bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — I motionensägs att skattebetalarnas direktakostnader för stängningen av 1- i form av direkta statligautbetalningar, minskade inbetalningarfrån och minskadeskatteintäkter - uppgick till 8,3miljarder kronor. Därtill kommerkostnader om ca för1997 års omställningsprogram som varämnat att möjliggöra en stängning avBarsebäck 2 senast den 1 juli 2001.Utöver dessa kostnader har stängningen avBarsebäck 1 lett till attkärnkraftverkets årliga produktion på 4TWh miljövänlig el nu ersatts avmotsvarande mängd smutsigkolkondenskraft, anförs det i motionen.Motionärerna betonar att de motsättersig en fortsatt politiskt styrdavveckling av kärnkraften. En stängningav leder till ökade direktakostnader för skattebetalarna samtidigtsom det får stora negativamiljökonsekvenser. Miljöeffekterna av enfortsatt avveckling av kärnkraften blirmycket tydliga, sägs det. Sverigesgenomsnittliga utsläpp frånelproduktionen är i ett internationelltperspektiv mycket låga. En fortsattavveckling leder till ökade utsläpp avbl.a. svaveldioxid, kväveoxid ochkoldioxid.Samtidigt får en fortsatt avvecklingstora konsekvenser för det svenskanäringsklimatet och sysselsättningen.Inte minst kommer en fortsatt avvecklingatt slå hårt mot den svenskabasindustrin, sägs det i motionen. Vid enkraftig ökning av elpriset kommerbasindustrin i många orter inte bara attfå en försämrad konkurrenskraft, utan detär även sannolikt att ett antalelintensiva industrier då väljer attlägga sin produktion i ett annat landeller att helt lägga ner verksamheten.Särskilt de regioner som ärsvaga kommer att drabbas hårt. Dessaregioner och orter skulle med kraftigthöjda elpriser drabbas av omfattandenedläggningar med en minskadsysselsättning som följd. I motionenanförs att det är viktigt att värnamiljön och att den politik som försmöjliggör en god sysselsättning ochvälfärd i hela . Motionärerna villdärför ta bort hindren för en fortsattoch utvecklad användning av kärnenergi.Riksdagsbeslutet om en förtida avvecklingav kärnkraften bör således rivas upp,anser de.Även i motion 2001/02:N315 (m) anförsatt det övergripande målet förenergipolitiken skall vara en säker ochkonkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning. Motionärerna anser attde särskilda produktionsskatterna ochsubventionerna som utgör ett negativtingrepp i energimarknadens funktionssättbör tas bort. Vidare bör statensengagemang och stöd begränsas till attomfatta grundläggande energiforskningsamt utveckling och tillämpning av nyenergiteknik. Energipolitiken måsteanpassas till den avreglerade marknadensvillkor, sägs det i motionen. På enreformerad och avreglerad energimarknadgår det inte att fortsätta med enenergipolitik som är grundad påplaneringsmål och omfattande statligstyrning. Statens roll bör därförinskränkas till att fastställa despelregler som skall gälla på marknaden iallmänhet och i synnerhet vad gällermiljö, säkerhet och beredskap. Utöver attfastställa villkoren för marknadensaktörer skall staten inte försöka styravilken teknik eller vilkenproduktionsform som skall utvecklas.Därtill måste riksdagsbeslutet om enförtida avveckling av kärnkraftenupphävas. Motionärerna anser att såvälprincipiella som rena sakskäl talar moten förtida avveckling.Avvecklingsbeslutet leder till allvarliganegativa konsekvenser församhällsekonomin, miljön och jobben.Att beslutet om en förtidakärnkraftsavveckling bör annullerasanförs också i motion 2001/02:N51 (m).Enligt motionären är en säker och stabiltillgång till elenergi en förutsättningför att medborgarna skall kunna leva ettgott liv samt för att industrin i Sverigeskall kunna verka på goda villkor. Ävenav miljöskäl borde kärnkraftverken drivasså länge de klarar de högt ställdasäkerhetskraven som ställs avstatsmakterna.I motion 2001/02:N328 (m) framhållsgasolens fördelar, inte minst beträffandede positiva miljöeffekter en ökadanvändning av gasol kan medföra. Sverigeimporterar brännbart avfall, vilketi många fall inte kan vara förenligt