bet · GQ01FIU2 · 2002-12-10 00:00:00 — Vi kaninte se något motiv för att denna administration måste ske genominrättandet av ett nytt försäkringsbolag ifacklig och statlig regi. Administrationen avpensionsförmånerna för de s.k. icke-väljarna bör enligt vår mening lösaspå annat sätt, exempelvis genom att geKammarkollegiet i uppdrag att sköta medelsförvaltningen.Vi säger därmed nej till det av regeringen begärda bemyndigandet. Vi föreslår alltså att avslårregeringens förslag till bemyndigande att beslutaatt ett ömsesidigt försäkringsbolag för statliga pensionsförmånerbildas. Detta innebär att bifallermotion Fi253 yrkande 1 och avslår proposition 1utgiftsområde 2 punkt 2. Anslagenför 2003 inom utgiftsområde 2 punkt 5 (fp)av och (båda fp). Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse: 5. Riksdagenanvisar för anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning på det sättsom framgår av det med reservation 2 betecknadeförslaget i den specifikation som följer efter utskottets förslag tillbeslut. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Fi232 av m.fl. (fp)yrkande 9 i denna del, 2002/03:Fi269 av KarinPilsäter m.fl. (fp), 2002/03:Fi271 av KarinPilsäter m.fl. (fp) yrkande 1 och bifallerdelvis proposition 2002/03:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 14samt avslår motionerna2002/03:Fi217 av m.fl. (m),2002/03:Fi218 av m.fl. (m),2002/03:Fi253 av m.fl. (m),2002/03:Fi259 av m.fl. (c),2002/03:Fi266 av () yrkandena 2 och 3 samt2002/03:Fi285 av () yrkande 7.StällningstagandeRiksdagsmajoriteten har genom beslut i förstasteget av budgetprocessen givit budgetpolitiken enhelt annan inriktning än den vi önskat. Vi villändå i detta sammanhang redovisa ett formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 2. Vårtbudgetalternativ med förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar ska visserligen sessom ett sammanhållet paket. Vi vidhålleremellertid vår uppfattning och anser att anslagen inomutgiftsområde 2 sammanlagt bör begränsas med pådet sätt som framgår av de folkpartistiskamotionerna Fi232 och Fi269. Folkpartietliberalerna har motsatt sig en registerbaserad folk-och bostadsräkning. Det främsta skälet till dettaär att en sådan närgången datainsamling är ettuppenbart hot mot enskilda människors integritet. Men vi anser också attden insamlade statistiken på många sätt också äronödig och missvisande. Vi anser därför attplanerna på en folk- och bostadsräkning bör stoppas.Förhållandena på den svenska finansmarknaden har de senaste årenförändrats kraftigt till följd av bl.a.internationaliseringen, EU-medlemskapet och utvecklingen av nyteknik. IMF konstaterar i en utvärdering attFinansinspektionens resurser inte räcker till föratt klara de krav som ställs. liberalerna anser därföratt bör stärkas.Vi anser vidare att en översyn bör göras av myndigheternainom utgiftsområde 2 för att nå bättre samordningoch tydligare uppdrag. I väntan på en sådan översyn föreslåsreducerade uppdrag för Kammarkollegiet och SCB motsvarande 3respektive 2 miljoner kronor.Slutligen anser vi att det skulle skapas ökade möjligheter attagera i frågor rörande offentlig upphandling,liksom bättre resursutnyttjande, om Nämnden föroffentlig upphandling slås samman med Konkurrensverket.Av de 25 anslag som finns uppförda på utgiftsområdetföreslår liberalerna förändringar av4, på sätt som framgår av följande tabell. Sammanlagtinnebär de en minskning för utgiftsområdet på 12,0 miljonerkronor. Belopp i tusentalkronor----------------------------------------------------------Anslag RegeringensAnslagsförändringarförslag----------------------------------------------------------1:5 Statistiska 414 139 - 2 000centralbyrån----------------------------------------------------------1:6 Folk- och 12 000 - 12 000bostadsstatistik----------------------------------------------------------1:7 Kammarkollegiet 27 459 - 3 000----------------------------------------------------------2:1 163 680 + 5 000----------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 9 078 095 - 12 000---------------------------------------------------------- 3. Anslagen inom utgiftsområde 2 punkt 5 (c) av JörgenJohansson (c). Förslag tillriksdagsbeslut Jag anser attutskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse: 5. anvisar för budgetåret 2003anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning på det sätt som framgår av det med reservation 3betecknade förslaget i den specifikation somföljer efter utskottets förslag till beslut. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Fi259 av m.fl.(c) och bifaller delvis proposition2002/03:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 14 samt avslårmotionerna 2002/03:Fi217 avFredrik m.fl. (m), 2002/03:Fi218av m.fl. (m),2002/03:Fi232 av m.fl. (fp) yrkande 9 i denna del,2002/03:Fi253 av m.fl. (m), 2002/03:Fi266 av () yrkandena 2och 3, 2002/03:Fi269 av m.fl.(fp), 2002/03:Fi271 av m.fl.(fp) yrkande 1 samt 2002/03:Fi285 av OlleSandahl (kd) yrkande 7.Ställningstagande i första steget av budgetprocessen fastställt såvälutgiftstak som ramar för de 27utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- ochavgiftsförändringar som skall träda i kraft nästaår. För gällerdärmed att de samlade utgifterna på utgiftsområde 2 inte fåröverstiga 9 under fortsattabehandling. förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå och kan således tas upp tillbehandling. Jag anser att anslagen inomutgiftsområde 2 sammanlagt bör begränsas med på detsätt som framgår av den centerpartistiska motionenFi259. Anslagen för Statskontoret,och Kammarkollegiet minskas med 16,5, 35respektive . motsatte siginförandet av Statens kvalitets- och kompetensrådsamt och vill därför att deras anslag avvecklas.Centerpartiet anser att verksamhetsutveckling ochutvecklingsinsatser för mynidgheters ledning börrymmas inom respektive myndighets anslag och vill därför ta bort detsärskilda anslaget för dessa verksamheter. Slutligen innebär det centerpartistiskabudgetalternativet minskade förvaltningskostnader förRiksgäldskontoret, till följd av ökad amortering på statsskulden,vilket i förening med indraget anslagssparandemöjliggör en besparing på på Riksgäldskontoretsanslag. Av de 25 anslag som finns uppfördapå utgiftsområdet föreslår i sammandrag att 7stycken minskas med sammanlagt på sätt somframgår av följande tabell.Belopp i tusental kronor---------------------------------------------------------Anslag Regeringens Anslags-förslagförändring---------------------------------------------------------1:3 Statskontoret 81 555 -16 500---------------------------------------------------------1:5 414 139 -35 000---------------------------------------------------------1:7 Kammarkollegiet 27 459 -6 900---------------------------------------------------------1:9 Statens kvalitets- och 12 284 -12 284kompetensråd---------------------------------------------------------1:10 2 332 -2 332---------------------------------------------------------1:11 Utvecklingsarbete 13 170 -10 000---------------------------------------------------------2:3 : 250 049 -37 000Förvaltningskostnader---------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 9 078 095 -120 016--------------------------------------------------------- 4. finansiering punkt 13 (kd) av OlleSandahl (kd). Förslag tillriksdagsbeslut Jag anser attutskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse: 13. tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs i reservation 4 omFinansinspektionens finansiering. bifaller därmedmotion 2002/03:Fi266 av m.fl. (kd)yrkande 1. Ställningstagande verksamhetfinansieras i sin helhet med avgifter som betalas av institutunder inspektionens insyn. Finansinspektionenfår dock inte tillgodogöra sig de avgifter den tar ut. I ställetredovisas dessa mot en inkomsttitel på statsbudgetenoch inspektionen tilldelas ett anslag som är likastort som de samlade avgifterna. Principen är därvid att det ärFinansinspektionens samlade anslagsbehov somstyr hur stora avgifter som ska tas ut. Den avgiftsstruktur somgäller för innebär att ettresurstillskott således inte påverkar statskassan eftersom ett ökatramanslag innebär ökade avgifter för institutunder tillsyn. Jag vill starktifrågasätta denna rundgång mellan avgifter och anslag. Finansinspektionenbör enligt min mening få rätt attsjälv debitera finansinstituten direkt för sin verksamhet enligt den modellsom tillämpas i och somäven gäller för annan statlig verksamhet. Utvecklingen inomfinansmarknaderna ställer höga krav på alla aktörer,inklusive . Om inspektionen självfår förfoga över sina intäkter kan verksamheten snabbt anpassastill uppkomna behov när så är nödvändigt utanatt man behöver gå omvägen via statsbudgeten. Verksamheten ska dockgivetvis även i fortsättningen bedrivas inomde övergripande ramar som beslutar och med en högeffektivitet. Enligt min mening börregeringen utreda möjligheterna till en mer effektiv och ändamålsenligfinansiering av jämförtmed dagens system. I första hand bör på angivetsätt frikopplas från statsbudgeten, varvidutgiftstaket naturligtvis får justeras ned med ett belopp motsvarandedet nuvarande anslaget.Jag föreslår alltså att ska tillkännage för regeringensom sin mening vad jag har framfört omFinansinspektionens finansiering. Detta innebär att bifallermotion Fi266 yrkande 1.