bet · GP01FIU19 · 2002-05-30 00:00:00 — Regeringen pekar på attkostnaden per barn i verksamheterna varierarstort mellan olika delar av landet. I mångakommuner har man försökt styra barnensnärvaro till vissa tider och minimera dentotala omsorgstiden. Skilda regler i dekommunala taxesystemen har inneburit storaskillnader i barnomsorgskostnader förfamiljerna. Uppgifterna i skrivelsen härrörfrån förhållandena fram till och med 2001.Regeringen framhåller att från och med 2002infördes maxtaxa inom förskoleverksamhetenoch skolbarnomsorgen i alla kommuner utomtvå och att maxtaxan innebär ett avgiftstaki verksamheterna.MotionenModeraterna invänder i motion 2001/02:Fi45(m) yrkande 10 mot genomförandet av reformenom maxtaxa. Man anser bl.a. att reformen ärunderfinansierad och att den innebär attoffentlig barnomsorg gynnas. En bredarereform som haft inriktningen på att ge allabarnfamiljer ökade möjligheter att väljakommunal barnomsorg, andra former avbarnomsorg eller att själva söka sinalösningar, hade varit bättre. Maxtaxangynnar ensidigt dem som efterfrågarsamhälleligt finansierad barnomsorg.Moderaterna framhåller också att i och medinförandet av maxtaxan begränsas ellerminskar möjligheten att påverka barnensvistelsetid. Effekten av reformen har blivitatt barnens vistelsetid ökat och kvaliteteni barnomsorgen påverkats negativt.Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om att i samband medriksdagens beslut om maxtaxans införande2002 beslutades också om att dels avsätta3,för att täcka dettotala kommunala intäktsbortfallet avmaxtaxan, dels bereda kommunerna som införmaxtaxa möjligheten att få del av årligamedel på förkvalitetssäkring av verksamheten. Medlenskall användas för personalförstärkningaroch kompetensutveckling av personal.Utskottet anser att det är för tidigt attuttala sig om reformens effekter vad gällerantalet barn och vistelsetider. De studiersom genomförts ger ingen tydligbild. kommer attpresentera sin uppföljning av maxtaxan ochde övriga reformerna inom barnomsorgen, dvs.förskoleverksamhet för arbetslösas ochföräldraledigas barn. Rapporten kommer attinnehålla en redovisning av kvantitativa,kvalitativa och ekonomiska effekter avförändringarna inom barnomsorgen. Det ärenligt utskottets uppfattning för tidigt attspekulera i fråga om konsekvenserna avmaxtaxan. Utskottet vill också peka påtidigare behandling av maxtaxans effekter,senast i betänkande 2001/02:UbU10 (s. 16).Med hänvisning till ovanstående anserutskottet att finansutskottet bör avstyrkamotionsyrkandet.Skolans finansiering ochresultatSkrivelsenI skrivelsen redovisar regeringen resultatenfrån grund- och gymnasieskolan vad avserandelen elever som uppnår behörighet tillgymnasieskolan respektive till högskolan.Andelen behöriga till gymnasieskolansnationella program av det totala antaletelever som avslutade år 9 är istort sett oförändrad jämfört med åretinnan. Däremot har andelen elever som inteuppnått målen i ett eller flera ämnen ökatnågot från 24,3 till . Våren 2001lämnade av eleverna 3gymnasieskolan med slutbetyg, en minskningmed sedan läsåret1999/2000. Av alla elever med slutbetyg hade84,behörighet för universitets- ochhögskolestudier, en ökning sedan föregåendeläsår . Störst varökningen på programmen med yrkesämnen, igenomsnitt . Knappt 92 %av alla elever gick på något av de 17nationella programmen eller ettspecialutformat program. Av eleverna 1gick på det individuellaprogrammet. Regeringen pekar också påSkolverkets attitydundersökning som visaratt de flesta elever trivs och känner sigtrygga i skolan men att alltfler elever isåväl som gymnasieskolan ocksåkänner sig allt mer stressade.MotionerFolkpartiet hävdar i motion 2001/02:Fi48(fp) yrkande 3 att det behövs betydandeförändringar av ansvarsfördelningen mellanstat och kommun när det gäller detekonomiska ansvaret för skolan. Ett teckenpå att