bet · GP01FÖU3 · 2002-03-19 00:00:00 — Men, att göra värnplikten könsneutralpåverkar inte i sig antalet värnpliktiga, eftersom det ärkrigsorganisationens storlek som styr det årliga rekryteringsbehovet ochinte ett fixerat antal. Den förändring det skulle innebära att utvidgaplikten att fullgöra värnplikt till att gälla även kvinnor är att vibreddar rekryteringsunderlaget för försvaret både kvalitativt ochkvantitativt.En viktig princip bör vara att inte en enda får tas ut i onödan tillplikttjänst. Samhällstjänst måste alltid grundas på ett reellt behov somdärmed gör den motiverad och meningsfull. Uttagningen skall också i störstamöjliga mån styras av frivillighet. En pliktlagstiftning är nödvändig såsomen yttersta garanti för att försvaret alltid skall kunna få tillgång tillden kompetens som erfordras. Med en könsneutral mönstrings- ochmilitärtjänstplikt ökar underlaget med i princip det dubbla. Sammantagetkommer en pliktuttagning oavsett kön, med frivillighet såsom riktmärke, attmedföra att knappast någon behöver tas ut mot sin vilja.6. Rehabilitering (punkt 8) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 6. Därmed bifaller motionerna 2001/02:Fö1 yrkandena 4och 5 samt 2001/02:Fö9 yrkande 11 i denna del.StällningstagandeVi anser att frågorna om säkerheten under grundutbildningen ochtjänstgöringen i försvaret måste uppmärksammas ytterligare.Värnpliktstjänstgöring och tjänstgöring i utlandsstyrkan är högriskuppdragdär riskerna för olyckor är högre än på arbetsplatser inom de allrafarligaste civila verksamheterna.Tydliga regler behövs för att det inte skall ta åratal att reda utförsäkringsersättningar när Försvarsmakten både står för kostnaden ochföreträder den enskilde. De skadade och deras anhöriga har många gångerupplevt sig ensamma och i motsatsställning till staten i dess olikafunktioner. För att minska konflikten bör Försvarsmakten i ett första stegtillföras och garanteras resurser för att kunna uppfylla sitt ansvar. Detbör dessutom övervägas om det är lämpligt att inrätta en särskild funktioninom Försvarsdepartementets verksamhetsområde för stöd och hjälp tillenskilda olycksdrabbade.Försvarsmakten arbetar med konstruktiva program för ökad säkerhet.Ytterligare kraft tycks emellertid behövas för att dessa program och planertill fullo skall sättas i verket. Tät personalomflyttning och bristandeerfarenhet hos befäl kan ha bidragit till några av de allvarliga olyckorsom inträffat. En ny karriärväg som är inriktad på fackkunskap ochutbildning av de värnpliktiga bör skapas - för utbildningssäkerhetens för totalförsvarspliktiga bör därutöver ges en nyhuvuduppgift i att följa upp Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar.Uppgiften bör vara att säkerställa att de som skadas under sinmilitärtjänst ges så rimliga förutsättningar som möjligt tillrehabilitering.Mot bakgrund av det anförda anser vi att bör uttala sig dels föratt en särskild funktion för stöd och hjälp till olycksdrabbadetotalförsvarspliktiga övervägs, dels att personalvårdsnämnden åläggsuppgiften följa upp Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar. Detta föreslås ipartimotion 2001/02:Fö9 (m) yrkande 11 och kommittémotion 2001/02:Föl (m)yrkandena 4 och 5, vilka därför bör bifallas av riksdagen.7. Förmåner (punkt 9) (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifaller motion 2001/02:Fö14 yrkande 3 ochavslår motion 2001/02:Fö269 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEnligt försvarsbeslutet är en av Försvarsmaktens fyra huvuduppgifter attstödja samhället vid kriser och svåra påfrestningar i fredstid. Vidflertalet sådana tillfällen har värnpliktiga tjänstgjort vid farliga ochriskfyllda operationer i samband med översvämningar, skogsbränder ochskallgångskedjor runt om i . Trots massiva insatser frånvärnpliktiga, ofta med arbete dygnets alla timmar, kompenseras devärnpliktigas hjälpinsatser inte högre än om utbildningen bedrivs på kasern. Såväl officerare som hemvärnspersonal och personal ur utlandsstyrkanuppbär tillägg på sina ekonomiska ersättningar vid övningar och riskfylldtjänst, medan dagersättningen för värnpliktiga alltid är oavsetttjänsteinnehåll.I dag deltar värnpliktiga i incidenttjänst som ubåtsjakt, bevakning avmobiliseringsförråd samt skarpa operationer, exempelvisminröjningsoperationer i , vilka innebär längre perioders frånvaropå bekostnad av den enskildes sociala liv.Värnpliktiga som deltar i övningar som omöjliggör vistelse i hemmet borde irimlighetens namn ges en skälig