medett miljötänkande. Att allt mereldar med brännbart avfall som kommerfrån andra länder beror på olika reglerför deponering och förbränning, sägs deti motionen. Energiskatterna är intekonsekventa och sätter konkurrenskraftenur spel. Motionären menar därför attenergiskattesystemet inom EU bordesamordnas för att möjliggöra konkurrenspå lika villkor, vilket skulle göra attgasolens fördelar mer kom till sin rätt.Kristdemokraternas anser - enligt vadsom anförs i motion 2001/02:N55 - attSveriges energiförsörjning skall tryggasgenom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler, därinhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Negativpåverkan på hälsa, klimat och miljö måsteminimeras. Stora satsningar måste göraspå energiforskning och energitekniskutveckling. Den svenska kärnkraften skallfasas ut ur energisystemet i takt med attden ersätts med förnybar energi. Vidarebör olika förnybara energikällor stödjas.Motionärerna menar att är ibehov av ett nytt energiskattesystem därskatter och miljöavgifter utformas medhänsyn till förhållandena i omvärlden föratt inte välfärden, sysselsättningeneller näringslivets konkurrenskraft skalldrabbas. Det nya energiskattesystemetmåste vara långsiktigt och utformas såatt miljöbelastningen minimeras samtidigtsom det säkerställer tillgången tillenergi till rimliga priser och som ärframställd under trygga och säkraförhållanden.En fri elmarknad som leder till ökadkonkurrens och därmed till lägreelpriser, förespråkas i motionen.Samtidigt kan låga elpriser få som följdatt intresset för energisparande åtgärderminskar. Motionärerna menar därför attdet är viktigt med medvetna konsumentersom ges möjlighet välja energi och el somär producerad med mer miljövänlig teknik,för att därigenom driva utvecklingenframåt. Vidare framhålls i motionenvikten av en ökad internationell handelmed energi.Härutöver sägs det att svenskproduceradel har goda förutsättningar attkonkurrera på en gemensam europeiskmarknad, inte minst om en gemensamkoldioxidavgift införs i EU. Motionärernamenar att koldioxidavgiften är en viktigfråga, både för miljön och för en rättviskonkurrens för näringslivet, ochframhåller att regeringen aktivt skalldriva denna fråga i EU.När det gäller kärnkraftens framtid ärmotionärerna positiva till regeringensavsikt att låta producenterna delta iplaneringen av avvecklingen. Emellertidser motionärerna det som ett hot mot detsvenska näringslivets konkurrenskraft attstänga ute konsumenterna i form avnäringslivet och hushållen från dessadiskussioner. Det gäller inte minst densvenska energiintensiva basindustrin.Vidare framhålles att det i propositionensaknas uppgifter bl.a. om en tidsplan, omvilka energislag som skall ersättakärnkraften och om kostnader ochkonsekvenser för miljön. De totalaeffekterna av en sådan överenskommelsesom regeringen beskriver går därför inteatt bedöma, menar de. Av denna anledningbör ge regeringen i uppdrag attåterkomma med en fullständig redovisningav effekterna av en sådan överenskommelseså att kan ta ställning till enavveckling av kärnkraften, sägs det imotionen.Motionärerna motsätter sig enomställning av energisystemet som innebäratt kärnkraften ersätts med fossiltbränsle. Det är därför ytterst angelägetatt regeringen och dess stödpartiersnarast redovisar vilka energislag debedömer skall ersätta kärnkraften. Eneffekt av stängningen av Barsebäcksförsta reaktor blev en ökad import avkolkraft, med ökade utsläpp som följd.Riksdagen bör därför kräva att regeringeni beslutsunderlaget för en bedömning aven stängning av skallredovisa miljökonsekvenser och dekostnader en stängning medför, sägs det imotionen.Därtill framhåller motionärerna att entrygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning kräver att bristerna ieffektbalansen åtgärdas.Propositionen innehåller inga konkretaförslag till åtgärder på detta område,sägs det i motionen. Motionärerna menaratt ansvariga myndigheter tillsammans medelbranschen måste arbeta för enfungerande effektmarknad. Samtidigtbehövs