bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Denr>omfattarr>bevaknings- och säkerhetsarbete som avser denr>centralar>statsledningen, kungafamiljen och utländskr>diplomatiskr>personal eller som har samband med statsbesökr>ellerr>liknande händelser. har den tidigarer>lågar>hotbilden förändrats, dels med anledning av denr>omfattander>mötesverksamheten under det svenska EU-r>ordförandeskapet,r>dels till följd av terrorattentaten ir>USA.r>Skyddsinsatserna har därför varit extra omfattander>underr>året. Förutom ett permanent skydd för denr>centralar>statsledningen och kungafamiljen samt vissr>diplomatiskr>personal har temporärt personskydd satts in i ca 200r>fall.r>r>Såvitt gäller författningsskyddet harr>Säkerhetspolisensr>arbete främst omfattat riktade åtgärderr>motr>inhemska grupper, nätverk och enskilda individer somr>genomr>sitt handlande visat att de är beredda att användar>våldr>eller hot om våld i syfte att nå politisk vinning.r>Främstr>handlar det om personer med anknytning tillr>denr>högerextrema vit makt-miljön eller denr>vänsterorienterader>autonoma rörelsen. Till följd av det svenska EU-r>r>ordförandeskapet har författningsskyddets verksamhetr>fåttr>en särskild prioritet under första halvåret.r>Liksomr>tidigare anser Säkerhetspolisen att hotbilden motr>riketsr>inre säkerhet inte är så hög att det föreligger någonr>riskr>för det svenska statsskicket. Däremot finnsr>detr>utomparlamentariska grupper och enskilda medlemmarr>ir>sådana som utgör ett hot mot våra demokratiska värden;r>der>är beredda att använda brott för att nå sina politiskar>målr>eller i syfte att inskränka enskildar>individersr>medborgerliga fri- och rättigheter.r>r>Vad gäller kontraspionage är Säkerhetspolisenr>avr>uppfattningen att underrättelsehotet mot Sveriger>ärr>påtagligt. Flera stora underrättelsetjänster har,r>enligtr>Säkerhetspolisen, en omfattande närvaro i Sverige.r>Der>senaste åren har underrättelseinhämtningen inomr>der>vetenskapliga och tekniska områdena ökat ir>omfattning,r>medan den politiska underrättelseverksamheten i vissr>månr>minskat. har Säkerhetspolisen ingripitr>motr>utländska underrättelsetjänsters försök attr>kartläggar>oppositionella flyktingar och organisationer ir>Sverige.r>Denna verksamhet har tagits på stort allvar dår>denr>riskerar att äventyra enskilda individers säkerhetr>ochr>ytterst kan få effekter för politiskar>integritet.r>Säkerhetspolisen har lyckats avbrytar>ettr>antal värvningsförsök och andra verksamheter somr>harr>bedrivits av utländska underrättelsetjänster.r>r>I fråga om terrorismbekämpningen anförsr>attr>Säkerhetspolisen efter terrorattentaten i USAr>harr>intensifierat kartläggningen av detr>islamistiskar>extremistnätverkets förgreningar ir>Sverige.r>Säkerhetspolisen gör bedömningen att hotet frånr>detr>islamistiska nätverket även fortsättningsvis riktasr>motr>tredje land och främst mot amerikanska intressen. Underr>årr>2001 har det inte funnits några konkreta hotr>omr>terrorattentat på svenskt territorium.r>r>Ett viktigt inslag i denr>förebyggander>terrorismbekämpningen är att verka för attr>utländskar>medborgare som är aktiva i organisationer somr>utövarr>politiskt motiverat våld avvisas eller utvisasr>frånr>Sverige. Detta sker genom yttranden tillr>Migrationsverketr>över asylansökningar. ,r>Utlänningsnämndenr>och regeringen begär vidare yttrandenr>frånr>Säkerhetspolisen i ärenden rörander>uppehållstillstånd.r>Under år 2001 har Säkerhetspolisen yttrat sig