bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Skatten på den diesel somförbrukas av jord- och skogsbruketsarbetsmaskiner bör sänkas till nivån 53öre per liter. Skatten på växtnäringen bort. När det gäller djurskyddet ärreglerna i i grunden bra. Vad sombehöver förbättras är tillsyn och kontrollså att reglerna verkligen följs. Attinföra en djurskyddsmyndighet löser ingaproblem. I stället bör resurserna öka förutbildning av de inspektörer som skallsköta tillsynen. Vidare börlivsmedelstillsynen förstärkas ochförbättras. Däremot är det inte statensuppgift att marknadsföra och stimulerakonsumtion av en viss typ av livsmedel.Detta sköts bäst av marknadens aktörerutan statlig inblandning.I partimotion Fi232 yrkande6 (delvis) föreslås att ramen bestäms till ett beloppsom är lägre än vadregeringen föreslagit. Enligt yrkande 7(delvis) bör den preliminära ramen för år2004 fastställas till belopp som är 471miljoner kronor lägre änregeringsförslaget. Enligt börytterligare resurser satsas på åtgärderinom djurskydd och djurhälsovård. Vidareförstärks de konsumentpolitiska åtgärdernavad gäller livsmedelshanteringen medytterligare medel. Ökade resurserberäknas för Statens lantbruksuniversitetoch för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande. Besparingargörs på ochFiskeriverket.Kristdemokraterna föreslår i sinpartimotion Fi233 en ökning av ramen med (yrkande 8 delvis). För budgetåret 2004föreslås en ökning med (yrkande 9 delvis). Kristdemokraternasinriktning för jordbruket syftar tillfortsatt användning av åkermarken förlivsmedelsproduktion. Jordbruket skall hasamma konkurrensvillkor som omvärlden.Skatter och avgifter, bl.a. dieselskatten,behöver av konkurrensskäl harmoniseras medövriga EU-länder. Detta är enförutsättning för att jordbruket skallfinnas kvar som basnäring i hela landetoch möjliggör ett fullt utnyttjande avbefintliga EU-ersättningar.Kristdemokraterna vill också tillskjutajordbruket resurser till ett omfattandeåtgärdsprogram för landsbygdens miljö ochstruktur, eftersom regeringen misslyckatsi tidigare förhandlingar med EU. Ett antalförhållanden och angelägna åtgärderpåkallar en omfördelning av anslagen inomutgiftsområdet. Förenklade regelverk ledertill minskat medelsbehov förJordbruksverket.Distriktsveterinärorganisationen ()avskaffas , och den nuvarandefinansieringen av DVO används till den nyatillsynsorganisation som skapas inomlänsstyrelserna och fördelas avdjurskyddsmyndigheten. Extra resurserbehöver satsas på ett återupprättande avskördeskadeersättningen. Medel böravsättas för återinförandet avavbytartjänst samt för exportfrämjandeåtgärder. Vidare kräverNorrlandsjordbrukets utsatta situationsärskilda stödåtgärder. Kristdemokraternagör också en extra satsning påmiljöförbättrande åtgärder i jordbruketsamt på djurskydd och djurhälsa. Utöverdetta får skogsbruket medKristdemokraternas förslag en förstärkninggenom de kalkningsinsatser som redovisatsunder utgiftsområde 20. Det är ocksåviktigt att svensk fiskerinäring harvillkor som motsvarar de i konkurrerandeländer, och därför bl.a.införa ett yrkesfiskaravdrag.Kristdemokraterna föreslår även ettflertal skattesänkningar, bl.a. på diesel,som stärker jordbrukets konkurrenskraft.Totalt sänks skatterna för jordbruket med730 för och med ca1 miljard kronor . Ramen förutgiftsområdet bör i jämförelse medregeringens beräkning utökas med 295miljoner kronor för och med 108miljoner kronor för år 2004.Centerpartiet föreslår i sin partimotionFi234 (yrkande 6 delvis) att ramen förutgiftsområde 23 för budgetåret 2003fastställs till ett belopp som är210 högre än regeringensförslag. För föreslås enpreliminär ram som är 210 miljoner kronorhögre än vad regeringen förordat (yrkande7 delvis). Enligt böranslagen till forskning och utveckling avnäringen ökas. Vidare krävs ökade resursertill kontroll av livsmedel ochersättningar för viltskador.Miljö- och jordbruksutskottet vill försin del anföra följande. Som framhålls ipropositionen finns det en risk attutgiftstaket är