bet · GP01KRU9 · 2002-02-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner som harväckts under allmänna motionstiden /02.Motionerna gäller frågor om inriktning ochfördelning av statens bidrag till idrotten,idrottens självständiga ställning, breddidrott,folkhälsa, jämställdhet, handikappidrott,integration, etik, sexuella trakasserier inomidrotten, forskning, dopning, stöd tillidrottslokaler, , Paralympiska spel och Dövasvärldsspel, professionell boxning samtinternationellt samarbete.Samtliga dessa motioner har avstyrkts.I betänkandet finns 13 reservationer och ettsärskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Inriktningen på statens bidrag tillidrottenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr428 yrkande8.2. Idrottens självständiga ställningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr339yrkande 1 och 2001/02:Kr427 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp)3. De statliga medlen till Sverigesolympiska kommittéRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr427 yrkande2.4. FolkhälsofrågorRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr428 yrkandena3 och 9.Reservation 2 (kd, c, fp)5. Grönområden m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Kr339 yrkande7.Reservation 3 (m, c, mp)6. Åtgärdsprogram och goda exempelRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub346 yrkandena1 och 3.Reservation 4 (v, c)7. Jämställdhet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr427yrkande 5 och 2001/02:Kr428 yrkande 5.Reservation 5 (kd, c, fp, mp)8. Jämställd bidragsfördelningRiksdagen avslår motion 2001/02:A211 yrkande 4.Reservation 6 (kd, mp)9. Handikappidrottens del av medlen förspel och lotterierRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr339 yrkande8.10. Funktionshindrades tillgång tillanläggningar och fördelning av tränings- ochtävlingstiderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr427yrkande 7 och 2001/02:Kr428 yrkande 4.Reservation 7 (kd, c, fp)11. IntegrationRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr409 och2001/02:Kr427 yrkande 8.12. Etik inom idrottenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr428 yrkande1.Reservation 8 (kd, c)13. Sexuella trakasserier inom idrottenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr427 yrkande6.Reservation 9 (fp, mp)14. IdrottsforskningRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr339 yrkande6.Reservation 10 (m)15. och Dopningslaboratoriet iHuddingeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr339yrkande 10 och 2001/02:Kr410.16. Sanktioner på idrottsområdetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr428 yrkande2.17. Stöd till föreningsägdaidrottslokalerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr279yrkande 10 och 2001/02:Kr282.Reservation 11 (c)18. Ansökan om och en förÖstersundRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr339yrkande 9 och 2001/02:Kr407.Reservation 12 (m)19. i KinaRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr427 yrkande10.Reservation 13 (fp, mp)20. Professionell boxningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr242 och2001/02:Kr312.21. Internationellt samarbeteRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr428 yrkande 10.Stockholm den 5 februari 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), (), () och ().2001/02KrU9Utskottets övervägandenInriktning och fördelning av statensbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om inriktningen på statens bidrag tillidrotten.MotionenMotionärerna bakom motion Kr428 (kd) framhåller attstatens stöd till idrotten bör inriktas på bidragtill ungdomsverksamhet och ledarutbildning samt tillinvesteringar i idrottsanläggningar (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeBarn- och ungdomsverksamhet är ett prioriteratområde inom idrotten. Bidraget till lokal barn- ochungdomsverksamhet (LOK-stödet) har ökat kraftigt desenaste åren. Stödet uppgick till 240miljoner kronor och till 325 miljonerkronor. blir LOK-stödet ca 440 miljonerkronor, varav ca frånöverskottet från värdeautomatspelen. Enligtuppgifter som utskottet inhämtat frånRegeringskansliet kommer också de statliga medlentill idrottsledare att öka . När det gälleridrottsanläggningar bör noteras att även för år 2002kommer av överskottet frånvärdeautomatspelen att gå till lokala anläggningarför barn- och ungdomsverksamhet.