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskildayttranden. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet. Nytttjänstepensionsavtal för statsanställda punkt 1 (fp) av och (båda fp). I anslutning till det nyatjänstepensionsavtalet för statsanställda har ett avtal om delpensionerslutits. Det har på arbetsgivarsidangodkänts av styrelsen för och har inte bedömtsbehöva ställningstagande av regeringen och änmindre av . Innehållet idelpensionsavtalet överensstämmer i stor utsträckning med de regler fördelpension som en bred riksdagsmajoritet imitten av beslöt avskaffa. Några bärande argument för attompröva det materiella innehållet i dettariksdagsbeslut har inte framförts.Innehållet i det nya statliga delpensionsavtalet är i huvudsak enutfästelse från arbetsgivaren om en positivsyn på möjligheten för anställda som så önskar att fr.o.m. 61 t.o.m. 65års ålder arbeta halvtid och därvid få enersättning motsvarande av den tidigare bruttolönen. Tar manäven hänsyn till skatteeffekten blirbortfallet av nettoinkomst i de flesta fall t.o.m. . Dessagenerösa regler för att minskaarbetstiden är inte väl anpassade till den glädjande snabbaökningen av medellivslängden. De kommerdessutom att förstärka den sannolika framtida bristen på arbetskraft. Det statliga delpensionsavtalet harredan åberopats av flera fackliga organisationer på andraavtalsområden. Risken är betydande att riksdagenstidigare beslut om att avskaffa de generösa reglerna fördelpension de facto kommer att upphävas genom det beslut somdet statliga harfattat. Anslagen inomutgiftsområde 2 punkt 5 (m)av , och (alla m). har iförsta steget av budgetprocessen fastställt såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattatbeslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda ikraft . gäller därmed att de samlade utgifterna på utgiftsområde2 inte får överstiga 9 078 095 000 krunder fortsatta behandling. Moderata samlingspartiets förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå och kansåledes tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning änden vi önskat, avstår vi dock från att redovisa något formelltmotförslag till anslagsfördelning inomutgiftsområde 2. Moderata samlingspartiets budgetalternativ medförslag till utgiftstak, anslagsfördelningoch skatteförändringar bör nämligen ses som ett sammanhållet paketdär någon eller några delar inte kan brytasut och behandlas isolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anser att anslagen inomutgiftsområde 2 sammanlagt bör begränsas med76 på det sätt som framgår av den moderata motionen Fi253,samt av yrkande 41 i den moderata motionenFi287. Anslagen till Statistiskacentralbyrån (SCB) fortsätter att öka. Vi anser att SCB:s uppgifterbör begränsas och för att säkerställaefterfrågan är det rimligt att eftersträva en ökad grad avavgiftsfinansiering. Vi föreslår att anslaget minskasmed . Vi villdessutom inte avdela några medel till en folk- och bostadsräkning 2005.Generellt anser vi att statistikinsamlingtenderat att bli ett självändamål, som trots den ökade volymen inteförhindrat att uppenbara felsatsningar gjortsinom olika samhällssektorer, exempelvis skola, barn- och äldreomsorg.Även statistikens kvalitet och aktualitet kanifrågasättas. Förutom frågeställningarna om samhällets behov avuppgifter om medborgarna tillkommer frågan om riskenför person- och integritetsintrång. Den föreslagnafolk- och bostadsräkningen är tänkt att ske via insamling avregisteruppgifter, utan medborgarnasdeltagande. Därmed minskar medborgarnas möjlighet till insyn. Det ärvår uppfattning att välfärden för enskildamänniskor i större utsträckning bör bestämmas av den enskildes val ochmindre av politikers och myndigheters behov avkontroll över samhällsplaneringen. bör därför besluta att integenomföra någon folk- och bostadsräkning2005. Vi tillstyrker de motionsyrkanden där sådana förslagframförs, däribland i de moderata motionernaFi217 och Fi253. Vidare anser vi