bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — sjukförsäkringsavgiften tas ut pålöneutbetalningar för hela den retroaktiva tiden.Utskottet ansåg det rimligt att sjukpenning utgesretroaktivt från den tidpunkt avtalet börjar gällaunder förutsättning att försäkringskassorna rentadministrativt kan hantera en sådan ordning.Utskottet ansåg också att regeringen lämpligen bordeöverväga en sådan ändring i samband med frågan omhöjning av taket i sjukförsäkringen och att dettaborde kunna ske utan något särskilt tillkännagivandefrån sida. Utskottet, som vidhåller dennainställning, förutsätter att en sådan ändringövervägs inom och avstyrker därmedmotionerna Sf298 och Sf330. Även motion Sf231avstyrks med det anförda.Övriga SGI-frågor som tas upp i motionerna är attSGI skall beräknas på historisk inkomst respektiveatt skattepliktiga förmåner och semesterersättningskall göras sjukpenninggrundande. Utskottet har vidflera tillfällen avstyrkt liknande motionsyrkanden,senast i betänkande 2001/02:SfU1. Utskottet finnerinte anledning att nu inta en annan ståndpunkt idessa frågor.NärståendepenningNärståendepenning utges till den som avstår frånförvärvsarbete för att vårda en närstående svårtsjuk person. Utskottet har tidigare avstyrkt förslagbåde om att förlänga rätten till närståendepenningfrån 60 och om att vidga kretsen förrätt till förmånen (se 2001/02:SfU1y och2001/02:SfU1). Utskottet finner inte skäl att nugöra annan bedömning. Motion Sf377 yrkande 2avstyrks därmed.Förslag rörande medelsanvisningen till anslag19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Beträffande regeringens förslag till medelsanvisning noterarutskottet att utgifterna för sjukpenningen harfortsatt att stiga även . Trots attökningstakten avtagit finns det ingetsom tyder på att utgifterna kommer att minska underde närmaste åren. Enligt RFV:s kvartalsredovisning() visar prognosen atttillgängliga medel kommer att överskridas med ca 8,6miljarder kronor om åtgärder inte vidtas. Med hänsynhärtill är det enligt utskottet särskilt angelägetatt regeringen noga följer utvecklingen och framförallt fullföljer den strategi för ökad hälsa iarbetslivet som regeringen presenterat ibudgetpropositionen.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning föranslaget 19:1 för och om att högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning skallfå användas för samverkan inomrehabiliteringsområdet. Utskottet tillstyrker vidareregeringens lagförslag i proposition 2002/03:2 omatt ge utökade möjligheter attbidra med medel för samverkan inomrehabiliteringsområdet och om en förlängning avförsökslagstiftningen om Socsam. Därtill tillstyrksen föreslagen rättelse i 18 kap. 36 § AFL.Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf357yrkandena 1-4, 8 och 12 (delvis), Sf291 yrkandena7-10, Sf342 yrkande 1 (delvis), Fi231 yrkande 13,Sf1 yrkande 1, Fi232 yrkande 14 (delvis) och 23,Sf377 yrkandena 1 och 9 (delvis), Sf290 yrkande 7,Sf335 yrkandena 14, 17, 20-22 och 24 (delvis), Sf380yrkande 30 (delvis), A224 yrkande 7, A318 yrkande 8,Sf212, Sf347 yrkandena 1 (delvis), 2 och 3 samtSf331 yrkandena 3, 9 och 12.Arbetsgivares kostnadsansvar m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. omatt reformera systemen för sjuklön ochsjukpenning, om att en förlängdsjuklöneperiod slår mot handikappade och omen översyn för att minska sjuklönekostnadernai mindre företag.Jämför reservationerna nr 26 (fp), 27 (kd),28 (v) och 29 (c).Gällande bestämmelserDen infördes en sjuklöneperiod genomlagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL). Införandet aven sjuklöneperiod innebär minskade kostnader försjukförsäkringen för korta sjukfall. fårarbetsgivarna svara för kostnaderna för sjuklön tillsina anställda . För att gearbetsgivarna kompensation för de ökade kostnadernasänktes arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen.Enligt SjLL har arbetstagare av ett sjukfall rätt till sjuklön frånarbetsgivaren. Rätten till sjuklön gäller fr.o.m.den första