bet · GO01KU11 · 2002-02-22 00:00:00 — Utskottet avstyrkte enmotion, vari begärdes att de delar av apanaget sominte utgick som arvode till kungafamiljen skulleunderkastas redovisning och revision på samma sättsom andra statsutgifter.Från och med svarar Riksdagensrevisorer i stället för för denårliga revisionen av ochHusgerådskammaren (se bet. 1998/99:KU1 och1998/99:KU16).Utskottets bedömningI frågan om att avskaffa monarkin vidhållerutskottet sin tidigare bedömning och avstyrker underhänvisning till den ståndpunkt angående statsskicketsom intogs vid regeringsform motionerna2000/01:K257 (v) och 2000/01:K215 (mp). Någonfolkomröstning är inte påkallad, och utskottetavstyrker även motion 2000/01:K244 (m).Även i fråga om principerna för ersättning tillstatschefen vill utskottet erinra om sin tidigarebedömning, där utskottet sett med tillfredsställelsepå att överenskommelser hade nåtts mellanhovstaterna och regeringen om principerna förhovstaternas redovisning av anslagna medel.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:K264 (v).Inte heller i frågan om bekännelsekravet för denkungliga familjen vill utskottet nu frångå sintidigare bedömning. Motion 2000/01:K229 (mp)avstyrks således.Lagprövning och författningsdomstolMotionerFrågan om lagprövningsrätten ochuppenbarhetsrekvisitet tas upp i ett antal motioner,liksom frågan om att inrätta en författningsdomstol.I motion 2000/01:K278 av Per m.fl. (m)yrkande 6 föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag om att ta bortuppenbarhetsrekvisitet m.m. i enlighet med vad somanförs i motionen. Motionärerna anför attrekvisitet, som en följd av den rättsmiljö somSverige numera är en del av bl.a. till följd av EU-medlemskapet, har förlorat en del i betydelse samtpåpekar att EG-rätten har företräde framför svensklagstiftning utan att det finns något krav påuppenbar motstridighet. Motionärerna anför också attEuropadomstolen i inte tillämparuppenbarhetsrekvisitet vid sin prövning samt attbåde och i i dag kan underkänna svenska föreskrifter somhar beslutats av eller regeringen, medansvenska domstolar bara kan underlåta att tillämpasvenska föreskrifter om felet är uppenbart. Vidarehänvisar motionärerna till att Demokratiutredningenpekat på ett behov att stärka den juridiskakvalitetssäkringen. De anser att det, även om ettutmönstrande av uppenbarhetsrekvisitet kommer attinnebära ökade möjligheter för domstolarna attunderkänna lagstiftning som strider mot grundlagen,kan finnas skäl att diskutera behovet av en funktionmotsvarande en författningsdomstol. Det kan inteuteslutas att det även i - med en stärktjudiciell kontroll i övrigt - kommer att finnas ettbehov av en rättslig instans som med största möjligaauktoritet kan hävda svenska intressen i förhållandetill EG-rättsliga regler. Denna instans behöveremellertid enligt motionärerna inte utgöras av en nydomstol, utan den funktion som bör tillkomma enförfattningsdomstol kan fullgöras av Högstadomstolen och/eller Regeringsrätten genom attdomstolen ges denna möjlighet.Även i en motion från föregående , motion1999/2000:K206 av m.fl. (m), hemställsatt hos regeringen begär förslag om att tabort uppenbarhetsrekvisitet m.m. i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 7).I motion 1999/2000:K257 av m.fl.(kd) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attgenomföra en noggrann utredning kringlagprövningsrättens ställning i . En goddemokratisk utveckling måste enligt motionärernabygga på en klar maktdelning, och det måste finnasklara korrektiv mot maktmissbruk ochmaktkoncentration. I och med inträdet i EU har"judikaliseringen" fått inträde i den svenskadebatten, och maktdelningsfrågorna tenderar alltmeratt hamna i centrum för den författningspolitiskadebatten, anser motionärerna. Motionärernaframhåller också att frågeställningen kringlagprövningsrätten inte närmare har studerats påsenare år. De menar därför att det finns goda skälatt genomföra en noggrann utredning kringlagprövningsrättens