bet · GP01TU9 · 2002-03-12 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet motioner omåkerinäringen, beställnings- och turisttrafik medbuss, taxi, samåkning samt fordonskontroll och vissaandra fordonsfrågor.I fråga om åkerinäringenskonkurrensförutsättningar konstaterar utskottet attytterligare steg har tagits i riktning motgenomförandet av det transport- och näringspolitiskaprogram som regeringen ställde sig bakom i början avår 2000. Sålunda har regeringen tillsatt en nyutredning som skall arbeta fram förslag tilleffektivare bötesverkställighet vid trafikbrott.Vidare är vägtrafikbeskattningen föremål förutredning som enligt uttryckliga direktivskrivningarskall beakta näringens konkurrensförutsättningar.Med hänvisning bl.a. till detta utredningsarbeteavstyrker utskottet samtliga motioner i ämnet (s, m,kd, c, fp).En motion (s) om åtgärder mot vägförstörandeöverlaster avstyrks med hänvisning till att berördanäringar inlett samarbete för en förbättradsituation och till att har frågan underuppsikt.Med anledning av en motion (s) om turist- ochbeställningstrafik med buss framhåller utskottetvikten av rättvisa konkurrensförutsättningar och avatt regeringen inom EU verkar för harmonisering ochregelförenkling.Problemet med olaga yrkesmässig persontrafik, s.k.svarttaxi, har visat sig allvarligare än manhittills bedömt. Mot den bakgrunden och medanledning av motioner (s, m) föreslår utskottet etttillkännagivande om behovet av åtgärder mot dennaverksamhet.Motioner (m, kd, fp) om avskaffande avBilprovningens besiktningsmonopol avstyrks medhänvisning till intresset av att främja en högtrafiksäkerhet, en god miljö och en regional balans.Med hänvisning till pågående beredningsarbeteavstyrks motioner (m, kd) om fordonskontroll på väg.Motioner om tomgångskörning (fp) respektive s.k.chipstrimning (kd) avstyrks.I betänkandet finns sju reservationer (m, v, kd, c,fp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. ÅkerinäringenskonkurrensförutsättningarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:T208,2001/02:T332, 2001/02: T398, 2001/02:T407 och2001/02:T470 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Regler om överlastRiksdagen avslår motion 2001/02:T226.Reservation 2 (m)3. Åtgärder mot överlastRiksdagen avslår motion 2001/02:T379.Reservation 3 (v)4. Turist- och beställningstrafik med bussRiksdagen avslår motion 2001/02:T456.5. Återreglering av taxinäringenRiksdagen avslår motion 2001/02:T352.Reservation 4 (v)6. Åtgärder mot s.k. svarttaxiRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om behovet av åtgärdermot s.k. svarttaxi. bifaller därmeddelvis motionerna 2001/02:T224 och 2001/02:T429.7. SamåkningRiksdagen avslår motion 2001/02:T368.8. BesiktningsmonopoletRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T403,2001/02:T212, 2001/02: T241, 2001/02:T301,2001/02:T337 yrkandena 1, 2 och 5, 2001/02:T406,2001/02:T411 och 2001/02:T463 yrkande 4.Reservation 5 (m, kd, fp)9. Väntetider vid BilprovningenRiksdagen avslår motion 2001/02:T202.10. Fordonskontroll på vägRiksdagen avslår motionerna 2001/02:T337yrkandena 3 och 4, 2001/02: T423 yrkande 4 och2001/02:T470 yrkande 4.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)11. Förbud mot tomgångskörningRiksdagen avslår motion 2001/02:T243.12. ChipstrimningRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ423 yrkande 11.Stockholm den 12 mars 2002På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MonicaÖhman (s), (), (),(m), (), KarinSvensson (), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), (),(), Skånberg (kd), MikaelJohansson (mp), (), Claes-GöranBrandin (s), () och MagnusJacobsson (kd).2001/02TU9Utskottets övervägandenÅkerinäringenUtskottets förslag i korthetMed anledning av motioner (m, kd, c, fp)upprepar utskottet sin tidigare framfördauppfattning om betydelsen av att haren åkerinäring som kan konkurrera på jämlikavillkor med utländska åkeriföretag. Samtligamotioner avstyrks dock, med hänvisning bl.a.till de ytterligare steg som regeringen tagiti riktning mot ett genomförande av dettransport- och näringspolitiskahandlingsprogrammet för svensk åkerinäring.Sålunda har regeringen tillsatt utredningarmed uppgift att lägga fram förslag om nyaskatteregler och ett mer effektivt system förbötesverkställighet. Jämför reservation 1 (m,kd, c, fp).