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotion Kr428 (kd) yrkande 8.Idrottens självständiga ställningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om idrottsrörelsens självständiga ställning,jämför reservation 1 (m, fp) och de statliga medlen till olympiskakommitté.MotionernaI motionerna Kr339 (m) yrkande 1 och Kr427 (fp)yrkande 1 begärs att skall tillkännage förregeringen vikten av idrottens självständigaställning.I sistnämnda motions yrkande 2 (fp) ansermotionärerna att samtliga statliga bidrag tillidrotten bör gå via () ochföreslår att denna ordning således ävenfortsättningsvis bör gälla för de statliga medlentill ().Utskottets ställningstagandeBeträffande de två förstnämnda yrkandena omidrottens självständiga ställning vill utskotteterinra om att utskottet behandlade liknande yrkandenvåren (bet. 2000/01:KrU4). Utskottet avstyrktedå motionerna med hänvisning till riksdagensidrottspolitiska beslut (prop.1998/99:107). I detta beslut slogs fast attidrottens självständiga ställning utgjorde en av detre grundstenar som den nationella idrottspolitikenskulle bygga på. Dessutom konstaterade utskottet attidrottsrörelsen behåller sin självständiga ställninggenom att den själv lägger fast målen för sinverksamhet och att staten i sin bidragsgivningendast anger de syften som den har med bidragen.Utskottet har inte någon annan uppfattning ,varför motionerna Kr339 (m) yrkande 1 och Kr427 (fp)yrkande 1 avstyrks.När det gäller det statliga bidraget till har regeringen i december år 2001gjort bedömningen att organisationsbidraget till SOKoch bidragen för deltagande vid olympiska spelfortsättningsvis skall förmedlas via RF. Bidragettill en talangsatsning inom svensk idrott skalldäremot sökas och rekvireras direkt av SOK.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionKr427 (fp) yrkande 2.Bredd, folkhälsa m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om folkhälsofrågor, jämför reservation 2 (kd,c, fp), grönområden m.m., jämför reservation 3 (m, c, mp) och åtgärdsprogram och goda exempel, jämförreservation 4 (v, c).MotionernaMotionärerna bakom motion Kr428 (kd) begär etttillkännagivande om behovet av satsningar som germånga människor möjlighet till idrottsutövande(yrkande 3). I samma motion (yrkande 9) ansermotionärerna att regeringen bör utarbeta förslag omhur vi på bästa sätt tar ett samlat grepp omfolkhälsofrågorna, där idrottsrörelsen engageras.I motion Kr339 (m) begärs ett tillkännagivande förregeringen om vikten av att det finns gemensammarekreationsområden med olika inriktningar, såsomgrönområden, idrottsanläggningar, motionsspår m.m.(yrkande 7).Motionärerna bakom motion Ub346 (v) framhåller attregeringen bör ta ini-tiativ till att ett brettåtgärdsprogram tas fram i syfte att öka den fysiskarör-elsen, främst bland barn och ungdomar (yrkande1). I samma motion (yrk-ande 3) begärs attregeringen skall medverka till spridandet av godaexempel och till ett ökat erfarenhetsutbyte.