bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Utskottet menar att det somdrabbade armenier, assyrier/syrianer och kaldéerunder det tid sannolikt skullebetraktas som folkmord enligt konvention,om den hade varit i kraft vid den aktuellatidpunkten.Vid sin behandling av motion 1999/2000:U651hänvisade utskottet till att det hadefastslagits i FN att det begåttfolkmord på det armeniska folket i början av dettasekel. Såvitt framkommit i efterhand har dock ingensärskild behandling av armeniernas situationförekommit i form av en FN-resolution, vare sig 1985eller vid någon annan tidpunkt. Så har inte hellerskett rörande assyrierna/syrianerna eller kaldéerna.Utskottets ställningstagande vad avser folkmord påarmenier skulle mot den bakgrunden aldrig haformulerats på det sätt som blev fallet.Utskottet anser att det är viktigt de massakrer somdrabbat armenier, assyrier/syrianer och kaldéer kandiskuteras öppet. Utskottet menar att för att dettaskall bli möjligt fordras öppenhet ochförutsättningslös historisk forskning. Den turkiskaregeringen har, liksom alla regeringar, ett ansvaratt uppmuntra och underlätta historisk forskning ochge tillgång till sina historiska arkiv. Vad gällerdet historiska materialet i offentliga svenska arkivså gäller den svenska offentlighetsprincipen.Utskottet konstaterar att det finns omfattandedokumentation om vad som hänt med olika folkgrupperfrämst i gränsområdenaTurkiet////. Till stor delsaknas dock källkritisk forskning kring detexisterade materialet.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U219 (v) yrkandena 13 samt2001/02:U271 (s) kan besvaras.16 TurkietI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att blandkandidaterna till EU-medlemskap återfinns Turkiet.Ett grundläggande krav för att EU skall påbörjaförhandlingar om medlemskap med är attlandet tydligt visar respekt för de mänskligarättigheterna. Respekten för de mänskligarättigheterna avseende landets minoriteter uppfyllsinte . Rätten till den egna kulturen och detegna språket är starkt begränsad för kurder,armenier, assyrier/syrianer och andra etniskagrupper. Minoritetsgrupper har på flera håll ilandet fått sin egendom ockuperad eller blivitfördrivna från sina byar. Minoriteters kulturarv ochminnesplatser fortsätter att förstöras. I yrkande 31krävs att verkar mer kraftfullt, genom olikakanaler, för att skall vidta åtgärder föratt förbättra minoriteters ställning och visarespekt för de mänskliga rättigheterna.I flerpartimotion 2001/02:U247 (v, m, kd, c, fp, mp)konstateras att yttrandefriheten är en grundläggandemänsklig rättighet. Den utgör pulsådern i allademokratiska system. Denna rättighet skyddas i FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna samtEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna. harundertecknat båda dessa konventioner, men i storadelar av landet är yttrandefriheten begränsad.Tortyr och misshandel av häktade och anhållna ärvanligt förekommande. har länge planerat attinföra s.k. F-typfängelser med isoleringsceller.Förutom att isolering från andra människor är grymti sig så kan mord, tortyr och våldtäkter lättaredöljas i denna typ av fängelser. I yrkande 1 krävsatt som stat och inom EU bör arbeta för attTurkiet avstår från att införa s.k. F-typfängelser.I en demokratisk statsbildning med flera olikanationaliteter måste samtliga ges rätt till sinkultur och nationella identitet. har i fleradecennier fört en intensiv turkifieringspolitikriktad mot nationella minoriteter. Rätten till denegna kulturen och det egna språket är starktbegränsad för kurder, armenier, assyrier/syrianeroch andra etniska grupper, vilka hindras från attverka fritt. Det som krävs är i stället tolerans ochförsoning olika folkgrupper emellan. I yrkande 2krävs att inom EU bör verka för att denturkiska staten upphör med trakasserier mot kurdiskapolitiska partier och organisationer samt inleder endialog med dessa grupper. I yrkande 3 framhålls attSverige inom EU bör verka för att människor somutvandrat från till andra