bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Kravetpå skatt för den uppskjutna vinstenkvarstår även om de mottagna andelarnahelt skulle förlora sitt värde. Dekomplikationer som uppkommer för denenskilde i fall som dessa haruppmärksammats under år 2001.Skatteutskottet behandlade i sittyttrande över budgetpropositionen hösten2001 (yttr. 2001/02:SkU1y) och undermotionsbehandlingen (bet.2001/02:SkU15) motioner som tog upp deproblem som uppkommer när en företagarefår betalt för sitt företag i andelar somsedan förlorar sitt värde. Vid den senarebehandlingen hade ett analysarbetepåbörjats i , och dendå aktuella motionen avstyrktes medhänvisning till detta arbete.Finansdepartementet presenterade den 12april 2002 en promemoria om 3:12-reglernaoch reglerna om andelsbyten. I promemorianredovisades fyra tänkbara lösningar påproblemet. I tre modeller mildrasbeskattningen av uppskovsbeloppet på olikasätt om de tillbytta andelarna sjunker ivärde. I den fjärde modellen betraktasandelsbytet inte som en försäljning, utanbeskattningen sker först när de tillbyttaandelarna avyttras och då efter särskildaregler.I april 2002 tog skatteutskottet uppfrågan till förnyade överväganden medanledning av att det arbete som pågickvisat sig vara så komplicerat att beredningen inte beräknades kunna slutförasunder våren. För att de berörda småföretagarna skulle få besked i någon formom hur regelsystemet bör förändrasföreslog utskottet att skulletillkännage för regeringen att den skaåterkomma till med ett förslagtill en retroaktivt verkande lagändringsom eliminerar de effekter som uppstår iförlustsituationer till följd av att etttjänstebelopp ska tas upp till beskattningav den som genom ett uppskovsgrundandeandelsbyte har avyttrat andelar i ettfåmansföretag. Utskottet uttalade attregeringen senast skulleåterkomma till med enproposition. biföll den 16 maj2002 utskottets förslag ( bet.2001/02:SkU29).Regeringen har den 13 november 2002avlämnat proposition 2002/03:15 Utvidgningav reglerna om framskjuten beskattning vidvissa andelsbyten som behandlar den nuaktuella problematiken.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Sk417yrkandena 14 och 15 av . (m) anför motionärerna att riksdagenbör lagstifta på egen hand om regeringeninte lägger fram något förslag, ochmotionärerna föreslår att fattarbeslut om att en försäljning avfåmansbolag där likvid erhållits i andelaroch med villkor om att andelarna inte fårsäljas förrän i sinhelhet ska beskattas i inkomstslagetkapital. Beslutet bör gälla fr.o.m. den 1januari 1999. Motionärerna anför vidareatt även kontantbegränsningen vid uppskovger orimliga effekter eftersom beräkningenutgår från andelarnas nominella värde, ochde föreslår att regeringen får återkommamed ett förslag om att denna regelavskaffas fr.o.m. den 1 januari 1999.I liberalernas motion Sk382yrkande 22 av m.fl. (fp)anförs att de problem som uppkommer viduppskovsgrundande avyttring avfåmansföretag mot andelar också kanuppkomma i närliggande fall, och de begärett tillkännagivande om att regeringen börbeakta detta förhållande vid sinutformning av den aviserade propositionen.I motion Fi286 yrkande 23av m.fl. (c) anförs att detblivit uppenbart att 3:12-reglerna gerupphov till problem för dem som såltföretag och fått betalt i andelar somsedan sjunkit i värde. Motionärernanoterar att regeringen lämnat enlagrådsremiss i ärendet men anser attriksdagen under alla omständigheter måstefatta ett beslut vid behandlingen avbudgetpropositionen för . Deföreslår därför att beskattningen avvinster vid andelsbyten ändras på ettsådant sätt att andelsägare kan välja ombeskattning ska ske vid andelsbytet ellervid den slutliga försäljningen.I motion Fi261 av Per ()anförs att de problem som visat siguppkomma vid uppskovsgrundande andelsbytenockså kan uppkomma i andra fall. Gälleravyttringen konvertibler ellerteckningsoptioner eller lägger kontantbegränsningsregeln hinder i vägen kanbeskattningskonsekvenserna bli desamma.Motionären begär ett tillkännagivande omatt det bör utredas om en begränsning tilluppskovsfallen inte leder till att likafall behandlas olika.