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade liknande motionsyrkanden förraåret (bet. 2000/01:KrU4). Utskottet redogjorde då för en rad åtgärderoch projekt som var på gång för att främja bl.a.breddidrotts- och folkhälsofrågor samt barn- ochungdomsverksamhet. Utskottet nämnde då bl.a. detfysiska som leddes avFolkhälsoinstitutet. Projektet var början på enlångsiktig process för att få fler svenskar att rörapå sig i syfte att få en bättre hälsa. Projektetutvärderas och utvärderingen beräknasvara slutförd . När det särskiltgäller folkhälsan kan nämnas att RF i sinverksamhetsinriktning för åren 20022003 angett somprioriterad uppgift att sprida kunskap om betydelsenav fysisk aktivitet och att öka debatten omidrottens roll utifrån ett folkhälsoperspektiv.Utskottet förutsätter att ansvariga statligamyndigheter och idrottsrörelsen var och en utifrånsina uppdrag bidrar till att lyfta framfolkhälsofrågor utan att gör ett särskiltuttalande. Utskottet påminner om att undervåren får tillfälle att ta ställning till enproposition om mål för folkhälsan.Men hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr428 (kd) yrkandena 3 och 9.Vikten av en bra samhällsplanering som beaktarmänniskors behov av grönområden och andra fria ytorm.m. lyftes fram i den idrottspolitiskapropositionen . RF har i sinverksamhetsinriktning för åren 20022003 angett attRF har för avsikt att medverka till att skolgårdar,parker och allmänna platser i närmiljöområdenutformas så att de stimulerar till fysisk aktivitet.Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten avatt det skapas grönområden som kan stimulera tillspontanidrott och som kan locka till sig barn ochungdomar som annars inte motionerar. Det är enligtutskottets uppfattning viktigt att också dessa barnoch ungdomar uppmärksammas i olika sammanhang, bl.a.i kommunernas planarbete.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionKr339 (m) yrkande 7.När det gäller motionsyrkandena om ettåtgärdsprogram för att öka den fysiska rörelsenfrämst bland barn och ungdomar samt om spridandet avgoda exempel m.m., som tas upp i motion Ub346 (v),noterar utskottet att det pågående treårsprojektettill stöd för idrottens barn- och ungdomsverksamhetoch för utveckling och förnyelse avidrottsverksamhet främst på lokal nivå är inne påsitt tredje år. Fokus ligger nu på att spridaerfarenheter, goda exempel och metoder vidare; ensträvan som utskottet liksom motionärerna serpositivt på. Det kan också nämnas att det pågår etttreårsprojekt under ledning av . Projektet syftar bl.a. till attsprida kunskap om hur samhällets fritidsresurserinom idrottsområdet kommer personer med olikaetniska bakgrund till del och om metoder ochmodeller som bidragit till en rättvis fördelning avsamhällets samlade resurser för olikaidrottsverksamheter.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrkerutskottet motionen Ub346 (v) yrkandena 1 och 3.I detta sammanhang, där breddidrotten aktualiseras,vill utskottet också påminna om att nästan hälftenav landets cirka sju miljoner invånare mellan 7 och70 är med i en idrottsförening och att cirka tvåmiljoner av dessa är aktiva utövare.Jämställdhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om jämställdhet m.m., jämför reservation 5(kd, c, fp, mp) och jämställd bidragsfördelning, jämförreservation 6 (kd, mp).MotionernaI motion Kr428 (kd) framhålls vikten av attregeringen ser till att jämställdhetsarbetet drivsvidare bl.a. vad gäller träningstider, tillgång tillanläggningar och rekrytering av kvinnligaidrottsledare (yrkande 5).I motion Kr427 (fp) betonas angelägenheten av attde som äger idrottsanläggningarna i de flesta fallkommunerna beaktar hur tider fördelas mellankvinnor och män samt ser till att kvinnoidrotterinte missgynnas när nya anläggningar skall byggas.Detta bör tillkännage för regeringen(yrkande 5).Motionärerna bakom motion A211 (kd) efterlyseråtgärder för att få en jämnare fördelning avbidragen till kvinno- respektive mansdomineradeidrottsgrenar (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeIdrotten har tagit stora steg motjämställdhet. Ett exempel är att andelen kvinnor ispecialidrottsförbundens styrelser har fördubblatsunder 90-talet och är . I förbund medtämligen jämn könsfördelning mellan utövare ärandelen kvinnor i styrelser ännu högre. Trots attutvecklingen sålunda går åt rätt håll finns detmycket kvar att göra, som t.ex. att verka förrättvisa när träningstider och resurser fördelas.Utskottet