bet · GQ01NU3 · 2002-11-28 00:00:00 — Därtill måste, medrespekt för den folkomröstning som genomförts, år2010 återinföras som slutår förkärnkraftsavvecklingen. I likhet med vad som anförsi motion 2002/03:Fi275 är det ävenmycket angeläget att både energibeskattningen ochandra energirelaterade regelsystem premierarhållbarhet. Därtill är energieffektivisering ochenergisparande åtgärder av central betydelse.Målet för energipolitiken bör vara att, inom ramenför en ekologiskt bärkraftig utveckling på kort ochlång sikt, skapa förutsättningar för att förselandet med förnybar energi på ett sätt som medföratt näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor ochhushållen får rimliga kostnader. Varje energislagskall långsiktigt bära sina egna samhällsekonomiskakostnader, inklusive risk- och miljökostnader. Genomatt anpassa energisystemet till vad som ärlångsiktigt ekologiskt hållbart skapasförutsättningar i för såväl en robustekonomisk utveckling som en god social utveckling.För den fortsatta kärnkraftsavvecklingen skall - somMiljöpartiet tidigare påpekat i olika sammanhang -marknadsekonomiska styrmedel användas.Kärnkraftsproducenterna bör betala sina egnariskkostnader och ta fullt skadeståndsansvar för eneventuell reaktorolycka.Som framhålls i motion 2002/03:U324 (mp) ärövergången till förnybara energikällor en viktigfråga inom det europeiska samarbetet. Enskildamedlemsländer måste minska sitt beroende av såvälfossila bränslen som kärnkraft. Användningen avfossila bränslen måste begränsas på grund av derasklimatpåverkan och kärnkraften på grund av de riskerden medför i alla led, från brytning tillslutförvaring. Även risken för sabotage ochterrordåd mot kärnkraftsanläggningar och transporterav kärnavfall måste häri beaktas. Det är minuppfattning att det inte är förenligt att EU harpolitiska deklarationer om hållbar utvecklingsamtidigt som unionen stödjer användningen avfossila bränslen och kärnkraft. De stödformer som EUi dag har för kärnkraft och fossileldning måstedärför upphöra. Det gäller bl.a. de s.k.Euratomlånen och det regelverk som tillåterstatsstöd för stenkolsbrytning.Det sagda innebär att motion 2002/03:U324 (mp)tillstyrks i berörda delar. Övriga här aktuellamotionsyrkanden avstyrks.4. Stängningen av (punkt 3)av (), (), MariaLarsson (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2002/03:MJ420 yrkande12, 2002/03:N242 yrkande 2, 2002/03:N264 yrkande 3,2002/03:N301 yrkandena 5 och 6 och 2002/03:N390yrkande 3 och bifaller delvis motion 2002/03:N271yrkande 1.StällningstagandeRegeringens ambition är att återkomma till riksdagenunder med en bedömning om när enstängning av andra reaktor kan ske. Vimotsätter oss dock en förtida avvecklingen avkärnkraften som får negativa konsekvenser för miljönoch samhällsekonomin. Stängningen av Barsebäcksförsta reaktor har medfört stora kostnader förskattebetalarna, försämrat miljön och försvagat densvenska försörjningstryggheten. En fortsattavveckling kommer enligt vår uppfattning attytterligare förvärra en redan ansträngd situation.Inte minst den svenska elintensiva industrin kommeratt drabbas hårt av en fortsatt förtida avvecklingav kärnkraften.Svenska kraftnät överlämnade enrapport till regeringen om inverkan påeffektbalansen av en stängning av underår 2003. I rapporten erinras om att en stängning avBarsebäck 2 skulle innebära att produktionsförmåganminskar med 600 MW och därmed medföra en ytterligareförsvagning av effektbalansen. Vidare konstaterasatt konsekvensen kan bli att elmarknaden inte klararatt balansera tillgång och efterfrågan om vinternblir en s.k. tioårsvinter. En avställning undersådana förutsättningar menar vi är helt orimlig. Inovember 2002 överlämnades dessutom två rapportertill regeringen inför den förnyade prövningen av eneventuell stängning. I en av rapporternakonstateras, helt skäligt, att de mål som satts föratt genomföra en stängning inte kan anses vararelevanta för en prövning på grund av deförändringar som skett i övrigt på elmarknaden.Därtill påtalas de negativa effekter en avställninghar för den svenska industrin.Vi menar att det är ett rimligt krav attregeringen åtminstone för redovisarkonsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling avkärnkraften innan ytterligare politiska beslutfattas om att ta elproduktion ur drift. En sådanredovisning bör i synnerhet