bet · GQ01SFU3 · 2002-10-22 00:00:00 — Enligt motionärerna är det ytterstviktigt att - vid verkställande av beslut omavvisning eller utvisning som fattats av annanmedlemsstat - ta reda på om personerna i fråga harblivit prövade utifrån samma kriterier som Sverigeseftersom bedömningarna kan vara strängare i detandra landet.Utskottets ställningstagandeDet nu aktuella direktivet är en vidareutveckling avSchengenregelverket och syftar till att göra detmöjligt att ett beslut om avvisning eller utvisningav en medborgare i tredje land som har fattats av enmedlemsstat skall kunna erkännas och verkställas aven annan medlemsstat. Genom direktivet harytterligare ett steg tagits som innebär en möjlighettill samverkan mellan medlemsstaterna på dettaområde. Eftersom det inte är rimligt att personerskall kunna undgå att avvisas eller utvisas urSchengenområdet genom att förflytta sig till ettannat medlemsland anser utskottet att börvidta de åtgärder som krävs för att genomföradirektivet. Vidare konstaterar utskottet, vilketockså påpekas i motion Sf39 yrkande 2, att Sverigehar en skyldighet att genomföra direktivet. Däremotföreligger ingen skyldighet att verkställa andramedlemsstaters avlägsnandebeslut.Som framhålls i propositionen är det intesannolikt att antalet personer som kommer attavvisas eller utvisas från enbart med stödav direktivet kommer att bli särskilt stort. Deflesta fall där en tredjelandsmedborgare rör sigmellan medlemsstaterna torde täckas avDublinkonventionen och innebära att återsändandesker till den medlemsstat som bär ansvaret enligtdenna konvention. I övrigt finns bestämmelser iutlänningslagen som innebär att en utlänning fåravvisas t.ex. vid avsaknad av pass, visering ellerannat tillstånd som krävs för inresa och vistelsehär eller om de krav för inresa som finns i artikel5 i inte är uppfyllda. Vidarefinns en bestämmelse som innebär att ettuppehållstillstånd kan återkallas om utlänningen harregistrerats på spärrlista.Utskottet vill dessutom erinra om att Sverigeliksom övriga Schengenländer är bundna avfolkrättsliga förpliktelser inom såvälinternationell flyktingrätt som mänskligarättigheter i övrigt. I direktivet anges särskiltatt medlemsstaterna skall genomföra direktivet mediakttagande av de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna. Vidare gällerutlänningslagens regelsystem, vilket bl.a. innebäratt avvisning inte kan komma i fråga i de fall detföreligger verkställighetshinder.När det gäller frågan om återkallelse avuppehållstillstånd delar utskottet regeringensuppfattning att utlänningslagen bör kompletteras meden bestämmelse om att det i vissa fall skall varamöjligt att återkalla ett redan beviljatuppehållstillstånd. En återkallelse avuppehållstillstånd är emellertid en ingripandeåtgärd, och det måste därför krävas mycket starkaskäl för att återkallelse skall kunna ske. Somframhålls i propositionen är det endast ett mycketstarkt nationellt intresse i en annan medlemsstat avatt ett uppehållstillstånd återkallas här som skullekunna anses som ett tillräckligt starkt skäl ävenför del att återkalla uppehållstillståndet.Enligt förslaget rör det sig om fall där beslutet ärgrundat på att det föreligger ett allvarligt hot motden allmänna ordningen eller mot den inre säkerhetenoch personen i fråga antingen dömts för allvarligtbrott eller är skäligen misstänkt för att ha begåttett grovt brott eller det finns starka skäl somtyder på att han eller hon avser att begå ett sådantbrott. Någon skyldighet att återkalla ettuppehållstillstånd föreligger dock inte, och enbedömning måste göras i varje enskilt fall av omåterkallelse skall ske eller inte. Därvid skall ävenutlänningens anknytning till vägas in.Som redan nämnts har en rad åtgärder vidtagits isyfte att skapa en gemensam asyl- ochmigrationspolitik inom EU. Utskottet har i tidigaresammanhang (se bet. 