bet · GO01KU12 · 2002-02-22 00:00:00 — Motionärernaanser att ansvaret för att samordna EU-projekt börföras över till regionerna och att därigenomkontakten stärks mellan det civila samhället,näringslivet och regionens politiska nivå.Regeringen bör enligt motionärerna återkomma tillriksdagen med förslag om detta.I motion 2000/01:So358 yrkande 1 föreslår LennartDaléus m.fl. (c) ett tillkännagivande om ökaddemokrati och stärkt medborgarmakt för ökadlivskvalitet. I motionen anförs att en vitaliseringav den representativa demokratin kan nås genom attstärka medborgarinflytandet, öppna möjligheter förfler förtroendevalda genom en tydligdecentralisering och ett stärkt kommunaltsjälvstyre.I en motion från föregående , motion1999/2000:K204 av m.fl. (c) yrkande11, begär motionärerna ett tillkännagivande tillregeringen om en översyn av förhållandena förregioner enligt 1 kap. 7 § regeringsformen och däravberoende lagar. Regeringsformen bör ses över så attregionfullmäktige kan erkännas. Regeringen börinleda en översyn av regeringsformens förhållandetill regionaliseringens effekter antingen genomtilläggsdirektiv till ellergenom en ny utredning syftande till att iregeringsformen och därav beroende lagar bekräftabildandet av regioner.I motion 2000/01:K258 av () begärstillkännagivanden dels om en permanentning av VästraGötalandsregionen som ett direktvaltsjälvstyrelseorgan efter 2002 (yrkande 1), dels omatt , liksom de övrigaförsöksregionerna, bör överta ansvaret förfördelningen av statsbidragen till de regionalakulturinstitutionerna (yrkande 2).Utom i partimotionen 2000/01:K396 av . (fp), som i denna del har behandlats iavsnittet om den kommunala självstyrelsensgrundlagsreglering, tas frågor om den regionalasamhällsorganisationen upp i tre andrafolkpartimotioner.I motion 2000/01:N268 av m.fl. (fp)yrkande 24 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ombeslutsfattande i regionerna. att direktvalda regionfullmäktige skallersätta landstingen och dessutom överta betydandedelar av länsstyrelsernas och andra statliga organsuppgifter. De anser vidare att regionerna bör hamakten över de medel som kommer från EU:sstrukturfonder och begär ett tillkännagivande omstödområdena och EU:s regionalpolitiska stöd(yrkande 23).I motion 2000/01:K327 av och () begärs tillkännagivanden dels om attförsöksverksamheten med regionalt självstyre i Skånebör permanentas (yrkande 1), dels om attansvarsfördelningen mellan regionala och statligaorgan bör tydliggöras (yrkande 2). Motionärernaanför att har fått kraftigt ökademöjligheter till ekonomiskt och kulturellt utbyteöver gränserna till och samt attmänniskor som känner de regionala förhållandenamåste vara med och forma utvecklingen. De anser attdet i fråga om det regionala självstyret återståratt tydligare klargöra vilka ansvarsområden somskall ligga på regional respektive statlig nivå ochatt det direktvalda beslutande organet bör kallasregionfullmäktige.I motion 2000/01:N263 av ()begärs tillkännagivanden dels om att bör hahuvudansvaret för sin regionala utvecklingsplanering(yrkande 12), dels om att bör fåkalla sig region (yrkande 13). Motionären anser attde undantag som gäller för ansvar somsjälvstyrelseorgan som finns bör ses över.I motion 2000/01:N383 av m.fl. (mp)yrkande 32 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omdirektvalda regionfullmäktige. Motionärerna vill gåvidare med en utveckling som innebär att alltflerpolitiska områden lyfts ned till nivå. Devill utveckla den representativa demokratin ochinföra nya regionfullmäktige, direktvalda organ somövertar uppgifter från länsstyrelserna ochlandstingen.I motion 2000/01:K401 av m.fl.