ställning i Sverige.I motion 1999/2000:K204 av m.fl. (c)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enrättspolitisk utredning (yrkande 13). En grund förrättsstaten och en viktig demokratisk förutsättningär enligt motionärerna att makten utövas underlagarna. Motionärerna menar att frågan omlagprövning berör förhållandet mellan politiken ochgrundlagarna samt mellan juridiken och politiken ochatt den fått förnyad aktualitet genom medlemskapet iEU. Enligt motionärerna har svenska domstolar svårtatt hävda lagprövningsrätten på grund avuppenbarhetsrekvisitet. I synnerhetuppenbarhetsrekvisitet vad gäller regeringens beslutfinner motionärerna anmärkningsvärt, då regeringeninte har befogenhet att stifta lagar utan är sattatt styra riket under de lagar som riksdagenfastställer. Som en möjlig form att förstärkalagprövningen pekar motionärerna på ett förstärktlagråd, som kan ingripa innan lagarna antas avriksdagen. Vidare framhåller motionärerna atträttegångsformerna i har påverkats genomkravet på att inhämta förhandsbesked från , vilket medför fördröjningar av processen.Motionärerna menar att en rättspolitisk utredningbör tillsättas för att belysa frågan om ettavskaffande av uppenbarhetsrekvisitet liksomfrågorna om Lagrådets ställning och svenskadomstolars förhållande till EG-rätten.I motion 2000/01:K396 av m.fl. (fp)yrkande 1 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen författningsdomstol. Motionärerna anför attSverige i förhållande till andra stater har ettrelativt svagt skydd för de fri- och rättigheter sommedborgarna är tillförsäkrade i grundlagen. Dehänvisar till att pekat påbehovet av att utveckla ett säkrare system förextern tillsyn och domstolskontroll för medborgarnasfri- och rättigheter, och de anser att enförfattningsdomstol bör införas.I motion 1999/2000:K244 av m.fl.(fp) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attavskaffa uppenbarhetsrekvisitet i lagprövningsrätten(yrkande 3) och att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enförfattningsdomstol (yrkande 4). Enligt motionärernatorde det vara osäkert om den begränsning somuppenbarhetsrekvisitet innebär stämmer överens medEG-rätten och . Motionärernaframhåller vidare att EU-medlemskapet medfört attSverige med i har fått vadsom vanligen menas med en författningsdomstol. Detförefaller enligt motionärerna märkligt om den endaförfattningsdomstol vi har skall vara placerad iLuxemburg och ha till uppgift att pröva om lagar ochbestämmelser strider mot EG-rätten, medan eventuellakollisioner mellan olika svenska lagar i övrigt inteskulle kunna prövas av en författningsdomstol iSverige. Motionärerna menar att det vid etteventuellt införande av författningsdomstolsjälvfallet får prövas vilka ändringar som då skullebehöva ske i Lagrådets arbete och i utformningen avlagprövningsrätten.I motion 2000/01:Ju933 av och () yrkande 32 föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att enförfattningsdomstol bör inrättas. Motionärernahänvisar till detta krav i partimotioni frågan. I samma motion yrkande 31 begärs etttillkännagivande till regeringen om den svenskarättsordningen och EU. Enligt motionärerna har detförhållandet att EG-rätten blivit en integrerad delav svensk lagstiftning och att ommänskliga rättigheter och grundläggande frihetergjorts till svensk lag påverkat den svenskarättsordningen och det svenska juridiska tänkandet igrunden. Den svenska rätten har europeiserats, ochmotionärerna anser att det finns skäl att se dettasom positiva förändringar. Motionärerna kritiserardärvid förarbetens starka ställning i svenskrättstillämpning.I motion 1998/99:K328 av ochBarbro () hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa uppenbarhetsrekvisitet ilagprövningsrätten (yrkande 12). Enligt motionärernatorde det vara osäkert om den begränsning somuppenbarhetsrekvisitet innebär stämmer överens medEG-rätten och Europakonventionen.I motion 1999/2000:K348 av Per