det en långsiktig lösning.Beträffande energieffektivisering påpekasi motionen att regeringen i propositionenenbart för ett allmänt resonemang. Etttydligt och mätbart mål för detta arbetesaknas. Motionärerna betonar att det ärviktigt att ett mål för arbetet medenergieffektivisering fastställs. Vidareanförs i motionen att propositionen intebehandlar transportsektorn. Enligtmotionärerna finns det ett behov av enöversyn av de skatter och avgifter sombelastar relativt rena drivmedel och somdärigenom innebär en konkurrensnackdel. Idetta borde även planer ingå för hurSverige skall klara EU:s mål för icke-fossila drivmedel.Kristdemokraterna anför i motion2001/02:K426 att det krävs en ökadsamordning av energipolitiken inom EU.Europa är på väg mot en gemensamenergimarknad, vilket gör att det ävenbehövs gemensamma spelregler. Gemensammaåtgärder krävs inte minst för en bättreenergihushållning beträffandetransporter, bostäder och industri.Vidare anförs att de nationellasubventionerna till miljövänlig energibör samordnas för att inte blimotstridiga. Även ett utökat europeisktforskningssamarbete framhålles sombetydelsefullt, bl.a. beträffandeförnybara energikällor. I motionenpåpekas också att inrättandet av engemensam myndighet som kan ta ettövergripande ansvar för att drivautvecklingen på energiområdet framåt ären möjlighet.Också i motion 2001/02:N371 (kd)framhålls att den svenskaenergiförsörjningen skall tryggas genomen långsiktig och medveten energipolitikmed fasta spelregler, där inhemskaförnybara energikällor och bränslen utgören växande bas. Vidare anförs att detkrävs stora satsningar på energiforskningoch energiteknisk utveckling för attkunna nå målet om ett ekologisktuthålligt energisystem utan drastiskaprisförändringar, elbrist eller andrabetydande påfrestningar på välfärden ochsysselsättningen.Vidare sägs i motionen att EU:smedlemsländer på en gemensamenergimarknad tillsammans bör främjaövergången till förnybarenergiproduktion. Det kan ske t.ex. genomatt existerande lagstiftningshinderundanröjs, genom att förnybarenergiproduktion ges ett särskiltundantag från alla konsumtionsavgifteroch energi- eller klimatskatter inom helaEU och genom stimulansåtgärder somuppmuntrar till investeringar ieffektivare kraftverk.I motion 2001/02:U268 (c) begärs etttillkännagivande om att samarbetet inomden nordliga dimensionens ram om nyenergiteknik, förnyelsebara energikälloroch effektivare energianvändning ärviktigt. Detta samarbete krävs inte minstmed hänsyn till att klimatförhållanden,naturresurser och näringslivsstrukturinnebär att regionen kommer att förblisåväl en stor konsument som en storexportör av energi, sägs det i motionen.I motion 2001/02:N56 framhäverFolkpartiet att den politiska styrningenav energiproduktionen måste förändras.Motionärerna menar att valet avproduktionsform inte skall träffas genompolitiska beslut, utan attenergipolitiken bäst främjas genom en friproduktion. Statsmakternas roll skallvara dels att fastställa krav beträffandehälsa, säkerhet och miljö samt attkontrollera att kraven följs, dels attfrämja forskning och utveckling påområdet. Däremot skall statsmakterna inteförbjuda någon specifik produktionsteknikom den uppfyller ställda miljö- ochsäkerhetskrav, anförs det i motionen.Alla typer av produktionsanläggningar förenergi skall således tillåtas förutsattatt de uppfyller generella krav på hälsa,miljö och säkerhet.Motionärerna delar inte regeringensbedömning beträffande kärnkraftensavveckling, utan anser att kärnkraftenbör utnyttjas under hela den tekniska ochekonomiska livslängd som är möjlig.Vidare motsätter sig motionärerna enstängning av andra reaktor. Isammanhanget framhålls att det saknas enredovisning från regeringen avkostnaderna för en stängning av dennareaktor. En förtida avveckling avkärnkraften skulle leda dels tillallvarliga konsekvenser för miljön genomen ökad användning av fossila bränslen,dels till en mindre trygg elförsörjning.Motionärerna understryker att de intevill utesluta en framtida