Åkerinäringens konkurrensförutsättningarBakgrundFrågor rörande åkerinäringenskonkurrensförutsättningar har senast behandlats avutskottet . I sitt av godkändabetänkande (bet. 2000/01:TU11, prot. 2000/01:92)noterade utskottet att förkommunikationsanalys () redovisadeett regeringsuppdrag rörande kostnadsstrukturen ochkonkurrenssituationen för den svenska åkerinäringen(Rapport 1999:5). Vidare erinrades om attregeringen ställde sig bakom etttransport- och näringspolitiskt program för svenskåkerinäring. Programmet finns återgivet iproposition 1999/2000:78 som behandlades avriksdagen (bet. 1999/2000:TU11).I förstnämnda betänkande konstaterade utskottetatt vissa av de frågor som tagits upp i programmethade förts till en lösning. Det gällde t.ex. bristeri vägavgiftslagstiftningen och tillämpning avreglerna om ekonomisk prövning för trafiktillstånd.Till ännu inte lösta frågor hörde bristerna ikontroll- och påföljdssystemet för den tungatrafiken. Två gånger tidigare hade itillkännagivanden till regeringen påtalat behovet avförbättrade möjligheter att driva in böter avutländska förare som överträdde reglerna om kör- ochvilotider m.m. redovisade Vägverketett regeringsuppdrag rörande bristerna i dettasanktionssystem. Redovisningen kan närmast betraktassom en probleminventering. En ny utredning, omeffektivare bötesverkställighet vid trafikbrottm.m., har därefter tillsatts (dir. 2001:50). Denskall slutredovisas senast den 1 september 2002.I sammanhanget kan nämnas att frågan omförbättrade möjligheter att kontrolleralastsäkringen i plomberade utrymmen väntas blibehandlad i en av regeringen aviserad proposition omny fordonslag. När det gäller kör- ochvilotidskontroller pågår inom EU ett reformarbeterörande de sociala reglerna kring nya färdskrivare.Vidare har aviserat ettförslag till övergripande vägkontrolldirektiv. Iavvaktan härpå har inga nationella insatser avövergripande art initierats. Dock genomför Vägverketen generell översyn av förordningen (1995:521) ombehöriga myndigheter m.m. i fråga om kör- ochvilotider samt färdskrivare vid vägtransporter.Översynen kan väntas resultera iett förslag om vissa justeringar i förordningen.Till åtgärder som vidtas eller planeras för attförbättra kontroll- och sanktionssystemet för dentunga trafiken kan också räknas ett beslut inomåklagarväsendet att bilda ett nätverk avtrafikåklagare med uppgift att särskilt intresserasig för trafikmål.En annan viktig men olöst fråga, konstateradeutskottet i förra årets betänkande, gällde denframtida vägtrafikbeskattningen. Även här pågår ettutredningsarbete. Sålunda beslutade regeringen den19 att en särskild utredare skulletillkallas med uppgift att lägga fram förslag tillnya skatteregler. Enligt direktiven (dir. 2001:12)skall utredaren särskilt beakta miljö-,trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter medutgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och medhänsynstagande till trafikskatternas påverkan påtransportsystemets effektivitet. analysera för- och nackdelar med enkilometerskatt. Slutbetänkandet skall redovisassenast . Men de delar som särskiltpåverkar konkurrenssituationen skall behandlas medförtur i ett delbetänkande.