redovisade i samband med behandlingen avliknande motionsyrkanden bl.a. att RF ijuni fick i uppdrag att leda ett projekt omen rättvis fördelning av samhällets samlade resurserinom idrotten. Projektet skall bl.a. kartlägga ochsprida kunskap om hur dessa fördelas och utnyttjasav män respektive kvinnor. Projektet skall vidarekartlägga och sprida kunskap om metoder och modellersom bidragit till en rättvis fördelning avsamhällets samlade resurser för olikaidrottsverksamheter. Fokus skall ligga på huridrotten i större utsträckning skall kunna blitillgänglig för alla grupper.När det gäller könsfördelningen blandidrottsledare bör nämnas att regeringen i decemberår 2000 beviljade RF bidrag med 15 miljoner kronorför att, i samverkan med ,genomföra ökade insatser föratt stärka ungdomars vilja och möjlighet att verkasom idrottsledare, främst i regionalpolitisktprioriterade områden. Särskild uppmärksamhet skallägnas möjligheterna att uppmuntra unga kvinnorsengagemang.Utskottet vill liksom påpeka att detför att förverkliga målet om en jämställd idrottkrävs ett medvetet jämställdhetsarbete på allanivåer inom idrotten. Det är också viktigt attjämställdhetsperspektivet genomsyrar all verksamhet.Utskottet förutsätter att arbetet med Idrottensjämställdhetsplan, som antogs 1989, fortsätter ochatt arbetet med att öka jämställdhetenintensifieras.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad somhär angetts motionerna Kr427 (fp) yrkande 5, Kr428(kd) yrkande 5 och A211 (kd) yrkande 4.HandikappidrottUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om handikappidrottens del av medlen för speloch lotterier och funktionshindrades tillgång tillanläggningar och fördelning av tränings- ochtävlingstider, jämför reservation 7 (kd, c,fp).MotionernaI motion Kr339 (m) föreslår motionärerna attförutsättningarna för handikappidrotten skallförbättras genom att en del av de ytterligare medelsom kommer från spel- och lotterimarknaden och somtillfaller idrotten skall gå till handikappidrotten(yrkande 8).Motionärerna bakom motion Kr427 (fp) framhållervikten av att de funktionshindrades behovtillgodoses, bl.a. när det gäller tillgång tillanläggningar och fördelning av tränings- ochtävlingstider (yrkande 7).I motion Kr428 (kd) understryks vikten avidrottsarenornas tillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar samt behovet av forskningtill förmån för handikappidrotten (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeNär det gäller motionsyrkandet rörandehandikappidrottens del av medlen från spel ochlotterier kan nämnas att i stort sett hela detöverskott från värdeautomatspelen, som går tillidrotten, förts vidare till idrottsföreningars barn-och ungdomsverksamhet (LOK-stödet).Bidragsberättigade till LOK-stödet är barn ochungdomar i åldern . För handikappade gällerdock ingen övre åldersgräns. Detta innebär att istort sett alla handikappade, till skillnad frånicke handikappade, kan ingå i underlaget föransökningar om sådant bidrag som härrör frånöverskottet från värdeautomatspel.Utskottet vill vidare understryka att det äridrottsrörelsens uppgift att själv fördelastatsmedlen, bl.a. LOK-stödet, och att det inteankommer på att gå in och styrafördelningen mellan olika idrottsförbund.I sammanhanget kan påpekas att handikappidrottenvarje år erhåller särskilda medel för Paralympicsoch särskilda medel för talangsatsning.