omfatta desamhällsekonomiska kostnaderna i form av minskadsysselsättning och negativa miljöeffekter som enavveckling skulle resultera i. Även EG-kommissionenhar riktat skarp kritik mot den svenska regeringenför att denna inte lever upp till de krav påmiljökonsekvensbeskrivningar som gemenskapenfastställt. Den förda politiken har resulterat iökade koldioxidutsläpp i norra , då dentidigare elproduktionen i ersatts medimport av fossilbaserad el från bl.a. . Enstängning av skulle, vilket ävenkonstateras i de bägge tidigare nämndakonsultrapporterna, leda till ytterligare utsläpp.Med hänvisning till det anförda tillstyrker vimotionerna 2002/03:MJ420 (m), 2002/03:N242 (fp),2002/03:N264 (fp), 2002/03:N301 (m) och 2002/03:N390 (kd) i berörda delar. Även motion 2002/03:N271(kd, m) blir i allt väsentligt tillgodosedd.5. Stängningen av (punkt 3,motiveringen)av ().StällningstagandeMed anledning av de motioner som gäller denfortsatta kärnkraftsavvecklingen och stängningen avBarsebäck 2 vill jag anföra följande.Det är min mening att villkoren för stängningen avBarsebäck 2 skall upphävas och att andrareaktor skall stängas möjligt. Villkoren somär kopplade till en stängning bygger på ett igrunden föråldrat tänkande. De tidsförskjutningarsom gjorts beträffande stängningen av 2har enligt min uppfattning skapat en otydlighet omstatsmakternas verkliga avsikter. Detta kan i sintur skapa en tveksamhet hos aktörer på marknaden attta nödvändiga initiativ och beslut för fortsattenergieffektivisering och introduktion av förnybaraenergikällor.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 2002/03:MJ420 (m), 2002/03:N242 (fp),2002/03:N264 (fp), 2002/03:N271 (kd, m),2002/03:N301 (m) och 2002/03:N390 (kd) i häraktuella delar.6. och brunkolsbrytning iTyskland (punkt 7)av (), () ochYvonne ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:N264yrkande 7 och 2002/03:N335.StällningstagandeVi vill starkt ifrågasätta om AB:sagerande i vad gäller brunkolsbrytning ärförenligt med det uppdrag bolaget givits avstatsmakterna rörande omställningen avenergisystemet. Enligt det beslut fattadevåren 1997 bör ges en strategisk roll iomställningsarbetet. Vidare framhölls attVattenfalls aktiva medverkan är av avgörandebetydelse för den fortsatta omställningen avenergisystemet och att ny ekologiskelproduktionsteknik och investeringar i el- ochvärmeproduktion från förnybara energislag bör varaframträdande i långsiktiga utvecklings-och investeringsplaner. Den vision i dagarbetar utifrån är att vara ett ledande europeisktenergiföretag. Vi menar att brunkolsbrytning ochanvändning av brunkol är en verksamhet som inte gåratt förena med en ekologiskt och socialt hållbarframtid. Användningen av brunkol strider även mot demiljömål som fastställt. En stor del avden brunkolsbrytning som sker i östra ochsom är involverad i pågår inom de områdendär den sorbiska minoriteten är bosatt. Den sorbiskabyn Horno ligger mitt i det stora brunkolsfältetJänschwalde, och byn skall nu rivas för att ge platsför den fortsatta expansionen av brunkolsbrytningen.Enligt de uppgifter lämnat tillutskottet skulle ett stopp i brunkolbrytningen i detaktuella området innebära att bolaget bryter mot dekontrakt är bundet av, bl.a. gentemot dentyska staten. Dessutom har processen nu - dessvärre- gått så långt att det är tveksamt om ett stopp förVattenfalls planer och ett bevarande av byn ärmöjligt. Det nya Horno är under uppförande ochflyttningen av byns invånare påbörjas inom kort.Vi vill emellertid framhålla att frågan om Hornooch agerande är av stor vikt då det ävenframgent kommer att bli aktuellt att flytta på byaroch deras invånare för att bereda plats förbrunkolsbrytning. Detta sker naturligtvis inom ramenför de beslut och det regelverk som finns iTyskland. Frågan måste dock resas om detta är iöverensstämmelse med den energipolitiska inriktningsom driver och med vilken ett fortsattstatligt ägande av har motiverats. Närdet gäller agerande är det ytterst densvenska regeringen som bär ansvaret för denfortsatta utvecklingen. Det är vår uppfattning attstaten måste ta sitt ägaransvar genom att tillse attVattenfalls handlande överensstämmer med de villkorriksdagen fastställt, detta oberoende avinställningen till den energipolitik som regeringenför. Det innebär enligt vår mening att regeringen pålämpligt sätt måste agera