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet framhåller i sitt yttrandeatt regeringen avlämnar enproposition till med förslag omändrade regler för beskattningen av vissaandelsbyten och att de nya reglerna undervissa förutsättningar ska få tillämpasretroaktivt på andelsbyten som skett undertiden den 1 januari 1999-den 31 december2002. Utskottet ser positivt på attregeringen har avlämnat en proposition meddet förslag till en retroaktivt verkandelagändring som begärt och avseratt ta ställning till den närmareutformningen av de föreslagna lagändringarna under den fortsattariksdagsbehandlingen av regeringensförslag. Utskottet noterar att de förslagsom läggs fram i propositionen intebeaktats vid regeringens inkomstberäkning.Skatteutskottet anser att den fortsattariksdagsbehandlingen av regeringensförslag bör avvaktas och avstyrker därförde aktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker därför motionernaFi261 (v), Fi286 (c) yrkande 23, Sk382(fp) yrkande 22 och Sk417 (m) yrkandena 14och 15.Finansutskottet beaktar de förslag somregeringen lägger fram i proposition2003/03:15 vid den inkomstberäkning somgörs i detta ärende (se avsnitt 3.11Beräkning av statsbudgetens inkomster för2003).3.4.3 Beskattning av royaltyinkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omskattefrihet och kapitalbeskattning avroyalty.Jämför reservationerna 8 (m) och 10 (kd).BakgrundRoyalty ska enligt huvudregeln beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet. Omroyalty grundar sig på anställning ellerpå uppdrag eller tillfällig verksamhet sominte ingår i en näringsverksamhet ska dendock tas upp i inkomstslaget tjänst.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 27 av m.fl. (m)anförs att den nuvarande beskattningen avroyalty från uppfinningar och patentdriver uppfinningsrika innovatörer ilandsflykt i stället för att slå vakt omderas kompetens för att utveckla nya idéeri . Motionärerna föreslår attroyalty beskattas i inkomstslaget kapitalfr.o.m. år 2003.I motion Sk383 yrkande12 av Per m.fl. (kd) anförs attSverige har en onormalt stor export avpatent och uppfinningar som exploateras iandra länder, och de föreslår attroyaltyinkomster befrias från skatt de tvåförsta åren för att därefter beskattas sominkomst av kapital.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det bör undvikasatt införa särskilda skattestimulanser förviss typ av verksamhet. Förslag omskattefrihet förroyaltyinkomster har tidigare föreslagitsav (SOU 1993:84)men har inte ansetts vara aktuella attgenomföra. Utskottet avstyrker motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi287(m) yrkande 27 och Sk383 (kd) yrkande 12.3.5 Social- och arbetsgivaravgifterTabell 41. Huvudgrupp 1200 Socialavgifteroch allmän pensionsavgift*grafiskt element borttaget*3.5.1 Förändrade nivåer för socialavgifterm.m.Utskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom förändrade nivåer för socialavgifternaoch avstyrker motionsförslagen omutvidgning av den regionala nedsättningen,höjning av den generella nedsättningenm.m.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundSocialförsäkringarna finansieras av allmänpensionsavgift, socialavgifter, statligålderspensionsavgift och allmännaskattemedel.Den nya socialavgiftslagen (2000:980),som trädde i kraft ,innebär främst en lagteknisk och språkligbearbetning av de tidigare bestämmelsernaom socialavgifter samt en anpassning tillden nya socialförsäkringslagen (1999:799).Socialavgifter utgörs avarbetsgivaravgifter och egenavgifter ochtas ut för att finansiera systemen försocial trygghet.Arbetsgivaravgifter betalas avarbetsgivare och andra personer som ger utersättning som är avgiftspliktig enligt 2kap. Avgiftspliktigersättning är främst löner, arvoden ochandra skattepliktiga förmåner.Avgiftsunderlaget för beräkning avarbetsgivaravgifter består av summan av deavgiftspliktiga ersättningar som harutgetts under en