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr339 (m) yrkande 8.När det gäller motionsyrkandet om funktionshindradestillgång till anläggningar och fördelningen avtränings- och tävlingstider har utskottet ovanredovisat att regeringen gett RF i uppdrag att ledaett treårigt projekt vars övergripande syfte skallvara att verka för en rättvis fördelning avsamhällets samlade resurser för olikaidrottsverksamheter såväl inom som utom denorganiserade idrotten. Projektet skall bl.a.kartlägga och sprida kunskap om hur personer medfunktionshinder kan utnyttja resurserna.Av intresse är också det under avsnittet Bredd,folkhälsa m.m. nämnda projekt som bedrivs med medelur Allmänna arvsfonden, och som initierats förutveckling och förnyelse av idrottsverksamhet främstpå lokal nivå för barn, ungdomar ochfunktionshindrade. Satsningen är nu inne på dettredje och och fokus kommer att ligga påde aktiviteter som pågår och på arbetet med attsprida erfarenheter och metoder vidare.Mot bakgrund av de projekt och satsningar sompågår avstyrker utskottet motionerna Kr427 (fp)yrkande 7 och Kr428 (kd) yrkande 4.IntegrationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om integration.MotionernaI motion Kr427 (fp) framhåller motionärernaidrottens betydelse samt unika möjlighet att med sinmångfald och lättillgänglighet överbryggamotsättningar och öka förståelsen för invandrarnassituation. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 8).Motionärerna bakom motion Kr409 (s) framhåller attregeringen bör verka för att Riksidrottsförbundetinkluderar homo- och bisexuella i sin handlingsplanför mångfald inom idrottsrörelsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet redogjorde i sitt idrottsbetänkande förraåret för en rad projekt och konferenser som berördeidrottens roll i arbetet med integration.Arbetet med integration inom idrotten är enligtutskottets uppfattning mycket viktigt. Människor avolika nationalitet, ursprung och religion kan medidrottsgemenskapen som utgångspunkt lära kännavarandra och förstå och respektera varandrasvärderingar. En sådan integration motverkarfrämlingsfientlighet och rasism.RF och har, på uppdrag av RF-stämman 1999,utarbetat en rapport för hur vi kan minska klyftornamellan invandrare och infödda svenskar(för ökad mångfald inomidrottsrörelsen). I rapporten har man bl.a.föreslagit att en idé- och kunskapsbank skallinrättas för ett långsiktigt mångfaldsarbete, attkunskap skall spridas om framgångsrika projekt ochom betydelsen av mångfald, att studiematerial skallutvecklas om idrott och etnisk och kulturellmångfald samt att forskare skall stimuleras attuppmärksamma mångfaldsaspekter inom idrotten. Dessadelar av rapporten har tagits med i RF:sverksamhetsinriktning för åren 20022003.När det gäller motionsyrkandet att regeringen börverka för att RF inkluderar homo- och bisexuella isin handlingsplan för mångfald anser utskottet attmotionärerna tar upp en viktig frågeställning som äraktuell i hela samhället. Samhället liksomidrottsrörelsen måste visa ökad respekt ochförståelse för mångfalden. RF har i sina riktlinjerantagit en ståndpunkt där man uttrycker attidrottsrörelsen skall erbjuda alla som vill, enpositiv utvecklande fritidsmiljö. Även om sexuellläggning inte speciellt anges utgår utskottet frånatt även detta område omfattas av begreppet alla.Utskottet ser därför ingen anledningatt ta det initiativ som motionärerna efterlyser.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr427 (fp) yrkande 8 och Kr409 (s).EtikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om etik inom idrotten, jämför reservation 8(kd, c) och sexuella trakasserier inom idrotten, jämförreservation 9 (fp, mp).MotionernaI motion Kr428 (kd) föreslås att förregeringen skall tillkännage vikten av etik inomidrotten (yrkande 1).Motionärerna bakom motion Kr427 (fp) föreslår attregeringen skall ta initiativ för att motverkasexuella trakasserier inom idrotten (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet redogjorde i sitt idrottsbetänkande förraåret för bl.a. den etiksatsning, Starta Vågen, somRF och genomfört och somutvärderades . Därefter har RF:s ochSISU:s arbete varit inriktat på att finna former förhur frågorna skall integreras i den ordinarieverksamheten, bl.a. ute i föreningarna. Av RF:sverksamhetsinriktning för åren 20022003 framgår attRF i samarbete med skall bygga upp en nygrundläggande och samordnad basverksamhet för deidrottsanknutna etiska och sociala frågorna. Enligtinhämtad uppgift skall arbetet bl.a. inkluderafrågor om alkohol, tobak och sexuella trakasserierinom idrotten.