2001/02:SfU8) framhållit viktenav att aktivt arbetar för att påverkautformningen av de gemensamma reglerna inom EU pådetta område. För att uppnå målsättningen attutveckla ett område med frihet, säkerhet ochrättvisa behövs enligt utskottet en gemensam politikför invandring och en gemensam asylpolitik. mening bör flyktingpolitiken bygga påflyktingars rättigheter, internationell solidaritetoch full respekt för internationella åtaganden. Dengemensamma politiken bör utgöras av miniminormer somläggs på en så hög nivå som möjligt.Harmoniseringsarbetet har inte gått så fort framåtsom hade varit önskvärt. Utvecklingen på områdetkommer dock att fortsätta med en ökandeharmonisering som följd. I och med de förslagkommissionen presenterat har samtligade EG-rättsliga dokument presenterats som enligtartikel 63 i EG-fördraget skall utgöra grunden fördet gemensamma asylsystemet.Vad gäller frågan om ochaspekter på begreppet brottslighet som tas upp imotion Sf39 yrkande 1 vill utskottet erinra om attsamarbetet vilar på två grundtankar, nämligen frirörlighet för personer inom Schengenområdet och ettförstärkt samarbete mot internationell brottslighetoch illegal invandring. Avsikten medSchengensamarbetet är att skall bliett område utan inre gränser. Avskaffandet avgränskontroller underlättar dock för dem som intehar rätt att vistas inom Schengenområdet att rörasig fritt mellan medlemsstaterna. Det nu aktuelladirektivet utgör en av flera åtgärder i arbetet medatt bekämpa den illegala invandringen.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag dels om införande av en ny avvisningsgrund,dels om att utländska beslut i vissa fall skall fåläggas till grund för återkallelse avuppehållstillstånd. Motionerna Sf38 och Sf37avstyrks därmed. Även motion Sf39 yrkandena 1-3avstyrks med det anförda.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslagom att prövningen av ärenden om avvisning enligt dennya avvisningsgrunden skall göras avMigrationsverket i första instans.Svenska beslut om avvisning eller utvisningTill följd av direktivet kan enligt vad som anges ipropositionen svenska beslut om avvisning ellerutvisning av personer som är medborgare i tredjeland komma att verkställas av annan medlemsstat.Direktivet omfattar dock endast administrativabeslut. I beslutar domstol om utvisning pågrund av brott, och dessa avgöranden är därmeduteslutna från direktivets tillämpningsområde. Iövrigt torde enligt propositionen svenska beslut omavvisning eller utvisning omfattas av direktivetstillämpningsområde, oavsett om de fattats avpolismyndighet, , Utlänningsnämndeneller regeringen.Frågan om förändringar av den svenskaprocessordningen för utlänningsärenden bereds förnärvarande inom . En ordning däröverklaganden i utlänningsärenden prövas avförvaltningsdomstolarna kan komma att innebära attytterligare svenska beslut om avvisning ellerutvisning kommer att undantas från direktivetstillämpningsområde.Föreskriften i artikel 3 i direktivet om attbeslutet om avvisning eller utvisning inte fåruppskjutas eller upphävas av den beslutandemedlemsstaten innebär enligt regeringen att endastlagakraftvunna beslut om avvisning eller utvisningsom inte har preskriberats omfattas av direktivet.Det förhållandet att vissa svenska beslut omavvisning eller utvisning kan verkställas av andrastater medför att svenska myndigheter är skyldigaatt utbyta information med de verkställande ländernai enlighet med artikel 3.1 a) om samråd ellerartikel 6 rörande informationsutbyte. Regeringenanser att Sirenekontoret (en nationell ochinternationell kontaktpunkt för frågor som rörregistreringar och träffar i Schengensinformationssystem) är en lämplig kanal förinformation som lämnas av svenska myndigheter.Finansiella obalanser m.m.I propositionen anges att medlemsstater i enlighetmed artikel 7 i direktivet skall ersätta varandraför