utbyggnad avkärnkraften. Beträffande den modellregeringen redovisar i propositionen förhur övriga kärnkraftsreaktorer skallavvecklas sägs det i motionen attmodellen inte kan betraktas som enbrukbar valmöjlighet då i dagsaknar realistiska alternativ tillkärnkraften. påpekas att detfinns vissa oklarheter kring modellen,bl.a. om vem som har ansvaret för attnödvändiga investeringar kan göras framtill tidpunkten för avstängningen.I motionen påpekas även att det s.k.omställningsprogram som ingick i 1997 årsenergipolitiska uppgörelse är attbetrakta som ett misslyckande. Enligtmotionärerna har de medel som programmetinnefattar i huvudsak använts tillavstängningen av en reaktor i Barsebäcksamtidigt som tvingas importerafossilproducerad el från andra länder.Vidare framhålls i motionen att dekoldioxidutsläpp som genereras videlproduktion i utländska kolkraftverk ochimporteras till osynliggörs istatistiken. Därför bör regeringen tillseatt beräkningsmetoderna ändras så attäven dessa utsläpp synliggörs.Den målformulering som presenteras ipropositionen har enligt vad Miljöpartietanför i motion 2001/02:N58 en alltförkortsiktig och snäv utgångspunkt.Energipolitikens mål bör i stället varaatt inom ramen för en ekologisktbärkraftig utveckling på kort och långsikt skapa förutsättningar för att förselandet med förnybar energi på ett sättsom bl.a. medför att näringslivet geskonkurrenskraftiga villkor och hushållenfår rimliga totalkostnader. I motionenbetonas att det är viktigt attenergiförbrukningen anpassas till delivsuppehållande ekosystemensförutsättningar. Vidare anförs att varjeenergislag långsiktigt skall bära sinaegna samhällskostnader, även risk- ochmiljökostnader. Endast genom att anpassaenergisystemet till vad som ärlångsiktigt ekologiskt hållbart skapasförutsättningar i för såväl enrobust ekonomisk utveckling som en godsocial utveckling, enligt motionärerna.I motionen framhålls även behovet av entidtabell för avvecklingen av kärnkrafteni . För att skapa en trovärdig ochverkningsfull energipolitik behövskonkreta mål och tidtabeller.Motionärerna menar därför att år 2010skall återinföras som slutår förkärnkraftsavvecklingen som entidtabell för avställningen skallupprättas. Folkomröstningens resultatmåste respekteras och i avsaknad av ettslutår för kärnkraften ökar osäkerhetenbland olika aktörer, sägs det i motionen.Motionärerna menar även att målen förStatens energimyndighet bör tydliggörasbeträffande att myndigheten skall verkaför en kärnkraftsavveckling. I motionenanförs att regeringen bör återkomma medförslag med innebörden att enhuvuduppgift för är attverka för en avveckling av kärnkraft tillår 2010.Den modell för kärnkraftens avvecklingsom regeringen redovisar i propositionenanser motionärerna är otydlig. Dessutomframhålls att den överenskommelse somträffats i har allvarligabrister. Det gäller bl.a. livslängden förreaktorerna, möjligheten att säljaproduktionsrättigheter och attöverenskommelsen inte är bindande.Därtill kan överenskommelsen försvåra förregeringen att skärpa säkerhetskraven,höja försäkringskraven eller kräva attkärnkraften bär en större del av sinamiljökostnader.Motionärernas bedömning är attkärnkraften i princip avvecklar sig självom kärnkraftsproducenterna åläggs attbetala fulla risk- och miljökostnader,vilket det nuvarande systemet inteinnebär.För den fortsatta avvecklingen skallekonomiska styrmedel användas. Dettaskall ske genom förändringar iatomansvarighetslagen och en successivökning av ansvarighetsgränsen så attriskkostnaderna överförs påreaktorägarna. Syftet är att kärnkraftenfullt ut skall bära kostnaderna för derisker en kärnkraftsolycka kan medföra.Därtill skall produktionsskatten påkärnkraftsel höjas. Syftet med en sådanhöjning är att internalisera demiljöeffekter och risker som finns iolika delar av produktionskedjan.I motionen framläggs vidare förslag påhur skadeståndsansvaret vid enreaktorolycka stegvis bör utformas. Fördet första bör ett obegränsat och striktskadeståndsansvar för skador på tredjeman vid