hotat . Därför harregeringen föreslagit att utbetalningarnaav arealstödsersättning motsvarande ca tidigareläggs till år2002. Detta förklarar den lägreanslagsnivån . Vidare är denberäknade utgiftsområdesramen år lägre än anslag för år2002. Förslagen i budgetpropositioneninnebär härutöver bl.a. att den ökning avanslaget Ersättningen för viltskador somriksdagen beslutade för intekvarstår. I likhet med vad som anförs imotion Fi230 anser utskottet att dennaökning skall gälla även , framförallt på grund av skador och förebyggandestängselkostnader för varg. Vidare börSLU:s arbete med fältförsöksverksamhet förekologisk odling uppmärksammas. Under åren2001 och 2002 har per åravsatts för detta inom ramen för anslaget25:1 . Ävenför bör motsvarande resursertillföras denna verksamhet.Livsmedelsverket har en viktig roll närdet gäller arbetet med livsmedelssäkerhetoch bör tillföras ytterligare 10 miljonerkronor . Med det anförda föreslårutskottet att ramen för utgiftsområde 23,i förhållande till regeringens förslag,höjs med och därmedfastställs till 10 . Därmed tillstyrkerutskottet motion Fi230 (s, v, mp) yrkande1 i denna del. Motionerna Fi231 (m)yrkande 5, Fi232 (fp) yrkande 6, Fi233(kd) yrkande 8 och Fi234 (c) yrkande 6 bördärmed avstyrkas i denna del.Utskottet anser vidare att regeringensförslag beträffande den preliminärafördelningen av utgifterna för budgetåret2004 såvitt gäller utgiftsområde 23 börtillstyrkas och att motionerna Fi231 (m)yrkande 6, Fi232 (fp) yrkande 7, Fi233(kd) yrkande 9 och Fi234 (c) yrkande 7 böravstyrkas i denna del.Stockholm den 12 november 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: Per (), SinikkaBohlin (s), (), LennartFremling (fp), (), RolfLindén (s), (),(), (),(), (),(), (),(), (), () och MikaelaValtersson (mp).Avvikande meningar1. Utgifternas fördelning påutgiftsområdenPer (), () ochCecilia () anför:Utgiftsområde 20Enligt Moderata samlingspartiet behövs detnya, mer effektiva metoder i arbetet föratt bevara den biologiska mångfalden. Enökad andel av den skyddsvärda arealen markbör skyddas genom inrättande av s.k.skötselkontrakt. Behovet att köpa inskyddsvärd mark minskar därmed samtidigtsom bevarandearbetet blir mer effektivt.Vidare föreslås att en fond inrättas år2005 för att finansiera arbetet med attbevara den biologiska mångfalden. Fonden,som skall uppgå till ,skall även vara öppen för donationer. Närdet gäller sanering av förorenademarkområden är det enligt Moderatasamlingspartiets mening viktigt attprioritera saneringen av områden som ärmiljö- och hälsofarliga. För att kunnagöra nödvändiga prioriteringar behövsvetenskapliga riskbedömningar avsaneringsobjektens farlighet för människaoch miljö. Vidare bör forskning ochutveckling av nya metoder och framtagandeav effektivare saneringsteknik stödjas.För att minska utsläppen av växthusgaserbör ökade resurser ges tillstimulansåtgärder för utveckling avmiljövänlig teknik. Det internationellasamarbetet om klimatpolitiken skall öka.Sverige skall aktivt arbeta för införandetav ett effektivt EU-system för handel medutsläppsrätter vad gäller koldioxid. Iförlängningen vill vi se ett globaltsystem för handel med utsläppsrätter föratt på ett effektivt sätt minska utsläppenav växthusgaser.Vi föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi231 yrkandena 5 (delvis) och6 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med och för med1 303 125 000 kr.Utgiftsområde 23Den svenska livsmedelsproduktionenbelastas med produktionsskatter somfortfarande ligger avsevärt högre änomvärldens. Konkurrensen mellanlivsmedelsproducenterna hårdnar i takt medatt jordbrukspolitiken reformeras. Skattenpå den diesel som förbrukas av jord- ochskogsbrukets arbetsmaskiner bör sänkastill nivån per liter. Skatten påväxtnäringen bör tas bort. När det gällerdjurskyddet är reglerna i igrunden bra. Vad som behöver förbättras ärtillsyn och kontroll så att reglernaverkligen följs. Att införa endjurskyddsmyndighet löser inga problem. Istället bör resurserna öka för