kalendermånad.Arbetsgivaravgifterna uppgår till 30,13 %av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgiften utgör ,arbetsmarknadsavgiften ocharbetsskadeavgiften 1,38 %.Egenavgifter betalas av fysiska personersom har avgiftspliktig inkomst enligt 3kap. I första handbetalas egenavgifter för överskott avnäringsverksamhet i vilken den som harinkomsten har arbetat i inte oväsentligutsträckning. Egenavgifterna uppgår till28,av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgiften utgör ,arbetsskadeavgiften ocharbetsmarknadsavgiften 3,30 %.Vid beräkning av arbetsgivaravgifternagäller att en arbetsgivare fårgöra avdrag av avgiftsunderlaget,dock högst med , vilket motsvararen årlig lönesumma på . När detgäller beräkning av egenavgifter fåravdrag göras av avgiftsunderlaget,dock högst med , vilketmotsvarar ett avgiftsunderlag på 180 000kr.Sverige hade tidigare även en regionalnedsättning av socialavgifterna mentvingades upphöra med nedsättningen medanledning av att idecember 2000 inte fann stödet förenligtmed . Dessa reglertillät driftsstöd i endast i formav bidrag till transport av varor. Sverigeutnyttjade denna möjlighet genomstödformen regionalt transportbidrag. Iövrigt kunde driftsstöd endast lämnas inomramen för s.k. försumbart stöd. Detinnebär att offentligt stöd till ettenskilt företag inte får uppgå till mer änsammanlagt under entreårsperiod. En sådan period kan sedanföljas av en ny treårsperiod.Genom lagen (2001:1170) om utvidgning avde särskilda avdragen enligtsocialavgiftslagen (2000:980), som träddei kraft , infördes enregional stimulans för företagandet istödområde A. Lagen är utformad så att denryms inom ramen för det s.k. försumbarastödet. Företag inom sektorerna kol ochstål, jordbruk, vattenbruk och fiske samttransport är därmed uteslutna. Stimulansenlämnas genom utvidgade avdrag på ,utöver avdragen på , vid beräkningen avarbetsgivaravgifter och egenavgifter.Avdragen är maximerade på samma sätt somavdragen på . Det utvidgade avdragetavseende arbetsgivaravgifter är därförmaximerat till ochavseende egenavgifter till perår.Den 23 juli 2002 upphörde fördraget omupprättande av Europeiska kol- ochstålgemenskapen att gälla. Det innebär attdet inte längre finns något EG-rättsligthinder att låta verksamhet inom kol- ochstålindustrin omfattas av det särskildaavdraget. Regeringen har i proposition2002/03:5 Vissa mervärdesfrågor m.m. lagtfram ett förslag om upphävande avbestämmelsen att lagen inte ska tillämpaspå verksamhet inom kol- och stålindustri.Arbetsgivare och egenföretagare ska ocksåenligt lagen (1994:1920) om allmänlöneavgift betala allmän löneavgift med2,69 %.BudgetpropositionenI propositionen (avsnitt 8.2.2, punkterna28 och 29) föreslår regeringen ändringarav enskilda avgiftssatser medan det totalaavgiftsuttaget behålls oförändrat.Regeringen framhåller att ett syfte medden förändrade avgiftsstruktur somriksdagen beslutat med anledning avbudgetpropositionen för (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr.1997/98:36) var att inom ramen för ett iprincip oförändrat avgiftsuttag skapabättre samstämmighet mellan inkomster ochutgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet.Underlaget för socialavgifterna beräknastill totalt ca för2003.För 2003 beräknas de kostnader somsjukförsäkringsavgiften ska täcka uppgåtill . Regeringenföreslår därför attsjukförsäkringsavgiften iarbetsgivaravgifterna höjs till avavgiftsunderlaget och till avavgiftsunderlaget i egenavgifterna.För 2003 beräknas de kostnader somarbetsskadeavgiften ska täcka uppgå till6,. Regeringen föreslårdärför att arbetsskadeavgiften iarbetsgivaravgiften och i egenavgiftensänks till av avgiftsunderlaget.För 2003 beräknas de kostnader somarbetsmarknadsavgiften ska täcka uppgåtill . Regeringenföreslår därför att arbetsmarknadsavgifteni arbetsgivaravgifterna sänks till 3,70 %av avgiftsunderlaget och till avavgiftsunderlaget i egenavgifterna.Eftersom de ovan föreslagnaförändringarna således inte ska leda tillnågon förändring av det sammantagnauttaget av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter, föreslår regeringen enhöjning av den allmänna löneavgiften med0,till avavgiftsunderlaget.Förändringarna i avgiftsnivåerna föreslåsgälla från den 1 januari 2003.