och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en utredning om inrättandet av en svenskförfattningsdomstol. Motionärerna framhåller att EG-rätten sedan EU-inträdet har en överordnad roll ochatt förhållandet mellan rättssystemen numera ocksåfinns reglerat i 10 kap. 5 § regeringsformen. Vårtmedlemskap i innebär enligt motionärerna att våregen rättstradition och rättskultur urholkasallteftersom nya direktiv får giltighet i Sverige.Motionärerna menar att det finns ett behov av endomstol som kan hävda, hålla uppsikt över och skyddavåra fri- och rättigheter, men också andra delar avgrundlagen som kommer i fråga. De anser därför attdet är viktigt att utreda möjligheterna att införaen författningsdomstol med uppgift att exempelvispåpeka konflikter mellan vår egen grundlag ochimplementeringen av EG:s direktiv, men också attutgöra domstol för enskilda och vissa juridiskapersoner vid "författningsbesvär". Möjligen finnsdet enligt motionärerna fler uppgifter som en sådandomstol skulle kunna handha. Motionärerna anser attutredningen bör utreda om så är fallet och vilkauppgifter det i så fall skall vara.I motion 1998/99:K303 av m.fl.(fp,m,kd,c) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omrättssäkerhet. Enligt motionärerna är grundlagen detfundament som rättsordningen vilar på och dengaranterar stabiliteten i en rättsstat. Motionärernapåpekar att det i flera andra länder, bl.a. ochTyskland, finns en författningsdomstol som övervakaratt de lagar och förordningar som stiftasöverensstämmer med grundlagen. En sådan domstolanser motionärerna bör inrättas även i Sverige.BakgrundGällande ordningSkyddet för de grundläggande fri- och rättigheternabestår bl.a. av ett system med lagrådsgranskning,minoritetsskydd i och med lagprövningsrättsom yttersta garanti.Bestämmelserna om lagrådsgranskning finns i 8 kap.18 § regeringsformen. Enligt detta stadgande skalldet för att avge yttrande över lagförslag finnas ettlagråd, vari ingår domare i ochRegeringsrätten. Yttrande av Lagrådet kan inhämtasav regeringen och riksdagsutskott och bör enligtbestämmelsen inhämtas bl.a. innan beslutargrundlag om tryckfriheten och lag som begränsarnågon av de grundläggande fri- och rättigheterna.Lagrådets granskning skall bl.a. avse hur förslagetförhåller sig till grundlagarna och rättsordningen iövrigt samt hur det förhåller sig tillrättssäkerhetens krav.Lagprövningsrätten är reglerad i 11 kap. 14 §regeringsformen. När stadgandet infördes iregeringsformen betydde det att denlagprövningsrätt som tidigare utvecklats i praxislagfästes. Lagprövningsrätten innebär att en domstoleller ett annat offentligt organ, som i sinrättstillämpande verksamhet finner att en föreskriftstår i strid med bestämmelse i grundlag eller annanöverordnad författning eller att stadgad ordning inågot väsentligt hänseende har åsidosatts vidföreskriftens tillkomst, inte får tillämpaföreskriften. Har eller regeringenbeslutat föreskriften, skall tillämpningen dockunderlåtas endast om felet är uppenbart. Det ärenligt det svenska lagprövningssystemet inte möjligtatt hos en domstol begära prövning enbart av fråganom en föreskrifts grundlagsenlighet. Denna frågamåste ha kommit upp vid tillämpning av föreskrifteni ett visst fall för att kunna prövas av domstolen.Motivuttalanden till gällande ordning m.m.I sitt betänkande Medborgerliga fri- och rättigheter(SOU 1975:75) behandlade fri- ochrättighetsutredning bl.a. frågan om inrättande av enförfattningsdomstol. Utredningen uttalade bl.a. attett judiciellt skyddssystem inte får innebära någraförskjutningar i det vanliga politiska maktsystemet.En ordning som blandar in domstolarna i detfortgående politiska skeendet skulle enligtutredningen inte bara stå i strid med grundläggandedemokratiska principer utan den skulle också medförauppenbara risker för politisering avdomarutnämningarna och därmed hota rättsväsendetsintegritet. Utredningen ansåg därför att en ordningmed författningsdomstol eller något annat liknandeorgan för