utbildningav de inspektörer som skall skötatillsynen. Vidare bör livsmedelstillsynenförstärkas och förbättras. Däremot är detinte statens uppgift att marknadsföra ochstimulera konsumtion av en viss typ avlivsmedel. Detta sköts bäst av marknadensaktörer utan statlig inblandning.Vi föreslår i enlighet med motion Fi231yrkandena 5 (delvis) och 6 (delvis) en, iförhållande till regeringens förslag,minskning av utgiftsramen för budgetåret2003 med och för budgetåret2004 med 434 504 000 kr.2. Utgifternas fördelning påutgiftsområdenLennart Fremling (fp) och () anför:Utgiftsområde 20Folkpartiets grundsyn är att man även inommiljöområdet skall undvika riktadestödåtgärder som ofta leder tillbyråkratiska regler och i grundenfelaktiga beslut. I stället skall manarbeta med utgångspunkt i att den somförorenar betalar. En djupgående analysbör genomföras av vilka organisatoriska,legala och ekonomiska förändringar sombehövs för att samhället bättre skallkunna hantera hållbar utveckling. Därförföreslås att det tillsätts enhållbarhetskommission. Riktade stöd tillklimatinvesteringar bör ej förekomma. Istället fordras mer resurser inom områdetbiologisk mångfald framför allt för att gefler områden kvalificerat skydd somnaturreservat. Vidare krävs mer resursertill det internationella samarbetet.Folkpartiet anser att det är av ytterstavikt att aktivt stödjerinternationell miljösamverkan och attdetta också avspeglar sig i aktivhandling. Ökade resurser bör tillförasmiljöforskning. Dessa pengar skall bl.a.kunna användas av den föreslagnahållbarhetskommissionen för angelägnautredningar och kortare forskningsuppdrag.Vi föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi232 yrkandena 6 (delvis) och7 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med och för med370 000 000 kr.Utgiftsområde 23Enligt bör ytterligareresurser satsas på åtgärder inom djurskyddoch djurhälsovård. Vidare förstärks dekonsumentpolitiska åtgärderna vad gällerlivsmedelshanteringen med ytterligaremedel. Ökade resurser beräknas förSveriges ochForskningsrådet för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande. Besparingargörs på ochFiskeriverket.Vi föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi232 yrkandena 6 (delvis) och7 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med och för med471 000 000 kr.3. Utgifternas fördelning påutgiftsområdenSven () anför:Utgiftsområde 20Kristdemokraterna anser att miljöpolitikenmåste präglas av en helhetssyn, därmänniskan ingår i ett nära samspel mednaturen utan att förbruka desslivsuppehållande resurser. Miljöhänsyn ochmiljöpolitik kan inte avgränsas till någonspecifik sektor utan måste inkluderas ibeslutsunderlaget inom allapolitikområden. För att komma till rättamed miljöproblemen har riksdagantagit 15 nationella miljökvalitetsmål.Det övergripande syftet är att överlämnaett samhälle till nästa generation där destora miljöproblemen är lösta. Det störstamiljöproblemet, vilket också är detsvåraste att åtgärda, ärklimatförändringarna. För att komma tillrätta med detta problem måste utsläppenfrån trafik och energiproduktion minskadrastiskt, varför Kristdemokraternaföreslår att regeringens anslag Stöd tillklimatinvesteringar höjs med 50 miljonerkronor. Vidare föreslås slopad energiskattpå förnybara drivmedel. Kristdemokraternavill också betona vikten av ensammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning.Försurningen ökar fortfarande och detfinns därför ett stort behov avnykalkning. Kalkningsanslaget bör därförförstärkas och förutom kalkning av sjöar,vattendrag och våtmarker måste ävenskogsmarkskalkning föras in under dettautgiftsområde. Biologisk mångfald är enförutsättning för människors välbefinnandeoch hälsa. De biologiska resurserna fårinte utnyttjas, bara nyttjas enligtförvaltarskapsprincipen. Det arbete sombehövs för bevarande och restaurering avvärdefulla naturmiljöer och biologiskmångfald har regeringen bedömt uppgå till2,och2004. menar att detgenom ett något långsammare genomförande,effektivisering av administrationen och ennågot högre andel frivilliga avsättningar,går att spara in på regeringens anslag.