ekonomisk ersättning för sina insatser,eftersom kompensationsledighet är svårare att tillgå med hänsyn tillutbildningsrytmen.Ovanstående resonemang kan även tillämpas på dem som tjänstgör med stöd avcivilplikt.Vi anser därför att bör bifalla motion 2001/02:Fö14 yrkande 3.8. Meritvärdering (punkt 10) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 8. Därmed bifaller motion 2001/02:Fö16 yrkande 2 ochavslår motionerna 2001/02:Fö14 yrkande 5, 2001/02:Fö17 yrkandena 5 och 6,2001/02:Fö250 och 2001/02:Fö273 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeRegeringen talar på flera ställen i propositionen om nödvändigheten av atti högre utsträckning bygga på frivillighet, om vikten av att låta denenskildes motivation få ett större genomslag vid mönstring och uttagningoch om betydelsen av att den enskilde uppfattar sig såsom rättvistbehandlad i jämförelse med jämnåriga kamrater som inte utbildas itotalförsvaret. Trots att frågan om meritvärdering uppmärksammats underlång tid har vare sig regeringen eller Försvarsmakten lyckats redovisaförslag på hur det civila meritvärdet av plikttjänstgöringen skall kunnagaranteras och dokumenteras.Den som fullgör sin värnplikt måste uppleva att den är rättvis. Bristerrättvisan riskerar nämligen folkförankringen att minska. Upplevd orättvisaoch meningslöshet skadar motivationen och, kanske viktigast, den enskildehar då skäl för att känna sig utnyttjad av staten.För att säkra ett rättvist system som attraherar de unga människor varsmotivation är avgörande för försvarets kvalitet är det viktigt attplikttjänstgöringen utgör en tillgång för den enskilde också efterfullbordad utbildning. Plikttjänstgöringens civila meritvärde måste därförvara tydligt och adekvat. Merithandlingen som den enskilde får med sigefter fullgjord utbildning måste vara så utformad att det civila samhälletkan värdera handlingen vid ett anställningsförfarande, och då som enpositiv handling. Det handlar här om att finna sätt på vilketvärnpliktsutbildningen tydligare kopplas till kraven i det civila samhället, t.ex. genom att utbildningsmoment ges högskolepoäng.Regeringen bör återkomma till med en redovisning av hurtotalförsvarets pliktutbildning skall ges en civil meritvärdering varförriksdagen bör bifalla motion 2001/02:Fö16 yrkande 2.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden.I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Könsneutral totalförsvarsplikt (punkt 2) (kd)av och (båda kd).Den 30 mars 2000 beslutade om en omfattande omdaning av detmilitära försvaret. Då beslutades bl.a. att det nya försvaret,insatsförsvaret, skall bygga på förband av hög kvalitet som kan användasför en mängd olika insatser av varierande karaktär.I betänkande Personal för ett nytt försvar(SOU 2001:23) försökte man ge en samlad syn på Försvarsmaktenspersonalförsörjning och belysa hur Försvarsmakten skall kunna rekrytera,utveckla och avveckla personal på ett väl avvägt sätt och över tiden. Iutredningen, som är underlag till rubricerade proposition, berörs bl.a. hurfler kvinnor skall fås att vilja utbilda sig till officerare och kunnavälja officersbanan. Den frågan diskuteras också i regeringens proposition2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret.Antalet kvinnliga officerare utgör ännu satsningar enmycket låg andel. Men satsningen för att få in kvinnor i försvaret har intevarit särskilt helhjärtad.Om regeringen och Försvarsmakten verkligen vill ha fler kvinnor i försvaretoch som officerare krävs en helt ny typ av rekrytering. Försvarsmaktenmåste exempelvis ha en klar målsättning för hur många kvinnor som behövsinom försvaret och som därför borde antas där. I målsättningen måste ocksåingå en beskrivning av vilka uppgifter kvinnorna skall ha. Dessutom måsterekryteringsförfarandet ändras, miljön förbättras samt attityder ochinställning till kvinnor ändras.Om regeringen och Försvarsmakten verkligen vill ha in fler kvinnor iförsvaret måste man sätta i gång ett metodiskt arbete för att få kvinnoratt välja att satsa på en karriär inom det området. Kvinnorna måste ses somden resurs de är med sina speciella kompetenser och möjligheter. Kvinnor ärinte och kan aldrig bli kopior av män utan har förutom generella egenskaperliksom alla andra sina speciella förutsättningar utifrån konstitution,begåvning och engagemang.Angelägenheten av att regeringen får upp ögonen för att det är ett tvåkönatförsvar som det måste planeras för och med, kan inte nog understrykas. Detär också angeläget att regeringen