regelmässig prövning av lagbeslut inte kangodtas. Enligt utredningen var lagprövningsrätt avden typ som förelåg i svensk praxis ett lämpligtkontrollinstrument.I proposition 1975/76:209 delade regeringenutredningens åsikt att det inte var lämpligt attinföra ett system med författningsdomstol förkontroll av grundlagens efterlevnad. Enligtregeringen var ett sådant system helt främmande försvensk författningstradition och gick svårligen attförena med kravet att en fri- ochrättighetsreglering inte får innebära att politiskmakt förs över till icke politiska organ.I samband med riksdagsbehandlingen av propositionenavstyrkte ett enigt konstitutionsutskott en motionom inrättande av en författningsdomstol (bet. KU1975/76:56). Enligt utskottet saknade den i motionenväckta tanken på en specialdomstol förlagprövningsfrågor, en författningsdomstol, "f.n."all aktualitet i vårt land.Rättighetsskyddsutredningen hade bl.a. i uppgiftatt ta ställning till lagprövningsrättens roll irättighetsskyddet och hur denna rätt borde varautformad . Utredningen föreslog i sittbetänkande Förstärkt skydd för fri- och rättigheter(SOU 1978:34) att den lagprövningsrätt somutvecklats i rättspraxis skulle lagfästas genom enföreskrift i regeringsformen. När det gäller fråganom inrättande av en författningsdomstol uttaladeutredningen att den delade den "gängseuppfattningen, att en författningsdomstol ellerdylikt inte är aktuellt hos oss" (s. 109).I proposition 1978/79:195 ställde sig regeringen iallt väsentligt bakom Rättighetsskyddsutredningensförslag. Föredragande statsråd anförde bl.a.följande (s. 41).Enligt min mening är det givet att rättighetsskyddetfår erforderlig styrka först om rättighetsreglernaförbinds med rättsligt verkande garantier som äroberoende av de politiska organen. Emellertid måsteett skydd av detta slag utformas på sådant sätt attdet inte ger upphov till några förskjutningar i detvanliga politiska maktsystemet. Mot bl.a. dennabakgrund saknar tanken att införa ett system medförfattningsdomstol för kontrollen avgrundlagsreglernas efterlevnad varje aktualitet. Ettsådant system är dessutom främmande för svenskförfattningstradition. Den form av judiciellkontroll som är aktuell för vårt lands vidkommandeär något slag av lagprövningsrätt inom ramen förmyndigheternas vanliga rättstillämpningsverksamhet.Liksom min företrädare anser jag att det innehållden svenska lagprövningsrätten f.n. har innebär enlämplig avvägning mellan de olika intressen som härstår mot varandra. Å ena sidan kan man vara säker påatt domstolarna och andra myndigheter inte kommeratt få någon ställning som politiska maktfaktorer. Åandra sidan har de möjlighet att utnyttja ettoförbrukat förtroendekapital i undantagsbetonadelägen där ett ingripande måste anses befogat (jfrprop. 1975/76:209 s. 94).Vid riksdagsbehandlingen uttaladekonstitutionsutskottet enhälligt att det inte kundekomma i fråga att i något hänseende förändralagprövningsrätten (bet. KU 1978/79:39). måste uppenbarhetsrekvisitet få ensärskild betydelse när det gäller av riksdagenbeslutad lag eller annan föreskrift.Konstitutionsutskottet anförde att enligtgrundlagen är den främste lagstiftaren och attendast kan stifta grundlag. Utskottetansåg därför att det är naturligt att ärden instans som är bäst ägnad att pröva om en vissföreskrift är grundlagsenlig. Uppenbarhetsrekvisitetmedförde i detta fall enligt utskottet attriksdagens tillämpning av visst grundlagsstadgandemåste respekteras så länge den håller sig inom ramenför en möjlig tolkning av bestämmelsen i fråga. Föratt underlåta tillämpning av en av riksdagenbeslutad föreskrift måste det därför, enligtutskottet, fordras att föreskriften materiellt settär oförenlig med ett grundlagsstadgande eller attdet vid föreskriftens beslutande förekommit ettklart och direkt åsidosättande av ett uttryckligtstadgande i grundlag eller riksdagsordningen omlagstiftningsproceduren som uppenbarligen måsteanses vara av väsentlig betydelse för