Även när det gäller trorKristdemokraterna att en besparing ärmöjlig genom att myndigheteneffektiviserar sin administration ochförvaltning.Jag föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi233 yrkandena 8 (delvis) och9 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med90 och för med120 000 000 kr.Utgiftsområde 23Kristdemokraternas inriktning förjordbruket syftar till fortsatt användningav åkermarken för livsmedelsproduktion.Jordbruket skall ha sammakonkurrensvillkor som omvärlden. Skatteroch avgifter, bl.a. dieselskatten, behöverav konkurrensskäl harmoniseras med övrigaEU-länder. Detta är en förutsättning föratt jordbruket skall finnas kvar sombasnäring i hela landet och möjliggör ettfullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. vill ocksåtillskjuta jordbruket resurser till ettomfattande åtgärdsprogram för landsbygdensmiljö och struktur, eftersom regeringenmisslyckats i tidigare förhandlingar medEU. Ett antal förhållanden och angelägnaåtgärder påkallar en omfördelning avanslagen inom utgiftsområdet. leder till minskat medelsbehovför jordbruksverket.Distriktsveterinärorganisationen ()avskaffas och den nuvarandefinansieringen av DVO används till den nyatillsynsorganisationen som skapas inomlänsstyrelserna och fördelas avdjurskyddsmyndigheten. Extra resurserbehöver satsas på ett återupprättande avskördeskadeersättningen. Medel böravsättas för återinförandet avavbytartjänst samt för exportfrämjandeåtgärder. Vidare kräverNorrlandsjordbrukets utsatta situationsärskilda stödåtgärder. Vi gör också enextra satsning på miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket samt på djurskyddoch djurhälsa. Utöver detta fårskogsbruket med förslagen förstärkning genom de kalkningsinsatsersom redovisats under utgiftsområde 20. Detär också viktigt att svensk fiskerinäringhar villkor som motsvarar de ikonkurrerande länder och vi vill därförbl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag.Kristdemokraterna föreslår även ettflertal skattesänkningar, bl.a. på diesel,som stärker jordbrukets konkurrenskraft.Totalt sänks skatterna för jordbruket med730 för och med ca1 miljard år 2004.Jag föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi233 yrkandena 8 (delvis) och9 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, ökning avutgiftsramen för med295 och för med108 000 000 kr.4. Utgifternas fördelning påutgiftsområdenJan () anför:Utgiftsområde 20Centerpartiet föreslår vissaomfördelningar inom utgiftsområdet. Ökadeanslag bör bl.a. anvisas till ideellaorganisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet och till kalkning.Vidare bör miljöforskning räknas upp,bl.a. för att möjliggöra framtagandet aven heltäckande forsknings- och aktionsplanför miljö. Härutöver bör medelavsättas till en fond förkostnadseffektiva investeringar kringÖstersjön. Anslaget för inköp av skog börsänkas, bl.a. mot bakgrund av den modellför bevarande av skyddsvärd skogsmark somCenterpartiet förordar. Utöver dettatillkommer ett nytt anslag förmiljöbistånd.Jag föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi234 yrkandena 6 (delvis) och7 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, ökning avutgiftsramen för med338 och för med400 000 000 kr.Utgiftsområde 23Enligt bör anslagen tillforskning och utveckling av näringen ökas.Vidare krävs ökade resurser till kontrollav livsmedel och ersättningar förviltskador.Jag föreslår i enlighet med vårpartimotion Fi234 yrkandena 6 (delvis) och7 (delvis) en, i förhållande tillregeringens förslag, ökning avutgiftsramen för med210 och för med210 000 000 kr.Bilaga 13Näringsutskottets protokollsutdrag2002/03:2.2*grafiskt element borttaget*Bilaga 14Arbetsmarknadsutskottets yttrande2002/03:AU1yRamar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknadoch14 ArbetslivTill finansutskottetFinansutskottet har berett berörda utskotttillfälle att yttra sig