(mp) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande omdirektvalda regionfullmäktige. Motionärerna anseratt sådana regionfullmäktige skall ersättalandstingen med ett utökat ansvar för länetsplanerings- och utvecklingsfrågor samt attfolkomröstning skall hållas om självstyrelseorganetsansvarsområde skall vara annat än länet.Lagrådsyttrande 1996 om regionförbund ochregionfullmäktigeYttrandet redovisas med anledning av yrkandet imotion 1999/2000:K204 yrkande 11.I samband med behandlingen av regeringensproposition /97:36 Den regionalasamhällsorganisationen inhämtade utskottet yttrandefrån Lagrådet över lagförslagens grundlagsenlighet(se bet. 1996/97:KU4). Lagrådet anslöt sig iyttrandet till Regionberedningens uppfattning attdet inte behövs någon grundlagsändring, om man äveni fortsättningen använder ordet landstingskommun fördet regionala självstyrelseorganet, medan, om mandäremot skulle vilja ge det nya organet ett annatnamn, det förutsätter en ändring av regeringsformen.Skulle man, vid sidan av primärkommuner ochlandstingskommuner, vilja inrätta nya kategorier avkommuner, krävs enligt Lagrådet en ändring av 1 kap.7 § regeringsformen.De regionförbund som föreslogs hade enligt Lagrådetinte en sådan karaktär att de var att jämställa medprimärkommuner och landsting. De föreslagnaregionförbunden skulle bildas av kommunerna ochlandstingen i respektive län, och ledamöterna iförbundsfullmäktige skulle väljas avförbundsmedlemmarnas, dvs. kommunernas ochlandstingens, fullmäktige. De var närmast attjämställa med kommunalförbund. Det stod enligtLagrådet klart att bestämmelserna i 1 kap. 7 §första stycket regeringsformen inte hindrade attkommunala angelägenheter - såväl primärkommunala somlandstingskommunala - överfördes tillkommunalförbund. likställdesenligt regeringsformens förarbeten "liknande subjektför samverkan mellan kommuner".Utskottets bedömningHuvuddelen av de motioner som behandlas i dettaavsnitt avser frågor som har ingått iförsöksverksamheten med ändrad regionalansvarsfördelning. Utskottet anser att den fortsattaberedningen av PARK:s förslag bör avvaktas ochavstyrker därmed motionerna 2000/01:K231 (kd),2000/01:K235 (kd) yrkande 1, 2000/01:Bo308 (kd)yrkandena 1 och 3, 2000/01:K258 (c) yrkandena 1 och2, 2000/01:K397 (c) yrkandena 7-10, 2000/01:So358(c) yrkande 1, 2000/01:K327 (fp) yrkandena 1 och 2,2000/01:N263 (fp) yrkandena 12 och 13, 2000/01:N268(fp) yrkandena 23 och 24 samt 2000/01:N383 (mp)yrkande 32 och 2000/01:K401 (mp) yrkande 11.Även den fråga om regionfullmäktige och dessförhållande till bestämmelsen i 1 kap. 7 §regeringsformen som berörs i motion 1999/2000:K204(c) yrkande 11 kan förutsättas komma att övervägas iden fortsatta beredningen av ärendet om regionaltfolkstyre. Utskottet avstyrker därmed motionen.Enligt utskottets uppfattning finns det ingenanledning nu att ifrågasätta landstingens roll i densvenska demokratin. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:K303 (m) yrkande 4 och 1999/2000:K206 (m)yrkande 21.Kommundelsnämnder och direktvalMotionerFrågan om direktval till kommundelsnämnder tas uppbl.a. i två partimotioner från Centerpartiet.I motion 2000/01:K397 av m.fl. (c)yrkande 6 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omdirektval till kommundelsnämnder. Motionärerna anföratt ett hinder för kommundelsnämnderna att samverkamed det civila samhället är att de . liksomandra kommunala nämnder, väljs genom proportionellaval i fullmäktige. Motionärerna anser att direktvalbör införas till kommundelsnämnderna för att gemedborgarnas vilja större lokalt genomslag. I motion2000/01:Bo223 av m.fl. (c) yrkande 2(delvis) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ominförande av direktvalda stadsdelsnämnder.Motionärerna hänvisar till pågående försök med lokalförvaltning, stadsdelsnämnder och egenförvaltningoch anser att dessa försök bör permanentas och attlokal förvaltning och egenförvaltning bör bli regelmer än undantag. Ett sätt att uppnå ett störreengagemang hos invånarna kan enligt motionärernavara att införa direktval till stadsdelsnämnder.