Åkerinäringens konkurrensförutsättningar behandlasav Godstransportdelegationen i dess slutbetänkandeGodstransporter för tillväxt en hållbar strategi(SOU 2001:61). Delegationen pekar där (s. 248) påbetydelsen av en svensk åkerinäring samt att dennanäring behålls och stärks. Svensk åkerinäring harenligt delegationen tagit på sig ett större ansvarän många andra länders åkerinäringar när det gällermiljö och säkerhet och är förmodligenvärldsledande när det gäller miljöanpassadegodstransportlösningar. Delegationen ser det somangeläget att regeringen verkar för en harmoniseringinom EU av skatter och avgifter samt regelverk ochderas tillämpning. Det är viktigt att punkterna ihandlingsprogrammet genomförs men också kompletterasmed åtgärder som förbättrar situationen på kortsikt. Ett första steg mot en harmonisering skulle,menar delegationen, kunna vara en sänkning av denfasta fordonsskatten på tunga lastbilar till EU:sminiminivå, vilket bland andra förordat ochdelegationen själv föreslagit regeringen i ensärskild skrivelse.MotionernaÅkerinäringens konkurrensförutsättningar tas upp ifem motioner.Svenska åkerier har kostnader som överstigerutländska konkurrenters med mellan och . Nuär det hög tid att fylla handlingsprogrammet försvensk åkerinäring med konkreta åtgärder. Dennauppfattning för () fram i motion2001/02:T208.Svenska och utländska åkeriers likhet inför lagen ärtemat i motion 2001/02:T332 av ochOlle (båda m). Motionärerna pekar på attsvensk polis inte kan kräva in böter på plats förutländska åkare som överträder lagen. Möjligheternaatt senare få in böterna är små. I vissa andraländer kan polisen ta såväl fordonet som dess last ibeslag (yrkande 1). På en gemensam transportmarknadmåste reglerna för hur lagöverträdelser beivrasharmoniseras. Denna fråga måste ges hög prioritet,anser motionärerna (yrkande 2).Enligt vad m.fl. (s) uttalar imotion 2001/02:T398 bör antalet s.k. CEMT-licenserbegränsas till en nivå som minimerar möjligheternatill utflaggning som den möjliggörfortsatt effektiva transporter mellan östra ochvästra . Syftet med CEMT-licenserna är attförenkla vägtransporterna i . De ger rätt attmed ospecificerade fordon köra gods dels mellan tvåCEMT-länder, dels transit genom CEMT-land vidtransport mellan två sådana länder. Antalettillstånd i har ökat kraftigt, dels föratt stimulera miljöanpassningen, dels som ekonomisktstödmedel. Men resultatet har i vissa fall blivitsocial dumpning och utflaggning. T.ex. finns det ettstort tyskt företag som flaggar ut sina fordon tillÖsteuropa men som ändå enbart kör inom unionen medarbetskraft från tredje land. Mot den bakgrunden börSverige verka för att antalet CEMT-tillståndminskas, säger motionärerna.Godstransportdelegationens klarsyntaslutbetänkande (SOU 2001:61) visar att åkerinäringenär av avgörande betydelse för väl fungerandegodstransporter. Det omdömet redovisar Per-RichardMolén m.fl. (m, kd, c, fp) i motion 2001/02:T407.Faktorer som kundorderstyrd tillverkning, just-in-time-transporter och ökad förädlingsgrad på svenskaprodukter förklarar varför lastbilstransporternaökar. Dessutom spelar åkerinäringen en avgöranderoll för landsbygdens överlevnad, ett förhållandesom inte uppmärksammats tillräckligt.Enligt motionärerna bör göra etttillkännagivande av denna innebörd (yrkande 1). Itillkännagivandet bör ingå en uppmaning tillregeringen att sörja för att svenska åkare fårrättvisa konkurrensförutsättningar, vad gäller såvälskatter och avgifter som möjligheterna att ingripaeffektivt mot utländska åkare som bryter mot lagenvid körning i (yrkande 2). Dessutom börregeringen uppmanas att verka för att bästa tänkbarabränsle används i övriga EU-länder samt i t.ex.Baltikum och (yrkande 3).Enligt vad m.fl. (kd) anför i motion2001/02:T470 är lastbilen oumbärlig i vårt samhälle.På längre sträckor bör gods transporteras medjärnväg eller båt, men bara för att tillgodoseefterfrågan på en fri marknad. I många fall ärlastbilen det bästa alternativet även på långasträckor. Det bästa vore en ökad samverkan mellantransportslagen. Åkerinäringens miljöambitionermåste premieras, inte bestraffas som t.ex. blivitfallet genom regeringens dieselskattehöjningar.Regeringen bör verka för att svensk miljödiesel blirstandard i hela EU. Slutligen framhållermotionärerna att frågan om rättvisa sanktionssystemför alla åkare är olöst, trots attriksdagen gjort två tillkännagivanden i ämnet(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid flera tidigare tillfällenframhållit betydelsen av att har enkonkurrenskraftig åkerinäring. Genom att ställa sigbakom det transport- och