bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — har underdenna period fördelats inom ett tiotal områden föratt stimulera kommuner, landsting och andra aktörertill förnyelse och utveckling inom äldreområdet.Stimulansbidrag beviljades bl.a. för uppbyggnadoch utveckling av 15 regionala forsknings- ochutvecklingscentrum, där landsting och kommunertillsammans med universitet och högskolor bedriververksamhet inom äldreområdet. Regeringen har bedömtatt denna satsning bör förlängas. Därför beslutades,inom ramen för den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården, om fortsattstöd till forsknings- och utvecklingscentrum underåren 2002-2004 med per år.Socialstyrelsen har i uppdrag att administrera ochfölja upp stödet. Inom ramen för anslaget utgår ävenfortsatt stöd till nationella anhörigorganisationerm.m.Regeringen har fördelat 25miljoner kronor till fyra huvudmän för uppbyggnad avlongitudinella områdesdatabaser inom äldreområdet.Detta forskningsprojekt innebär att det under längretid () samlas in uppgifter som beskriveråldrandet ur medicinsk och social synvinkel samtvilka insatser den enskilde erhåller frånäldreomsorg, hälso- och sjukvård och anhöriga m.fl.Syftet är att öka kunskapen om både åldrandet ochhur väl vård och omsorg svarar mot den enskildesbehov. Projekten är långsiktiga och behöver därförfortsatt ekonomiskt stöd från staten med 10 miljonerkronor under kommande år.Villkoren för statsbidrag till pensionärsorgani-sationer regleras i förordningen (1994:316) omstatsbidrag till pensionärsorganisationer. Under år2002 har fem rikstäckande pensionärsorganisationererhållit bidrag.Regeringen redovisar vidare att det utbyggdastödet till anhöriga har haft stor betydelse för demånga, ofta äldre personer, som vårdar närstående ihemmet. Behovet av en fortsatt utveckling av stödetär dock stort och det är därför angeläget att detvid sidan av den fortsatta ekonomiska satsningenfrån statens sida också sker en kontinuerligutvärdering, dokumentation och spridning av metoder,insatser och resultat från den pågående satsningen.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att följaupp den fortsatta utvecklingen.Regeringen utesluter inte att det också kan krävaslagändringar för att ytterligare stärka anhörigasställning inom vård och omsorg. Frågan bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.En kontinuerlig utveckling av kvaliteten i äld-reomsorgen vad gäller såväl metoder och arbetssättsom det närmare innehållet i olika insatserförutsätter att verksamheten på ett ändamålsenligtsätt kan anpassas efter förändringar i de äldresvårdbehov. Behovet av kunskap om dessa behov och deförutsättningar som krävs för att kunna tillgodosedem är därför av stor betydelse. Regeringen bedömeratt en bred och mångsidig forskning kring äldresbehov här är av avgörande betydelse för att på siktge ett värdefullt tillskott av sådan kunskap.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkasatt under anslag 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken anvisar 296 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit (yrkande 15,delvis). Samma yrkande finns också i motion Sf377 avBo Könberg och (båda fp) yrkande8, delvis.I motion So358 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om utveckling avomsorgsgarantier i äldrevården på nivå(yrkande 3). Vidare begärs att regeringen återkommermed nytt förslag om tillsyn av äldrevården (yrkande4). Motionärerna yrkar att ökar anslaget17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken med , jämfört medregeringens förslag (yrkande 5). Motionärerna anseratt det behövs en omsorgsgaranti för attkvalitetssäkra en rad olika delar av äldrevården.Garantin skall innehålla rätt till medicinskkompetens, rätt till ett värdigt omhändertagande,rätt till en väl fungerande hemtjänst, rätt till enväl fungerande färdtjänst och rätt till hjälpmedel itid. Omsorgsgarantin skall också ge valfrihet iboendet, rätt till eget rum och rätt att flytta.Motionärerna