denna.Fri- och rättighetskommittén övervägde i sittbetänkande Fri- och rättighetsfrågor (SOU 1993:40)dels frågan om inrättande av en särskildförfattningsdomstol, dels frågan om utvidgning avlagprövningsrätten genom borttagande avuppenbarhetsrekvisitet. Kommittén anförde en radargument mot inrättandet av författningsdomstol. Etthuvudproblem med inrättandet var enligt kommitténatt ett sådant system är svårt att förena med kravetatt en rättighetsreglering inte får innebära attpolitisk makt förs över till icke politiska organ.De frågor en författningsdomstol skulle ta ställningtill menade kommittén skulle bli fokuserade på etthelt annat sätt än vad som sker vid en lagprövningenligt den ordning vi nu har. Redan dencentralisering av normkontrollen som systemet skulleinnebära gjorde enligt kommittén att det skulle blimer aktuellt med en politisk styrning av den dömandeverksamheten. Det skulle i sin tur, ansåg kommittén,leda till onödiga spänningar mellan den politiskaoch den dömande makten. Kommittén anförde vidare attdet är svårt att komma till rätta med en befaradpolitisering av en sådan domstol genom attkonstruera ett lämpligt system för tillsättning avdess ledamöter. Man kan enligt kommittén inte kommaifrån att resultatet lätt kan bli någon form avblandad politisk-juridisk bedömning av ett slag somvi inte eftersträvar. Det anförda utgjorde enligtkommittén ett tungt skäl mot införandet av enförfattningsdomstol i vårt land.När det gäller lagprövningsrätten menade kommitténatt man normalt kan utgå från att statsmakterna utanvidare följer grundlagens bestämmelser. är lagprövningen som kontrollmedel därförendast tänkt att verka som en säkerhetsanordning somutlöses i sällsynta fall då lagstiftningen inteutgjort ett tillräckligt skydd för de medborgerligafri- och rättigheterna. att domstolarna och myndigheterna genomden nuvarande ordningen inte fått någon ställningsom politiska maktfaktorer och att de därför harmöjligheter att utnyttja ett oförbrukatförtroendekapital, när ett ingripande till fri- ochrättigheternas skydd undantagsvis måste ske.Kommittén fann att den gällande ordningen med kravpå uppenbar motstridighet mellan föreskrift i lageller förordning och överordnad författning för attett åsidosättande av lagen eller förordningen skallfå ske var motiverad och föreslog därför ingaändringar vad gäller den materiella regleringen avlagprövningsrätten.Regeringen behandlade Fri- och rättighetskommitténsbetänkande i proposition 1993/94:117. Frågorna ominrättande av en författningsdomstol respektiveutvidgad lagprövningsrätt diskuterades inte särskilti propositionen.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen prövadekonstitutionsutskottet motioner om inrättande av enförfattningsdomstol och om lagprövningsrätten (bet.1993/94:KU24). Utskottet avstyrkte motionerna medhänvisning till de skäl som hade anfört och som återgivitsovan.Frågan om att inrätta en författningsdomstol hardärefter behandlats av ibetänkandena /96:KU6, 1996/97:KU26 och1997/98:KU26. Vid samtliga tillfällen har utskottetuttalat att utskottet vidhåller sin tidigareinställning och avstyrkt de aktuella motionerna.Frågan om att ta bort uppenbarhetsrekvisitet ilagprövningsrätten behandlades ingående avkonstitutionsutskottet i betänkande 1996/97:KU26.Utskottet, som inte ansåg att det fanns skäl attöverväga någon förändring, avstyrkte den aktuellamotionen med följande motivering.Utskottet konstaterar att genom medlemskapi EU och införlivandet av isvensk rätt har utrymmet för att tillämpauppenbarhetsrekvisitet i 11 kap. 14 § RF minskat.EG-rätten har ju företräde framför svensk lag utanatt det finns något krav på uppenbar motstridighet.Vissa delar av - de som ingår iEG-rätten - skall därmed tillämpas omedelbartframför svensk lag, medan andra delar avkonventionen skall tillämpas först om ett "uppenbartfel" föreligger. i emellertid inte uppenbarhetsrekvisitet vidsin prövning. Om EU skulle ansluta sig tillEuropakonventionen skulle