i 3r>635r>sådana ärenden, vilket innebär att antalet ärendenr>harr>ökat markant . I av dessar>harr>Säkerhetspolisen avstyrkt bifall till ansökan.r>r>Säkerhetspolisen svarar också för analyser av hotr>somr>riktar sig framför allt mot enskilda personer menr>ocksår>mot institutioner av olika slag. Totalt har 18r>sådanar>generella hotbildsbedömningar gjorts under årr>2001.r>Ytterligare ca 310 taktiska hotbildsanalyser harr>tagitsr>fram med anledning av särskilda händelserr>ellerr>omständigheter, exempelvis inför statsbesök, EU-r>mötenr>eller konferenser.r>r>I resultatredovisningen redogörs ocksår>förr>Säkerhetspolisens arkiv. har detr>inkommitr>392 framställningar om att få ta del av uppgifterr>urr>Säkerhetspolisens register. Säkerhetspolisen harr>beslutatr>i 338 sådana fall, inklusive balans . I 118r>avr>ärendena förekom sökanden hos Säkerhetspolisen.r>Uppgifterr>lämnades ut i 93 av dessa.r>r>Regeringen beslutade attr>Registernämndenr>skulle återuppta sitt arbete. Nämnden redovisade ir>aprilr>2002 sitt uppdrag, varvid angavs att 94 personerr>hader>begärt utredning. konstaterade i tvår>avr>fallen att anställningsförhållanden hade påverkats pår>ettr>orimligt sätt av utlämnade uppgifter urr>Säkerhetspolisensr>register. Regeringen beslutade att var ochr>enr>av de två som drabbats på detta sätt skuller>tillerkännasr>ersättning ex med 100 000 kr.r>r>Regeringens slutsatser i fråga omr>Säkerhetspolisensr>verksamhet är över lag positiva.r>r>Utskottet har inte funnit något som motsägerr>regeringensr>slutsatser.r>r>r>r>Prioriteringar inför budgetåret 2003r>r>r>r>r>Regeringen anför i budgetpropositionen att polisenr>skallr>fortsätta att utveckla verksamheten så attr>denr>kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv ochr>ettr>problemorienterat underrättelselett arbetssätt medr>ettr>brottsförebyggande syfte.r>r>r>Koncentrationen av polisverksamhetenr>tillr>närpolisområdena skall fort-sätta. Kvalitetenr>ir>brottsutredningarna skall höjas så attr>brottsuppklaringenr>och lagföringen ökar. Arbetet skall bedrivas så att hänsyn tasr>tillr>brottsoffer och vittnen. Polis och åklagarer>skallr>gemensamt vidareutveckla formerna för samarbeter>ochr>ansvarsfördelning. Polisen skall fortsätta attr>utvecklar>sin förmåga att i samverkan med andra myndigheterr>ochr>organisationer hantera och bemästrar>allvarligar>ordningsstörningar i samhället.r>r>Polisens prioriteringar skall styras av enr>framtagenr>problembild, baserad på brottsstatistik,r>medborgarnasr>önskemål och annan information. Insatser skall följasr>uppr>och utvärderas.r>r>Antalet poliser skall öka så att polisen kanr>förstärkasr>och föryngras.r>r>Polisen skall utveckla sin förmåga att förebyggar>ochr>bekämpa våldsbrott, särskilt våld mot kvinnor ochr>barn,r>narkotikabrott, ekonomisk brottslighet, brott motr>miljönr>samt brott med rasistiska ellerr>främlingsfientliga,r>antisemitiska och homofobiska inslag samtr>olagar>diskriminering.r>r>Utskottet har ingen erinran mot regeringensr>bedömningarr>i denna del.r>r>r>r>Anslagenr>r>r>r>r>Polisorganisationenr>r>r>r>I tabellen nedan återfinns en jämförelse avr>regeringensr>och oppositionens förslag till anslagr>förr>polisorganisationen år 2003.r>r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>---------------------------------------------------------r>--r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd | cr>|r>|2002 inkl. |2003 | | | |r>|r>|TB | | | | |r>|r>---------------------------------------------------------r>--r>|13 