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 39 av m.fl. (m)begärs att företag inom sektorernajordbruk, vattenbruk och fiske meddriftställe i stödområde A också skaomfattas av den regionala nedsättningen avsocialavgifterna.I motion Sk382 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 25 begärsett tillkännagivande om att underlaget förden generella nedsättningen av arbetsgivar-och egenavgifterna ska höjas förarbetsgivaravgifterna till 1,5 miljonerkronor och för egenavgifterna till över300 . I motion Fi232 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) finns ett likartatyrkande. Förslagen beräknas minska statensinkomster med för2003 och med för2004.I motion Sk383 av PerLandgren m.fl. (kd) yrkande 5 begärs etttillkännagivande om generell nedsättningav arbetsgivar- och egenavgifter med 7procentenheter på lönesummor upp till900 respektive 250 000 kronorfr.o.m. Samma yrkande framställs imotion Fi256 yrkande 15 av . (kd). Förslaget beräknas minskastatens inkomster med 3 160 miljonerkronor . I motion Fi256 yrkande 16begärs ett beslut om höjdaarbetsgivaravgifter , varav0,på sjukförsäkringsavgiften medanledning av införande av ytterligare enkarensdag, påföräldraförsäkringsavgiften med anledningav ökade förmåner inomföräldraförsäkringen och på allmänlöneavgift med anledning av växling motlägre inkomstskatt. Förslaget beräknas ökastatens inkomster med 4 680 miljonerkronor och med 4 930 miljonerkronor för 2004.I motion Fi286 yrkande 18av m.fl. (c) begärs att dengenerella nedsättningen av arbetsgivar-och egenavgifterna ska uppgå till upptill nuvarande maximala underlag.Motionärerna anför att förslaget främjarde mindre företagen. Förslaget innebär enminskning av statens inkomster med och med . I motion Fi286yrkande 19 begärs att nedsättningen avarbetsgivaravgiften ska beräknas på denårliga lönesumman och inte som på enmånadsvis lönesumma. Enligt motionärernabehövs en sådan ändring för företag medstora säsongsvariationer. I samma motionsyrkande 20 begärs ett beslut om riktadesänkningar av arbetsgivaravgiften från2003 för inrättande av övergångsmarknader.Motionärerna anser att sådana riktadesänkningar är nödvändiga för att gearbetslösa förutsättningar att fåanställning. Sistnämnda förslag innebärinkomstminskningar för staten med 750miljoner kronor och med för 2004.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet anför att detinte finns utrymme för vare sig engenerell sänkning av socialavgifternaeller en höjning av underlagen föravgiftsnedsättning.Utskottet noterar i övrigt att Riksdagensrevisorer - på förslag av utskottet -gjorde en granskning av den nedsättning avsocialavgifterna om som infördes den 1januari 1997. Revisorerna konstaterade iförslag till (2001/02:RR2) attsyftet med stödet är att stimuleranyanställningar och uppmuntraegenföretagande. Konstruktionen av stödetinnebar dock att sysselsättningseffekternablev begränsade, medan de statsfinansiellakonsekvenserna blev stora. Orsaken härtillvar framför allt att nedsättningen endasti begränsad omfattning påverkadeföretagens anställningsbeslut. Revisorernaansåg att regeringen borde ges i uppdragatt redovisa effekterna avnedsättningen av socialavgifterna och attutvärderingen i första hand borde avsesysselsättningseffekter. Revisorernaföreslog att som sin mening skage regeringen detta till känna.Frågan behandlades i betänkande2001/02:FiU1. anförde attregeringen i proposition 2001/02:45 hadeföreslagit en utökad nedsättning avsocialavgifterna i stödområde A. Motbakgrund av att den generellanedsättningen av socialavgifterna varit ikraft en relativt begränsad tidsperiodsamt att regeringen avsåg att föreslåförändringar i nedsättningen gjordeutskottet bedömningen att en sådanutvärdering som revisorerna efterlyste förnärvarande inte var påkallad. Enutvärdering