dagen av anställningstiden. Är denavtalade anställningstiden kortare än en månadinträder dock rätten till sjuklön endast omarbetstagaren tillträtt anställningen och däreftervarit anställd , i princip i följd.För i sjuklöneperioden betalasingen ersättning (karensdag). För de återståendedagarna behåller den anställde av lön och andraanställningsförmåner.Antalet karensdagar är begränsat till tio under entolvmånadersperiod (allmänt högriskskydd). För enarbetstagare som lider av sjukdom som kan antasmedföra ett större antal sjukperioder med sjuklönunder en tolvmånadersperiod kan försäkringskassanbesluta om s.k. särskilt högriskskydd. Då utgessjuklön för och arbetsgivaren fårersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ettutökat särskilt högriskskydd för den som har ensjukdom som medför risk för en eller flera längresjukperioder . Även idessa fall får arbetsgivaren ersättning frånsjukförsäkringen. Däremot utges inte sjuklön förkarensdag.Företag med en viss högsta lönekostnad harmöjlighet att försäkra sig hos motsjuklönekostnader. Rätt att teckna en sådanförsäkring har arbetsgivare vars sammanlagdalönekostnader under ett kalenderår - exklusivesociala avgifter och särskild löneskatt - inteberäknas överstiga 130 prisbasbelopp. Försäkringenersätter försäkringstagarens kostnader för sjuklönfr.o.m. den tredje ersättningsdagen liksomkostnaderna för socialavgifter, allmän löneavgiftoch särskild löneskatt. Avgiften är 1,4 %av de sammanlagda lönekostnaderna.MotionerAnnika Qarlsson m.fl. (c, m, fp, kd) begär i motionSf286 ett tillkännagivande om behovet av attreformera systemen för sjuklön och sjukpenning.Arbetsgivare bör betala för så många sjuklönedagarper år och anställd som det finns anställda iföretaget. Ett företag med fem anställda får såledesansvara . När det gällersjukförsäkringsavgiften får företaget betala avgiftefter hur många sjuklönedagar som verksamheten bär.Fler dagar ger lägre avgift. Arbetsgivaren kan dockvälja att ansvara för fler dagar än vad antaletanställda motiverar och får då en sänkt avgift.I motion Sf290 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande omsocialförsäkringsmodellen och utökatarbetsgivaransvar. Enligt motionärerna kan en önskanom att kringgå tidigare beslut om utgiftstaketfresta till att stegvis lämnasocialförsäkringsmodellen och i stället döljasjukskrivningskostnaderna i ökade skyldigheter förarbetsgivare, dvs. en dold löneskatt.Sven m.fl. (kd) avvisar i motion Sf335yrkande 3 tanken på en förlängd sjuklöneperiod.Motionärerna anser att en förlängning slår mothandikappade och kvinnor, och de begär etttillkännagivande härom.I motion Sf309 av m.fl. (v) begärsförslag till utformning av ekonomiska drivkrafter iohälsoarbetet för arbetsgivare på avgiftssidan.Enligt motionärerna finns inget belägg för attarbetsgivare skulle bli mer intresserade avarbetsmiljöarbete på grund av att de får bära enstörre del av kostnaden när arbetstagare är sjuka.Att ge kommuner och landsting ökat ekonomiskt ansvarför sjukfrånvaron skulle slå hårt mot deras redanansträngda ekonomi. Ekonomiska incitament kan skapasgenom att man på avgiftssidan växlar en del avarbetsgivaravgiften till en arbetsmiljöavgift elleratt arbetsgivaravgiften reduceras vidarbetsmiljöcertifiering och minskade ohälsotal. Påsikt bör den nuvarande sjuklöneperioden tas bort.Marie m.fl. (v) begär i motion Sf245 etttillkännagivande om en översyn för att minskasjuklönekostnaderna i mindre företag. Motionärernaanser att man måste beakta de mindre företagenssituation när man överväger ekonomiska incitament iarbetet mot ohälsan.Maud m.fl. (c) begär i motion N306yrkande 9 ett tillkännagivande om att utreda endifferentierad modell för arbetsgivarenssjuklöneansvar. Antalet sjuklönedagar bör anpassasefter antalet anställda. En arbetsgivare skall kunnaöka men inte minska sitt sjuklöneansvar.Arbetsgivaravgiften bestäms med hänsyn tillomfattningen av sjuklöneansvaret.I motion Sf220 av och () begärs förslag om undantag vad gäller sjuklönenvid