överbudgetpropositionen för bl.a.avseende den ekonomiska politiken ochförslag till statsbudgeten för budgetåret2003, utgifternas fördelning påutgiftsområden och beräkningen avstatsinkomsterna i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde.Arbetsmarknadsutskottet, som harberedningsansvaret för utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, yttrar sigi det följande om utvecklingen påarbetsmarknaden m.m. Utskottet kommenteraräven oppositionens förslag till ramar irespektive partimotion Fi231, Fi232, Fi233och Fi234. I yttrandet berörs även motionFi230 till den del som den berör ramen förutgiftsområde 14.Utvecklingen på arbetsmarknaden m.m.BudgetpropositionenDe makroekonomiska förutsättningar somförslagen i budgetpropositionen bygger påutgår från beräkningar som baseras påinformation t.o.m. den4 oktober. Sysselsättningen väntas ökanästa år i takt med att produktionenstiger, men till följd av en stark ökningav antalet personer mellan 20 och 64 årbedöms den reguljära sysselsättningsgradenfalla till . Den prognostiseradeutvecklingen av sysselsättningen ocharbetskraftsutbudet antas medföra attarbetslösheten, mätt som årsgenomsnitt, iriket som helhet sjunker till nästaår. Regeringen framhåller dock attosäkerheten om den internationellakonjunkturen är stor.För år 2004 görs ingen bedömning avkonjunkturläget. Med hänsyn tillosäkerheten i bedömningen av den framtidakonjunkturutvecklingen presenteras istället tre scenarier med en baskalkyl ochett låg- respektive högtillväxtalternativ.I baskalkylen återhämtar sig den svenskaekonomin successivt med en BNP-tillväxtmed både 2003 och 2004. Det avregering och riksdag uppsattasysselsättningsmålet om sysselsatta idessa åldrar nås inte i dennakalkyl utan sysselsättningsgraden stannarpå 78 %.I lågtillväxtalternativet blirsysselsättningsnivån betydligt lägre än ibaskalkylen och den öppna arbetslöshetenstiger. I högtillväxtkalkylen fortsättersysselsättningen att stiga ochsysselsättningsmålet uppnås.Regeringen avser att fortlöpande vidtaåtgärder så att denna utveckling blirmöjlig.Den senaste månadsstatistiken från AMS ochSCB samt KI:s månadsbarometerAMS har presenteratmånadsstatistiken för oktober. Därkonstateras att konjunkturuppgångendröjer. Trots det är arbetsmarknadenfortsatt stabil. Den öppna arbetslöshetenfortsätter att gå ned trots den svagakonjunkturen och låg i slutet av oktoberpå av arbetskraften. Motsvarande talför var . Det s.k.obalanstalet, dvs. öppet arbetslösa ochdeltagare i arbetsmarknadspolitiskaprogram, uppgick till avarbetskraften, motsvarande 292 000personer. På arbetsmarknad ärandelen arbetslösa och programdeltagarenärmare högre än sammamånad , av arbetskraften.53 000 personer har varslatsom uppsägning, vilket är lika många somsamma period . 7 900 personer. Det är den nästhögsta oktobersiffran sedan 1993.Arbetslösheten har minskat främst blandkvinnor och motsvarar jämfört med4,för männen. Arbetslösheten har ävensjunkit för äldre och långtidsinskrivna.38 000 nya platser anmäldes tillarbetsförmedlingarna , vilketär en uppgång med 2 700 jämfört medoktober 2001. Det är uteslutandevisstidsanställningar som står förökningen. De tre storstadslänen står fördrygt av de nyanmälda platserna.SCB:s arbetskraftsundersökningar ()för september redovisar en viss ökning avantalet sysselsatta. Den relativaarbetslösheten hade dock ökat till ,en uppgång med två tiondels procentenheterjämfört med . Arbetskraftenmotsvarade av befolkningen mellan16 och , vilket är samma tal som ettår tidigare. Antalet utförda arbetstimmari genomsnitt var något lägre änåret före. SCB följer också uppregeringens sysselsättningsmål, dvs.andelen sysselsatta på den reguljäraarbetsmarknaden i åldersgruppen 20-64 år.I september 2002 uppgick andelen till 78,4%.Konjunkturinstitutets (KI)månadsbarometer för september anger attflera branscher redovisar eller förutserfallande sysselsättning, men det finnsvariationer, och några branscher planerarför fortsatt ökad sysselsättning.