bör sammanföras med Konkurrensverkettill den nya myndigheten ochupphandlingsverket, som med större kraft och effektivitet kan svaraför en tillfredsställande tillsynsverksamhet.En sådan sammanslagning skulle visa att lagen om offentligupphandling i första hand är en fråga omkonkurrenslagstiftning. kan anslaget minskas med ca 3,8miljoner kronor.Statens kvalitets- och kompetensråd bör enligt vår mening avvecklas,då det ankommer på respektive myndighet att setill att kvalitets- och kompetensförsörjningen upprätthålls.Slutligen menar vi att anslaget tillRiksgäldskontorets (RGK) förvaltningskostnader bör begränsas med 5miljoner kronor. (Besparingen presenteras iModerata samlingspartiets motion Fi287 yrkande 41 gällandeRGK:s provisionskostnader inom utgiftsområde 26, men bör,enligt ny information från kontoret, i ställetbehandlas under RGK:s förvaltningsanslag.) Vi moderater har under enföljd av år av principiella skäl motsattoss utvecklingen av Riksgäldsspar som ett av Riksgäldskontoretsupplåningsinstrument riktade till hushållen.Till sin konstruktion har Riksgäldsspar stora likheter med vanligtbanksparande. Vi anser att det är klartolämpligt att en statlig myndighet agerar som en aktör bland flera påen konkurrensutsatt marknad. Att på dettasätt attrahera inlåningsmedel från hushållen ligger utanförRiksgäldskontorets huvuduppgifter och fylleringen reell funktion när det gäller statsupplåningen ochskuldförvaltningen. En avveckling avRiksgäldsspar bör därför ske genom attnyinlåning i Riksgäldsspar upphör.Vi förutsätter att detta ska leda till omstrukturering av upplåningenssammansättning, vilket beräknas ge minskadeförvaltningskostnader av angiven omfattning 2003.Av de 25 anslag som finns uppförda på utgiftsområdet föreslårModerata samlingspartiet i sammandrag att 5stycken minskas med sammanlagt på sätt som framgår avföljande tabell. Belopp itusental kronor----------------------------------------------------------Anslag RegeringensAnslagsförändringförslag--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1:5 414 139 - 50000----------------------------------------------------------1:6 Folk- och bostadsstatistik 12 000 -12000----------------------------------------------------------1:8 588 -3794 upphandling----------------------------------------------------------1:9 Statens kvalitets- och 12 284 -6142 kompetensråd----------------------------------------------------------2:3 : 250 049-5 000 fövaltningskonstnader--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 9 078 095 -76936----------------------------------------------------------3. Anslagen inom utgiftsområde 2 punkt 5 (kd) av OlleSandahl (kd). har den4 i första steget av budgetprocessen fastställt såvälutgiftstak som ramar för de 27utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- ochavgiftsförändringar som skall träda i kraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna på utgiftsområde 2 inte får överstiga 9 078 095 000 kronorunder fortsatta behandling.Kristdemokraternas förslag på utgiftsområdet understiger denna nivå ochkan således tas upp till behandling. Eftersom riksdagsmajoriteten i förstasteget av budgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annan inriktningän den jag önskat, avstår jag dock frånatt redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inomutgiftsområde 2. Kristdemokraternasbudgetalternativ med förslag till utgiftstak, anslagsfördelningoch skatteförändringar bör nämligenses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytasut och behandlas isolerat från deandra. Jag vidhåller emellertid våruppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 2 sammanlagt bordeha begränsats med pådet sätt som framgår av den kristdemokratiska motionen Fi266.I motionen föreslås att såväl Ekonomiska rådetsom avvecklas, då deras uppgifterkan ombesörjas på annat sätt.Kristdemokraterna vill se en koncentration ocheffektivisering av statsförvaltningen genom att många av Statskontoretsuppgifter kan överföras på andra myndigheter,vilket medger en besparing på . Ett mindre ochvassare statskontor borde också kunnasamordnas med Kammarkollegiet. Effektiviseringsvinster från detta,liksom ökad avgiftsfinansiering, gör attäven Kammarkollegiets anslag kan minskas med 7 miljoner kronor.