Även i motion 2000/01:K232 av ()föreslås ett tillkännagivande till regeringen om atten försöksverksamhet med direktvalda stads- ochkommundelsnämnder bör göras möjlig.Aktuella utredningar m.m.I fråga om kommundelning och kommundelsnämnder serDemokratiutredningen det inte som demokratisktönskvärt att inrätta fler nivåer inom denrepresentativa demokratin utan tvärtom en fara i attöverbelasta den partibaserade demokratin. Omkommundelning av olika skäl inte bedöms rimligt,anser utredningen att frågan om att införa direktvaltill kommundelsnämnder bör prövas för att ökagenomskinligheten och möjligheterna för medborgareatt bestämma vem som skall företräda dem. - Oavsettom man har indirekt eller direkt valda stads- ellerkommundelsnämnder får enligt utredningen intevariationsrikedomen bli så stor att medborgarnasrätt till likvärdig offentlig service äventyras.En av uppgifter är, somnämnts, att utvärdera erfarenheterna avkommundelsnämnderna som organisationsform och dåsärskilt deras betydelse för att öka medborgarnasmöjligheter till inflytande i det lokalasamhällslivet samt att göra en översyn avprocedurerna för ändringar av den kommunalaindelningen samt behovet av och förutsättningarnaför att införa en lagreglerad möjlighet att vidindelningsändringar besluta om extraval under enlöpande mandatperiod.Utskottet behandlade frågor om direktval tillkommundelsorgan senast i betänkande 1999/2000:KU13.Utskottet konstaterade att kommundelsnämndsreformenskulle komma att bli föremål för en allsidigutvärdering av den kommitté som har till uppgift attföreslå åtgärder för att stärka den kommunalademokratin i olika hänseenden. Utskottet fann detrimligt att resultatet av denna utvärderingföreligger innan ställning tas till frågan i vilkaformer val till kommundelsorgan bör ske. Omutvärderingen ger vid handen att frågan om direktvalbör övervägas, bör kommittén enligt utskottetsmening vara oförhindrad att göra detta. I avvaktanpå att kommitténs arbete med frågan omkommundelsnämnderna avslutas borde intevidta någon åtgärd med anledning av motioner omdirektval till kommundelsnämnder.Utskottets bedömningEn utvärdering av erfarenheterna avkommundelsnämnderna som organisationsform och derasbetydelse för att öka medborgarnas möjligheter tillinflytande i det lokala samhällslivet ingår iKommundemokratikommitténs uppdrag. Utskottet anseratt resultatet av kommitténs arbete - liksomberedningen av betänkande -bör avvaktas, och utskottet avstyrker motionerna2000/01:K397 (c) yrkande 6, 2000/01:Bo223 (c)yrkande 2 i denna del och 2000/01:K232 (kd).Särskilda frågor om lokal demokratiKommunala folkomröstningarMotionerFrågan om lokala folkomröstningar tas upp i tremotioner från olika partier.I motion 2000/01:K313 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att se överreglerna kring lokala folkomröstningar i syfte attöka möjligheten att få till stånd sådana.Motionärerna anser att om en viss andel avkommunmedborgarna kräver en folkomröstning, skall ensådan omröstning genomföras.I motion 2000/01:K397 av m.fl. (c)yrkande 3 föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag om en parlamentariskkommitté för att belysa förutsättningarna för ökaddirektdemokrati genom beslutande kommunalafolkomröstningar.I motion 2000/01:N383 av m.fl.(mp) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande omkommunala folkomröstningar. Enligt motionärerna bördet bli lättare att genomföra beslutandefolkomröstningar på , regional och nationellnivå samt att 5 kap. 23 § kommunallagen bör ändrasså att kommunfullmäktige blir skyldigt att genomföraen folkomröstning om av kommuninvånarna begärdet.BakgrundKommunallagen innehåller bestämmelser om kommunalafolkomröstningar. Närmare föreskrifter omförfarandet vid folkomröstning finns i lagen(1994:692) om kommunala folkomröstningar.Fullmäktige får som ett led i beredningen av ettärende som fullmäktige skall handlägga besluta attsynpunkter skall inhämtas från medlemmarna ikommunen eller . Detta kan ske genomfolkomröstning, opinionsundersökning eller liknandeförfarande.