och Försvarsmakten har en klarmålsättning för hur både kvinnor och män utifrån sina förutsättningar kanmedverka till att bygga upp det nya försvaret. Målsättningen måste i såfall vara att kvinnorna tas med på ett helt annat sätt än tidigare iverksamhetens planering och verkställighet. Pliktlagstiftningen måste ocksåvara tydlig och inte kunna ge anledningar till diskriminering.Enligt nu gällande bestämmelser är mönstringen för kvinnor frivillig medanvärnplikten för den antagna kvinnan är en skyldighet. Detta måste ses somett dubbelt budskap. Eftersom utbildningen/värnplikten är frivillig förkvinnor är det svårt att förstå att den, trots detta, kan göras till enplikt. En orsak till kvinnors låga deltagande i värnpliktsutbildningen kanvara just det dubbla budskap som regering och försvarsmakt går ut med dådet gäller att försöka värva kvinnor till försvaret.Olika rekryteringsvägar till officersyrket kan vara en framkomlig väg föratt få fler kvinnor att vilja välja officersyrket. Men framför allt måstedet traditionella intagningssystemet för värnpliktiga förändras. Det kaninte vara rimligt att ingen hänsyn tas till kvinnors konstitution vidmönstringsförfarandet. De prov de mönstrande genomgår är helt uppbyggdaefter unga pojkars konstitution och muskelstyrka. Unga flickor har en annanmuskelmassa, som måste gå att kunna mäta på ett annat sätt än pojkarsråstyrka. Vill regeringen och Försvarsmakten verkligen ha fler kvinnor/flickor i försvaret måste styrkeproven vid mönstringen få en annanutformning.De unga mönstringspliktiga pojkarna får genomgå omfattande undersökningaroch tester. får samhället en enastående information om hurkonditionen samt det medicinska och psykologiska tillståndet är förgenerationer av män. Samhället ges därigenom tillgång till värdefullstatistik och information som kan användas för olika forskningsändamål. Ensamlad bild av den unga kvinnliga befolkningens hälsotillstånd ochmöjligheter finns inte. Det är en stor brist, inte enbart frånforskningssynpunkt utan också ur jämställdhetssynpunkt. Även de ungaflickorna skall ha möjlighet att få reda på sina möjligheter och sinpsykiska och fysiska status.När det gäller miljön och attityderna till kvinnor/flickor inom försvaretåterstår en del att göra. Man kan ha en viss förståelse för att den sedangenerationer helt manliga institution som försvaret är har svårt att ställaom sig till en tvåkönad enhet. Det är en process som kan ta tid. Specielltmed tanke på att det i försvaret tidigare inte närvarande könet utsatts förförlöjliganden och benämndes med könsord och andra nedvärderande ord, kandet vara svårt att ställa om sig till att på plats vara tvingad attsamarbeta med kvinnor, sova i samma rum, duscha i samma duschrum, användasamma toaletter, ha klädskåpen bredvid varandra osv.Om Försvarsmakten verkligen vill ha fler kvinnor i försvaret måsteattityder, miljö och praktiska anordningar förbättras avsevärt. Det äroacceptabelt att flickor/kvinnor som genomgår värnplikt ochofficersutbildningar mobbas på grund av sitt kön och på grund avoacceptabla praktiska arrangemang.2. Könsneutral totalförsvarsplikt (punkt 2) (c)av ().Jag står till alla delar bakom utskottsmajoritetens ställningstaganden idetta betänkande. När det gäller frågan om värnplikt vill jag emellertidframhålla att jag och tagit ställning för allmän värnplikt.Vi menar alltså att även kvinnor skall omfattas av plikten.Eftersom frågan kräver ändring i grundlag avstod vi från att driva frågantill sin spets i samband med försvarsuppgörelsen mellan regeringen ochCenterpartiet. Vi bedömde helheten i den nu pågående försvarsomställningensom avgörande. Omställningen av totalförsvaret till ett samhällsförsvar medett militärt nätverksbaserat insatsförsvar och en samtidig rustning mot denya hot som utgör dagens och morgondagens verklighet måste enligtCenterpartiets uppfattning komma i gång.Centerpartiet kommer självfallet att fortsätta att driva frågan om allmänvärnplikt omfattande både kvinnor och män. För oss är det ett självklartställningstagande utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Minst lika viktigtär emellertid den kvalitetshöjning av värnpliktsförsvaret som skulle kunnabli en naturlig följd av att både kvinnor och män hade samma rätt ochskyldighet att delta.3. Avgångar, arbetsmiljö och utrustning (punkt 5) (v)av och (båda v).De höga avgångarna bland värnpliktiga under grundutbildningen är ett stortproblem för Försvarsmakten. En av de vanligaste orsakerna till avhopp sägsvara hälsoskäl, såväl fysiska som psykosociala, där de sistnämnda dominerar. Det är av stor vikt att man inom Försvarsmakten till fullo ser över sinarbetsmiljö ur alla aspekter. Det är extra viktigt att värna om demänniskor som gör en arbetsuppgift genom pliktlag och ej av eget fritt val.Ansvaret hos myndigheten och vilar tungt i detta fall. Dåliggrundutbildning, okunskap om arbetsmiljöfrågor och en okänslig psykosocialmiljö är alla orsaker till att unga människor avbryter den tjänst som detagits ut till.