anser att de statliga stimulansbidragsom bör ges till kommunerna för äldrevården vidsidan om fortsatt utveckling av anhörigstödet ocksåbör användas för att underlätta införandet avomsorgsgarantier på nivå. Anslaget bör ökasmed för dessa ändamål.Motionärerna anser vidare att den statliga tillsynenav äldrevården bör ges en tydligare medicinskkompetens genom att koncentreras tillSocialstyrelsen och dess regionala avdelningar förtillsynsverksamhet. Tyngdpunkten i kvalitetsarbetetoch tillsynen skall ligga lokalt, medäldreombudsmän, omsorgsgarantier ochäldrevårdscentrum. Regeringens förslag på den härpunkten bör avvisas av och regeringen böruppmanas att återkomma med förslag i budgeten för2004 med den inriktning som angivits avmotionärerna. För bör de som regeringen önskar lägga pålänsstyrelserna (utgiftsområde 18, anslag 32:1Länsstyrelserna m.m.) i stället tillföras kommunernasom stimulansbidrag för ett snabbt införande aväldreombudsmän.I motion So509 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen beslutar att förlänga stimulansbidragettill anhörigvården inom äldreomsorgen 2003 och 2004med vardera året (yrkande 18) ochatt anvisar ytterligare 40 miljoner kronortill anslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken (yrkande 29, delvis). Motionärernaanser att anhöriga förtjänar mer stöd och hjälp änvad de erhåller. Det behövs stöd iform av utbildningsinsatser, möjlighet för vissledighet över , ekonomisk ersättning m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet har uttalat (s. 23) att det serpositivt på att tillförs medel föratt förstärka sin regionala tillsyn inom vården ochomsorgen om äldre. Regeringen har för avsikt attåterkomma med ett uppdrag till länsstyrelserna ochSocialstyrelsen med riktlinjer och villkor förmedlens närmare användning samt anvisningar föruppföljning och resultat.Utskottet delar regeringens bedömning att detutökade stödet till anhöriga haft stor betydelseför de många, ofta äldre, personer som vårdarnärstående i hemmet. Utskottet anser det angelägetatt följer upp den fortsattautvecklingen. Utskottet ser också positivt på attregeringen avser att ge fortsatt stöd tillnationella anhörigorganisationer m.m. inom ramen föranslaget.I betänkande 2001/02:SoU11 uttalade utskottet attdet vore önskvärt om det i socialtjänstlageninfördes en särskilt reglerad skyldighet försocialnämnden att stödja dem som vårdar närstående.Utskottet ansåg att regeringen bör göra enanalys av de ekonomiska konsekvenserna av en sådanlagändring samt redovisa för olikaalternativa lagregleringar i avsikt att ytterligarestödja anhöriga. Utskottet föreslog etttillkännagivande till regeringen. följdeutskottet (rskr. 2001/02:178). I budgetpropositionenredovisar regeringen att frågan bereds.Utskottet vill vidare erinra om att det vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande2001/02:SoU12, konstaterat att det inte finns någothinder för de kommuner som vill inrätta kommunalaäldreombudsmän.Utskottet tillstyrker därmed den föreslagnamedelsanvisningen till anslaget och avstyrkermotionerna So358 (fp) yrkandena 3-5, So509 (kd)yrkandena 18 och 29 (delvis), Fi232 (fp) yrkande 15(delvis) och Sf377 (fp) yrkande 8 (delvis).Utskottet tillstyrker vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att , förramanslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst efter 2003.Politikområde SocialtjänstpolitikBidrag till utveckling av socialtarbete m.m. (18:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 18:1 Bidragtill utveckling av socialt arbete m.m.Riksdagen bör därmed avslå motionsyrkanden omannan medelsanvisning till anslaget. Vidarebör avslå motionsyrkanden omkommunalt stöd till kvinno- respektivemansjourer, om Rikskvinnocentrum och omregionala kvinnocentrum. Jämför reservation15 (v).