Ärende om att hålla folkomröstning i en viss frågafår enligt 5 kap. 23 § väckas i fullmäktige av ennämnd, en ledamot genom motion, revisorerna i vissafall, en fullmäktigeberedning samt styrelsen i ettföretag där kommunen eller inneharsamtliga aktier eller bestämmer tillsammans mednågon annan samt genom folkinitiativ bakom vilketstår av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna. Ett sådant initiativ skallvara skriftligt, ange den aktuella frågan samtinnehålla initiativtagarnas egenhändiganamnteckningar, namnförtydliganden och uppgift omderas adresser.Utskottet behandlade motioner om kommunalafolkomröstningar (bet.1999/2000:KU13).Utskottet hänvisade till tidigare bedömning (bet.1998/99:KU21), då på utskottets förslaggjort ett tillkännagivande om att en förstärkning avmedborgarnas inflytande beträffande folkinitiativ ifråga om kommunala folkomröstningar borde utredas.Utskottet konstaterade att frågan omminoritetsinitiativ i fullmäktige respektive fråganom beslutande folkomröstning inte tagitsupp i direktiven till Kommundemokratikommittén.När det gäller frågan om minoritetsinitiativ ansågutskottet att folkomröstning är ett så viktigtdemokratiskt instrument att ett beslut om attgenomföra en sådan omröstning bör vara förankrat ien majoritet i fullmäktige. Om en rätt infördes fören minoritet i fullmäktige att utlösa enfolkomröstning, skulle enligt utskottets mening enrisk uppkomma att en minoritet utnyttjar en sådanmöjlighet för att i onödan fördröja angelägnapolitiska beslut.När det gäller frågan om beslutande folkomröstningansåg utskottet att en sådan ordning skulle försvagadet representativa demokratiska systemet.Demokratiutredningen har behandlat frågan om s.k.folkinitiativ till folkomröstning ochansett att medborgarnas möjlighet att få till ståndlokala folkomröstningar måste stärkas genom att göradet svårare för fullmäktige att vägra ordnafolkomröstningar.Kommundemokratikommittén (Ju 2000:03, dir. 1999:98)har i uppdrag att föreslå åtgärder som skall delsöka medborgarnas möjligheter till insyn ochdeltagande i den kommunala demokratin, dels stärkaden kommunala representativa demokratinsfunktionssätt och former. I direktiven nämnssärskilt uppgiften att utvärdera erfarenheterna avs.k. folkinitiativ till kommunala folkomröstningarenligt kommunallagen.Utskottets bedömningUtskottet anser att resultatet avKommundemokratikommitténs arbete - liksomberedningen av betänkande -bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna2000/01:K313 (kd), 2000/01:K397 (c) yrkande 3 och2000/01:N383 (mp) yrkande 34.Medborgardeltagande i fullmäktigeMotionerTvå motioner rör medborgarnas inflytande ifullmäktigeförsamlingar.I motion 2000/01:K224 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om lagändringför att göra det möjligt för icke politiskt valdaledamöter att ställa frågor direkt till kommun-respektive . Motionären anseratt en enskild medborgare borde ges laglig rätt attställa skriftliga enkla frågor tillkommunfullmäktige eller . Detskulle sedan ankomma på fullmäktige att behandla ochbesvara frågan under en punkt på dagordningen, en"allmänhetens frågestund".I motion 2000/01:K397 av m.fl. (c)yrkande 4 föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag till ändringar sommöjliggör för medborgare att väcka initiativ ikommunfullmäktige. Motionärerna hänvisar till enmodell i , där initiativ för medborgareredovisas för kommunfullmäktige ochinitiativ som samlat av medborgarnasunderskrifter måste behandlas i fullmäktige inom sexmånader.BakgrundDemokratiutredningen redovisar bl.a. 1990-taletsorganisatoriska förändringar i kommuner ochlandsting (s. 142 f.), bl.a. möjligheten sedan 1994att ha öppna nämndsammanträden. Enligt utredningenarbetar de flesta kommuner intensivt med attutveckla sina demokratiska arbetsformer.Medborgarpaneler, där ett antal invånare uttill att inbjudas till diskussioner, har prövats ien del kommuner. Det kan enligt utredningen vara