näringspolitiskahandlingsprogrammet för svensk åkerinäring harregeringen intensifierat sitt arbete för attförbättra villkoren för näringen. I förra åretsbetänkande i ämnet (bet. 2000/01:TU11, justerat den20 ), konstaterade utskottet att vissa avde frågor som tagits upp i handlingsprogrammet hadeförts till en lösning. Beträffande andra frågor hadeett arbete inletts men ännu inte avsatt konkretaresultat. Det gällde t.ex. vägtrafikbeskattningensframtida utformning samt ett kontroll- ochpåföljdssystem som var effektivt också gentemotutländska fordonsförare och som vid tvåtidigare tillfällen hade efterlyst i särskildatillkännagivanden till regeringen.Som framgår av bakgrundsredovisningen harytterligare steg tagits i båda dessa frågor. Vadgäller skattefrågorna har regeringen tillkallat enutredare med uppgift att, med beaktande av bl.a.konkurrensaspekterna, utforma förslag till nyaregler om vägtrafikbeskattning. De delar somsärskilt berör konkurrensförhållandena skall, vilketframgår av direktiven (dir. 2001:12), behandlas medförtur och redovisas i ett delbetänkande. Också ifråga om kontroll- och påföljdssystemet harregeringen tagit ytterligare initiativ genom atttillsätta en utredning. I direktiven (dir. 2001:50)sägs uttryckligen att syftet med utredningen är attföreslå ett system där samtliga trafikanter, oavsettvar de är hemmahörande, skall behandlas så lika sommöjligt. Med denna utgångspunkt skall utredarenöverväga hur böter på ett effektivare sätt än i dagskall kunna drivas in från utländska trafikanter ochutländska fordonsägare. Utskottet, som noterar attutredningsarbetet skall redovisas redan i septemberi år, förväntar sig att det kommandeutredningsbetänkandet kan läggas till grund för ensnar effektivisering av kontroll- ochsanktionssystemet samt att regeringen så snart sommöjligt återkommer till med en redogörelseför hur arbetet med handlingsprogrammet i dennaliksom i övriga delar fortlöper och med de förslagtill riksdagsbeslut som kan erfordras.I några av de nu behandlade motionerna påtalas denkonkurrensnackdel som ligger i att svenska åkareanvänder den från miljösynpunkt bästa men dyraredieseloljekvaliteten (MK 1) medan utländska åkarekör på billigare men mer miljöovänliga bränslen.Utskottet vill med anledning härav upprepa sintidigare framförda uppfattning, nämligen att Sverigeav såväl konkurrens- som miljöskäl bör agera medkraft inom EU för en övergång till MK 1-diesel ihela unionen.I motion 2001/02:T398 av m.fl. (s)uttrycks oro för negativa konsekvenser, t.ex. socialdumpning och utflaggning, av ett alltför frikostigtutfärdande av s.k. CEMT-licenser, dvs. tillstånd attmed ospecificerade fordon köra gods mellan öst- ochvästeuropeiska länder. Utskottet, som delar dennaoro, vill i sammanhanget erinra om att i sin vitbok om den gemensammatransportpolitiken aviserar sin avsikt att läggafram ett förslag om enhetliga regler för kontrolloch påföljder, inklusive sådana som gällerarbetsgivarens ansvar. Denna åtgärd bör enligtutskottets mening ses som ett sätt inte bara attmotverka illojal konkurrens utan även att t.ex.motverka social dumpning. Det är angeläget att allaformer av diskriminerande särreglering avvecklas.Sammanfattningsvis finner utskottet att de nubehandlade motionerna tar upp angelägna frågor medanknytning till den svenska åkerinäringenskonkurrensförutsättningar. Men med hänvisning tillvad utskottet ovan anfört om bl.a. pågåendereformarbete finner utskottet inte anledning att nuförorda något initiativ i ämnet.Följaktligen avstyrks motionerna 2001/02:T208 (m),2001/02:T332 (m), 2001/02:T398 (s), 2001/02:T407 (m,kd, c, fp) och 2001/02:T470 (kd) yrkande 1.Regler om överlastUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag (m) om avskaffande avägaransvar i form av överlastavgift avstyrksmed hänvisning till att sådan avgift kannedsättas eller efterges om särskildaomständigheter föreligger. Jämför reservation2 (m).Gällande bestämmelserI 4 kap. trafikförordningen (1998:1276) finns reglersom förbjuder förande av fordon med högre axeltryck,boggitryck, trippelaxeltryck eller bruttovikt än vadsom är angivet för vägens bärighetsklass. Den sombryter mot sådant förbud döms enligt 14 kap. 4 §samma förordning till penningböter.Vidare gäller enligt 1 § lagen (1972:435) omöverlastavgift att sådan avgift tas ut om lastbilsamt vissa andra fordon eller fordonståg framförs påväg med högre axeltryck, boggitryck,trippelaxeltryck eller bruttovikt än som är tillåtetför fordonet, fordonståget eller vägen.