118 422 |13 559 |+ 702 |+ 250 |+ 350 |+ 800r>|r>| | 801 |000 | 000 | 000 | 000r>|r>---------------------------------------------------------r>--r>Från anslaget till polisorganisationen betalasr>kostnaderna förr>verksamheten vid polismyndigheterna,r>Rikspolisstyrelsen, medr>undantag för Säkerhetspolisen, och Statensr>kriminaltekniskar>laboratorium. Som framgår ovan hörr>Rikskriminalpolisen ochr>Polishögskolan till Rikspolisstyrelsen.r>r>r>För år 2002 uppgår polisorganisationens anslag,r>inklusive 890r>000 kr som tillförts på tilläggsbudget, till drygt 13,1r>miljarderr>kronor. Vid ingången av året fanns ett anslagssparander>på 39r>miljoner kronor. Utgiftsprognosen för ärr>beräknad tillr>knappt 13,1 miljarder kronor.r>r>Regeringen föreslår ett ramanslag förr>polisorganisationen förr>år 2003 på 13 . I anslagsberäkningen harr>hänsynr>tagits till beräknade utgiftsökningar för löner,r>lokaler ochr>övriga förvaltningskostnader samt en generellr>begränsning avr>statlig konsumtion. I budgetpropositionen finns ettr>tillskott pår>100 miljoner kronor. I enlighet med tidigare beslut omr>preliminärr>ram för föreslås en anslagsökning pår>knappt 72r>miljoner kronor. Resurstillskottet skall användas tillr>att bl.a.r>öka antalet poliser och höja kvaliteten ir>brottsutredningar sår>att uppklaringen och lagföringen ökar.r>r>I ett antal motioner yrkas att anslaget skallr>höjas ir>förhållande till regeringens förslag.r>r>I motionerna Ju370 och Ju329 (båda m) begärsr>sålunda attr>anslaget skall höjas med 702 miljoner kronor.r>Höjningen skallr>göra det möjligt att utbilda fler poliser.r>Resursförstärkningenr>skall vidare användas för att anställa flerr>poliser ochr>civilanställda samt utrusta polisväsendet med denr>metodutvecklingr>och teknik som behövs för att möta kommande krav på enr>effektivr>brottsbekämpning. Genom att tillföra mer resurserr>skapas ävenr>förutsättningar bl.a. för att förbättrar>polisensr>brottsuppklaringsförmåga, insatser mot kvinnovåld ochr>förmåga attr>lösa basuppgifterna inom polisen. I motionerna Ju204,r>Ju214,r>Ju225, Ju236, Ju303 och A315 (alla m) framställsr>liknander>yrkanden.r>r>I motionerna Ju364 och Fi232 (båda fp) begärs enr>höjning avr>anslaget med i syfte attr>finansiera flerr>poliser, anställa administrativ personal som kan frigörar>poliserr>för renodlade polisuppgifter och utredare medr>specialkompetensr>för att förstärka polisens egen utredningskapacitet.r>r>I motion Ju346 (kd) begärs att anslaget höjs med 350r>miljonerr>kronor för att bl.a. finansiera 100 nyar>poliser medr>specialuppgift att bekämpa narkotikabrott. I motionernar>Ju351 ochr>Ju357 (båda kd) begärs mer resurser till polisen förr>att kunnar>anställa fler poliser och civilanställda inomr>polisen.r>Motionärerna vill även satsa mer resurserr>pår>närpolisverksamheten, bekämpningen avr>vardagsbrottsligheten ochr>på att effektivisera utbildningen för att därigenomr>få flerr>poliser.r>r>I motion Ju373 (c) begärs en höjning av anslagetr>med 800r>miljoner kronor för att göra det möjligt att öka antaletr>poliser,r>främst närpoliser, samt att inköpa ett nyttr>kommunikationssystem.r>I motionerna Ju215, Ju258 och Ju316 (alla c) begärs merr>resurserr>för att kunna anställa fler poliser och civilanställda.r>Ökader>resurser skapar förutsättningar för att förbättrar>allmänhetensr>förtroende för rättsväsendet och polisens arbetsmiljö.r>r>Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan ir>avsnittetr>Utgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslårr>utskottet attr>riksdagen antar regeringens förslag och avslårr>motionsyrkandena.r>r>r>Säkerhetspolisenr>r>r>r>I tabellen nedan återfinns en jämförelse avr>regeringens ochr>oppositionens förslag till anslag för Säkerhetspolisen årr>2003.r>r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>-------------------------------------------------------r>----r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd | cr>|r>|2002 | 2003 | | | |r>|r>| | | | | |r>|r>|inkl. TB | | | | |r>|r>-------------------------------------------------------r>----r>|542 030 |547 409 |+ 20 |- 20 000 | - | -r>|r>| | |000 | | |r>|r>-------------------------------------------------------r>----r>För år 2002 uppgår Säkerhetspolisens anslag, efterr>en minskning pår>tilläggsbudget med , tillr>drygt 542 miljonerr>kronor. Vid årets ingång fanns ett anslagssparande pår>knappt 72 miljonerr>kronor. Utgiftsprognosen uppgår tillr>568 512 000 kr.r>r>r>Regeringen föreslår ett ramanslag 2003 pår>547 409 000 kr. I anslagsberäkningen har hänsynr>tagits till beräknader>utgiftsökningar för löner, lokaler och övrigar>förvaltningskostnader samtr>en generell begränsning av statlig konsumtion. Frånr>anslaget har förtsr>medel till medling i anledning av brott och enr>engångsvis överföringr>till anslaget 4:8 , med 18r>respektive 12 miljonerr>kronor.r>r>I motion Ju370 (m) begärs att anslaget skall höjasr>med 20 miljonerr>kronor.r>r>I motionerna Ju364 och Fi232 båda (fp) begärs attr>anslaget sänks medr>20 miljoner kronor.r>r>Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan ir>avsnittet Utgiftsramenr>och anslagen. Som framgår där föreslår utskottet attr>riksdagen antarr>regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.r>r>r>r>Organisationsfrågorr>r>r>r>r>Grundläggande bestämmelser om polisens organisationr>finns i polislagenr>(1984:387). Varje län utgör ett polisdistrikt. Inomr>varje län finns enr>polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där (4r>§).r>r>r>Några motioner rör polisens organisation. I motionr>Ju243 (m) begärsr>att polisen skall omorganiseras till en myndighet.r>Motionärerna anförr>att den nuvarande strukturen med 21 självständigar>polismyndigheterr>skapar hinder för samordning av verksamhet ochr>ekonomi. Med en endar>polismyndighet kan de budgeteffekter som i dagr>drabbar de enskildar>myndigheterna undvikas.r>r>Utskottet behandlade samma fråga senast i marsr>i år (bet.r>2001/02:JuU13 s. 13). Utskottet avstyrkte yrkandet medr>hänvisning tillr>ett pågående arbete inom om hur manr>kan skapa en merr>rationell organisation inom polisen. Arbetet skuller>redovisas tillr>regeringen under hösten i år.r>r>Utskottet har inhämtat att det arbetetr>alltjämt fortgår, medr>månadsvisa avstämningar mellanr>Rikspolisstyrelsen ochr>Justitiedepartementet. Arbetet inomr>Rikspolisstyrelsen har till syfter>att förbättra resursutnyttjandet inom den befintligar>organisationen. Närr>det arbetet är färdigt kan det, om behov ansesr>föreligga, bli aktuelltr>att titta på frågan om en eventuellr>organisationsförändring. Ettr>regeringsbeslut i den delen kan bli aktuellt tidigastr>under våren 2003.r>Enligt utskottets bedömning bör det pågåender>arbetet inomr>Rikspolisstyrelsen inte föregripas. Utskottetr>föreslår att riksdagenr>avslår motion Ju243.r>r>I motion Ju329 (m) begärs att ochr>Säkerhetspolisenr>skall samverka i större utsträckning för