ettsätt att få fram fler synpunkter i politikmen har också kritiserats för att strida motgrunderna i det lokala representativa folkstyret.Som nämnts ovan har tilluppgift bl.a. att föreslå åtgärder som kan stärkafullmäktiges ställning och den medborgerliga insyneni beslut av långsiktig karaktär och av storprincipiell och ekonomisk betydelse samt att föreslååtgärder som kan stärka den medborgerliga insynen ikommunalt delägda företag, kommunala entreprenaderoch andra alternativa drift- och samverkansformer.Kommittén skall bl.a. studera erfarenheterna i deförsök som gjorts i arbetet med medborgarpaneler ochutifrån detta föra en diskussion om hur dessa skullekunna användas i större utsträckning. Kommitténskall vidare mot bakgrund av den kritik som riktatsmot utformningen av det s.k. folkinitiativet i 5kap. 23 § kommunallagen och det förhållandet attreglerna nu har varit i kraft under ett antal årutvärdera erfarenheterna av folkinitiativetsanvändning. Kommittén skall såväl överväga behovetav folkinitiativet som sådant som dess fortsattautformning (se bl.a. 1998/99:KU21). Kommittén skallockså bedöma de demokratiska effekterna avfolkomröstningsinstitutet.Utskottets bedömningUtskottet anser att beredningen avDemokratiutredningens betänkande samt arbetet inomDemokratidelegationen och resultatet avKommundemokratikommitténs arbete bör avvaktas.Utskottet avstyrker motionerna 2000/01:K224 (kd) och2000/01:K397 (c) yrkande 4.Förtroendevaldas arbetsförhållanden m.m.MotionerOlika frågor om de förtroendevaldasarbetsmöjligheter tas upp i motioner.I motion 2000/01:K256 av m.fl. (v)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring av kommunallagen så attdefinitionen av förtroendevalda i 4 kap. 1 §omfattar alla förtroendevalda, även de som ärledamöter och suppleanter i kommunala företag.Motionärerna kritiserar det förhållandet att sådanaledamöter och suppleanter inte omfattas av rättentill ledighet från anställning enligt kommunallagen.Det är enligt motionärerna viktigt att dendemokratiska styrningen och insynen i den kommunalaverksamheten inte försämras när den överförs ibolagsform.I motion 2000/01:K401 av m.fl.(mp) yrkande 9 föreslås att tillkännagerför regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om förbättring av förtroendevaldasarbetsförhållanden. Motionärerna anser att behovetär påtagligt att förbättra förtroendevaldasarbetsförhållanden och öka attraktiviteten ipolitiskt engagemang. Det är enligt motionärernaviktigt att ledighet och ersättning för politiskainsatser omvärderas och uppvärderas.I motion 2000/01:K385 av () föreslåsatt begär att regeringen lägger framförslag till ändring i kommunallagen (1991:900) såatt en kommun själv kan avgöra om utflyttadnämndledamot kan kvarstå i uppdraget helamandatperioden enligt vad som anförs i motionen.Motionären påpekar att många ungdomar valdes in ikommunala nämnder efter valet och att många avdem tvingats avsluta sina uppdrag därför att depåbörjat högskolestudier och blivit folkbokförda påstudieorten. Enligt kommunallagen måste de avsägasig sina kommunala uppdrag.I motion 2000/01:K362 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om ungdomarsmöjligheter att delta i det demokratiska arbetet.Motionären efterlyser undantagsregler för ungdomarunder från antingen kravet på mantalsskrivningpå studieorten eller kravet på att vara skriven i enkommun för att få ha kommunala förtroendeuppdrag.BakgrundEnligt kommunallagen gäller att förtroendevalda harrätt till den ledighet från sina anställningar sombehövs för uppdragen.Med förtroendevalda avses ledamöter och ersättare ifullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar samtrevisorer och revisorsersättare. Med förtroendevaldaavses också ledamöter och ersättare i den beslutandeförsamlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd,de beslutande församlingarnas beredningar samtrevisorer och revisorsersättare i ettkommunalförbund.För