för att förhindra attVattenfall hamnar i liknande situationer som ifallet Horno.Vi menar, med hänvisning till det ovan anförda,att i ett uttalande till regeringen skallbegära följande.För det första bör regeringen, på passande vis,agera så att inte åter hamnar i ensituation där bolaget står som ansvarigt för attmänniskor tvångsförflyttas på grund avbrunkolsbrytning. Skall även fortsattvara involverat i brunkolsbrytning, vilket i sigstarkt kan ifrågasättas, måste det finnas tydligariktlinjer från ägaren - staten - om hur bolagetskall agera. Regeringen bör även på lämpligt sätttill återrapportera sina förehavande medanledning av detta uttalande.För det andra bör regeringen, i syfte attförhindra att liknande situationer uppkommer iframtiden, tydliggöra de statliga företagens etiskaförhållningssätt. Etiska frågor måste få störrefokus och regeringen bör visa ansvar genom attsnarast, genom ägardirektiv, tillse att samtligastatliga företag upprättar en etisk policy. Varjeföretags etiska policy bör sedan redovisas iårsberättelsen. I regeringens årliga redogörelse förstatligt ägda företag bör även anges om företagethar en etisk policy på samma sätt som det i dagredogörs för miljöarbete, mångfald och jämställdhet.Med hänvisning till det sagda föreslår vi attriksdagen, med delvis bifall till motionerna2002/03:N264 (fp) i berörd del och 2002/03:N335(mp), tillkännager för regeringen vad vi anfört.7. och brunkolsbrytning iTyskland (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:N264yrkande 7 och 2002/03:N335.StällningstagandeJag vill starkt ifrågasätta om AB:sagerande i vad gäller brunkolsbrytning ärförenligt med det uppdrag bolaget givits avstatsmakterna rörande omställningen avenergisystemet. Enligt det beslut fattadevåren 1997 bör ges en strategisk roll iomställningsarbetet. Vidare framhölls attVattenfalls aktiva medverkan är av avgörandebetydelse för den fortsatta omställningen avenergisystemet och att ny ekologiskelproduktionsteknik och investeringar i el- ochvärmeproduktion från förnybara energislag bör varaframträdande i långsiktiga utvecklings-och investeringsplaner. Den vision i dagarbetar utifrån är att vara ett ledande europeisktenergiföretag. Jag menar att brunkolsbrytning ochanvändning av brunkol är en verksamhet som inte gåratt förena med en ekologiskt och socialt hållbarframtid. Användningen av brunkol strider även mot demiljömål som fastställt. En stor del avden brunkolsbrytning som sker i östra ochsom är involverad i pågår inom de områdendär den sorbiska minoriteten är bosatt. Den sorbiskabyn Horno ligger mitt i det stora brunkolsfältetJänschwalde, och byn skall nu rivas för att ge platsför den fortsatta expansionen av brunkolsbrytningen.Enligt de uppgifter lämnat tillutskottet skulle ett stopp i brunkolbrytningen i detaktuella området innebära att bolaget bryter mot dekontrakt är bundet av, bl.a. gentemot dentyska staten. Möjligheten att kunna avbryta dettaprojekt och rädda bör dock närmaregranskas.Frågan om byn framtid är viktigav mer principiella orsaker. Framöver kommerytterligare en rad byar i regionen att bli föremålför motsvarande behandling som byn och dessinvånare nu blivit. Det är därför angeläget attåtgärder vidtas för att förhindra upprepningar avdet nu inträffade. När det gäller Vattenfallsagerande är det ytterst den sombär ansvaret för den fortsatta utvecklingen.Jag menar, med hänvisning till det ovan anförda,att i ett uttalande till regeringen skallbegära följande.För det första bör regeringen utredafrågan om huruvida ett stopp av brunkolsbrytningenoch ett bevarande av byn innebär attVattenfall bryter mot de kontrakt bolaget är bundetav och vilka följder detta skulle få. Kan byn utan att begår någotkontraktsbrott bör regeringen på lämpligt sätt,exempelvis genom ett ägardirektiv, tillse att bynbevaras. Emellertid har processen nu - dessvärre -gått så långt att det är tveksamt om ett stopp förVattenfalls planer och ett bevarande av byn ärmöjligt. Jag vill dock framhålla att frågan om Hornooch agerande är av stor vikt då det ävenframgent kommer att bli aktuellt att flytta på byaroch deras invånare för att bereda plats förbrunkolsbrytning. Regeringen bör därtill återkommatill och redovisa sinaslutsatser och vidtagna åtgärder i frågan.För det andra bör regeringen, i syfte attförhindra att liknande situationer uppkommer