bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — Utskottet vill ocksåpåpeka att kommunernas ansvar försvenskundervisningen har vidgats och öppnatmöjligheter till en större differentiering avutbildningen med hänsyn till deltagarnasförutsättningar och behov.Utbildningsutskottet har i yttrande avstyrktifrågavarande följdmotioner och därvid anfört bl.a.följande.Utbildningsutskottet har behandlatmotioner om svenskundervisning för invandrare (bet.2001/02:UbU10 Skolan m.m.) och föreslagit attyrkandena skulle avslås med hänvisning till detarbete som pågår inom vad gällernya kursplaner för svenskundervisning förinvandrare.Vad gäller möjligheterna att använda språket t.ex.på en arbetsplats hänvisar utbildningsutskottet tillde regler om praktik som finns i 9 § förordningen omsvenska för invandrare. Förordningen reglerartillräckligt kommunernas skyldighet att i samarbetemed arbetsförmedlingen verka förarbetsplatsorientering eller förvärvsarbete som gerdeltagarna möjlighet att träna sig i att talasvenska.Utbildningsutskottet har understrukit vikten avatt deltagarna i sfi får delta i en meningsfull ochspråkutvecklande praktik. Praktik kan, förutom attge ökade språkkunskaper, också ge inblick iarbetslivet och möjlighet till ett arbete.Utbildningsutskottet anser inte att en sfi-checkskall införas eller att sfi obligatoriskt skallkonkurrensutsättas genom upphandling.Socialförsäkringsutskottet noterar att ävenarbetsmarknadsutskottet (i bet. 2001/02:AU5Arbetsmarknadspolitiska frågor) har avstyrktmotionsyrkanden om praktik i samband medsvenskundervisning med hänvisning till att det redani dag är möjligt att kombinera svenskundervisningoch arbetspraktik. hänvisaräven till ett pågående arbete inom Regeringskanslietvad avser möjlighet att anordna sfi inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen.När det gäller sfi och krav för att anses stå tillarbetsmarknadens förfogande framhöllarbetsmarknadsutskottet i betänkande 2001/02:AU5 attvissa arbetsförmedlingar ställer krav på godkänd sfiför att stå till arbetsmarknadens förfogande.Arbetsmarknadsutskottet ansåg att man inte börställa upp generella regler utan se till bakgrundoch förutsättningar i det enskilda fallet att kommaut på arbetsmarknaden.Socialförsäkringsutskottet finner ingen anledningatt ha någon annan uppfattning än den ovanredovisade. Motionerna Sf27 yrkandena 2 och 3, Sf28yrkande 3, Sf31 yrkande 6 avstyrks. Även motion2000/01:Sf645 yrkandena 27 och 28 avstyrks.Vad gäller svenskundervisning under asylprövningenhar utskottet i betänkande 2001/02:SfU8 påpekat attMigrationsverket enligt lagen om mottagande avasylsökande skall ge den asylsökande tillfälle attdelta i svenskundervisning och att detta inte ärbegränsat till tiden för handläggning i förstainstans. Motion Sf30 yrkande 2 får därmed anses varatillgodosedd.ValideringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om validering.Jämför reservation 19 (m, kd, c).SkrivelsenUtländsk arbetslivserfarenhet och utbildning skalltas till vara; det är av vikt för både individen ochsamhället. Det är angeläget att den kompetens enenskild person besitter kan dokumenteras både närdet gäller kunskaper validerade mot specifikakompetenskrav i arbetslivet eller när det gäller detformella utbildningssystemet.Regeringen tillsatte en utredningom validering av vuxnas kunskap och kompetens (dir.1999:86), vars huvudsakliga uppdrag var att utvecklametoder och modeller för validering av utländskyrkeskompetens på gymnasial nivå. Utredningenavlämnade sitt betänkande . Regeringenbehandlar nu frågorna kring validering och har föravsikt att presentera en proposition under riksmötet2002/03.MotionerI motion Sf28 yrkande 4 av m.fl. (m)framhåller motionärerna att personer med framförallt utomnordisk utbildning och yrkeserfarenhet harproblem med att få sin utbildning och sinaerfarenheter validerade. Invandrade personer mötsofta av okunskap och oförståelse för vilken kunskapde har inom sitt yrkesområde. Det gäller bådehögutbildade akademiker och de med