sjukskrivning på grund av olyckor i samband medidrottsutövande och övriga fritidsaktiviteter.Arbetsgivare bör betala sjuklön vid ordinärasjukskrivningar och vid arbetsrelateradsjukfrånvaro, men inte annars.I motion A239 av m.fl. (c)begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om attutreda kriterier för en god arbetsmiljö ochnedsättning av arbetsgivaravgifter för företag somuppfyller dessa.I motion Sf206 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att låta utredamöjligheten till differentieradesjukförsäkringsavgifter för småföretag som ett led iatt få ned ohälsotalet. Differentierade avgifter börkunna användas både som ett slags bonus tillföretagen för deras låga antal sjukskrivna och somen uppmuntran till arbetsmiljöförbättringar. I sammamotion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om enutredning om lägre sjukförsäkringsavgifter försmåföretag. Småföretagens kostnader försjukfrånvaron är enligt motionären två till tregånger högre i procent räknat av lönesumman än förde större företagen.I motion Sf369 av i () begärs etttillkännagivande om sjuklöneperioden. Motionärernaser det som angeläget att se över omsjuklöneperioden påverkat anställningsbenägenhetenoch hur det förebyggande arbetsmiljöarbetet harutvecklats.Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionen framgår att regeringensfortsatta strategi för ökad hälsa i arbetslivetinnebär att ca under 2003och 2004 satsas på olika åtgärder, varvid ekonomiskadrivkrafter för arbetsgivare att minskasjukfrånvaron hos de anställda utgör en viktig del.Enligt regeringen är det angeläget att det i ökadutsträckning blir lönsamt för enskilda arbetsgivareatt såväl förhindra att långvariga sjukfalluppkommer som att försöka få tillbaka personer somär sjukskrivna i arbete. Enskilda arbetsgivare bör iökad utsträckning få ett större direkt ansvar förfinansiering av försörjning till anställda som ärsjukskrivna som uttaget avsjukförsäkringsavgifter skall minskas. Arbetsgivarnasom kollektiv skall sammantaget inte betala mer föranställdas sjukdom än i nuvarande system. Vidareskall situationen för personer som bedöms ha högrerisk för längre sjukskrivningsperioder beaktas.Enligt regeringen finns det olika vägar att gå,antingen att införa en avsevärt förlängdsjuklöneperiod inom enbart den offentliga sektorn,där sjukfrånvaron är särskilt hög, eller attgenomföra en omläggning för samtliga arbetsgivare.Finansieringsansvaret skulle - vid en generellomläggning för samtliga arbetsgivare - antingenkunna utgöras av sjuklön av viss omfattning eller aven särskild sjukförsäkringsavgift som relateras tillsjukfrånvaron hos en enskild arbetsgivare. Enligtregeringen missgynnar nuvarande arbetsgivarperiodinte mindre företagare som grupp då sjuktalen igenomsnitt är lägre i mindre företag än i störreföretag och offentlig sektor. Eftersom enskildamindre företag kan drabbas hårt avser regeringen attutforma nya system med särskilt beaktande av demindre företagens situation. De tänkbaraalternativen behöver dock utredas vidare. Regeringenavser att lägga fram förslag till undervåren 2003 för ikraftträdande samma år.Enligt utskottets mening är det viktigt att detfinns ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare attgenom förebyggande insatser ochrehabiliteringsåtgärder minska sjukfrånvaron påarbetsplatsen. Genom sjuklöneperioden hararbetsgivare fått ett ansvar för och en möjlighetatt påverka kostnaderna för sjukfrånvaron påarbetsplatsen. Mot bakgrund av de hittillsvarandesvårigheterna att komma till rätta med den ökandesjukfrånvaron anser utskottet i likhet medregeringen att arbetsgivare i ökad utsträckning börta ett större finansieringsansvar för anställda somär sjukskrivna. Om detta lämpligen bör ske genom enförlängning av sjuklöneperioden för den offentligasektorn eller genom en generell lösning för allaarbetsgivare skall utredas vidare. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Sf286, Sf335yrkande 3, N306 yrkande 9, A239 yrkande 18 och Sf206yrkande 1. Även motion Sf290 yrkande 11 avstyrks meddet anförda.När det gäller frågan om den nuvarandesjuklöneperioden har påverkat bl.a.anställningsbenägenheten finns som redan nämntssärskilda högriskskydd för arbetstagare som lider avsjukdom som kan antas medföra ett större antalsjukperioder eller medför risk för en eller fleralängre sjukperioder . Detfinns vidare skäl att anta att de kommande årensbehov av nyrekryteringar till följd av storapensionsavgångar kommer att ökaanställningsbenägenheten. Därtill kommer attregeringen i sitt arbete med att utforma ett ökatekonomiskt ansvar för arbetsgivare avser att beaktasituationen för personer som bedöms ha högre riskför längre sjukskrivningsperioder. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sf369.Eftersom regeringen i det kommande arbetet ävenskall beakta de mindre företagens situation anserutskottet att det inte finns skäl att föreslåriksdagen att nu göra ett uttalande i denna fråga.Motionerna Sf245 och Sf206 yrkande 2 avstyrksdärmed.Ett ökat ekonomiskt ansvar för sjukfrånvaron förkommuner och landsting kan enligt vad som anförs ien av motionerna slå hårt mot deras redan ansträngdaekonomi. Anställda inom kommuner och landstingsvarar emellertid för en betydligt större del avsjukfrånvaron än vad som motiveras av antaletanställda. Kommuner och landsting behöver såledesunder alla förhållanden komma till rätta medsjukfrånvaron. Som nämnts anser utskottet attregeringens fortsatta beredningsarbete bör avvaktas.Här bör nämnas att det inom finnsen samarbetsgrupp kring ohälsoarbetet bestående avs, v och mp. Utskottet avstyrker med det anfördamotion Sf309.I en av motionerna föreslås att man frånsjuklönesystemet skall utesluta ersättning på grundav olyckor i samband med idrottsutövande och andrafritidsaktiviteter. En sådan lösning skulle dockkunna få vissa oönskade effekter, t.ex.framtvingandet av privata lösningar med en samtidigrisk för underförsäkring liksom vissagränsdragningsproblem i förhållande till avarbetsgivare, helt eller delvis, bekostadeaktiviteter. Utskottet kan vidare förutse att kravskulle resas på att även andra kategorier undantas.Utskottet kan inte ställa sig bakom motionsförslagetoch avstyrker därmed motion Sf220.19:2 Aktivitets- ochsjukersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:2Aktivitets- och sjukersättningar. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om åtgärder för att få fler personermed aktivitets- och sjukersättning att återgåi arbete, om villkoren för vilandeaktivitets- och sjukersättning och om attaktivitetsersättning skall kunna utges vidstudier t.ex. vid högskola.Jämför reservationerna 30 (m), 31 (kd), 32(fp,) 33 (v) och 34 (c) .Gällande bestämmelserFrån anslaget bekostas utgifter förtilläggspension och folkpension i form avförtidspension/sjukbidrag samt pensionstillskott ochbarntillägg till förtidspension och statligålderspensionsavgift.Ett nytt ersättningssystem träder i kraft den 1januari 2003 och innebär att förtidspension ochsjukbidrag ersätts av aktivitets- och sjukersättning(prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257). De nya förmånerna skall kunna utgestill personer som drabbats av långvarig ellervaraktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade somär skall få aktivitetsersättning, docktidigast fr.o.m. det år de fyller 19 år.Ersättningen skall kunna beviljas för längst tre åri taget. skall vara skyldig atterbjuda den som beviljats aktivitetsersättningmöjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättningskall kunna utges till personer i åldern 30-64 år.Både aktivitets- och sjukersättning skall kunnautges i form av en inkomstrelaterad ersättning ochett grundskydd i form av garantiersättning för densom inte har haft några förvärvsinkomster eller lågasådana. Förmånerna skall kunna utges som hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån.Alla de som /03 uppbärförtidspension eller sjukbidrag skall få förmånenomvandlad till sjukersättning eller