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 77 578 000 kranvisas under anslag 18:1 Bidrag till utveckling avsocialt arbete m.m.Anslaget omfattar bl.a. medel till utveckling avungdoms- och missbrukarvården och tillkunskapsutveckling inom , bidrag tillorganisationer som arbetar för utsatta barn ochderas familjer samt bidrag till organisationer somarbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn.Anslaget omfattar även medel till insatser för attförverkliga i och föratt motverka sexuell exploatering av barn.Enligt budgetpropositionen ger staten ekonomisktstöd till kvinnojourer och andra organisationer somarbetar för att motverka våld mot kvinnor. Merpartenav bidraget går till kvinnojourernas tvåriksorganisationer och en mindre del till mansjoureroch andra organisationer som också arbetar för attmotverka våld mot kvinnor. Regeringen anför attanslaget ekonomiska vårpropositiontillfördes ytterligare för attutveckla kvinnojourernas verksamhet. Särskilduppmärksamhet skall ges åt kvinnor medfunktionshinder, flickor och kvinnor med utländskbakgrund samt kvinnor med missbruksproblem.Enligt regeringen fyller Rikskvinnocentrum enviktig funktion när det gäller att motverka våld motkvinnor. avser regeringen att bidra tillfinansieringen av verksamheten med 2 miljoner kronorutöver de som tidigareaviserats, således totalt 3,2 miljoner kronor.Frågan om att inrätta en nationell jourtelefon hardiskuterats . Regeringen föreslår att1 miljon kronor avsätts för att utvecklaen sådan verksamhet.Regeringen redogör i propositionen förSocialstyrelsens uppdrag med anledning av den s.k.Kvinnofridsreformen 1998. Inom ramen för uppdraget harSocialstyrelsen bl.a. utarbetat utbildningsmaterialriktat till och hälso- och sjukvårdensamt initierat och utvecklat en myndighetsöver-gripande webbplats, riktad till dem som i sittarbete kommer i kontakt med kvinnor som utsatts förvåld och hot. Inom hälso- och sjukvården har etts.k. Kvinnor som besöktmödra- och barnhälsovården samtungdomsmottagningarna i tre län har rutinmässigttillfrågats om de har utsatts för våld.Inom har två projekt genomförts. Detena rörde roll och organisation. Detsyftade till att identifiera förutsättningar ochhinder inom för att kunna bedöma,bemöta och tillgodose misshandlade kvinnors behov.Det andra rörde familjerättens arbete medsamarbetssamtal i familjer där det förekommit våld.Projektet inriktades bl.a. på att utveckla metoderför att kunna identifiera våldsutsatta kvinnor inomfamiljerättens verksamhet.Regeringen framhåller att det i många kommunerpågår ett arbete med att utveckla handlingsplanersamt stimulera nätverksbyggande för atteffektivisera arbetet med kvinnor som utsatts förvåld. Länsstyrelserna konstaterar dock i sin socialatillsyn 2001 att mycket fortfarande återstår attgöra. Enligt de kommuner som ingick iSocialstyrelsens socialtjänstprojekt behövs en klarstrategi i arbetet med misshandlade kvinnor och entydlig organisation.Regeringen anför att insatser som syftar till attförebygga och ingripa mot våld och hot mot kvinnorbehöver utvecklas kontinuerligt. Samverkan mellanmyndigheter samt en helhetssyn på problemet ärcentralt i det sammanhanget. harenligt regeringen en fortsatt viktig uppgift i attstödja arbetet inom och hälso- ochsjukvården i frågor som rör våld och hot motkvinnor. Den webbplats som har utvecklats förmyndighetssamarbete och spridning av goda exempelsamt det utbildningsmaterial som Socialstyrelsenutarbetat bör kunna utgöra ett gott stöd för detfortsatta arbetet, anförs det.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion Ju364 av m.fl. (fp) yrkasatt för anvisar 10miljoner kronor mer än regeringen föreslagit tillanslag 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbetem.m. (yrkande 28). Motionärerna anser det positivtatt regeringen ökat anslaget med 10 miljoner kronormen anser att ytterligare resurser krävs för attkvinnojourernas verksamhet skall kunna utsträckasöver hela landet.Samma yrkande återfinns i motionerna Fi232 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) (yrkande 15 delvis) och Sf377av och () (yrkande 8delvis).I motion Ju234 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om ökat stöd till kvinnojourer(yrkande 10). Motionärerna anser det viktigt attkvinnojourerna kompenseras ekonomiskt för det arbetede bedriver och att anslagen inte urholkas.