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen Kr428 (kd) yrkande 1.När det gäller sexuella trakasserier inom idrottenkan också noteras att RF i samarbete medspecialidrottsförbunden (SF) skall arbeta med attutveckla en handlingsplan som skall stödjaspecialidrottsförbunden i deras förebyggande arbetekring frågor om sexuella trakasserier inom idrotten.Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen Kr427 (fp) yrkande 6.ForskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om idrottsforskning, jämför reservation 10(m).MotionenMotionärerna bakom motion Kr339 (m) påpekar attidrotten berör en lång rad olika kunskapsområden,alltifrån fysiologi, medicin och teknik tillbeteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Utökadekunskaper kring idrotten som folkrörelse ochsamhällsfenomen är enligt motionärerna viktig.Skapandet av ) ochinrättandet av en självständig idrottshögskola ladegrunden till en förstärkning av svenskidrottsforskning. Tyvärr har enligt motionärernasamordningen fungerat dåligt och därför bör enöversyn av idrottsforskningen göras (yrkande 6).Utskottets ställningstagande1996 beslutades att en parlamentariskt sammansattkommitté skulle utvärdera det statliga stödet tillidrotten. Kommittén antog namnet Idrottsutredningen.På utredningens uppdrag genomfördes en kartläggningav idrottsrelaterad forskning i (SOU1998:33). Av kartläggningen framgick bl.a. att CIFunder tioårsperioden 19871996 stod för drygt 70 %av det totala finansiella stödet tillidrottsforskningen. Till sitt förfogande hade CIFungefär att dela ut tillolika forskningsprojekt. I kartläggningenkonstaterades att svensk idrottsforskning i stortunder den studerade tioårsperioden både breddats ochfördjupats, men att det, om idrottsforskningen ävenfortsättningsvis skulle kunna hänga med i enaccelererande utveckling, var av stor vikt attytterligare medel kunde tillföras verksamheten. Densumma som angavs var minst 20 miljoner kronor.CIF sammanställde , på uppdragav RF, en rapport som skulle utgöra en värdering avicke statligt finansierad, idrottsrelevantforskning. konstaterade attkartläggningen och värderingen var mycket svåra attgenomföra. Sammanfattningsvis konstaterade attdirekta, icke statliga medel till idrottsforskningär av liten omfattning men att däremot indirektamedel via näringslivets forskning och utveckling avt.ex. material, utrustning, skydd, kostprodukter,medicinsk utrustning och behandling är betydande.Näringslivets forskningsresultat ochinformationsinsatser bedömdes som betydande ochkonstaterades vara till stor hjälp för idrottandemänniskor. Det konstaterades vidare att det är enmycket omfattande uppgift att bedöma summan avforsknings- och utvecklingskostnader, kostnader förinformationsinsatser samt sponsorstöd till idrotten.Utskottet konstaterar att statens stöd tillforskning och utveckling m.m. under anslaget Stödtill idrotten ökat . Stödet uppgickår till och till 15miljoner kronor. Innevarande år uppgår det till 20miljoner kronor.Från och med den 1 januari 2002 ärIdrottshögskolan (IH) huvudman för . låghuvudmannaskapet på ().Största delen av CIF:s statsbidrag går till olikaforskningsprojekt. Forskningsprojekten är uppdeladei tre grupper fysiologi/medicin, humaniora/samhälls-vetenskap samt traumatologi/rehabilitering. Hurmycket medel som tilldelas varje grupp beror i storadrag på hur stort sammanlagt belopp som söks inomrespektive grupp. inkom drygt 170ansökningar. Fördelningen av beviljade medel mellande tre ämnesområdena blir tillfysiologi/medicin, tillhumaniora/samhällsvetenskap och tilltraumatologi/rehabilitering.Utskottet ser det som positivt att numera harIH som sin huvudman; förändringen har förtforskningen närmare idrotten. Idrottsforskningen sombör arbeta på bred front är av stor betydelse föridrotten och förbättrar förutsättningarna för en braidrott.