länder skall harätt att söka sina historiska rötter och frittbesöka de områden i landet varifrån de ursprungligenkommer. I yrkande 4 krävs att verkar för attundantagstillståndet i sydöstra hävs.I motion 2001/02:U255 (v) konstateras att en alltmerangelägen och central fråga på mellanstatlig nivå ärden om fördelningen av tillgängliga vattenresurser.Redan i dag är frågan av hög dignitet, men denkommer att spela en allt större roll.Fördelningen av vattenresurser bli ofta en källatill internationella konflikter. Ilisudammen iTurkiet kommer att dränka 52 byar och 15 mindrestäder. Projektet var beräknat att sättas i gång år2000, och projektet beräknades vara genomfört inom78 år. De 5 500 personer som bor i kommeratt tvingas flytta, och projektet kommer att ställaden bäst bevarade kurdiska staden från medeltidenunder vatten. Bygget kommer sammantaget att tvinga15 000 personer att flytta, främst kurder ochassyrier. I yrkande 1 krävs att i EU, FN ochi andra internationella sammanhang verkar för attstaden i sydöstra förklaras ingå imänsklighetens kulturella världsarv och i yrkande 2att verkar för att alla länder följer FN:skonventioner och riktlinjer när detgäller dammbyggen.I motion 2001/02:U293 (kd) yrkande 1 framhålls attTurkiet har en önskan om EU-medlemskap. Blivandeansökarländer bör kunna visa i praktisk handling attde uppfyller kraven vad gäller mänskligarättigheter. Det turkiska ansvaret förassyrisk/syrianska kyrkor och kloster inom landetsgränser innebär att måste upphöra medomvandlingen av kyrkor och kloster till bl.a.moskéer och återbörda beslagtagna och/ellerkonfiskerade assyriska/syrianska kyrkor och annanegendom till respektive församling och ägare.Turkiet bör lämna statliga tillstånd tillupprustning och renovering av assyrisk/syrianskakyrkor utan diskriminering i förhållande till andrareligioner och trosriktningar. I yrkande 2 påpekasatt det planerade dammbygget i Ilusi i sydöstraTurkiet hotar vattenflödet i floden . Detskulle innebära en stor risk för bristande tillgångpå vatten i och . Dammbygget skulle ocksåmedföra att den staden medmånga folkslags, bl.a. assyriers/syrianers,ovärderliga kulturskatter skulle dränkas ivattenmassorna. Dammbygget skulle dessutom göra 70000 människor hemlösa.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att kandidatlandet upplever enekonomisk kris. Landet har erhållit ettomfattande finansiellt stöd från IMF ochVärldsbanken för att underlätta nödvändigaekonomiska reformer. Genomförandet av Turkietsmedlemskapsstrategi har trots de ekonomiskaproblemen gått framåt, och presenteradeden turkiska regeringen ett omfattande nationelltprogram för politiska, ekonomiska och administrativareformer i syfte att anpassa sig till . Situationen för de mänskligarättigheterna och demokratin i är emellertidinte tillfredsställande, och landet uppfyller idagsläget inte de politiska Köpenhamnskriteriernaför medlemskap i . Enligt bedömare finns dettecken som tyder på att MR-situationen i självaverket försämrats för speciella grupper i landet.Utskottet konstaterar vidare att den svenskaregeringen har haft ett antalkontakter med den turkiska regeringen. Bland annathar utrikesministern besökt två gånger. Viddessa tillfällen har krav på förbättringar av MR-situationen framförts. har utarbetatspecifika krav för , och den svenskaregeringen fäster stor vikt vid att dessa kravuppfylls. Bistånd genom Sida har möjliggjort stödtill projekt som främjar respekten för de mänskligarättigheterna.Den strategi som regeringen följt innebär en breddialog med som innefattar mänskligarättigheter, migrations- och asylpolitik,handelsfrågor, konsulära frågor ochsäkerhetspolitiska frågor. Avsikten är att fortsättadenna dialog. Utskottet menar att det är viktigt attunderstryka att samma krav gäller för somför andra ansökarländer och att FN:s konventioner omde mänskliga rättigheterna gäller för somför andra stater. har utarbetat kravpå kort respektive medellång sikt som måsteuppfylla.Den turkiska regeringen har i frågan om