Övriga motionerI motion Ju250 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att de kunskaper ocherfarenheter om våld mot kvinnor somRikskvinnocentrum erhållit bör spridas tillsjukvården i hela landet (yrkande 6).I motion So451 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen kartlägger definansiella konsekvenserna av ett ökat kommunaltstöd till de lokala kvinnojourerna (yrkande 5).Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande omatt tillsätta en utredning angående upprättandet avregionala kvinnocentrum och de finansiellaförutsättningarna för dessa (yrkande 7).I motion Sf214 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att stärka kvinnojourernaoch uppmuntra mansjourer (yrkande 16).I motion A322 av m.fl. (mp) begärstillkännagivanden dels om behovet av professionellamansjourer (yrkande 4), dels om att uppmuntrakommuner och landsting att initiera mansjourer(yrkande 5).I motion So319 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen bör utreda hurkvinnojourerna kan få stöd och etableras i flerkommuner än i dag.I motion So353 av och (s) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om kvinnojourerna. Motionärernaanför bl.a. att landstingens och kommunernas bidragtill kvinnojourerna är otillräckliga och attsamhället måste ta ett större ekonomiskt ansvar.I motion So380 av och () begärs ett tillkännagivande om viktenav jämnare och bättre arbetsvillkor förkvinnojourer.I motion So393 av () begärs etttillkännagivande om kvinnojourer. att kommunerna minskar eller drar in sittekonomiska stöd till kvinnojourerna samt attjourerna måste erbjudas ekonomiskt stöd för attkunna driva sin verksamhet.Tidigare behandlingMotioner om ekonomiskt stöd till kvinnojourer, omRikskvinnocentrum och om regionala kvinnocentrumbehandlades av utskottet senast i det av riksdagengodkända betänkandet 2001/02:SoU1. att kvinnojourerna utgör ett mycketbetydelsefullt komplement till socialtjänstensverksamhet på området. Utskottet såg positivt på attdet statliga stödet till kvinnojourerna ökat menframhöll att denna omständighet inte får leda tillatt kommunernas engagemang minskar. Motionernaansågs i huvudsak tillgodosedda och avstyrktes (s.88). Motioner om stöd till våldsutsatta kvinnoravstyrktes mot bakgrund av de omfattande insatsernapå området (s. 109). Slutligen avstyrkte utskotteten motion om regionala kvinnocentrum med hänvisningtill att det i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen (s. 109).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker därmed motionernaFi232 (fp) yrkande 15 delvis, Ju234 (fp) yrkande 10,Ju364 (fp) yrkande 28 och Sf377 (fp) yrkande 8delvis.Utskottet vill åter betona att det arbete somkvinnojourerna utför är av stort värde och attkvinnojourerna utgör ett mycket betydelsefulltkomplement till verksamhet påområdet. Anslaget har under innevarande år tillförtsytterligare för utveckling avkvinnojourernas verksamhet. Utskottet vidhåller dockatt den omständigheten att det statliga stödet tillkvinnojourerna har ökat inte får leda till ettminskat kommunalt engagemang. Även fortsättningsvisbör kommunerna ha det primära ansvaret för attstödja kvinnojourerna. Mansjourer kan också bidratill att motverka våld och hot mot kvinnor.Utskottet ser självklart positivt på att kommunernager stöd även till dessa verksamheter. MotionernaSo319 (s), So353 (s) So380 (s), So393 (s), So451 (v)yrkande 5, Sf214 (c) yrkande 16 och A322 (mp)yrkandena 4 och 5 får anses i huvudsaktillgodosedda.Utskottet delar regeringens bedömning attRikskvinnocentrum fyller en viktig funktion när detgäller att motverka våld mot kvinnor och ser därförpositivt på att medel inom anslaget bidrar tillfinansieringen av verksamheten. Rikskvinnocentrumhar ett nationellt uppdrag att bl.a. fungera sområdgivande resurs för andra sjukvårdsenheter ilandet samt utbilda