attr>kompetens och operativr>förmåga skall kunna utnyttjas maximalt.r>r>Under föregående behandlade utskottet ettr>liknande yrkander>(se bet. 2001/02:JuU1 s. 43). Yrkandet avstyrktes medr>hänvisning tillr>pågående beredningsarbete inomr>Justitiedepartementet.r>r>I regleringsbrevet för polisen gavsr>Rikspolisstyrelsenr>ett uppdrag att beträffande den öppna polisen ochr>Säkerhetspolisen - ir>syfte att stärka polisväsendets förmåga attr>bekämpa den grovar>organiserade brottsligheten - dels utveckla samverkan,r>dels företa ellerr>i förekommande fall föreslå regeringen förändringar ir>fråga om ansvars-r>och uppgiftsfördelningen. Åtgärderna, somr>samtidigt skall görar>rollfördelningen tydligare, skall hållas inomr>ramarna för denr>organisationsstruktur som råder och ske i närar>samverkan med berördar>organ inom polisväsendet.r>r>Av slutrapporteringr>(Ju2002/6831/PÅ) framgår attr>arbetet bedrivits i två etapper. Frågorna i den förstar>etappen var ir>huvudsak av sådan karaktär att pår>egen hand kunder>besluta om dem. Arbetet med då aktuella frågor, somr>främst rörde utökadr>samverkan vad gäller teknik, utveckling ochr>utbildning samt en merr>strukturerad samordning på olika nivåer, överlämnadesr>efter beslut avr>rikspolischefen till linjeorganisationen förr>fortsatta åtgärder.r>Rikspolisstyrelsen har i syfte att såväl centralt somr>lokalt stärkar>ledning och styrning av kriminalunderrättelsetjänstenr>in-rättat ettr>operativt råd. Efter arbetet med den förstar>etappen konstaterader>Rikspolisstyrelsen att det finns goda möjligheterr>att utveckla ochr>stärka samverkan mellan den öppna polisen, särskiltr>Rikskriminalpolisen,r>och Säkerhetspolisen. Vissa begränsningarr>konstaterades dock, som harr>sin grund i att det är fråga om skilda organisationerr>med olikheter ir>bl.a. verksamhetens syften, ansvars- ochr>uppgiftsområden.r>Begränsningarna har tydliggjorts under arbetet med etappr>två.r>r>I den andra etappen har berörts frågor omr>bl.a. ansvars- ochr>uppgiftsfördelningen mellan Säkerhetspolisen och denr>öppna polisen på der>verksamhetsområden som ligger utanför Säkerhetspolisensr>kärnverksamhet.r>Arbetet har inriktats på de frågor som rör områdetr>grov organiseradr>brottslighet. Det arbetet har inte kunnat slutförasr>inom den förr>uppdraget stipulerade tiden, men kommer attr>fortgå trots attr>regeringsuppdraget formellt har upphört. Vidarer>har ett arbeter>genomförts i syfte att utvecklar>informationsvägarna mellanr>Säkerhetspolisen och den öppna polisen för attr>säkerställa attr>information i relevanta frågor kommer alla berörda tillr>del.r>r>Utskottet, som delar motionärernas uppfattning omr>vikten av bl.a. brar>informationsvägar mellan Säkerhetspolisen och den öppnar>polisen, finnerr>med hänsyn till det arbete som har gjorts och somr>pågår inte skäl tillr>något uttalande från i frågan. Motion Ju329 ir>här behandladr>del avstyrks.r>r>Utskottet vill i detta sammanhang nämnar>att regeringen ir>budgetpropositionen anför att den anser att detr>bör införas enr>instruktion för Säkerhetspolisen som bör kunnar>träda i kraft den 1r>januari 2003. Arbetet är ett led i att skapar>större öppenhet omr>Säkerhetspolisen. aviserar regeringen sinr>avsikt att flytta der>frågor som handläggs vid Säkerhetspolisensr>försvarsenhet tillr>polisenheten vid . Detr>handlar bl.a. omr>beredskapsplaneringen. Denna fråga behandlades ir>riksdagen år 1989r>(prop. 1988/89:108, bet. 1988/89:JuU21) när riksdagenr>utan erinran