tidsbegränsadsjukersättning. Tilläggspension i form avförtidspension omvandlas till inkomstrelateradsjukersättning. Om den försäkrade får låg/ingeninkomstrelaterad sjukersättning utgesgarantiersättning som en utfyllnadsförmån.Den 1 januari 2000 infördes regler om vilandeförtidspension. Reglerna syftar till att stimuleratill återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivtliv och innebär bl.a. följande. En försäkrad somuppburit förtidspension under fårbehålla förmånen under entolvmånadersperiod, som han eller honprövar att arbeta. Om den försäkrade därefterfortsätter att arbeta skall förtidspensionenförklaras vilande som återstår avdenna tolvmånadersperiod. av förvärvsarbete skall den försäkradekunna ha förtidspensionen vilande under ytterligare24 kalendermånader. Om den försäkrade under dennatid anmäler att han eller hon önskar få tillbakapensionen kan pensionen efter prövning minskas ellerdras in om utredning visar att arbetsförmågan harförbättrats väsentligt. När beslutet om vilandeförtidspension löper ut skall den fortsatta rättentill förtidspension prövas på samma sätt.Motsvarande bestämmelser har införts i det nyasjukersättningssystemet.BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslås att till anslaget 19:2 Aktivitets- ochsjukersättningar anvisar ett ramanslag på 58 024miljoner kronor.Enligt regeringen har det skett en successiv ochtilltagande ökning av antalet nybeviljadeförtidspensioner och sjukbidrag alltsedan slutet av1999. De utbetalade ersättningarna ökade med . Under 2002har antalet nybeviljade förtidspensioner ochsjukbidrag ökat markant, och i slutet av åretberäknas sammanlagt ca 480 000 personer uppbäradessa förmåner. Ökningen är till stor del en följdav den kraftiga uppgången av antalet långa sjukfallunder . Därtill kommer dendemografiska situationen med relativt sett mångapersoner i arbetskraften som är födda på 1940-talet.Antalet personer som uppbärförtidspension/sjukbidrag (aktivitets- ochsjukersättning ) bedöms öka successivttill ca 500 000 . Möjligheterna attpå kort sikt motverka denna utveckling är enligtregeringen begränsade.För att kunna påverka situationen under denärmaste åren krävs åtgärder på olika områden inomohälsoområdet. Utgångspunkten för detta är detpågående arbetet med att genomföra regeringens 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet. Dessutomkrävs åtgärder för att få till stånd en välfungerande rehabilitering och effektivaförsäkringssystem.Enligt regeringen är det angeläget med en aktivareuppföljning och efterkontroll av beviljadeförtidspensioner. RFV har fått i uppdrag attredovisa hur försäkringskassorna bedriver sinverksamhet med att följa upp beviljadeförtidspensioner och sjukbidrag i anslutning tillårsredovisningen för 2002.Den fortsatta uppföljningen av reglerna om vilandeförtidspension visar att även utnyttjadefärre förtidspensionärer än väntat möjligheten attpröva att förvärvsarbeta med sin förmån vilande utanatt förlora rätten till sin pension. fickRFV i uppdrag att genomföra insatser i syfteatt informera om möjligheten till vilandeförtidspension på i första hand lokal nivå. Enslutlig utvärdering skall lämnas senast den 1 juni2004.För att ytterligare stimulera försäkrade medaktivitets- och sjukersättning att pröva attförvärvsarbeta utan att rätten till förmånen gårförlorad, avser regeringen att återkomma med ettförslag som innebär att den vilandetid under vilkenrätten till förmånen kvarstår utan prövning skallkunna utsträckas från ett till längst två år.Regeringen anser vidare att tidsbegränsning om treår i princip skall gälla inte bara för den sombeviljas aktivitetsersättning utan även förförsäkrade som beviljas sjukersättning. Regeringenavser att senare återkomma med förslag härom.Allmänt sett anser regeringen att studier ärett av flera sätt att stimulera till ochmöjliggöra såväl återgång till arbetslivet somett mera aktivt liv i övrigt. Mot dennabakgrund avser regeringen att senare återkommatill med ett förslag om vilandeaktivitets- och sjukersättning vid studier.