motionärerna anser dessutom att EU bör kunna fattabeslut om miljöavgifter även med kvalificeradmajoritet (yrkande 3). Vidare bör regeringen arbetaför att det införs miniminivåer för miljöavgifter iEU (yrkande 4). Handeln med växthusgaser bördessutom komma i gång inom EU (yrkande 5).Motionärerna förordar dessutom ett initiativ tillett renoveringsprogram inom bostadsbeståndetsyftande till energibesparing och minskade utsläppav växthusgaser (yrkande 6). Regeringen bör dessutomverka för ett konvergensprogram inom EU avseendebeskattning av energiintensiv industri (yrkande 7).Vidare bör det införas gemensamma trafikavgifter ochen kilometerskatt för tunga fordon inom EU (yrkande8). Regeringen bör dessutom verka för att frågan omatt på EU-nivå införa helgstopp för tung trafikutreds (yrkande 9). Slutligen bör regeringen tainitiativ till en gemensam hållning inom EU avseendemöjligheterna att miljöbeskatta flygbränsle (yrkande10). Enligt motion MJ519 (kd) yrkande 1 delvis börregeringen verka för internationella åtgärder så attdet byggs upp en marknad för utsläppsrätter inomvissa regioner och globalt. Enligt motionMJ14 (c) yrkande 6 bör regeringen driva på för attändra förslag om att skattenivånför biodrivmedel inte får vara lägre än avmotsvarande skattenivå för bensin och diesel.Miljöpartiet ställer också en rad krav på Sverigesagerande inom EU i motion MJ16 (mp). Enligt motionenbör arbeta för att det införs en miniminivåpå koldioxidskatt inom EU, och i samband medvärldstoppmötet i bör verka föratt en process inleds i syfte att resultera i eninternationell koldioxidskatt som omfattarbunkerbränslen vid internationella transporter. Tilldess det finns en koldioxidskatt inom EU bör Sverigedessutom ta initiativ till att likasinnade nationer,i första hand i vår närhet, enas om en samordnadsuccessiv upptrappning av de nationellakoldioxidskatterna. EU:s mineraloljedirektiv börändras så att alla biobränslen gynnas. Undantagetför beskattning av biobränslen, exempelvis etanol,skall i enlighet härmed förlängas till år 2015.Under förhandlingarna om nästa åtagandeperiod börSverige driva att mål om sammanlagda utsläppsnivåerskall kompletteras med mål om utsläpp per person.Sverige bör dessutom spela en aktiv och pådrivanderoll för att även bunkerbränslen för flyg ochsjöfart skall ingå i beskattningssystem och iutsläppskvoter. bör vidare verka aktivt ochpådrivande för att multilateralafinansieringsinstitutioner slutar satsa på fossilaprojekt som motverkar internationella klimatmål.Klimatstörande subventioner bör avskaffas inom EU.Exempel på sådana är subventioner till kolbrytning(yrkande 21). Enligt motion MJ209 (m) yrkande 12 börSverige verka för ett EU-system för handel medutsläppsrätter avseende koldioxid från samtligaenergiproduktionsanläggningar av väsentlig storlek.Motionären i motion MJ12 (m) ifrågasätter om inteförsiktighetsprincipen bör omprövas.Utskottets ställningstagandeI den nu aktuella propositionen redogör regeringeningående för det globala samarbetet och gemenskapensklimatpolitik. Regeringen har även i proposition2000/01:130 Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier redogjort för och EU:sroll i det internationella miljösamarbetet, vilketockså inkluderar klimatpolitiken. har sedanmedlemskapets början varit ett av de pådrivandeländerna på miljöpolitikens område. GenomAmsterdamfördraget har miljöpolitiken givits en merframträdande plats genom att fördraget bl.a.fastlägger att hållbar utveckling nu är ett av degrundläggande målen för EU-samarbetet och att kravetpå integrering av miljöhänsyn i andra politikområdenhar förtydligats. Efter Amsterdamfördragetsikraftträdande tog initiativ till ett arbetepå bred front med att integrera miljöhänsyn ochhållbar utveckling i andra politikområden inom EU,den s.k. Cardiffprocessen. Inför Europeiska rådetsmöte i hade nio olikarådskonstellationer utformat, eller fått i uppdragatt utforma, strategier för integrering avmiljöhänsyn och hållbar utveckling inom respektivepolitikområde. Det gällde bl.a. råden för energi,transport, jordbruk, inre marknad och industri. Vidmötet i uppmanades kommissionen attutarbeta ett förslag till EU-strategi för enekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbarutveckling. Regeringen har aviserat avsikten attverka för att det arbete som bedrivs inom områdetintegrering av miljöhänsyn och hållbar utvecklingbreddas och fördjupas. Genom en övergripandestrategi för hållbar utveckling ges en möjlighet attförbättra samstämmigheten mellan EU-politiken inomde ekonomiska och sociala områdena och miljöområdet.Som regeringen påpekar är det för att denna strategiskall lyckas avgörande att verka för en hållbarutveckling inom de samhällssektorer som medverkartill en hög miljöbelastning såsom