konventionen i sin helhetbli EG-rätt med generell tillämpning och utrymmetför att i tillämpa uppenbarhetsrekvisitetvid normkollisioner bli ännu mindre.Utskottet vill dock påpeka att lagprövningsregeln i11 kap. 14 § RF tar sikte på konflikter mellansvenska rättsnormer av skilda valörer. Lagprövningenmed dess uppenbarhetsrekvisit är utformad för attdomstolarna endast skall kunna gripa in motkränkningar av rättighetsskyddet i de fall då detverkligen framstår som påkallat.Frågan om att ta bort uppenbarhetsrekvisitet ilagprövningsrätten behandlades åter av utskottet ibetänkande 1997/98:KU26. Utskottet redogjorde förbedömningen från /97 och uttalade attutskottet vidhöll sin tidigare inställning.Demokratiutredningen har i sin skriftseriepublicerat en skrift med ? (SOU 1999:58) där bl.a.frågorna om lagprövning och författningsdomstoldiskuteras. Utredningen har också publiceratforskarvolymen (SOU 1999:76) därforskare utifrån olika ideal belyser förhållandetmellan folksuveränitetens och rättsstatensprinciper. I sitt slutbetänkande (SOU 2000:1) Enuthållig demokrati! har anförtatt staten har skäl att utveckla säkrare system förextern tillsyn och domstolskontroll till skydd förmedborgarnas rättigheter och integritet samt pekatpå slopandet av det s.k. uppenbarhetsrekvisitet somett sätt att säkra medborgarnas skydd motmyndigheters misstag och övergrepp. förefaller den tilltagandeeuropeiseringen och EG-rättens inflytande att görade svenska domstolarna mer benägna att finnauppenbarhetsrekvisitet uppfyllt.UtskottsseminariumKonstitutionsutskottet höll ettoffentligt seminarium med anledning av utskottetsbehandling av motioner om bl.a. lagprövningsrätt ochförfattningsdomstol och tillsättningen av högrestatliga tjänster. Utfrågade var forskare, ämbetsmänoch journalister. En utskrift från utfrågningen harpublicerats i skriftserien Utredningar frånriksdagen (1999/2000:URD1).Utskottets bedömningI motioner och av harframhållits den s.k. europeiseringen av svensk rätt,som kan härledas bl.a. från EU-medlemskapet.Utskottet har vid tidigare tillfällen konstateratatt utrymmet för att tillämpa uppenbarhetsrekvisiteti 11 kap. 14 § andra punkten regeringsformen harminskat genom medlemskap i ochinförlivandet av i svensk rätt.EG-rätten har ju företräde framför svensk lag utanatt det finns något krav på uppenbar motstridighet.Vissa delar av - de som ingår iEG-rätten - skall därmed tillämpas omedelbartframför svensk lag, medan andra delar avkonventionen skall tillämpas först om "felet äruppenbart". i tillämparinte något uppenbarhetsrekvisit vid sin prövning. OmEU skulle ansluta sig till så attkonventionen i sin helhet blir EG-rätt med generelltillämpning, blir utrymmet för att i Sverigetillämpa uppenbarhetsrekvisitet vid normkollisionerännu mindre.Även om, som utskottet också pekat på tidigare,regeln i 11 kap. 14 § regeringsformen tar sikte påkonflikter mellan svenska rättsnormer av skildavalörer, är det tveksamt om någon klar skiljelinje ilängden kan upprätthållas i rättstillämpningenmellan situationer som synes reglerade av endastnationell rätt och situationer då den "europeiska"rätten inverkar. av de normer som ställs motvarandra vid en lagprövning kan härledas urpolitiska beslut, och det kan därför inte anses ståi strid med demokratins grundsatser att en norm avhögre statsrättslig valör, som antagits idemokratisk ordning, ges företräde framför en normav lägre statsrättslig valör.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attregeringen bör ges i uppdrag att låta utreda frågorom skyldigheten enligt 11 kap. 14 § regeringsformenför domstolar eller andra offentliga organ att ivissa fall inte tillämpa en föreskrift och omundantaget från denna skyldighet, det s.k.uppenbarhetsrekvisitet. Uppenbarhetsrekvisitet börbelysas, inte minst med hänsyn till attEuropakonventionen införlivats med svensk rätt ochatt anslutit sig till EU. Utredningen böromfatta frågan på vilket sätt en förstärktlagprövning bör kunna utövas.