Överlastavgiften påförs enligt huvudregeln ägarentill motordrivet fordon eller i fråga omsläpfordon ägaren till det fordon som släpvagnendras av. Överlastavgift får nedsättas eller eftergesom särskilda omständigheter anses ha förelegat.MotionenI motion 2001/02:T226 konstaterar ()att dubbla sanktionssystem tillämpas vid överlast.Dels fälls föraren enligt 4 kap. trafikförordningen,dels drabbas åkaren av överlastavgift enligtsärskild lag. Detta ägaransvar kan upplevassom orättvist om föraren lastat eller valt väg istrid mot åkarens anvisningar. Ett sanktionssystemborde räcka, menar motionären. I vart fall bordetingsrättens och bedömningarkoordineras.Utskottets ställningstagandeEn motion av samma innebörd behandlades av utskottetvåren . I sitt av godkända betänkande(bet. 2000/01:TU11) sade sig utskottet inse att detkan uppstå fall där det ter sig orimligt ellerstötande att fordonsägare helt eller delvis påförsöverlastavgift. Men med hänsyn till attlagstiftningen medger att överlastavgift eftergeseller sätts ned om särskilda omständigheterföreligger, fann utskottet att motionen inte bordeföranleda någon åtgärd. Utskottet harinte ändrat uppfattning och avstyrker följaktligenäven den nu behandlade motionen.Åtgärder mot överlastUtskottets förslag i korthetÅkerinäringen och skogsindustrin har enligtvad utskottet inhämtat inlett ett samarbeteför att komma till rätta med vägförstörandeöverlaster. Med hänvisning härtill avstyrksett motionsyrkande (s) i ärendet. Jämförreservation 3 (v).MotionenI motion 2001/02:T379 påtalar ochKerstin (båda s) denkapitalförstöring i form av vägskador somöverlastade timmerbilar åstadkommer. En enda 60-tonslastbil sliter lika mycket på vägen som 10 000personbilar, sägs det. Till detta skall läggasförsämrad trafiksäkerhet till följd av längrebromssträckor. Problemet med överlaster bör enligtmotionärerna åtgärdas genom information samt genomsamarbete mellan myndigheter och näringar.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet inhämtat genomförde VägverketRegion doldregistrering av axeltryck och totalvikter påsjuaxlade fordon utanför . Mätningarnavisade att åtta av tio fordon vägde mer än tillåtna60 ton. Beträffande skadeeffekten på vägkroppen ärdet enligt relevant att, som motionärerna,jämföra med den förslitning som 10 000 personbilaråstadkommer.Förekomsten av överlaster inom åkerinäringen äroroande, anser utskottet. Emellertid haråkerinäringen och skogsindustrin inlett ettsamarbete för att komma till rätta med problemet.Utskottet förutsätter att denna samverkan bedrivsmed intensitet och med en ambition från berördaparter att förbättra situationen. harockså frågan under uppsikt. Något riksdagensinitiativ i ämnet torde inte erfordras. Motion2001/02:T379 (s) avstyrks följaktligen.Turist- och beställningstrafik medbussUtskottets förslag i korthetTurist- och beställningstrafik med busserbjuder fördelar jämfört med motsvarandebiltrafik och bör därför uppmuntras. Menenligt utskottet bör det i första hand varaen fråga för kommuner och trafikhuvudmän attvidta de åtgärder som tillgodoserresenärernas krav på framkomlighet ochtillgänglighet och beaktarturistbusstrafikens intressen. Med dennamotivering avstyrks en motion (s) vari bl.a.föreslås att turist- och beställningstrafikmed buss skall klassificeras somkollektivtrafik.MotionenI motion 2001/02:T456 tar ()upp vissa frågor med anknytning till turist- ochbeställningstrafik med buss. Det förhållandet attsådan trafik inte definieras som kollektivtrafikinnebär nackdelar av olika slag. En sådan nackdel äratt bussarna inte har samma tillgång