Även för den nya , liksomför anslaget Utvecklingsarbete, föreslår jag en ökad andelavgiftsfinansiering, vilket medger besparingar på10 respektive på dessa anslag.Kristdemokraterna anser att det finns betydanderollkonflikter för och föreslår därför att enomorganisering av myndigheten utreds. Anslagetföreslås sänkas med . Jag är vidare skeptisk tilltillvägagångssättet och omfattningen av denplanerade folk- och bostadsräkningen och föreslår en indragning av heladet i propositionen angivna anslaget, dådet finns i anslagssparande.Jag anser slutligen att det institutionella ramverket föroffentlig upphandling i karakteriseras av begränsaderesurser, olämplig myndighetsstruktur och avsaknad avsanktionsmöjligheter. Jag menar därför att i samband med enresursförstärkning om bör övergå till att vara ensjälvständig del av . De 7miljoner kronor som belastar utgiftsområde 2 förs därför över tillutgiftsområde 24. Av de 25 anslagsom finns uppförda på utgiftsområdet föreslår isammandrag att 10 stycken minskas medsammanlagt på sätt som framgår av följandetabell. Belopp itusental kronor---------------------------------------------------------Anslag RegeringensAnslags-förslagförändring---------------------------------------------------------1:3 Statskontoret 81 555 17000---------------------------------------------------------1:5 SCB 414 139 35000---------------------------------------------------------1:6 Folk- och bostadsstatistik 12 000 12000---------------------------------------------------------1:7 Kammarkollegiet 27 459 7000---------------------------------------------------------1:8 588 3700 upphandling---------------------------------------------------------1:9 Statens kvalitets- och 12284 12 284 kompetensråd---------------------------------------------------------1:10 2 332 2332---------------------------------------------------------1:11 Utvecklingsarbete 13 170 6500---------------------------------------------------------90:1 117 800 10000---------------------------------------------------------2:3 : 250 049 37000 Förvaltningskostnader---------------------------------------------------------Summa totalt för utgiftsområdet 9 078 095 142816---------------------------------------------------------Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2002/03:1 Budgetpropositionenför 2003 utgiftsområde 2 föreslår regeringen:1. att bemyndigar regeringen att godkänna detnya pensionsavtalet för arbetstagare i staten m.fl. PA 03 (avsnitt6.3), 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta att ett ömsesidigt försäkringsbolag förstatliga pensionsförmåner bildas (avsnitt6.3), 3. attriksdagen bemyndigar regeringen att sälja fastigheterna Gräshult 14:2 ochVanäs 1:4 i (avsnitt 9.5),4. att bemyndigar regeringen att besluta omatt får ta upp lån inom en ram av högst i förinvesteringar i fastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt10.16), 5. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om att får taupp lån inom en ram av högst 5 500 000 000kronor i för investeringar i mark, anläggningar ochlokaler i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt10.17),6. att godkänner investeringsplan för Statens fastighetsverki enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 10.16),7. att godkänner investeringsplanför i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt10.17), 8. att riksdagengodkänner medverkan i kapitalhöjning i Europeiskainvesteringsbanken (avsnitt 16.3),9. att godkänner att in- och utlåningsverksamheten vidRiksgäldskontoret anslagsfinansieras och att avgifter vid statensinternbank i redovisas motinkomsttitel (avsnitt 18.3),10. att bemyndigar regeringen att besluta om enrörlig kredit i om högst föratt tillgodose behovav likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 18.8),11. att för budgetåret 2003anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning, såvitt avser anslagsom står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: Belopp i 1 000-talkronor--------------------------------------------------------Anslag AnslagstypRegeringensförslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------------1:1 (ram) 45224--------------------------------------------------------1:2 (ram) 63698--------------------------------------------------------1:3 Statskontoret (ram) 81555--------------------------------------------------------1:4 Täckning av merkostnader för (ram)425 lokaler--------------------------------------------------------1:5 (ram) 414139--------------------------------------------------------1:6 Folk- och bostadsstatistik (res.)