togr>del av vad civilministern anförde om Säkerhetspolisensr>organisatoriskar>hemvist, arbetsuppgifter och organisation. I ärendetr>antog riksdagenr>också riktlinjer i fråga om Säkerhetspolisenr>beträffande dels ledningr>och parlamentarisk insyn, dels personalpolitik. att beredskapsplaneringen för polisväsendet ocksår>i fortsättningenr>skulle bedrivas vid . Utskottetr>noterar att regeringenr>nu aviserar en ändring i denna del. Utskottet har ingenr>erinran häremot.r>r>I motionerna Ju281 (m) och So442 (fp) begärs attr>polisen tilldelasr>särskilda resurser för narkotikabekämpningen, vilkar>skall användas bl.a.r>till att det i varje län inrättas specialiserader>narkotikaenheter.r>r>Utskottet behandlade likalydande yrkanden underr>föregående riksmöter>(2001/02:JuU5y s. 6 som avsåg propositionr>2001/02:91 Nationellr>narkotika- handlingsplan). Yrkandena avstyrktes medr>hänvisning tillr>bl.a. att regeringen i propositionen aviserat attr>den skulle ger>Brottsförebyggande rådet i uppdrag att utvärderar>effekterna av polisensr>arbete med att bekämpa narkotikabrottsligheten.r>r>Regeringen beslutade den 25 april 2002r>(Ju2002/3159/PÅ) att ger>Brottsförebyggande rådet det nämnda uppdraget, somr>skall redovisasr>senast den 1 november 2003. I uppdraget ingårr>bl.a. att bedömar>effekterna av polisens åtgärder mot båder>mängdbrottsligheten och denr>grövre brottsligheten. Däri ingår att behandlar>de delar avr>polisorganisationen som deltar i bekämpningen avr>narkotikabrottslighet,r>framför allt kriminalunderrättelsetjänsten samtr>spanings- ochr>utredningsverksamheten. I uppdraget ingår också attr>lämna förslag tillr>åtgärder för att utveckla polisens metoder förr>bekämpning avr>narkotikabrottslighet.r>r>Utskottet vill inte föregripa arbete.r>Utskottet avstyrker därför motionerna Ju281 och So442 ir>här behandlader>delar.r>r>r>r>Närpolisenr>r>r>r>r>Närpolisreformen syftar till att medborgare i helar>landet skall har>tillgång till en polis med lokal förankring, högr>kompetens ochr>tillräckliga resurser. På det sättet skapas garantierr>för att brott ochr>ordningsstörningar i ett område kan bekämpasr>uthålligt och medr>tillämpning av de bästa polisiära metoderna ochr>kunskaperna.r>r>r>I motion Ju258 (c) tas frågor upp medr>anknytning tillr>närpolisreformen. Det poängteras att närpolisen skallr>vara basen för allr>polisverksamhet, dess betydelse förr>vardagsbrottsligheten, att åtgärderr>skall vidtas för att kvalitetssäkra brottsutredningarr>och att viss delr>av budgeten skall gå direkt till den lokalar>polismyndigheten.r>r>En grundtanke med polisverksamhet i närpolisområden ärr>att brott somr>drabbar enskilda och skapar otrygghet i lokalsamhälletr>skall utredas avr>polisen i det område där brottet har begåtts.r>Närpolisen skall i sittr>arbete utgå från de problem som de boende och andrar>lokalt verksammar>personer har. För att bli framgångsrikt måste polisensr>arbete med attr>förebygga brott och ordningsstörningar bedrivas ir>nära samverkan medr>andra som berörs av eller kan påverka situationen.r>Den fortsattar>utvecklingen av närpolisen skall beakta ny kunskapr>och ta hänsyn tillr>förändringar i samhället. En förutsättning för attr>närpolisen verkligenr>skall bli basen i polisverksamheten är att den fårr>tillräckliga resurserr>och kompetens, t.ex. vad gäller ledarskap. De resurserr>som har tillförtsr>och tillförs polisen gör det möjligt att ökar>antalet poliser ochr>skapar förutsättningar för att