gedignayrkeskunskaper. Dessa personer förlorar sittyrkeskunnande genom att hamna utanför yrkeslivet dåde i stället för att arbeta blir placerade ilångdragna grundläggande kurser i svenska.I motion Sf32 yrkande 2 av m.fl. (kd)anförs att det måste skapas möjligheter för personermed utbildning från andra länder att få sinutbildning värderad för att så snart som möjligkunna börja arbeta eller komplettera sin utbildningi . Arbetssökande med yrkeskunskaper utanformell utbildning har ett sämre utgångsläge påarbetsmarknaden, vilket måste förändras. Regeringenbör återkomma med förslag på hur denna frågaskall lösas.I motion Sf27 yrkande 4 av m.fl.(c) anförs att en bidragande orsak till attmänniskor med utländsk bakgrund har svårt att ta sigin på arbetsmarknaden är att vissa arbetsgivarefinner det svårt att översätta invandrareskunskaper. Yrkeserfarenhet skall kunna översättas såatt eventuella kompletteringar kan göras. Genom attförändra och sprida kunskap om valideringssystemetkan insatser göras på ett tidigt stadium.I motion 2000/01:Sf619 yrkande 1 av () framförs behovet avett program och förslag för att tillvaratamigranters utbildning och yrkeskunskaper på etteffektivare sätt än . Många av de flyktingarsom kommit till är mycket välutbildade, ochmånga har en bakgrund som småföretagare. Invandrareriskerar att få arbeten inom andra yrken än vad deär utbildade för. De som vill starta företag mötermånga hinder. Motionärerna anför att dessa hindermåste undanröjas.I motion 2000/01:Sf629 av och () anförs att akademiker med utländskbakgrund skall tillvaratas på ett bättre sätt påarbetsmarknaden, bl.a. på grund av att det råderbrist på arbetskraft inom vissa områden men även avhumanitära skäl. Långa väntetider kan medföra attkunskap och erfarenhet blir inaktuella. En tidigkartläggning av personens utbildningsbakgrund ochyrkeserfarenhet skall resultera i en handlingsplan.Motionärerna anför att det behövs åtgärder somvalidering av examina, särskilt studiestöd förkompletteringskurser, differentieradflyktingintroduktion samt arbetspraktik för attunderlätta invandrade akademikers inträde påarbetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeUtbildningsutskottet framför i sitt yttrande överföljdmotionerna att ett väl fungerande system förvalidering av utbildning och andra kunskaper ärviktigt dels för individen, dels för samhället.Validering av en nyanländ invandrares kunskaper,framför allt om den genomförs omgående, kan bidratill att den enskilde får ett arbete kort efterankomsten till . Validering kan också på såsätt leda till att samhället bättre kan ta till varakunskaperna hos den som kommer till Sverige.Vad gäller validering av högskolestudier villutbildningsutskottet peka på denvalideringsverksamhet som utförs av framför alltHögskoleverket. Verket bedömer utländsk högreutbildning för yrkesverksamhet i samtforskarutbildning som leder till doktorsexamen.Validering är avsedd att vara en vägledning förarbetsgivare och för svenska universitet ochhögskolor. Valideringsverksamhet bedrivs också avSjöbefälsskolan, , ,och . Validering avutländsk gymnasieutbildning görs av Verket förhögskoleservice i samband med antagning tillhögskoleutbildning.Vad avser validering av yrkeskunskaper hänvisarutbildningsutskottet till att regeringen har föravsikt att presentera en proposition under riksmötet2002/03.Utbildningsutskottet avstyrker ifrågavarandeföljdmotioner.Med hänvisning till vad utbildningsutskottet anförtanser socialförsäkringsutskottet attmotionsyrkandena Sf28 yrkande 4, Sf32 yrkande 2 ochSf27 yrkande 4 bör avslås. Även motionerna2000/01:Sf619 yrkande 1 och 2000/01:Sf629 böravslås.Utbildning och språkUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- utbildning och språk- gömda barns skolgångJämför reservationerna 20 (kd), 21 (fp), 22(mp) och 23 (mp).SkrivelsenAndelen elever med utländsk bakgrund har ökat underde senare åren. Många av dem som kommit hit iskolåldern har bristfällig skolgång eller saknarskolgång och elever som har invandrat efter