en reaktorolycka införas iproducentledet. För det andra bör enlagändring genomföras som innebär attkärnkraftsföretagen i ömsesidigtsvarar för varandras olyckor. För dettredje bör regeringen ta initiativ tillbilaterala avtal om riskdelning.Beträffande andra reaktoranförs i motionen att den uppgörelse somträffades är otydlig. Denosäkerhet som råder hämmar såväleffektiviseringen av elförbrukning somnyproduktion av förnybar el. Motionärernamenar därför att villkoren behöverförtydligas, och de förespråkar attriksdagen bör tydliggöra att Barsebäcksandra reaktor skall stängas underinnevarande år.En förutsättning för effektivaenergimarknader är enligt vad som anförsi motionen att olika energislag bär sinafulla risk- och miljökostnader. Då detfinns brister i miljökostnadstäckningenmotiverar det kompenserande åtgärder frånsamhällets sida. Därtill finns olikahinder som orsakats av marknadensaktörer, t.ex. olika sorters produktionoch nätverksamhet, vilka uppstått pågrund av att elmarknaden domineras av ettfåtal aktörer som är verksamma inom olikaled i värdekedjan. Dessa hinder harenligt motionärerna uppmärksammats förlite och det behövs kraftiga motåtgärderför att reducera dem. Vidare anförs attdet finns en oroande koncentration avelproduktionen inom EU.I motionen betonas även vikten avkonkreta mål och tydliga tidtabeller förenergipolitiken. Motionärerna menar attett mål bör fastställas för Sverigesenergiförbrukning. Det går inte bara attfölja energiförbrukningens utvecklingutan man bör påverka den genom olikaåtgärder och strategier för att uppnåförbrukningsmålen, sägs det i motionen.I motion 2001/02:U348 (mp) framhävs attenergiförsörjningen och övergången tillförnybara bränslen är en viktig fråga därEU måste få enskilda medlemsländer attminska sitt beroende av både fossilabränslen och kärnkraft. Motionärernabetonar att EU bör försöka få de ländersom vill bygga ut kärnkraften att ändrainställning.Vissa kompletterande uppgifterEnergi är inget gemensamt politikområde iEU, och EG-fördraget har inte någotspecifikt avsnitt som behandlar energi.De gemensamma åtgärder som finns påenergiområdet har framför allt utvecklatsinom ramen för den inre marknaden och somen del av gemenskapens miljöpolitik.Utifrån dessa rättsliga grunder har ettstort antal lagstiftningsförslag somsyftar till en ökad integration ochgemensamma spelregler inom den europeiskaenergimarknaden processats och antagitsinom gemenskapen. har itvå vitböcker satt upp långsiktiga målför EU:s energipolitik: omenergipolitik inom den europeiska unionen(KOM/95/682) och Meddelande om en energiför framtiden: förnybara energikällor -vitbok för en gemenskapsstrategi ochhandlingsplan (KOM/1997/599). En grönbokom en europeisk strategi för tryggenergiförsörjning (KOM/2000/709) har ävenlagts fram av kommissionen liksom enhandlingsplan för ökad energieffektivitet(KOM/2000/247).År 1996 antogs ett direktiv (96/92/EG)om en inre marknad för el. Direktivetinnehåller gemensamma regler förinvesteringar och handel med el. Ettdirektiv (98/30/EG) om en inre marknadför naturgas antogs . Iseptember 2001 togs beslut om ettdirektiv (2001/77/EG) om främjande av elfrån förnybara energikällor på den inremarknaden för el. I direktivet anges detindikativa målet att elproduktionen frånförnybara energikällor i gemenskapen somhelhet skall uppgå till år 2010.Under år 2002 väntas vidare antagande avett förslag till direktiv rörandebyggnaders energiprestanda(KOM/2001/226).Som nämns i propositionen framlade ett förslagtill direktiv (KOM/2001/581) om handelmed utsläppsrätter för växthusgaser inomEU. I förslaget ställs krav på attenergiintensiv industri och kraft- ochvärmeproducenter från och med år 2005skall inneha tillstånd för att släppa utväxthusgaser.Inom EU har även ett arbete bedrivitsunder närmare i syfte att fåtill stånd gemensamma bestämmelser påenergiskatteområdet. lade fram ett förslag om engemensam energi- och koldioxidskatt,vilket dock inte antagits. Införförverkligandet av den inre marknadenlyckades medlemsstaterna