Även om den mänskliga aspekten på avgångarna är den viktigaste får man intebortse från de ekonomiska och organisatoriska effekterna. Det ärresursslöseri att tillåta arbetsmiljön vara så dålig att värnpliktiga sersig tvingade att hoppa av sin tjänstgöring. Likaså ställer det till medstora problem av organisatorisk art.För förbättringar inom dessa områden finns allt att vinna och inget attförlora. anser det viktigt att och myndighetenframgent håller ögonen på denna fråga.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:11 Bättre villkor för totalförvarspliktiga föreslårregeringen att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt,2. lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.,3. lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjandeverksamhet,4. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd,5. lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skadam.m.Följdmotioner till proposition 2001/02:102001/02:Fö1 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alternativa modeller för plikttjänstgöring bör prövas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjning av statlig riskgaranti för totalförsvarspliktiga ochtjänstgörande i utlandsstyrkan.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att livränteunderlaget i arbetsskadeförsäkringen skall bestämmastill minst sju och ett halvt prisbasbelopp för totalförsvarspliktiga.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att för totalförsvarspliktiga skallfölja upp sitt rehabiliteringsansvar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en särskild funktion för stöd till olycksdrabbadetotalförsvarspliktiga.2001/02:Fö8 av m.fl. (mp):3. begär att regeringen kommer tillbaka med förslag på etttotalförsvarssystem som skall ersätta dagens värnpliktssystem och som skallbygga på frivillighet och vara öppet för både män och kvinnor.2001/02:Fö9 av m.fl. (m):11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värnpliktsfrågorna.2001/02:Fö10 av och ():16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en könsneutral värnplikt.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mångfald och diskriminering inom försvaret (i denna del).Följdmotioner till proposition 2001/02:112001/02:Fö14 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening att allmänvärnplikt skall införas.2. tillkännager för regeringen som sin mening att denna bör geFörsvarsmakten i uppdrag att förbereda försvaret för en situation medallmän värnplikt och jämställt försvar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tillägg på dagersättningen då värn- och civilpliktig personalunder grundutbildning tjänstgör vid längre övningar, incidenter, kriser isamhället, skarpa operationer eller vid beredskap över högtidshelger.4. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppgift att tillse vad i motionen anförs om attvärnpliktiga skall ges erforderlig utbildning för tjänst i händelse avincidenter, kriser och skarpa operationer i fredstid.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att den utredning om civilt meritvärde som skalltillsättas får en specificerad och snäv tidsram.2001/02:Fö15 av ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av kvinnors förhållande till pliktlagstiftningen.2001/02:Fö16 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om könsneutral värnplikt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om civil meritvärdering av totalförsvarets pliktutbildning.2001/02:Fö17 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mönstring närmare inryckningstillfället.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om storleken på ersättningen vid skada.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rehabiliteringstidens längd.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att totalförsvarspliktiga skall kunna tillgodoräkna sig sintjänstgöring i form av högskolepoäng.