landetsfängelsesystem samarbetat med såväl () som . Debåda Europaorganen har givit regeringen förslag tilllösningar av konflikten. På uppmaning av framförallt CPT har vissa reformer vidtagits. EU ochSverige kommer fortsätta att fästa myndigheternasuppmärksamhet på de humanitära aspekterna avhungerstrejkerna som riktas mot existensen av des.k. säkerhetsfängelserna, som innebär att fångarnaofta isoleras från varandra eller hålls i smågrupper.Utskottet menar att önskan om EU-medlemskap också innebär att de mänskligarättigheterna måste sättas högt på dagordningen.Det är angeläget att erkänner sinaminoriteter och deras kulturhistoriska arv för attvisa att man är värdig ansökarstatus. Dettakulturarv berör inte endast assyrier/syrianer ochkaldéer, utan har även en omistlig kyrkohistoriskoch kulturhistorisk betydelse för hela världen.Enligt skall envar stå helt friatt välja och utöva sin religion. lovaderespektera vissa minoriteter redan vidLausannefördraget 1923. har ävenundertecknat FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna. Det måste anses ingå i bådeSveriges och EU:s grundläggande principer attrespektera såväl religionsfriheten somminoritetsrättigheterna i övrigt.Ilisudammen skall byggas i floden , nära Iraksoch gränser. Projektet kommer att göra detmöjligt för att stoppa vattenflöde iflera månader. Bara att denna möjlighet finns, menarflera experter, kommer att leda till ökadespänningar i en redan orolig region. Dammen kommeratt dränka ett sextiotal byar och små städer.Dammbygget medför att den stadenHasankeyf med många folkslags, bl.a.assyriers/syrianers, ovärderliga kulturskatterdränks i vattenmassorna. Dammbygget skulle dessutomgöra 70 000 människor hemlösa.FN:s generalförsamling antog 1997 en resolution somavser en internationell vattenkonvention.Konventionen syftar till att förhindrainternationella vattenkonflikter orsakade avenskilda länders åtgärder och antogs av 103nationer. , och var de endaländer som röstade emot konventionen.Sverige kommer, inom EU, att verka för att det frånturkisk sida sker en anpassning av lagstiftningen påmiljöområdet till . Utskottet stödertill fullo att regeringen, bilateralt och inom EU,till framför sin oro över att Ilisuprojektetkommer att resultera i förstörelse av ett viktigtkulturarv och understryker vikten av att alternativaplaner tas fram.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U247 (v, m, kd, c, fp, mp)yrkandena 14, 2001/02:U255 (v) yrkandena 1 och 2,2001/02:U293 (kd) yrkandena 1 och 2 samt2001/02:U345 (fp) yrkande 31 kan besvaras.17 och PalestinaI motion 2001/02:U257 (mp) framhålls att Israelexploaterar palestinska landområden, vatten samtnaturtillgångar och fortsätter att utöva suveränitetoch därmed förnekar palestinierna en livsdugligstat. Landet bryter också mot ochkonventionerna om de mänskliga rättigheterna liksommot fjärde , som fastställerregler som en ockupationsmakt måste följa. Israelignorerar även ett antal av FN:s resolutioner. Iyrkande 1 krävs att olika former av sanktionerinförs så att tvingas följa deinternationella konventionerna. Vidare konstaterasatt det allvarliga och svåra läge som råder mellanIsrael och är otillfredsställande. Detkrävs konkreta åtgärder från omvärldens sida. Iyrkande 2 krävs att verkar för att eninternationell observatörsstyrka sänds till området.I motion 2001/02:U280 (v) konstateras att Sverigesedan decennier har rykte om sig att vara en garantför folkrätt och för internationell rättvisa. Densvenska utrikespolitiken har på många områden kunnathämta stöd och kraft ur folkrörelsers och de mångasolidaritetsrörelsernas arbete i Sverige.Motionärerna framhåller några områden inom vilkapalestinierna bör få starkt stöd frånvärldsopinionen för kunna nå fram till en rättvisuppgörelse med . Situationen innebär inte barasvåra lidanden för palestinierna. Många har varnatför att intifadan kan övergå i regelrätt krig.Motionärerna anser i yrkande 1 att i EU ochandra internationella sammanhang skall verka för attinternationell