deförsta åren i har sämre skolresultat änandra. Även elever med utländsk bakgrund, där ocksåelever som är födda i ingår, uppvisargenerellt sämre resultat i skolan. Ett flertalorsaker har lyfts fram som förklaring. På senare tidhar det hävdats att social bakgrund och situation ären starkare bidragande orsak till problem i skolanän utländsk bakgrund.Inom storstadssatsningen satsas medel för attgenom förbättrade språkkunskaper nå målen igrundskolan. Bland annat anordnas språk- ochstudieverkstäder där eleverna får hjälp medläxläsning och att på sitt eget modersmål förståinnebörden i svenska ord. Antalet barn som inteklarar godkänt minskar i flera av dessa skolor.Förskolesatsningen innebär att alla barn i åldern3-5 år, i de bostadsområden som ingår i avtalet,erbjuds förskoleverksamhet. I samtliga dessaförskolor görs personalförstärkningar somden språkliga kompetensen hos personalen höjs genomutbildning och metodutveckling. I skrivelsen betonasförskolans arbete med att utveckla både det svenskaspråket och modersmålet hos barnen.Språkutvecklingen är mycket aktiv åren närmast föreskolstarten.Modersmålet är viktigt för att barn och ungdomarskall kunna utveckla sin kulturella identitet och fåen lyckad skolgång. När det gällermodersmålsundervisning är elever enligt grundskole-,gymnasie- och särskoleförordningen berättigade attfå undervisning i sitt modersmål. Villkoret är attspråket är ett dagligt umgängesspråk mellan elevenoch minst en förälder eller vårdnadshavare.Det finns en rad problem kring bådemodersmålsundervisning och studiehandledning påmodersmål, bl.a. är det bara ungefär hälften av demsom är berättigade till modersmålsundervisning somdeltar, och modersmålsstöd i förskolan bedrivs ibegränsad omfattning. Med anledning av detta fickSkolverket ett uppdrag att bl.a.kartlägga organisationen och omfattningen avmodersmålsundervisningen samt studiehandledningen igrundskolan och gymnasieskolan. I uppdraget ingåräven modersmålsstöd i förskolan. skalllämna konkreta förslag på stimulansåtgärder samteventuella förordningsändringar senast den 15 maj2002.Inom ramen för den särskilda lärarutbildningen() kommer behovet av lärarutbildning förmodersmålslärare att beaktas. iStockholm har på regeringens uppdrag anordnat enfortbildningskurs för svenskfinska modersmålslärareunder år 2001.Det märks inga större skillnader mellan inföddasvenskar och de som invandrat vid jämförelse avutbildningsnivån. Stora skillnader finns däremotberoende på vilket land invandraren kommer ifrån.Skillnaderna i utbildningsnivå beror också pågruppernas olika ålderssammansättning. De utrikesfödda kvinnorna har en något lägre andel med högreutbildning.MotionerI motion Sf32 yrkande 4 av m.fl. (kd)anförs att hemspråksundervisning är positivt bådeför den enskilde individen och en tillgång församhället vad avser både språkkunskaper ochkulturell kompetens på en mängd olika områden.Rätten till hemspråksundervisning skall stärkasytterligare.I motion Sf31 yrkande 14 av m.fl. (mp)anförs att hemspråkslärarnas status måste höjas tillsamma nivå som andra språklärares.I yrkande 13 anförs att förskolan skall förmedlakunskap om olika kulturer, språk och kunskaper.I yrkande 16 framförs att det bör vara möjligt atterbjuda barn som gömmer sig för att undgå utvisningnågon form av skolundervisning. Barn kan leva gömdaunder , och möjligheten till skolgång skulleförbättra deras psykiska hälsa och fortsattautveckling, oavsett om de får stanna i ellerinte.I yrkande 28 anförs att många ungdomar medinvandrarbakgrund inte tillåts delta i skolanssexualundervisning för sina föräldrar. Denna kunskapmåste nå dessa ungdomar på annat sätt. Motionärernamenar att en möjlighet är att Integrationsverkettillsammans med ungdomsmottagningarna och skolornastartar ett samarbete för att nå ungdomarna. Endialog bör även föras med invandrarföreningarna.Ana och () anför imotion Sf33 yrkande 2 att skolan riskerar att bli ensegregerad del av det svenska samhället där elevernamed utländsk bakgrund missgynnas. Motionärerna