enas om ettdirektiv som reglerar beskattningen avmineraloljor. För övriga energislag, dvs.främst el, kol och naturgas, finns dockingen gemensam reglering. Kommissionenföreslog ett nyttenergiskattedirektiv som täcker samtligaenergiprodukter. Förslaget har därefterdiskuterats inom EU, utan att enighet harkunnat nås.Den ståndpunkt äratt det inom det nuvarande fördragetfinns en god grund för utökat samarbetepå energiområdet. Bland annat harframhållits att ett ökat samarbete börsyfta till en samsyn på hur varjemedlemsstat skall bidra till att uppnåmålen för energipolitiken i gemenskapen,dvs. försörjningstryggheten,konkurrenskraften och skyddet för miljön.Sverige har dock avvisat attenergiområdet blir ett särskiltpolitikområde, eftersom dettakännetecknas av nationella politiskabeslut och intressen.Sveriges arbete inom den nordligadimensionen på energiområdet tar sigfrämst uttryck genom energisamarbetetinom ramen för Nordiska ministerrådet.Hösten 1999 hölls i det andragemensamma mötet mellan Östersjöländernasenergiministrar där även EG-kommissionendeltog. Vid mötet formaliserades ettenergisamarbete runt , BASREC(Baltic Sea Region )genom att en särskild arbetsgrupptillsattes och ett sekretariatetablerades som en del avÖstersjöstaternas rådssekretariat iStockholm. Många aktiviteter som finns ihandlingsplanen för energi i den nordligadimensionen genomförs inom ramen förBASREC. Bland annat har fyra ad hoc-grupper inrättats på områdenaenergieffektivisering, klimat, el ochgas. Därtill har ensärskild arbetsgrupp inrättats för attanalysera vilka projekt av regionaltintresse som bör prioriteras påbioenergiområdet. Vid denenergiministerkonferens som planeras tillnovember 2002 kommer riktlinjer för detfortsatta samarbetet att antas.Beträffande energibeskattningen kannämnas att år2000, i samband med behandlingen av enrekommendation från Nordiska rådetangående genomförande av nordiskamiljöräkenskaper för energi ochharmoniserade miljöskatter på el(36/1998/nord), uttryckte sin uppfattningatt harmoniserade miljöskatter påelproduktion inte är realistiska som enensidig nordisk åtgärd utan att fråganbör lösas på ett europeiskt plan.I mars 2002 beslöt attgodkänna regeringens förslag om attSverige tillsammans med EU:s övrigamedlemsländer skall ratificeraKyotoprotokollet (prop. 2001/02:55, bet.2001/02:MJU10). Den bedömning somregeringen redovisade i den aktuellapropositionen var att energipolitiken,med utgångspunkt årsenergipolitiska beslut, skall bidra tillatt delmålet för perioden 2008-2012uppnås och att en god grund läggs för attdet långsiktiga klimatmålet kanuppnås samt möjliggöra att detta kan skeparallellt med den fortsattaomställningen av energisystemet.Miljö- och jordbruksutskottettillstyrkte i nämnda betänkande även vadregeringen förordade om mål för densvenska klimatpolitiken. Regeringensförslag innebar att de svenska utsläppenav växthusgaser som ett medelvärde skall vara minst 4 %lägre än utsläppen . Utsläppenskall räknas som koldioxidekvivalenteroch omfatta de sex växthusgaserna enligtKyotoprotokollets och IPPC:s(Intergovernmental Panel of ClimateChange) definition.Beträffande den svenskautsläppsstatistiken kan nämnas att denbygger på den internationellt vedertagnaprincip som återspeglas i bl.a.klimatkonventionen och Kyotoprotokollet.IPCC:s riktlinjer för växthusgasstatistikantogs av klimatkonventionens tredjepartsmöte. Den underliggande principen idessa riktlinjer är att utsläppen avväxthusgaser skall fördelas till den partdär utsläppen uppstår. I princip samtligaparter i klimatkonventionen redovisar medjämna mellanrum i sina klimatrapportertill konventionen de utsläpp avväxthusgaser som uppstår inom det egnalandets gränser.Regeringen tillsatte endelegation (dir. 2001:56) medparlamentarisk sammansättning i syfte attutarbeta ett förslag till ett svensktsystem och ett regelverk förKyotoprotokollets flexibla mekanismer,dvs. handel med utsläppsrätter samt detvå projektbaserade mekanismerna omgemensamt genomförande och om renutveckling.