att ha rösträtt vid val av ledamöter ochersättare i kommunfullmäktige skall man enligtkommunallagen vara folkbokförd i kommunen. För attvara valbar till fullmäktige krävs att man harrösträtt. Vid valen av ledamöter och ersättare inämnderna samt valen av revisorer ochrevisorsersättare är, oberoende av vad som framgårav röstlängden, den valbar som försådant val uppfyller valbarhetsvillkoren. Om enförtroendevald upphör att vara valbar, upphör ocksåuppdraget genast.Kommundemokratikommittén har, som nämnts ovan, tilluppdrag att föreslå åtgärder som skall ökamedborgarnas möjligheter till insyn och deltagande iden kommunala demokratin och stärka den kommunalarepresentativa demokratins funktionssätt och former.En särskild uppgift för kommittén anges idirektiven vara att analysera och föreslåförbättringar dels i de förtroendevaldasarbetsförhållanden, dels i formerna för detpolitiska arbetet, särskilt åtgärder för att ökaantalet förtroendevalda, underlätta rekrytering,förbättra representativiteten och motverka förtidaavhopp. Kommittén skall göra en grundlig analys avde förtroendevaldas arbetsförhållanden och i detsammanhanget också utvärdera de nuvarandebestämmelserna i kommunallagen som reglerar deförtroendevaldas villkor. Kommittén skall föreslå deförändringar som den anser behövliga för attmedborgarna skall stimuleras till att åta sigförtroendeuppdrag. Det handlar bl.a. om att se överrekryteringen, representativiteten, orsakerna tillde förtida avhoppen och formerna för det politiskaarbetet i allmänhet. Det handlar också om attanalysera hur de nya arbetsformerna samt nya styr-och organisationsformer - bl.a. en ökad användningav privaträttsliga verksamhetsformer - påverkatpolitikerrollen. De åtgärder som föreslås skallsyfta till att öka antalet förtroendevalda. Iuppdraget ingår också att föreslå åtgärder för attgöra barn och ungdomar mer delaktiga i den kommunalademokratin. Enligt vad utskottet inhämtat diskuterasi detta hänseende inom kommittén även möjligheternaför ungdomar att behålla förtroendeuppdrag i enkommun, medan de studerar på annan ort.Utskottet behandlade i sitt betänkande 1993/94:KU40en motion om att ge ungdomar möjlighet att fortsättasitt politiska engagemang i hemkommunen även om deskaffar sig högskoleutbildning på annat håll.Utskottet redovisade att ansett att vuxnastuderande bör folkbokföras enligt samma regler somden övriga befolkningen och att, i de fall då dubbelbosättning enligt gällande bestämmelser kan ansesföreligga för en vuxen studerande, en bedömningskall göras på samma sätt som för andra personer meddubbel bosättning. Detta innebär, anförde utskottet,att det är folkbokföringsmyndigheten som med hjälpav bosättningsreglerna måste avgöra vilken av tvåeller flera tänkbara platser som är en persons rättafolkbokföringsort. Mot denna bakgrund var utskottetinte berett att föreslå införande av särskildabestämmelser i kommunallagen innebärande ettundantag för studerande från regeln om att ettuppdrag som kommunalt förtroendevald upphör om denförtroendevalde upphör att vara valbar. Utskottetville emellertid framhålla att detta självfalletinte hindrar en vuxen studerande från att vara aktivi det politiska livet, dock inte såsomförtroendevald i annan kommun än den där hon ellerhan var att anse som folkbokförd.Utskottets bedömningI uppgifter ingår attanalysera och föreslå förbättringar i deförtroendevaldas arbetsförhållanden och formerna fördet politiska arbetet. Särskilt nämns åtgärder föratt öka antalet förtroendevalda, underlättarekrytering, förbättra representativiteten ochmotverka förtida avhopp. Motion 2000/01:K401 (mp)yrkande 9 är därmed enligt utskottets meningtillgodosedd, och något tillkännagivande tillregeringen behövs inte.Kommitténs arbete handlar också om att analyserahur de nya arbetsformerna och nya styr- ochorganisationsformer - bl.a. en ökad användning avprivaträttsliga verksamhetsformer - påverkarpolitikerrollen.