menaratt behöver en ny skolpolitik och skola somkan ge kunskaper till varje elev utifrån individensbehov och förutsättningar. Med särskild satsning påläsning och skrivning redan från förskolan kan barnmed utländsk bakgrund nå lika goda resultat isvenska som barn med helsvensk bakgrund. Skolan kanbli ett verktyg för att motverka segregation.Bostadssegregationens effekter kan brytas om eleverfrån olika områden integreras i en skola genom attelever får större möjligheter att gå på en skola iett annat område än där de bor. Grund- ochgymnasieskolor i utsatta bostadsområden börprofileras och genomgå en kvalitetssäkring. Varjeskola skall forma sin speciella inriktning utifrånlokala förutsättningar och lärarnas intressen ochkompetens.Utskottets ställningstagandeUtskottet framhåller liksom regeringen att kunskaperi svenska språket är av stor betydelse förintegrationen. Goda kunskaper både i svenska och imodersmålet är viktiga för elevens möjligheter attfå bra skolgång och kunna utveckla sin kulturellaidentitet.Utskottet noterar att det pågår åtgärder för attstärka det svenska språket och utbildningen ur ettintegrationsperspektiv.Utbildningsutskottet har i yttrandet beträffandemodersmålets ställning angivit att det ligger ettvärde i att modersmålsundervisningen integreras medden övriga verksamheten i skolan och ses som en delav skolans språkprogram samt att det är viktigt attmodersmålslärarna är en del av skolornas lärarlag.Utbildningsutskottet menar dock att det är viktigtatt invänta resultatet av utredninginnan eventuella förändringar vad gäller modersmål iskolan kan bli aktuella.Utbildningsutskottet skriver i sitt yttrande attdet är en mycket viktig uppgift för såväl förskolasom skola att stimulera och stödja språkinlärningenhos barn och ungdomar med utländsk bakgrund.Situationen för de ungdomar som kommit tillSverige med svårigheter att lära sig svenska och attklara skolan måste naturligtvis mötas med aktivaåtgärder. framhållerstorstadssatsningen som ett bra exempel. Ävenkommuner och stadsdelar bör kunna använda sig av demetoder som används inom satsningen. Varje kommunbör överväga lämpliga åtgärder för de elever sombehöver extra stöd i skolan. Satsningen påpersonalförstärkningar i skola och fritidshem gördet möjligt att öka insatserna.Utbildningsutskottet understryker i sitt yttrandebetydelsen av en väl fungerande sexualundervisning iskolan. När det gäller frågan om undervisningen förungdomar med invandrarbakgrund menarutbildningsutskottet att det är viktigt att derättigheter som tillkommer elever i grund- ochgymnasieskolan självfallet gäller för alla. Detframstår således självklart att samtliga eleverockså bör delta i sexualundervisningen i skolan.Utbildningsutskottet menar också att det är viktigtatt lärarna informerar de föräldrar som motsättersig att deras barn deltar i sexualundervisning omsyftet med undervisningen och så långt det ärmöjligt samverkar med föräldrarna när det gällergenomförandet av undervisningen. Utskottet anser attdet ankommer på kommunen och skolan att besluta omhur undervisningen skall genomföras så att den nåralla.När det gäller profilskolor behandladeutbildningsutskottet frågan i betänkande2001/02:UbU1, och utskottet framhöll att detankommer på kommunerna själva att besluta om t.ex.eventuella profileringar av sina skolor. När detgäller möjligheten att välja skola inom en kommun ärdetta också en fråga för kommunen att besluta om.Utbildningsutskottet avstyrker ifrågavarandeföljdmotioner. delarutbildningsutskottets uppfattning och avstyrkerdärmed motionerna Sf32 yrkande 4, Sf31 yrkandena 13,14 och 28 samt Sf33 yrkande 2.Socialförsäkringsutskottet har vid behandlingen avproposition 2000/01:115 om asylsökande barnsskolgång m.m. (yttrande 2000/01:SfU8y) uttalat sigom gömda barns möjligheter till bl.a. skolgång.Enligt utskottet var det ett särskilt allvarligtproblem att barn antas hålla sig gömda med hänsyntill riskerna för att barnen skadas i sin hälsa ochutveckling. Utskottet underströk betydelsen av välmotiverade beslut för att skapa förståelse för attansökningar om uppehållstillstånd avslås, närsökandena inte har tillräckliga skäl att stanna ilandet. Utskottet konstaterade att möjligheten tillutbildning är av stor betydelse även för barn sominte har rätt att vistas i . Utskottet vardock inte berett att förorda att även gruppen gömdabarn skall ges en uttrycklig rätt till utbildningm.m. vidhåller sintidigare intagna uppfattning.