finansiella obalanser som kan uppstå vidtillämpningen av direktivet. I samband med attdirektivet antogs betonade rådet det nödvändiga iatt dessa praktiska kriterier och närmareföreskrifter antas för att direktivet skall kunnatillämpas på ett bra sätt. Rådet uppmanandekommissionen att lägga fram ettförslag. Något sådant förslag har enligtpropositionen ännu inte lagts. Dock bör enligtregeringen redan nu en beredskap finnas för det fallfråga om ersättning uppstår. Regeringen anser attMigrationsverket tills vidare bör vara den myndighetsom får hantera ersättningsfrågor med anledning avdirektivet. Detta gäller såväl i de situationerSverige begär ersättning som där en annanmedlemsstat begär ersättning av Sverige.Såvitt gäller ekonomiska konsekvenser av förslagengör regeringen sammantaget bedömningen att förslageninte kommer att medföra några nämnvärda kostnaderför det allmänna. Eventuella merkostnader bedömsrymmas inom berörda myndigheters budgetramar.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation.Utländska beslut om avvisning ellerutvisningav (), () och MonaJönsson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag borde ha följandelydelse:Riksdagen avslår proposition 2001/02:182. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Sf37 och2001/02:Sf38 och bifaller delvis motion2001/02:Sf39.StällningstagandeRegeringen föreslår dels att det införs en ny grundför avvisning i utlänningslagen som gör det möjligtatt verkställa ett utländskt beslut om avvisningeller utvisning, dels att beslut om avvisning ellerden utvisning grundade på hot mot den allmännaordningen eller den inre säkerheten i vissa fallskall få läggas till grund för beslut omåterkallelse av ett svenskt uppehållstillstånd.Vi konstaterar att det finns storaskillnader mellan medlemsstaternas praxis påflykting- och asylområdet. Till exempel ärtolkningen av flyktingbegreppet olika i olikamedlemsstater. I nuvarande skede av harmoniseringeninom EU av asyl- och immigrationslagstiftningen börSverige inte lagstifta om verkställighet av andraländers avlägsnandebeslut. Enligt vår mening måsteförst skyddsreglerna och mottagningsvillkoren kommaupp på en hög miniminivå med en fullständig ochkorrekt tillämpning av bl.a. ochEuropakonventionen om mänskliga rättigheter.Därefter kan det finnas skäl att diskutera regler omvilken stat som skall vara ansvarig för att pröva enasylansökan eller att verkställa andra statersavlägsnandebeslut. När det gäller förslaget om attåterkalla svenska uppehållstillstånd är detta en såingripande åtgärd att förslaget inte heller i dendelen kan godtas. Eftersom det inte finns någonskyldighet att verkställa ett utländsktavlägsnandebeslut eller att återkalla ettuppehållstillstånd anser vi att bör avvaktadet harmoniseringsarbete som pågår inom EU innan detömsesidiga erkännandet av andra medlemsstatersavlägsnandebeslut genomförs.Mot bakgrund av det anförda anser vi attregeringens proposition bör av-slås.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:182 Ömsesidigt erkännande avbeslut om avvisning och utvisning har regeringen() föreslagit att riksdagenantar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i utlänningslagen (1989:529).Lagförslaget återfinns som bilaga 2 till betänkandet.Följdmotioner2001/02:Sf37 av m.fl. (v):avslår proposition 2001/02:182 Ömsesidigterkännande av beslut om avvisning och utvisning.2001/02:Sf38 av m.fl. (kd):avslår proposition 2001/02:182 i enlighetmed vad som anförs i motionen.2001/02:Sf39 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs omSchengensamarbetet och aspekter på begreppetbrottslighet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om hur EU:sdirektiv och beslut föregår beslut i riksdag.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om vikten avatt likvärdiga rättssäkerhetskrav tillämpas i samtligaSchengenländer.