borde ske när det utvidgadesystemet varit i kraft . Därmedavstyrkte utskottet revisorernas yrkande.Beträffande krav påhöjda procentsatser för vissasocialavgifter är förslaget knutet tillreformer i form av införande avytterligare en karensdag, höjdaföräldraförsäkringsförmåner och sänktinkomstskatt. Eftersom utskottet inteanser att dessa reformer ska genomföraskan utskottet inte tillstyrka förslaget.Beträffande yrkande om attreduktionen av arbetsgivaravgifterna skaberäknas på den årliga lönesumman harutskottet i sitt av godkändabetänkande /01:SfU5 avstyrkt ettliknande motionsyrkande. I betänkandetbehandlade utskottet regeringensproposition /01:8 Ny socialavgiftslag,vari anfördes att betalningsperioden förarbetsgivaravgifter enligtsocialavgiftslagen av både systematiskaoch pedagogiska skäl borde vara densammasom i skattebetalningslagen. Utskottetansåg att bestämmelserna om månadsvisberäkning och betalning avarbetsgivaravgifterna av administrativaskäl då inte kunde ändras. Utskottetvidhöll i yttrande 2001/02:SfU1y dennainställning. Socialförsäkringsutskottetfinner inte skäl att nu göra en annanbedömning.Vad gäller förslag om ökadnedsättning av socialavgifterna i Norrlandkonstaterar utskottet att lagen omutvidgning av de särskilda avdragen enligtsocialavgiftslagen faller inom ramen fördet s.k. försumbara stödet enligt EU-regler. I lagen undantas därför företaginom bl.a. sektorerna kol- ochstålindustri, jordbruk, vattenbruk ochfiske. Enligt utskottets mening är detviktigt att stödet ges en utformning somär förenlig med de regler som gäller inomEU för statsstöd. Utskottet noterar attregeringen lämnat förslag om upphävande avbestämmelsen att lagen inte ska tillämpaspå verksamhet inom kol- och stålindustri.Det regionala avdraget vid beräkning avarbetsgivaravgifterna ska i första handavse sjukförsäkringsavgiften och därefterföräldraförsäkringsavgiften. Detsammagäller avdraget från egenavgifterna somdessutom ska avse arbetsskadeavgiften ochefterlevandepensionsavgiften. Utskottetsprincipiella inställning är att det börfinnas ett tydligt samband mellan desocialavgifter som erläggs och de olikaförmåner som dessa avgifter skafinansiera. Ett sådant samband är lagfästi den nya lagen om fördelning avsocialavgifter. En regional nedsättning avsocialavgifter avsedd att bl.a. stimulerasmåföretagandet i det aktuella stödområdetmåste betraktas som en del avregionalpolitiken. Mot bakgrund av dettaoch att det dessutom finnsavgifter/löneskatter som inte har tillsyfte att finansiera sådana förmåner kandet ifrågasättas, och särskilt vid eneventuell utvidgning av avdraget, om detär lämpligt att för en regional åtgärd tai anspråk avgifter som är avsedda attfinansiera vissa preciserade socialaförmåner som sjukpenning ochföräldrapenning. Utskottet kan såledesinte tillstyrka Moderaternasmotionsförslag.Med dessa påpekanden godtarsocialförsäkringsutskottet, såvitt avsersocialavgifter och löneskatter,regeringens beräkning av statsbudgetensinkomster för ochavstyrker de aktuella motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delarsocialförsäkringsutskottets bedömning ochtillstyrker propositionen punkterna 28 och29 och avstyrker motionerna Fi231 (m)yrkande 4, Fi256 (kd) yrkandena 15 och 16,Fi286 (c) yrkandena 18-20, Fi287 (m)yrkande 39, Sk382 (fp) yrkande 25 ochSk383 (kd) yrkande 5.3.6 Skatt på egendomTabell 42. Fastighets- ochförmögenhetsskatt*grafiskt element borttaget*3.6.1 FastighetsskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omfrysta taxeringsvärden, sänktfastighetsskatt och omläggningen till enkommunal avgift m.m.