rätt och FN:s resolutioner efterlevsnär det gäller palestiniernas rätt tillsjälvbestämmande och suveränitet. I yrkande 2 krävsatt i EU och andra internationellasammanhang skall verka för att den illegalaisraeliska bosättningspolitiken på ockuperatpalestinskt område stoppas och i yrkande 3 attSverige i EU och andra internationella sammanhangskall motsätta sig bantustaniseringen av deockuperade palestinska områdena. Varje israeliskbosättning är en provokation mot internationellrätt. Motionärerna kräver i yrkande 4 att Sverigeskall erkänna att palestinierna har rätt att utropaen egen suverän stat, dvs. en stat som har kontrollöver det egna territoriet, sina gränser och handeloch andra relationer med omvärlden och, i yrkande 5,att de flyktingar som önskar återvända till sina hemskall tillåtas att göra detta. I yrkande 6 krävs attkompensation för förlust av egendom i enlighet medinternationell lag och sedvanerätt skall utbetalasav den israeliska regeringen eller ansvarigmyndighet till de palestinier som väljer att inteåtervända och att i EU och andrainternationella sammanhang skall verka förpalestiniernas rätt till hela östra somhuvudstad (yrkande 7). Vidare anser motionärerna atten internationell övervakningsstyrka bör sändas tillIsrael/(yrkande 8) och att i EUskall verka för att EU av inkräver ersättningför uppkommen skuld för de palestinska skattemedelsom vägrat utbetala till palestinierna, mensom i stället utbetalats av EU (yrkande 9).I motion 2001/02:U285 (kd) framhålls behovet av enmer balanserad svensk Mellanösternpolitik som medförbra relationer till konfliktens alla parter. Demänskliga rättigheterna bör sättas i fokus ochSveriges roll som "tredje land" är framför allt attverka som en opartisk medlare. kan däremotinte ställa sig neutralt i kampen för demokrati ochdet öppna samhället. Speciellt viktigt är det attarbeta för försoning och ökad respekt mellanisraeler och araber. Den politiska dialogen behöverkompletteras med en religiös dialog för att främjaoch utveckla det som är gemensamt av värderingarinom judendom, islam och kristendom. EU bör spela enbetydligt mer aktiv roll i , också i deregionala multilaterala processer som äger rum, ochbland annat hårdare driva frågan om attinstitutionalisera samarbetet kring vatten iregionen. I yrkande 1 krävs att parterna iMellanösternkonflikten uppmanas att uppfylla sinaåtaganden i enlighet med tidigare ingångna avtal.Vidare menar motionärerna i yrkande 2 att allanationer har rätt till trygghet inom fasta ocherkända gränser och att alla människor harrättigheter och skyldigheter. är den endademokratin i med ett parlamentarisktsystem, där exempelvis yttrandefrihet, pressfrihet,religionsfrihet och jämlikhet mellan könen ärlagfäst. Inom det palestinska samhället finnssträvanden efter en demokratisk struktur. Detåterstår emellertid mycket för att ett demokratisktsamhällssystem skall etableras.I 2001/02:U285 (kd) yrkande 3 framhålls att alla insatser somökar förståelsen mellan israeler och araber ochrespekten för varandras integritet och rätt attexistera självfallet bör stödjas. Försoning mellanstridande är en av de viktigaste förutsättningarnaför en hållbar och varaktig fred i regionen. En avde centrala och viktigaste frågorna i detmultilaterala samarbetet i regionen är vattenfrågan.Vatten är dels en orsak till många konflikter, delsen ändlig resurs som fordrar samarbete övernationsgränserna. EU bör enligt yrkande 4 fortsättaatt stödja de multilaterala processer som finns ochhårdare driva frågan om att institutionaliseravattensamarbetet, bl.a. genom att upprättagemensamma data för vattenströmmar ochvattentillgångar. bör enligt yrkande 5stödja ett ökat utbyte mellan israeliska ocharabiska historiker för att möjliggöra att detillsammans skall kunna arbeta fram gemensammariktlinjer för historiebeskrivningen i skolböckeroch läromedel. Den religiösa dialogen måste främjasmellan judiska, muslimska och kristna företrädare,utifrån det som är gemensamt av värderingar inom detre