Även utbildningsutskottet menar i sitt yttrandeatt rätt till utbildning inte bör gälla barn somhålls gömda inför verkställighet av ett beslut omavvisning eller utvisning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf31yrkande 16.Utvecklingen i storstadsregionernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om utvecklingeni storstadsregionerna.Jämför reservationerna 24 (v), 25 (kd) och 26(c).SkrivelsenRegeringen skriver att i segregerade bostadsområdeni storstadsregionerna pågår inom storstadspolitikenlångsiktiga satsningar för att åstadkomma en merpositiv utveckling. Satsningarna inriktas påtillväxt, sysselsättning och språkutveckling.Metoder och erfarenheter som vuxit fram inomstorstadsarbetet är viktiga att ta till vara.Insatser och åtgärder sker för att öka möjligheternatill inflytande och delaktighet isamhällsutvecklingen för personer med utländskbakgrund.Regeringen fastställde i den integrationspolitiskapropositionen att det är viktigt att satsa påutsatta bostadsområden. En helhetssyn påbostadsområdenas utveckling som tar fasta på deboendes eget engagemang samt ökad sysselsättninglyftes fram. Vidare konstaterade regeringen attsegregerat boende har uppstått trots en ambitiösvälfärdspolitik. En nationell samling, där särskildamedel anslogs genom de s.k. Blommanpengarna för attstoppa den negativa utvecklingen i utsattabostadsområden, hade inletts när propositionen ladesfram. Med propositionen följde utvärderingar avdenna satsning samt ytterligare medel för attstimulera en positiv utveckling i utsatta områden,bl.a. genom utvecklandet av nationellautvecklingsområden.Flera studier visar att segregation i första handär en klassfråga. Boendet är en del av denmateriella välfärden. Boendet är också en mätare påden socioekonomiska statusen. Det märks bl.a. genomatt åtskilliga höginkomsttagare väljer att bosegregerat. En annan sak är att många bor i s.k.utsatta områden beroende på låg inkomst eftersomtillgången till bostäder till rimligt pris ärbegränsad. Andra väljer att bo där för att vara näraanhöriga och landsmän. Därtill finns de somdiskrimineras på bostadsmarknaden, t.ex. på grund avsitt ursprung, och inte har möjlighet att väljaboende på samma premisser som andra. Det är enligtsvensk lag inte tillåtet att diskriminerabostadssökande i något avseende på grund avekonomisk, social eller etnisk bakgrund.Många nyanlända bosätter sig i storstadsregionernaoch de större städerna. Merparten har ordnat boendetpå egen hand och vill bo kvar på samma ort när deväl fått beslut om uppehållstillstånd. Istorstadsområdena råder bostadsbrist och konkurrensmed nyinflyttade som fått arbete i den aktuellaregionen. Det finns fler arbetstillfällena istorstadsregionerna, och ofta finns släkt och vännerdär. I - hur väljer man? (Integrationsverketsrapportserie 2000:11) bekräftas att boendet har storbetydelse för flyktingarnas introduktion.Boendeformen är också förknippad med vissa problemsom kan påverka förutsättningarna för integrationen.I de kommuner som inte kan anvisa en bostad blirlösningen ofta andrahandskontrakt eller inneboendehos släktingar och vänner. Därmed saknas en viktiggrundförutsättning för introduktionen, nämligenordnad bostad.Integrationsverket har som en försöksverksamhetekonomiskt kompenserat kommuner utanför storstädernaför att de skall ta emot personer som först bosattsig i storstäderna. Information ges om andrakommuner med tillgång till bostäder ochförsörjningsmöjligheter. I har ca200 personer flyttat vidare till andra kommuner. Detgår inte att säkert säga något om effekterna, menerfarenheterna är