tillbussterminaler som bussar i lokal linjetrafik ellerannan tidtabellagd trafik och att de är utestängdafrån kollektivkörfälten. En annan nackdel är attverksamheten inte kommer i åtnjutande av statligtstöd till kollektivtrafikanläggningar. Enligtmotionären är turist- och beställningsbussenbetydligt mer miljövänlig och trafiksäker än bilen.Med hänsyn härtill bör all busstrafik klassas somkollektivtrafik, anser motionären (yrkandena 13).Motionären pekar också på de konkurrensnackdelar somdrabbar svensk turist- och beställningstrafikutomlands i form av skatter och avgifter. Någramotsvarande pålagor för utländska bussar vid körningi finns inte. Motionären efterlyser reglersom skapar rättvis konkurrens på det europeiskaturistbussområdet (yrkande 4).Vissa bakgrundsuppgifterNågon i författning eller i förarbeten fastslagendefinition av begreppet kollektivtrafik torde intefinnas. En begreppsbestämning som blivit gängse ärden som () använder i statistiska sammanhang. Där avsesmed kollektivtrafik i förväg organiserade ochregelbundet tillgängliga transporter som erbjudsallmänheten eller en särskild person enligt vissaregler. Av denna definition följer det någotparadoxala förhållandet att färdtjänstresor med baraen passagerare kan klassas som kollektivtrafik medanturist- och beställningstrafik med fullsatta bussarfaller utanför begreppet, eftersom kravet påregelbundenhet inte är uppfyllt.Beslut om vilka som får trafikera bussterminaler ochresecentrum tas av anläggningens ägare, som ofta ärtrafikhuvudmannen eller kommunen. På central nivåarbetar för ökad tillgänglighet, säkraresor och bytespunkter så ordnade att resenärernasbehov tillgodoses. I samarbete med har en handlingsplanutarbetats för långväga busstrafik där bl.a. frågorom attraktiva och trafiksäkra terminaler ochbytespunkter behandlas. I enlighet medhandlingsplanen har en rapport publicerats, Godaexempel på terminaler och bytespunkter för långvägabusstrafik (publikation 2001:64). Av denna framgåratt turist- och beställningstrafik på flera orterhar tillgång till bussterminaler och resecentrum,antingen kostnadsfritt eller mot avgift.Kollektivtrafikfiler får normalt användas avlinjetrafik samt mopeder och cyklar. Om de skallvara öppna även för annan trafik, t.ex. turist- ochbeställningstrafik, krävs en tilläggstavla. Beslutom lokala trafikföreskrifter inom det kommunalavägnätet tas av den kommunala trafiknämnden ellermotsvarande organ. säger sig se både för-och nackdelar med att turist- och beställningstrafikfår tillgång till kollektivtrafikfilerna. En nackdelkan vara att det uppstår förseningar och andraproblem för den tidtabellagda linjetrafiken.Motionärens uppgifter om beskattningen av turist-och beställningstrafik med buss synes korrekta.Enligt vad utskottet inhämtat krävs att utländskabussföretag som kör i t.ex. , ,och måste vara momsregistrerade.Efter varje resa skall momsdeklarationer inges.Systemen uppges vara så krångliga att svenskabussföretag måste anlita särskilda agenter somsköter kontakterna med de olika skattemyndigheterna.I , och debiteras såvälskatter som vägavgifter. Utländska bussföretag somkör i är däremot helt befriade från svenskaskatter och avgifter. Förutom torde Sverigevara det enda land som inte skatte- ochavgiftsbelägger utländsk turist- ochbeställningstrafik.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att motionären tar upp angelägnafrågor. Turist- och beställningsbusstrafik måste,som motionären hävdar, rimligen betraktas som ettmer trafiksäkert, energieffektivt och miljövänligtsätt att utföra persontransporter än motsvarandebiltrafik. Det finns mot den bakgrunden skäl attstimulera sådan trafik. Som framgår avbakgrundsredovisningen pågår också arbete med dennainriktning, såväl centralt inom som lokaltoch regionalt, t.ex. när det gäller att bereda platsför turist- och beställningsbussar vidbussterminaler och resecentrum. Man måste emellertidvara medveten om att utrymmet ofta är begränsat ochatt man ibland tvingas till svåra avvägningar mellanolika trafikintressen.