världsreligionerna. Det i torde kunna spela en viktigroll som en mötesplats för försoning, dialog ochökad respekt. I yrkande 6 krävs att börfrämja den judisk-muslimsk-kristna dialogen för attutveckla det som är gemensamt av värderingar inom detre världsreligionerna och i yrkande 7 att Sverigeoch EU bör uppmana att inleda sin del avfredsförhandlingarna med utan dröjsmål.Vidare bör och EU uppmana ochJordanien att fortsätta att bidra till regional fredoch stabilitet genom diplomatiskt stöd och stimulanstill en fortsatt fredsprocess (yrkande 8). I yrkande9 framhålls att EU:s roll framför allt är somopartisk medlare där och EU stöder parternai deras strävan att själva finna en lösning påkonflikten. I yrkande 10 framhålls att det politiskaoch ekonomiska stödet måste vara kopplat tillrespekt för mänskliga rättigheter och relateras vilja att uppnå fred i regionen.I motion 2001/02:U291 (kd) framhålls att i detspända läge som råder i är det avyttersta vikt att förtroende skapas mellan parterna.Detta gäller inte minst i frågan om vilken bild somsprids av den andra parten genom medier och iskolan. Detta förhållande är särskilt accentuerat iPalestina och där skolböckerna spelar ensynnerligen viktig roll när det gällerkunskapsinhämtning om varandra. I undervisningen förhögre årskurser används fortfarande böcker medantisemitisk och antiisraelisk retorik. Att spridavanföreställningar och fördomar om den andra sidankan endast försvåra utvecklingen. bör inomEU verka för att internationellt bistånd tillPalestina inte används av mottagaren så attuppnåendet av en hållbar fred i området försvåras.I motion 2001/02:U346 (fp) yrkande 1 framhålls attsedan terrordåden mot harkonflikten mellan och kommit iskymundan. officiella hållning tillkonflikten i präglades länge av ensjälvklar solidaritet med . modifierades denna hållning.Palestinierna identifierades, inte bara i ,som ett eget folk med legitima anspråk på land ochsjälvstyrelse, och den israeliska rollen somockupationsmakt i palestinska områdenuppmärksammades. I yrkande 2 framhålls att det ärgenom att föra en balanserad linje, utan attfavorisera den ena eller den andra parten, somSverige kan spela en roll i arbetet med att försökaåstadkomma en fredlig lösning på konflikten iMellanöstern. Den officiella svenska politiken skallfortsätta att hålla fast vid den enda rimligautgångspunkten: att har rätt att existerainom erkända och säkra gränser och att palestiniernahar rätt till självbestämmande. Det är viktigt attfastslå att denna inriktning är och förblir den endatänkbara också om fredsprocessen kommer attfortsätta att vara bruten för lång tid framåt.Motionären framhåller i yrkande 3 att sionismen ärbeteckningen på strävan att återskapa ett judiskthemland. Termen säger däremot ingenting om vilkagränser ett sådant hemland bör ha, om vilken politiksom bör föras eller om relationerna till andrastater. Termen är lika ovetenskaplig som de fördomarden beskriver. De rasistiska opinionsbildare somintroducerade uttrycket antisemitism avsåg helleraldrig att hetsa mot några andra än judarna, ochnågon annan användning av ordet än denna förekommerinte. Antisionism är alltså inte detsamma somantisemitism. Kritik av den faktiska israeliskapolitiken i olika avseenden, utan demonisering ellermisstänkliggöranden av judar i allmänhet, ärsjälvfallet legitim och bedrivs också av mångaisraeler. På samma sätt är kritik av PLO eller andrapalestinska organisationer inte antiarabisk ellerantimuslimsk så länge den inte demoniserar araber iallmänhet eller förnekar dem rättigheter som mananser är självskrivna för andra.Motionärerna bakom motion 2001/02:U256 (mp, m, v,kd, c) framhåller att det nu är sedanMordechai Vanunu kidnappades och dömdes för att hanavslöjat hemliga kärnvapenprogram. Arbetetför hans frigivning har därefter pågått oavbrutet. Iyrkande 1 krävs att i sina kontakter medIsrael kräver efterlevnad av konventionen om demänskliga rättigheterna i fallet i yrkande 2 att driver att frågan tasupp på FN:s agenda för brott