sjukvårdspersonal och andrapersonalkategorier som möter våldsutsatta kvinnor.Motion Ju250 (m) yrkande 6 får därmed anses ihuvudsak tillgodosedd.Utskottet vidhåller att det i första hand är enfråga för sjukvårdshuvudmännen, och inte förriksdagen, hur vården av kvinnor som utsatts förvåld skall organiseras. Motion So451 (v) yrkande 7avstyrks därför.Statens institutionsstyrelse (18:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 18:2 Statensinstitutionsstyrelse. bör därmedavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget. börvidare bifalla det av regeringen begärdabemyndigandet under anslaget. I avvaktan påresultatet av pågående arbete på området börriksdagen slutligen avslå ett motionsyrkandeom att upphäva SiS monopol.Propositionen m.m.I budgetpropositionen föreslås att 735 346 000 kranvisas under anslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse. Vidare yrkas att riksdagenbemyndigar regeringen att , förramanslaget 18:2 , ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 18 000 000kr efter 2003.Statens institutionsstyrelse (SiS) ärförvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 §lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga och 1 § lagen (1998:603) om slutenungdomsvård (särskilda ungdomshem) samt 22 och 23 §§lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall(LVM-hem). Verksamheten är indelad iverksamhetsgrenarna missbrukarvård, ungdomsvård ochsluten ungdomsvård. Ungdomsvården ochmissbrukarvården finansieras till omkring 60 %respektive två tredjedelar med avgifter, medansluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetensanslag.Enligt budgetpropositionen inrättades tiovårdplatser när den straffrättsliga påföljden slutenungdomsvård trädde i kraft den 1 januari 1999.Påföljden har emellertid fått betydligt störretillämpning än vad som då förutsågs. vari genomsnitt 68 ungdomar intagna för verkställighetenligt LSU. kommer SiS att behövadisponera mellan 70 och 75 årsplatser. Utvecklingenhar inneburit att platser vid de särskildaungdomshemmen avsedda för vård med stöd av lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga(LVU) har fått tas i anspråk, varvid det uppståttbrist på sådana platser. utökadeSiS antalet med 57 nya sådana platser. Trots dettahar det förekommit köer till vård för de ungdomarkommunerna önskar placera. Den fortsattautvecklingen av påföljden sluten ungdomsvård ärenligt regeringen svår att bedöma. Mot bakgrund avden successiva ökning av efterfrågan som skett sedanjanuari 1999 samt det faktum att den genomsnittligastrafftiden har ökat bedöms dock SiS fr.o.m. 2003behöva 80 årsplatser i sluten ungdomsvård.Kostnaderna för LSU-vården har blivit dyrare änberäknat, bl.a. på grund av att vården förutsätterhög personaltäthet och lokaler som uppfyller högakrav på säkerhet. Efterfrågan på LVU-vård visarheller ingen tendens att minska. För att kommatillrätta med köerna till de särskilda ungdomshemmenoch motsvara en förväntad ökning av efterfråganbedömer SiS att man behöver fler platser för vårdenligt LVU.I samband med budgetpropositiontillfördes anslaget ytterligare 50 miljoner kronorfr.o.m. 2002 och fr.o.m.2003 och framåt. I tilläggsbudget i samband medbudgetpropositionen tillförs SiSytterligare för finansiering avden slutna ungdomsvården. Med anledning av den nuaktuella utvecklingen, och som ett led i regeringensnarkotikapolitiska satsning föreslår regeringen attytterligare tillförs SiS under2003. tillförs anslaget 35miljoner kronor per år.Regeringen kommer enligt budgetpropositionen attnoga följa utvecklingen av den slutna ungdomsvårdenoch vården vid de särskilda ungdomshemmen.Regeringen har uppdragit åt (), och att bl.a. följa upp och utvärderapåföljden sluten ungdomsvård, såväl inom ramen fördet straffrättsliga systemet som verkställigheten. (Uppdraget har sammanfattningsvis redovisatsi rapporten lagöverträdare. )Regeringen har även beslutat tillkalla en särskildutredare för att följa upp och vidareutveckla 1999års påföljdsreform avseende unga lagöverträdare.Utredaren skall göra en översyn av påföljdssystemetoch lämna förslag till hur detta kan vidareutvecklasoch förbättras. Utredaren kommer att behandlaslutsatserna av det ovannämnda uppdraget till BRÅ,och SiS. Uppdraget skall redovisassenast vid utgången av september 2004.