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf357yrkandena 9 och 12 (delvis) att beslutaratt för till anslaget 19:2 anvisa800 mindre än vad regeringenföreslagit. Motionärerna anser att ökadekontrollinsatser av förtidspensioneringar germinskade utgifter för förtidspensioner.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Fi232yrkande 14 (delvis) att beslutar attför till anslaget 19:2 anvisa 40miljoner kronor mindre än vad regeringenföreslagit. Enligt motionärerna ger lägresjukfrånvaro minskade kostnader förförtidspensioner. Ett likalydande yrkande finns imotion Sf377 yrkande 9 (delvis) av ochKerstin ().KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande 24 (delvis)att beslutar att till anslaget19:2 anvisa mindre än vadregeringen föreslagit. Till följd av den avmotionärerna föreslagna rehabiliteringsförsäkringenkommer utgifterna för förtidspensioneringar(aktivitets- och sjukersättning ) attminska.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf347yrkande 1 (delvis) att beslutar att för2003 till anslaget 19:2 anvisa 1 160 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att bl.a. de satsningar på rehabilitering somde föreslår ger färre förtidspensionärer.Övriga motionerBo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf291 yrkande 5förslag om åtgärder för att fler förtidspensionärerskall återgå till arbetslivet. Motionärernaframhåller att möjligheten till vilandeförtidspension inte slagit så väl ut.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf290yrkande 10 förslag om villkoren för vilande sjuk-eller aktivitetsersättning vid studier. Motionärernaanser att studier kan vara en väg tillbaka tillarbetslivet.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande18 ett tillkännagivande om villkoren förförtidspensionärer som vill komma tillbaka tillarbetslivet men saknar arbete. Systemet med vilandepension löser problemet för dem som kan börja enanställning. För dem som inte genast kommer in påarbetsmarknaden måste andra lösningar tas fram.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf305förslag om att nära anhörig till intern inte skallkunna erhålla internens sjuk- elleraktivitetsersättning, helt eller delvis. Varjeindivid förutsätts försörja sig själv via arbete.Det är då inte rimligt att anhöriga skall ha rättatt få internens ersättning.Maud m.fl. (c) begär i motion Sf331yrkande 7 förslag om åtgärder mot de ökandeförtidspensioneringarna. Enligt motionärerna finnstecken som tyder på att förtidspension används somett sätt att hyfsa arbetslöshetsstatistiken.I motion Sf287 av () begärs etttillkännagivande om att ungdomar som uppbäraktivitetsersättning också skall ha möjlighet attstudera vid folkhögskola, högskola och universitet.I motion Sf294 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om en översyn isyfte att stärka arbetslinjen. Om en person får etthalvt sjukbidrag och ett nytt arbete påhalvtid med högre lön får personen i fråga intetillgodogöra sig den högre lönen i halvtidsarbetetom helt sjukbidrag senare beviljas. Dettaförhållande kan enligt motionären motverkarehabilitering.I motion Sf368 av och () begärs ett tillkännagivande om sjukbidragoch förtidspension för gifta och ogifta.Motionärerna påpekar att ogifta förtidspensionärerenligt nuvarande regler får högre ersättning ängifta. Detta ändras genom det nyasjukersättningssystemet. Denna förbättring kommerdock inte att omfatta dem som redan ärförtidspensionerade eftersom omvandlingen till dennya förmånen innebär att personen i fråga fårungefär lika mycket som . En översyn avnuvarande regler bör därför göras.I motion Sf355 av () begärs etttillkännagivande om översyn av reglerna kringmöjligheten att på lika villkor taförtroendeuppdrag. Enligt motionären kan listan påexempel där förtidspensionerade, sjukskrivna m.fl.tvingas säga nej till förtroendeuppdrag göras lång.I motion Sf364 av och () begärs ett tillkännagivande omsjukskrivnas möjligheter att innehaförtroendeuppdrag.