mot de mänskligarättigheterna om inte situationen för Vanunu klartförbättras.Utskottets övervägandenEU:s och roll i MellanösternUtskottet konstaterar att och fortsättningsvis harrelationerna mellan och allvarligtförvärrats. Förhoppningarna omframsteg i fredsprocessen, då parterna såg ut attvara nära en fredsuppgörelse, grusades då den andra intifadan utbröt. En av deutlösande orsakerna till intifadan var ett besök påTempelberget som gjordes av den nuvarande israeliskepremiärministern . Våldsamheterna harsedan dess fortsatt med över tusen dödade ochskadade. Upprepade försök har gjorts för att förmåparterna att bryta våldsspiralen och återgå tillförhandlingsbordet. accepterade bådaparterna Mitchellrapportens rekommendationer omeldupphör och återgång till förhandlingar, men trotsdetta har varaktig vapenvila ej uppnåtts och våldethar fortsatt.Samtidigt som ansträngningar görs för att igen få igång fredsprocessen begås ständiga brott motfolkrätten och de mänskliga rättigheterna. Övergreppoch förödmjukelser drabbar palestinierna i strid motde folkrättsliga konventioner godkänt. Tillnågra av de allvarligaste exemplen hör utomrättsligaavrättningar, kollektiva bestraffningar, bristanderättssäkerhet, rivna hus och skövlade landområden.Hit hör också den israeliska ockupationsmaktensunderlåtenhet att beivra övergrepp från bosättare.Utskottet menar att det är oacceptabelt att Israelalltmer systematiskt sätter sig över folkrätten.Ingen stat har rätt att hävda särskilda motiv föratt ställa sig vid sidan av folkrättens regler.Världssamfundet kan inte tillåta undantag ochSverige har som ett militärt alliansfritt land ettsärskilt intresse av att folkrätten respekteras.Våldet har också drabbat . Självmordsbombarehar skördat många israelers liv, och för denenskilde israelen har säkerheten successivtförsämrats som gått. Utskottet anser attden palestinska myndigheten måste ta ett störreansvar för att få ett slut på det våld som kommerfrån de självstyrande områdena och arrestera ochrättsföra de skyldiga bakom våldet.I detta sammanhang vill utskottet upprepa sin åsiktatt antisemitism är en oacceptabel företeelse.Sveriges regering har engagerat sig i kampen motantisemitismen. är det främstaexemplet på detta engagemang. Även antisionism äroacceptabel, om den går ut på att förvägra detjudiska folket en rätt till ett hemland ellerförnekar rätt att existera.Sverige och EU ger stöd till framväxten av endemokratisk palestinsk rättsstat. I detta stöd ingåratt försöka utveckla och förbättra den palestinskamyndigheten. En fråga som ständigt tas upp ikontakterna med den palestinska myndigheten ärefterlevnaden av de mänskliga rättigheterna.Ytterligare en fråga som ofta är i fokus är behovetav ett oberoende rättsväsende och vikten av att denpalestinska polisen agerar med respekt för demänskliga rättigheterna. I EU:s samarbete med denpalestinska myndigheten kommer dessa frågor upp,inte minst genom den rapportering om mänskligarättigheter som den lokala EU-kretsen i Jerusalemoch gör kvartalsvis. I bilateralautvecklingssamarbete med palestinierna är stödettill MR-organisationer en mycket viktig del.Respekten för de mänskliga rättigheterna på depalestinska områdena fortsätter dock att visa uppallvarliga brister, trots att vissa förbättringargjorts . Det finns en vilja påpalestinsk sida att komma till rätta med de MR-problem som finns. Det förekommer dock fortfarandeallvarliga MR-övergrepp.Den palestinska administrationen utdömer ochverkställer dödsstraff. Dödsdomarna har utfärdats avs.k. specialdomstolar med polischefer som domare ochofta utan att den tilltalade har tillgång tillförsvarare. Den snabbhet med vilken domarnaavkunnats och verkställts föranleder tvivel på attrimliga säkerhetsgarantier iakttagits. ochEU har djupt beklagat avrättningarna. Frågan omdödsstraffet har tagits upp bilateralt av Sverige,bl.a. av statsminister under besök iregionen i oktober 1999.Sedan oroligheternas början har den palestinskaekonomin hamnat i en alltmer förvärrad kris.