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundUttaget av fastighetsskatt på bostäder harsedan år 1996 kraftigt begränsats genom enrad successiva beslut. Detomräkningsförfarande som då infördes harinte tillämpats som avsett, utantaxeringsvärdena har i princip varit oförändrade . När"frysningen" av taxeringsvärdena upphördeår sänktes i stället skattesatsen försmåhus och är nu (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02:FiU1).Riksdagen beslutade omen begränsningsregel för fastighetskatten(prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3).Regeln, som bygger påFastighetsbeskattningskommitténs förslag,tar sikte på hushåll med låga inkomstersom har sin bostad i fastigheter med högataxeringsvärden och innebär attfastighetsskatten under vissaförutsättningar inte ska överstiga av hushållets sammanlagda inkomster.Vidare harFastighetstaxeringsutredningens förslag omatt omräkningsförfarandet vidfastighetstaxeringen ska tas bortgenomförts. I stället har det införts ettsystem för småhus-, hyreshus- ochlantbruksenheter som innebär attförenklade fastighetstaxeringar ska skemitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. För småhus innebär det atten förenklad fastighetstaxering ska skeförsta gången . Allmänfastighetstaxering för småhus kommer attske och . Småhusen omräknassista gången (prop. 2001/02:43,bet. 2001/02:SkU11).Regeringen har vidare aviserat ettförslag om en s.k. dämpningsregel somsyftar till att höjda taxeringsvärden inteomedelbart ska slå igenom på uttaget avfastighetsskatt. Meningen är att endast entredjedel av höjningen ska slå igenomunder taxeringsåret och lika mycket undervart och ett av de två därpå följandeåren.Regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skautreda fastighetsskatten, förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten.Uppdraget ska vara avslutat vid utgångenav . Kommittén ges möjlighet attpröva lösningar som kan innebära avstegfrån nu gällande principer förfastighetsbeskattningen. En förutsättningär dock att de fördelningspolitiskakonsekvenserna är acceptabla. En viktigutgångspunkt är en likformig beskattningav olika typer av tillgångar. Kommitténhar fått i uppdrag att åstadkomma ettregelsystem som både är enkelt ochrättvist.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 18 delvis, 19 och 21 av LennartHedquist m.fl. (m) föreslås atttaxeringsvärdena fryses nivå,att fastighetsskatten för småhus bestämstill och ochatt begränsningsregeln och dämpningsregelnupphävs. I motion Fi245 yrkande 1 av KarinEnström (m) begärs ett tillkännagivande omatt fastighetsskatten bör avskaffasomdelbart.I liberalernas motion Sk382yrkandena 8-10 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om attfastighetsskatten måste avvecklas ,systemet för taxering reformeras ochlikformighet mellan boendeformerupprättas. Motionärerna föreslår atttaxeringsvärdena fryses till nivåoch att skatten på reavinst vidbostadsrätts- och fastighetsförsäljninghöjs från till 30 %.I motioner Fi256yrkandena 13 och 14 av m.fl.(kd), Fi254 yrkandena 1-3 av Per Landgrenm.fl. (kd) och Bo216 yrkande 6 av AnnelieEnochson (kd) anförs att fastighetsskattenbör slopas helt för småhus (egna hem),bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar) och kommersiella lokaleroch industrienheter. Kommunerna ska istället ges rätt att ta ut en fast avgiftper småhus, per bostadslägenhet samt perkvadratmeter lokalyta för kommersiellalokaler och industrienheter. Den totalakommunala avgiften får inte överstigakommunernas självkostnader för gator/vägaroch parkering, räddningstjänst samt fysiskplanering. Reavinstskatten vid försäljningav privatbostadsfastighet och bostadsrätthöjs till den generella nivån på 30 %.I motion Fi286 yrkandena 9och 11 av m.fl. (c) föreslåsatt fastighetstaxeringsvärdenräknas om med en medianmodell i den undre och övrekvartilen tas bort. Motionärerna räknarmed att detta sänker taxeringsvärdena medca . De föreslår vidare attbegränsningsregeln upphävs eftersom denbygger på en omodernsambeskattningsprincip och inte behövs.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attfastighetsskatten utgör en del avkapitalinkomstbeskattningen och är enviktig inkomstkälla för att finansiera denoffentliga välfärden. Den beräknas geintäkter till staten på drygt 20 miljarderkronor. Utskottet är mot denna bakgrundinte berett att tillstyrka tillkännagivanden eller beslut som innebär attfastighetsskatten helt eller delvis avskaffas.