Övriga mätningar och prognoserEnligt TCO:s s.k. platsannonsindex sompublicerades sjönk antaletorubricerade annonser under årets i förhållande tillåret innan.För någon tid sedan skrev nedtillväxtprognosen något för de kommandeåren bl.a. med hänvisning till denosäkerhet om tillväxtutsikterna som denfortsatta börsnedgången och de ökadesäkerhetspolitiska riskerna givit upphovtill. gör antaganden om lägretillväxtsiffror än regeringen i sinbaskalkyl.Även ett antal privata prognosinstitut,som presenterat prognoser i tiden efterbudgetpropositionens avlämnande, görantaganden om klart lägre tillväxtsiffrorän regeringen för , men i huvudsaki nivå med regeringens antaganden för åren2003 och 2004. I fråga omarbetslöshetsnivån varierardessa bedömningar mellan någon tiondelsprocentenhet lägre arbetslöshet och ettpar tiondels procentenheter högrearbetslöshet än propositionens antagandeom 3,8 %.I den årliga rapporten , som KI publicerade ioktober 2002, framhålls attkonjunkturutsikterna försämrats sedansommaren och att osäkerheten ökat. Denöppna arbetslösheten väntas öka från 4,0till främst beroende på en svagareefterfrågan på arbetskraft. Ävensysselsättningen bedöms minska med 0,2 %under nästa år huvudsakligen beroende påföretagens fortsattarationaliseringsåtgärder, men den väntasåterhämta sig till slutet av 2003.Sysselsättningsgraden bland befolkningen iåldern bedöms sjunka från 78,1till under 2003.Upplysningar av AMS respektiveMedlingsinstitutetI anslutning till utskottets beredning avbudgetpropositionen har AMSgeneraldirektör lämnat upplysningar. Dethar skett en inbromsning under tredjekvartalet till följd avnedskärningarna inom telekom- och IT-sektorn men även inom byggbranschen. Dedrabbade inom telekom och IT har enligtAMS i allmänhet bra utbildningsbakgrundoch därmed en relativt stark ställning påarbetsmarknaden, varför nedskärningartidigare inte lett till en ökadarbetslöshet. går dockarbetslöshetsnivån upp i Mälardalsområdet.Till bilden hör att många kommuner ilandet har begränsat utrymme attexpandera. Den konjunkturuppgång som mångaräknat med har inte infunnit sig, ochingenting i den amerikanska eller tyskaekonomin talar för en rejäl omsvängningunder överskådlig tid. Enligt AMS får manräkna med fortsatta varsel under dennärmaste tiden. Varslen är både konjunktur-och strukturbetingade. Inom telekom- ochIT-branschen finns en överetablering ochdet pågår nu en nödvändig anpassning. Tilldetta skall läggas att underleverantörerutsätts för prispress från utlandet.Arbeten flyttas bl.a. till de baltiskaländerna. - Enligt AMS generaldirektör ärarbetsmarknaden trots detta ganska stabil,och inga dramatiska förändringar är attvänta . Detstora problemet på är intearbetslösheten, utan risken för en alltstörre brist på arbetskraft och det faktumatt många personer står utanför denreguljära arbetsmarknaden. Medelåldern ärhög bland de offentliganställda. Detkommer att bli stora pensionsavgångarunder de kommande 10-15 åren. grund- och gymnasieskolan och hälso-och sjukvården. Rekryteringsproblemen kanbli påtagliga vid en konjunkturuppgång.Problemen kommer att förstärkas om detinte går att minska antaletförtidspensioneringar och hålla tillbakalångtidssjukskrivningarna.Även Medlingsinstitutets generaldirektörhar informerat utskottet. liggerlöneutvecklingen i klart övergenomsnittet i EU. Ännu är detta intenågot stort problem. Men många och storagrupper av löntagare anser sig haberättigade krav på bättre betalt. råder det betydandeosäkerhet om 2003 med tanke på att denförväntade konjunkturuppgången dröjer.Stora löneökningar till dessa grupper kanleda till att industrin får svårare atthävda sin lönenormerande roll, samtidigtsom många av de offentliganställda har enalternativ arbetsmarknad i den privatasektorn. Detta kan få enöverspillningseffekt på den privata sidannär nya avtal skall träffas till 2004.Genomsnittliga löneökningar på en högnivå under en konjunkturuppgång ikombination med brist på arbetskraft imånga yrken skulle ställa stora krav påAMS och arbetsmarknadspolitiken.