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för anvisar 610 346 000 krtill anslag 18:2 (yrkande 22). Genom att föra över den slutnaungdomsvården till kriminalvården kan anslagetminskas med 125 miljoner kronor.I motion Ju365 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omfler platser för sluten vård av unga brottslingar(yrkande 5).Övrig motionI motion So285 av () begärsett tillkännagivande om att upphäva SiS monopol.Motionären kritiserar dels de långa väntetiderna,dels att en enda aktör, med ensamrätt till"marknaden", har såväl placerings- som vårdansvaroch därtill själv utvärderar verksamheten.Bakgrund och tidigare behandlingI det av godkända betänkandet 2001/02:SoU1avstyrkte utskottet motioner om att överföra denslutna ungdomsvården till kriminalvården samt omfler platser vid de särskilda ungdomshemmen (s. 89).Riksdagens revisorer har på initiativ avsocialutskottet granskat Statensinstitutionsstyrelse. Granskningen presenterades ioktober 2002 i rapporten Med tvång och god vilja -vad gör ? (rapport2002/03:1). Revisorerna anser bl.a. att det finnsstora brister i uppföljningen av vårdens resultatoch föreslår därför att SiS får i uppdrag attkonkretisera målen för verksamheten och förbättrauppföljningen. I rapporten påpekas vidare att SiSbedriver tillsyn över sin egen verksamhet, vilketenligt revisorerna innebär ett trovärdighetsproblem.Revisorerna föreslår att regeringen utreder hurtillsynen av SiS verksamhet kan görasorganisatoriskt och ekonomiskt oberoende av SiS.Revisorernas slutliga ställningstagande och förslagkommer, efter remissbehandling av rapporten, attutformas i en skrivelse till riksdagen.Riksdagens revisorer har vidare även granskatfamiljehemsvården. Granskningen presenterades i juni2002 i rapporten (rapport2001/02:16). Efter remissbehandling av rapportenlämnade revisorerna ett förslagtill , 2002/03:RR8 revisorersförslag angående Familjehemsvården. Revisorernasgranskning visar bl.a. att kommunerna inte klarar avatt rekrytera nya familjehem i den utsträckning somskulle behövas. Detta innebär bl.a. att barn ochunga placeras på institution i stället för ifamiljehem. Revisorerna föreslår att regeringen tarinitiativ till en satsning som stöder kommunerna iarbetet med att rekrytera fler familjehem.Riksrevisionsverket () har granskat denplatsbrist som funnits vid de särskildaungdomshemmen inom SiS. Granskningsrapporten för ungdomar (RRV 2002:13) överlämnades bl.a.till regeringen . RRV:s förslag går bl.a.ut på att minska inflödet av ungdomar till SiS samtatt genomföra vissa effektiviseringsåtgärder inomSiS och en viss utökning av platsantalet vidungdomshemmen.Enligt uppgift från kommersannolikt en utredning att tillsättas under våren2003 med uppgift att föreslå en nationellhandlingsplan för barn- och ungdomsvården. Idirektiven till utredningen kommer att ingå attbeakta RRV:s rapport.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin inställning att den slutnaungdomsvården inte bör föras över tillkriminalvården och avstyrker därmed motion So466 (m)yrkande 22. Utskottet anser den föreslagnamedelsanvisningen väl avvägd och avstyrker därmedäven motion Ju365 (kd) yrkande 5.Utskottet tillstyrker vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att för anslagetingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 18 000 000kr efter 2003.De frågor som tas upp i motion So285 (m) omfattas avnyligen presenterade rapporter från Riksdagensrevisorer respektive . Det kanockså konstateras att en särskild utredare förnärvarande följer upp påföljdsreformavseende unga lagöverträdare. Vidare kommerregeringen sannolikt att arbeta fram en nationellhandlingsplan för den sociala barn- ochungdomsvården.