positiva.Riksdagen beslöt om mål förstorstadspolitiken. Ett viktigt mål, som i hög gradberör också de integrationspolitiska målen, är attbryta den sociala, etniska och diskriminerandesegregationen i storstadsregionerna och att verkaför jämlika och jämställda levnadsvillkor förstorstädernas invånare. De integrationspolitiskaaspekterna av storstadspolitiken redovisas iskrivelsen. Storstadspolitikens utveckling kommeratt redovisas vid ett annat tillfälle.För att uppnå långsiktiga och samordnade insatserhar staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sjukommuner i storstadsregionerna om vilka åtgärder somskall vidtas. De sju kommunerna är ,, , , , ochSödertälje. Sammanlagt omfattar de lokalautvecklingsavtalen 24 stadsdelar. De lokalautvecklingsavtalen löper i de flesta fall från 1999till och med 2003, eller längre.De lokala utvecklingsavtalen bygger på deladfinansiering mellan stat och kommun. Sammanlagt harregeringen anvisat för perioden1999-2003 och kommunerna förutsätts bidra medmotsvarande belopp. Åtgärderna inom de lokalautvecklingsavtalen är i stor utsträckning riktademot målet att bryta segregationen i storstäderna.Målet med storstadspolitiken är att ökasysselsättningen och minska socialbidragsberoendet.Merparten av de fördelade medlen har ocksåanvänts för dessa målområden. Därtill disponerarArbetsmarknadsverket (AMV) medel i samverkan medkommunerna inom ramen för de lokalautvecklingsavtalen. Rapporter visar på attstorstadspolitiken medverkat till att arbetslöshetenminskar snabbare i de områden där utvecklingsarbetehar bedrivits än i kommunen som helhet.Regeringen betonar att det fortsatta arbetet är attlångsiktigt och systematiskt följa utvecklingen iutsatta bostadsområden. pågår ettarbete med att löpande utvärdera insatserna inom delokala utvecklingsavtalen. harfått regeringens uppdrag att koordinera en nationellutvärdering av insatserna. Uppdraget skallslutredovisas senast . I detta uppdragingår att samverka med Mångkulturellt Centrum (MKC)kring ett visst lokalsamhälles långsiktigautveckling.En avstämning och utvärdering kommer att redovisastill i särskild ordning vid ett senaretillfälle.Preliminära utvärderingar visar att insatser somskett inom ramen för storstadssatsningen hittillsvarit positiva. Avtalen har bland annat medfört ettökat samarbete mellan kommuner och myndigheter pålokal nivå, främst arbetsförmedlingar,försäkringskassor och polisen, vilket iförlängningen kommer de boende till godo.Preliminära uppföljningar visar attsysselsättningen ökar och att behovet avsocialbidrag därmed minskar. innebär detatt alltfler söker sig till arbetsförmedlingen idessa områden, så att arbetslöshetstalen intesjunker i samma takt som sysselsättningen ökar.Det är för tidigt att dra slutsatser om vad somberor på den allmänna konjunkturutvecklingen och vadsom är resultat av storstadspolitiken. Av dedelrapporter som redovisats kan vidarenoteras att deltidsförskolor engagerar både barn ochföräldrar till en positiv språkutveckling, och flermänniskor deltar i aktiviteter.MotionerI motion Sf399 yrkande 31 av m.fl. (kd)anförs att utlokalisering av myndigheter ochinstitutioner skall ske till invandrartäta områden.I motion 2000/01:Sf611 yrkande 6 av . (c) anförs att ett ökat lokalt inflytande medaktiva medborgare som ansvarar för lokal omsorgbegränsar segregationens avigsidor. Människor somgår samman i lokala utvecklingsgrupper för att lösagemensamma problem stärker det demokratiskainflytandet och det lokala självbestämmandet. Delokala utvecklingsgruppernas arbetssätt passar bra ide stora städernas förorter, och det lokalautvecklingsarbetet bör stimuleras.I yrkande 7 anförs att brukarinflytande är ettsätt att öka medborgarnas inflytande ochmedbestämmande i samhället. Föräldrar och eleverskall ha rätt att vara med och fatta besluten ilokala styrelser, som t.ex. i skolan.Medborgarinflytande har stor betydelse förengagemanget i samhället i stort. Motionärerna anseratt brukarna skall ha direkt inflytande och ansvaröver verksamheten.