energi-,transport- och jordbrukssektorerna. Regeringen anseratt det är av betydelse att integrationen avmiljöhänsyn och hållbar utveckling fortgår inom allarelevanta delar av EU:s politik. EU:s nyamiljöhandlingsprogram bör bli ett viktigt instrumenti arbetet för en hållbar utveckling genom att detanger vilka miljöpolitiska mål som unionen börsträva mot och genom attunderlätta det sektorsvisa arbetet med att integreramiljöhänsyn och hållbar utveckling i . I arbetet med att bredda ochfördjupa miljöintegrationen i olika politikområdeninom EU kommer även och EU:s arbete med attdriva miljö- och hållbarhetsaspekterna inomVärldshandelsorganisationen (WTO) att vara av storvikt.Inom EU finns en strävan att, i syfte attsäkerställa att åtagandena under Kyotoprotokolletnås, vidta gemensamma eller samordnade åtgärder somett komplement till medlemsländernas nationellastrategier för att minska utsläppen av växthusgaser.I det syftet har börjat utarbeta enklimatstrategi med konkreta åtgärder. För att kunnapåskynda arbetet med redan lagda förslag samt föratt kunna lägga nya förslag arbetar kommissionen meddet s.k. Europeiska programmet motklimatförändringar (European Climate ChangeProgramme, ECCP). Resultatet redovisades i juni 2001i en slutrapport. Sex nyckelområden bedöms som mestlämpade att börja arbeta inom. Några avdessa nyckelområden är användning av icke fossilakällor i energitillförseln, förbättring avenergieffektiviteten, framför allt inom industrin,hushållen och servicesektorn samt åtgärder för attöka energieffektiviteten inom transportsystemet.Grupperna har i rapporten lagt förslag till olikaåtgärder, och presenteradekommissionen i ett kommissionsmeddelande vilkaförslag till strategier och åtgärder man avser attlägga fram som ett första steg i genomförandefasenav ECCP.Det anförda innebär enligt utskottet att syftetmed motionerna MJ10 (kd) yrkandena 1 och 6, MJ15(fp) yrkande 1 och MJ521 (fp) yrkande 8 i alltväsentligt är tillgodosett. När det särskilt gällerkraven i motion MJ10 (kd) yrkandena 3, 4 och 7 omatt EU skall kunna fatta beslut om miljöavgifter medkvalificerad majoritet och om miniminivåer förmiljöavgifter inom EU vill utskottet framhålla attSveriges inställning är att det skall varaenhällighet på skatteområdet men att i EG-fördragenges vissa möjligheter till närmare samarbete mellanvissa medlemsländer och beslut med kvalificeradmajoritet. Inom EU prövas för närvarandeförutsättningarna för ett närmare samarbete påenergiskatteområdet, vilket också skulle medgeminimiskattenivåer (se vidare nedan). Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att intebör vidta några åtgärder med anledning av nubehandlade motioner.EG-kommissionen har till och rådetnyligen lagt förslag till direktiv om system förhandel med utsläppsrätter för växthusgaser inomgemenskapen (KOM(2001)581). Kommissionen föreslåratt direktivet skall omfatta samtligaväxthusgaser som omfattas av Kyotoprotokollet. I enförsta fas, 20052007, omfattar systemet dock enbartkoldioxidutsläpp. Direktivförslaget innefattarutsläpp av växthusgaser från kraft- och värmeverkmed en tillförd effekt som överstiger 20 MW, samtenergiintensiv industri. Detta motsvarar avEU:s totala koldioxidutsläpp. Enligt förslaget kanantalet sektorer som omfattas av handeln ändras viden framtida översyn av direktivet. Kommissionenföreslår att systemet skall vara obligatoriskt ochatt medlemsstaterna delar ut utsläppsrätterna gratistill de deltagande anläggningarna för perioden20052007. Syftet är att ge lika villkor förkonkurrensutsatt industri i medlemsstaterna.Kommissionen kommer att göra en översyn averfarenheterna av direktivet och på grundval avdetta föreslå eventuella förändringar och lämna enrapport om detta . Utskottetanser att motionerna MJ10 yrkande 5, MJ209 (m)yrkande 12 och MJ519 (kd) yrkande 1 delvis motbakgrund av det anförda bör lämnas utan vidareåtgärd.Regeringen redogör i förevarande proposition förde åtgärder som vidtagits inom transportsektorn inomramen för Cardiffprocessen och påpekar att EU:stransportministrar antog enrådsresolution om integrering av miljö och hållbarutveckling i transportpolitiken (7329/01 TRANS 48ENV 136). Resolutionen innebär bl.a. atttransportministrarna enades om vilka krav etthållbart transportsystem skall uppfylla. Kravenlyfter fram de ekonomiska, sociala och ekologiskadimensionerna av hållbar utveckling. Dessa kravligger väl i linje med målen för den svenskatransportpolitiken. Transportministrarna konstaterarockså att ytterligare åtgärder är nödvändiga för attuppnå ett hållbart transportsystem. Prioritet börges till sådana åtgärder som minskar utsläppen avväxthusgaser, partiklar och buller samt minskarpåverkan på landskapet. Transportministrarnabetonade också att integreringen av miljöhänsyn