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att totalförsvarspliktiga efter sin tjänstgöring skall kunnatillgodoräkna sig poäng på högskoleprovet.Motioner från allmänna motionstiden /012000/01:Fö212 av och ():7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktingen av pliktutbildningen och -uttagningen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en könsneutral värnplikt.2000/01:Fö401 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en översyn av civilpliktiga brandmäns utbildningssituation.2000/01:Fö802 av m.fl. (v):1. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att se överincidentrapporterings- och uppföljningsrutiner.2. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag attgenomföra en utvärdering av de nuvarande reglerna och rutinerna inför de s.k. baskerproven i syfte att göra proven säkrare.3. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att se översina trafikregler så att de överensstämmer med motsvarande regler för detcivila samhället.4. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att omarbetasina säkerhetsrutiner och säkerhetsinformationen i syfte att elimineraskadorna bland de värnpliktiga.2000/01:Fö803 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening att skallinföra allmän värnplikt.2. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall avskaffa det särskilda bidraget för underkläder för kvinnor samt attge Försvarsmakten i uppdrag att anskaffa trosor och behå.3. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att anskaffa utrustning och materiel somär framtagen, utprovad och anpassad till både kvinnor och män.4. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra en systematisk undersökningi syfte att införskaffa kunskap om kvinnors erfarenheter av att göravärnplikt och arbeta inom Försvarsmakten.5. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att utvärdera vilken effektåtgärderna mot sexuella trakasserier har gett.6. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lag (1999:133) så att även de värnpliktiga omfattas av lagen om diskrimineringpå grund av sexuell läggning.2000/01:Fö804 av ():beslutar att avskaffa lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.2000/01:Fö805 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om civilpliktiga och korttidsutbildade värnpliktiga.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda konsekvenserna av ett avskaffande av värnpliktssy-stemet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att värnpliktssystemet bör ersättas med ett värvatmobiliseringsförsvar.2000/01:Fö806 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom bättre kontroll av dem som mönstrar till värnplikt.2000/01:A812 av m.fl. (fp):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en könsneutral värnplikt.Motioner från allmänna motionstiden /022001/02:Fö206 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om allmän värnplikt för både män och kvinnor.2001/02:Fö212 av m.fl. (v):2. tillkännager för regeringen som sin mening att Försvarsmakten,som ett led i jämställdhetsarbetet, skall upprätta en målsättning för hurstor andelen kvinnor av den totala personalstyrkan och bland devärnpliktiga minst skall vara (i denna del).2001/02:Fö225 av de ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att överväga att ersätta den allmänna värnplikten med ett yrkesförsvar.2001/02:Fö227 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom allmän värnplikt för alla svenska medborgare.2001/02:Fö232 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av en könsneutral värnplikt.2001/02:Fö235 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av förändrade regler avseende skadestånd vid invaliditet ochdödsfall vid plikttjänstgöring.2001/02:Fö237 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenskall ge Försvarsmakten i uppdrag att se över sina nuvarande rutinergällande uppföljning av avgångar bland värnpliktiga i syfte att minskaantalet avhopp från värnpliktstjänstgöringen.2. begär att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag attförbättra arbetsmiljön för värnpliktiga.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att genomföra åtgärder isyfte att minska avgångarna.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att civila myndigheter som utbildar civilpliktiga bör ges iuppdrag att minska avgångarna.2001/02:Fö250 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom meritvärdering av militärtjänstgöringen.2001/02:Fö269 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den värnpliktiges möjlighet att upprätthålla kontakt med familjoch vänner.2.