iframtiden, tydliggöra de statliga företagens etiskaförhållningssätt. Etiska frågor måste få störrefokus och regeringen bör visa ansvar genom attsnarast, genom ägardirektiv, tillse att samtligastatliga företag upprättar en etisk policy. Varjeföretags etiska policy bör sedan redovisas iårsberättelsen. I regeringens årliga redogörelse förstatligt ägda företag bör även anges om företagethar en etisk policy på samma sätt som det i dagredogörs för miljöarbete, mångfald och jämställdhet.Med hänvisning till det sagda föreslår jag attriksdagen, med delvis bifall till motionerna2002/03:N264 (fp) i berörd del och 2002/03:N335(mp), tillkännager för regeringen vad som ovananförts.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Bedömning av regeringens resultatredovisning(punkt 1)av (), (), MariaLarsson (kd), (), () och ().Enligt vår bedömning bekräftar regeringensresultatredovisning, inte minst beträffandeverksamhetsområdet för ett uthålligtenergisystem, vår uppfattning att regeringensenergiomställningsarbete inte leder till de mål somsatts upp. vill vi understryka att fleraav målen inom ramen för regeringensomställningsprogram, särskilt i fråga om denlångsiktiga delen av programmet, till sin karaktärär diffusa. Detta försvårar enligt vår meningriksdagens möjligheter att göra en adekvat bedömninghuruvida de resurser som används står i paritet medde resultat som regeringen menar sig uppnå. Därtillvill vi framhålla vår uppfattning att denavvecklingspolitik som förs beträffande kärnkraften,där politiska beslut skall avgöra om och närkärnkraftsreaktorerna skall stängas, i grunden gåremot själva tanken på mål- och resultatstyrning.När det gäller själva inriktningen på den politiksom regeringen och dess stödpartier för återkommervi med våra synpunkter under de kommande avsnittenEnergipolitikens inriktning och Stängningen avBarsebäck 2.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(punkt 4)av , och (alla m).Den 21 november 2002 beslöt en majoritet avriksdagens finansutskott bestående av företrädarnaför Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet att förorda ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende år 2003.Samtidigt beslutades om preliminärt utgiftstak förår 2004. förväntas den 4 december 2002fatta ett beslut i enlighet med vad finansutskottethar förordat.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl enmoderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter. Våraförslag syftar även till att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturellt och växande Sverige.Vi vill satsa på en utbildning som ger alla störremöjlighet till ett rikare liv. Genom en störreenskild sektor och ett starkare civilt samhälle kanbåde företag och människor växa. Ännu fler kan kommain på den ordinarie arbetsmarknaden. Den socialatryggheten ökar också i andra bemärkelser genom atthushållen får en större ekonomisk självständighet.Friheten att välja bidrar till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. När en majoritet i finansutskottet har ställtsig bakom regeringens förslag till ramar för deolika utgiftsområdena och därmed valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 21 Energi.Våra principiella uppfattningar framgår av vårareservationer i detta betänkande under momentenEnergipolitikens inriktning och Stängningen avBarsebäck 2. Den anslagsfördelning inomutgiftsområdet som vi förordar redovisas i motion2002/03:N357 (m) och i bilaga 2. Synen på vilkaanslag som bör anvisas för energipolitiska ändamålbygger på de principiella utgångspunkter somModerata samlingspartiet anser bör gälla förenergipolitiken och som framgår av motion2002/03:N301 (m).Sammanlagt har vi föreslagit - med anfördamotiveringar under berörda anslag i detta betänkande- en minskning av ramen för utgiftsområde 21 Energimed ca 318 miljoner kronor.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(punkt 4)av och (båda fp).Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2003innebär i huvuddrag sänkta skatter på arbete ochföretagande som syftar till att uppnå en långsiktigoch uthållig tillväxt. Förslagen syftar även till enmer rättvis skattepolitik för bl.a. barnfamiljer.Våra utgiftsökningar avser främst bistånd,utbildning, vård och omsorg, förbättringar förhandikappade, åtgärder mot ohälsan samt satsningarpå miljö och rättssäkerhet.När det gäller energiområdet menar vi att godtillgång på energi är en förutsättning för välstånd.Det svenska energisystemet bör successivt ställas omtill att bli ekologiskt hållbart. Det långsiktigamålet är att såväl fossilt bränsle som kärnkraftskall fasas ut ur energisystemet och ersättas avekologiskt hållbara energikällor. Omställningen avenergisystemet måste ske med hänsyn till Sverigesbehov av tillväxt och ökad sysselsättning.Folkpartiet anser därför att kärnkraften skallutnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiskalivslängd. Vi säger därför nej till regeringens, ochdess stödpartiers, förtida stängning avkärnkraftverket i . I det fall det framövervisar sig nödvändigt för att trygga den svenskaenergiförsörjningen och miljön kan vi även tänka ossen utbyggnad av kärnkraften. Vi oroar oss övereffekterna av att koldioxidutsläppen ökar som enföljd av avställningen av , vilket isin tur medfört en ökad import av el från kolbaseradproduktion i . Enligt de beräkningar somgjorts innebär en stängning av attutsläppen av koldioxid kommer att öka med 2-4miljoner ton . Det är därför av största viktatt en omfattande miljökonsekvensbeskrivning avavvecklingen görs, för att belysa konsekvenserna påsåväl kort som lång sikt. Därtill behöverutsläppsstatistiken förbättras då den inte geren rättvisande bild. Regeringen bör åläggas att ävenredovisa de koldioxidutsläpp som genereras videlproduktion i utländska kolkraftverk vid elimporttill Sverige.Våra principiella uppfattningar framgår av dereservationer vi gjort i detta betänkande undermomenten Energipolitikens inriktning och Stängningenav 2.Det är mot denna bakgrund som imotionerna 2002/03:Fi232 och 2002/03:N264 - medanförda motiveringar under berörda anslag i dettabetänkande - har föreslagit en sammanlagd minskningav ramen för utgiftsområde 21 Energi med . Den anslagsfördelning somvi förordar inom utgiftsområdet framgår även avbilaga 2.Då en majoritet i finansutskott,bestående av företrädarna för Socialdemokraterna,, har valt att stödjaen annan inriktning av politiken och då riksdagenden förväntas fatta ett beslut ienlighet med vad finansutskottets majoritet förordardeltar vi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(punkt 4)av ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformeroch strategiska skattesänkningar på arbete ochsparande. Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla. Dethandlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste görasmer flexibel. Det handlar om skatterna på arbete ochföretagande som måste sänkas och anpassastill omvärldens betydligt lägre skattetryck. Dethandlar om det svenska konkurrenstrycket som måsteförbättras. Vidare måste den offentliga sektornförnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalens kompetensoch idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas ochinfrastrukturen förbättras. Målet med våra reformerpå dessa områden är att skapa förutsättningar för enuthålligt hög tillväxt, där sysselsättningen kan ökautan att inflationen tar fart, där den enskildesvalfrihet, personliga ansvar och välfärd kan ökautan politisk detaljstyrning, där den offentligasektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utanatt jagas av krympande skattebaser och där statensfinanser inte kollapsar vid nästa lågkonjunktur.Eftersom företrädarna för Socialdemokraterna,den 21 november 2002i finansutskottet ställt sig bakom ett förslag tillramar för de olika utgiftsområdena och därmed banatväg för en annan inriktning av politiken redovisarjag i detta särskilda yttrande den del av vårpolitik som rör utgiftsområde Energi.Kristdemokraterna instämmer i princip ihuvuddragen i omställningsprogrammet, men är starktkritiska mot regeringens handläggning av frågan omkärnkraftsavvecklingen. Vår uppfattning är att denförsta kärnkraftsreaktorn i bordeha fasats ut först när motsvarande mängd eltillförts eller sparats bort.Jag anser att energiförsörjning skalltryggas genom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler där inhemskaförnybara energikällor och bränslen utgör en växandebas. har en framskjuten position vad gällerforskning och utveckling av solcells- ochvätgasbaserade energisystem. Dessa tekniker kankomma att bli mycket viktiga för den framtidaenergiförsörjningen. anslår därför50 ytterligare till dessa bådaforskningsområden.