kanskapa nya affärsmöjligheter, stimulera ekonomisktillväxt och skapa nya arbetstillfällen.Resolutionen lyfter också fram ett antalprioriteringar för de närmaste årens arbete. Tillprioriteringarna hör att närmare undersökamöjligheterna för en EU-strategi som påskyndarintroduktionen av ny teknik och förnybara drivmedeli transportsystemet. Nästa översyn av strategin ochde prioriterade insatserna skall ske andra halvåret2002. Utskottet vill i sammanhanget dessutomframhålla att i en vitbok(KOM(2001)370) har aviserat avsikten att ta fram ettnytt vägavgiftsdirektiv i syfte att uppmuntra mereffektiva och rättvisa vägavgiftssystem för tungalastbilar. Regeringen har tillsatt en kommitté föröversyn av vägtrafikbeskattningen (Fi 2001:08).Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2003.Regeringen redogör ingående för dessa frågor iproposition 2001/02:20 Infrastruktur för ettlångsiktigt hållbart transportsystem och framhålleratt detta arbete kräver att man nära följer deneuropeiska utvecklingen inom området. Det handlardels om det pågående lagstiftningsarbetet, dels omutvecklingen avseende införda och planeradekilometerskattesystem i andra länder. Enligtregeringen bör resultatet redovisas så snart deninternationella utvecklingen medger en relevantanalys. Regeringen avser att återkomma i frågan.Utskottet avstyrker mot bakgrund härav motionernaMJ10 (kd) yrkandena 8 och 9 samt MJ14 (c) yrkande 6.Inom EU har verkat för att nuvarandemineraloljedirektiv byggs ut till ett energi- ochkoldioxidskattedirektiv. Dessa ansträngningar leddefram till att lade framett förslag till ett nytt direktiv om beskattning avenergiprodukter, KOM(97)30. Förslaget, som ännu inteslutbehandlats i ministerrådet, innebär en störreflexibilitet än nuvarande regler vad avsermöjligheterna till skattedifferentieringar avbränslen utifrån miljöegenskaper. Målsättningen äratt skattebasen skall utvidgas till att omfattasamtliga energiprodukter och att allaenergiprodukter skall omfattas av en positivminimiskattesats, dvs. även el, kol och naturgas.Även biobränslen kommer att omfattas av förslaget.Medlemsländerna kommer dock att vara fria atttillämpa reducerade skattesatser eller fullskattebefrielse för biobränslen. stöder istort förslaget och verkar för ett snart antagande.Som utskottet tidigare påpekat bör docksvårigheterna att nå en överenskommelse som innebärett åtagande att införa en positiv skattesats församtliga energiprodukter inte underskattas.Utskottet anser att det är ett viktigt svensktintresse att gemensamma minimiregler för beskattningav energi och koldioxid kan uppnås. mening driver aktivt frågan omenergi- och koldioxidbeskattning i olikainternationella forum och samarbetar härvid medandra likasinnade länder.Utskottet har från inhämtat attdet inom (International Civil AviationOrganization) och IMO (International MaritimeOrganization) pågår arbete för att finna vägar attminska utsläpp från internationella luft- ochsjötransporter. En möjlig form kan vara eninternationell koldioxidskatt, men även andra vägarär möjliga. Inom klimatkonventionen diskuteras vägaratt allokera dessa utsläpp. hardessutom lagt ett förslag om alternativa bränslenför vägtransport och om åtgärder för att främjaanvändningen av biobränslen samt om en ändring avmineraloljedirektivet (92/81/EEG) som möjliggörskattereduktion för biodrivmedel (KOM(2001)547slutlig). Enligt vad utskottet erfarit försökerSverige tillsammans med övriga länder inom EU finnavägar att få in bunkerbränslen i diskussionen omåtaganden och styrmedel. Emellertid råder enighet omatt dessa diskussioner primärt skall föras inomramen för och . Slutligen bör det påpekasatt det inom EU pågår arbete med att fasa ut dekolsubventioner som finns. Dessa subventioner skallomförhandlas i samband med att Fördraget om kol- ochstålunionen upphör. verkar för ett slutdatumför subventionerna. Med det anförda som grundavstyrker utskottet motion MJ16 (mp) yrkande 21 iden mån den inte kan anses tillgodosedd.Den 2 mars 2000 presenterade kommissionen i ettmeddelande till bl.a. rådet och Europaparlamentetresultaten från en oberoende studie om vilkaeffekter en skatt på kommersiellt flyg kan komma attfå (Beskattning av bränsle för luftfartyg(KOM(2000)110 slutlig). Kommissionen anser att dessförslag om att tillåta medlemsstaterna att påfrivillig basis beskatta bränsle som används förinrikesflygningar eller, genom bilateralaöverenskommelser, för flygningar inom gemenskapensamt att internationellt arbeta för att en sådanskatt införs globalt är berättigat och bör antas.Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inära samarbete med kommissionen och inom ramen förICAO intensifiera arbetet för att skatt påflygbränsle eller andra instrument med liknandeverkan skall införas globalt.