prioriterar>kompetensutveckling. På siktr>bör enligt regeringens mening polisen i närpolisområdenar>ansvara för allr>polisverksamhet som inte kräver speciell kompetensr>eller av andra skälr>bör bedrivas centralt.r>r>I regleringsbrevet för polisen för harr>regeringen gettr>Rikspolisstyrelsen i uppdrag att redovisa bl.a. vilkar>åtgärder som harr>vidtagits för att närpolisen skall bli basen ir>polisverksamheten.r>r>Av redovisning av uppdragetr>(POL-480-3058/02)r>framgår bl.a. att flera myndigheter har fortsattr>att integrera denr>händelsestyrda verksamheten med polisverksamheten ir>närpolisområdena. Enr>trend i motsatt riktning är att föra poliser frånr>närpolisområdena tillr>den händelsestyrda verksamheten. För att få enr>bättre styrning harr>flertalet myndigheter inrättat enr>närpolisavdelning för bl.a.r>samordning, utveckling och uppföljning avr>arbetet inomr>närpolisenheterna. I tidigare rapporter från BRÅ ochr>RRV har påpekatsr>att vissa närpolisområdena är för små. Närr>personaltillgången minskatr>vid vissa myndigheter har därför en sammanslagning avr>närpolisområdenr>genomförts för att minska sårbarheten. Dennar>utveckling är enligtr>Rikspolisstyrelsen i princip rationell. Samtligar>myndigheter prioriterarr>fortfarande utbildning i problemorienteratr>arbetssätt.r>r>Rikspolisstyrelsen konstaterar vidare attr>närpolisverksamheten harr>förändrats sedan starten . Framr>till varr>det inte alltid möjligt att hålla enr>tillfredsställande bemanning inomr>polisverksamheten i närpolisområdena eftersom antaletr>poliser till denr>tidpunkten minskade. För att förbättrar>tillståndet inomr>polisorganisationen måste antalet poliser öka ochr>antalet civilanställdar>i vart fall inte minska. En ökning av antalet poliserr>kommer att gynnar>polisverksamheten i närpolisområdena både direkt ochr>indirekt.r>r>Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigarer>behandlat liknander>yrkanden om närpolisen, senast i samband medr>behandlingen avr>budgetpropositionen (bet.r>2001/02:JuU1 s. 38 f.).r>r>Utskottet delar uppfattningen i motion Ju258 attr>det behövs en delr>åtgärder för att närpolisreformen skall fungera fulltr>ut. Det är därförr>glädjande att regeringen bland prioriteringarna införr>budgetåret 2003r>framhållit att koncentrationen avr>polisverksamheten tillr>närpolisområdena skall fortsätta samt attr>kvaliteten ir>brottsutredningarna skall höjas så att uppklaringenr>och lagföringenr>ökar. Detta är prioriteringar som utskottet ställt sigr>bakom.r>r>När det gäller frågan om vilka åtgärder som skallr>vidtas för attr>förstärka närpolisverksamheten vill utskottet ocksår>framhålla att der>resurser som tillförs polisen bl.a. syftar till attr>antalet poliserr>skall öka. Detta medför i sin tur att polisen blir merr>tillgänglig förr>medborgarna. En utbyggd och utveckladr>närpolisorganisation innebär ocksår>att medborgarna känner sig tryggare. Utskottet utgårr>från att regeringenr>mot bakgrund av senaster>redovisning kommer attr>överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas för attr>närpolisreformenr>skall få fullt genomslag.r>r>Sammantaget innebär det nu anförda att utskottet inter>ser något behovr>av ett uttalande från med anledning avr>motionen. Utskottetr>föreslår att avslår motion Ju258 i nur>behandlade delar.r>r>r>r>Polisförsörjningen, m.m.r>r>r>r>r>En ny polisiär grundutbildning startade vidr>Polishögskolan i årr>1998. Polisutbildning startades dessutom i årr>2000 och i Växjör>under år 2001.