kommunerna inte klarar av skolan ärenligt att av elevernainte får slutbetyg på gymnasiet. Vidare harkommunaliseringen av skolan inneburit attutbildningen inte är likvärdig över landetutan skillnaderna mellan kommunerna ärstora. anser att staten måstestå för finansieringen av skolan och att ennationell skolpeng skall införas. Skolpengenskall utbetalas till den skola som elevenväljer och variera utifrån elevens behov ochskolans förutsättningar.I motion 2001/02:Fi45 (m) yrkande 11 begärModeraterna ett tillkännagivande omkvaliteten i skolan. Enligt Moderaternafinns det anledning att känna oro införutvecklingen i . Andelen eleversom inte uppnått målen i harökat . I Pisa-undersökningen hamnar enligt på26 plats av 31 när det gäller ordning ochreda i skolan och enligt är detillavarslande att elevernas arbetsmiljö ärså dålig. Man pekar också på att avkommunerna inte upprättatkvalitetsredovisning. Av dessa var detdessutom som svarade motförordningens krav. Vidare hävdarModeraterna att det från såväl regeringenssida som från politiker och tjänstemän ikommunerna finns ett motstånd mot attfriskolor etablerar sig. Erfarenheterna avfriskolor är dock genomgående goda ochetableringen av friskolor borde tvärtomstimuleras. När en friskola etablerar sig ien kommun kan man konstatera att denkommunala skolan påverkats positivt.Moderaterna hänvisar också till skollagensregler om att likvärdiga villkor skall gällaför skolan i och invänder attkostnaderna för varierarkraftigt mellan enskilda kommuner.Moderaterna anser att det finns anledningatt känna oro även när det gällergymnasieskolan. av elevernalämnade gymnasieskolan utanslutbetyg. Av de elever som fick slutbetygfrån gymnasieskolan hade 84,6 %grundläggande behörighet för universitets-och högskolestudier. Ett av problemen ärenligt den teoretisering somskett av gymnasieskolan i och med att allaelever skall ha högskolebehörighet. Dettautestänger många elever med "praktisk"begåvning som det likriktarutvecklingen av gymnasieskolan.Utskottets bedömningUtskottet anser att rådandeansvarsfördelning mellan stat, kommun ochskola är adekvat. Enligt gällande styrsystemskall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor. Bästlämpade att fatta beslut som berör lokalaförhållanden och enskilda skolor är de somnärmast berörs, dvs. kommunen respektiveskolorna själva. När det gäller frågan ominförandet av skolpeng har utskottet vid ettflertal tillfällen behandlat och avstyrktdetta. har varje gång avslagityrkandena, senast i samband med behandlingenav betänkande 2001/02:UbU10 (s. 25).Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Införandet av en nationell skolpeng gerenligt utskottets uppfattning inte degrundläggande förutsättningarna för attkraven på en likvärdig skola av hög kvalitetför alla elever skall kunna uppfyllas.Resurser till skolans verksamhet skallenligt utskottets uppfattning fördelas medutgångspunkt i behov som enskilda elever,olika grupper av elever och skolor faktiskthar. Det är därför inte rimligt att införaen central resursfördelning. Utskottet vill,liksom vid tidigare behandling av frågan,betona att skolans verksamhet måste varautformad så att den genom stöd och stimulansger varje elev möjlighet att nå målen och iövrigt utvecklas efter sina förutsättningar.När det gäller skolans resultat villutskottet inledningsvis framhålla attelevernas kunskaper måste stå i centrum iskolans verksamhet. Det är inte acceptabeltatt så många elever inte når målen.Utskottet konstaterar dock att mångainsatser nu görs för att uppnå en ökadmåluppfyllelse. Genom beslut(bet. 2000/01:UbU1, s. 41-42) om bidrag tillpersonalförstärkningar i skola ochfritidshem pågår en storekonomisk satsning på skolan. Under enfemårsperiod ökar resurserna med sammanlagt17,5 miljarder. har en viktiguppgift tillsammans med kommunerna attförstärka kvalitetsarbetet så attmåluppfyllelsen kan förbättras. Utskottetvill betona lärarnas roll i genomförandet aven skola med höjd kvalitet. Den nyalärarutbildningen ger bl.a. en starkareanknytning till forskningen inom detutbildningsvetenskapliga området.Vad gäller högskolebehörighet som mål förgymnasieskolan och frågan om praktisk ochteoretisk inriktning av gymnasieskolan,hänvisar utskottet till det pågående arbeteti (dir. 2000:35).Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senastden . Utskottet hänvisarockså till tidigare behandling av dennafråga i betänkande 2001/02:UbU9 (s. 12).Även frågan om elevernas arbetsmiljö harbehandlats under innevarande (bet.2001/02:UbU6, s. 7-9). I betänkandetunderstryker utskottet att en godarbetsmiljö i skolan är en viktigförutsättning för elevernas lärande ochderas psykiska och fysiska hälsa. Utskottetavstyrkte dock ett antal yrkanden som rördearbetsmiljön med hänvisning till dels attregeringen har för avsikt att initiera enöversyn av arbetsmiljölagen, dels attSkollagskommittén har i uppdrag att se överfrågor om arbetsmiljön (dir. 1999:15).Kommittén skall redovisa sitt arbete senastden . Utskottet har ingenannan uppfattning nu.Utskottet vill slutligen hänvisa tillbetänkande 2001/02:UbU7 (s. 13) när detgäller friskolornas ställning. Utskottetframhöll där att en grundläggandeförutsättning när det gäller att skapa enskola för alla är att villkoren förfriskolor och offentliga skolor görsrättvisa och likvärdiga. beslutmed anledning av detta betänkande innebarförtydliganden av regelsystemet i enlighethärmed.Med hänvisning till ovanstående anserutskottet att finansutskottet bör avstyrkamotionsyrkandena.Information om drogerMotionenFolkpartiet framhåller i motion 2001/02:Fi48(fp) yrkande 4 att det är betydligt lättareatt få tag på narkotika än vad falletvar . Eftersomdrogmissbruket och alkoholkonsumtionentilltar är det oroväckande när alltfler barninte längre får någon information omalkohol. Detta kan enligt bidratill en förvärrad situationen även inom denkommunala sektorn under kommande år.Samtliga elever i mellanstadiet måste fådroginformation, men även andra bör komma ifråga. Varje skola bör därför, i samarbetemed föräldrar, socialtjänst och polis,åläggas att införa en drogpolicy i syfte attupptäcka och åtgärda narkotikamissbruk.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat motionerrörande skolans ansvar för ANT-information(bet. 2001/02:UbU10, s. 49-51). Utskottetunderströk då skolans viktiga roll när detgäller sådan information. Vidare hänvisadeutskottet till läroplanen för detobligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) därdet anges att rektor har ett särskilt ansvarför att ämnesövergripande kunskapsområdenintegreras i undervisningen. Sådana områdenär exempelvis riskerna med tobak, alkoholoch andra droger. Vidare hänvisades tillpågående arbete med att förbättra ANT-undervisningen i skolan. Utskottet gör ingenannan bedömning i frågan . Med hänvisningtill ovanstående anser utskottet attfinansutskottet bör avstyrkamotionsyrkandet.Utbildning och integrationSkrivelsenRegeringen redovisar i skrivelsen att deflesta kommuner anordnar svenska förinvandrare (sfi) i egen regi, oftast ianslutning till den kommunalavuxenutbildningen. Andelen kommuner somlägger ut verksamheten på annan anordnare,t.ex. folkhögskola eller studieförbund,fortsätter att öka svagt. harfått i uppdrag att utarbeta förslag till nyakursplaner för sfi samt stödja projektrörande nya samarbetsformer mellan sfi ochandra aktörer inom verksamheten förintegration av invandrare. skallvidare, i samråd med ochSvenska kommunförbundet, undersöka hur sfiför högutbildade invandrare kan anordnas ihögskolemiljö. Regeringen redovisar ocksåstudieresultaten från sfi. Av dem sompåbörjade sina studier /99 hade37 % avslutat sina studier genom att uppnåden s.k. sfi-nivån /01, 6 %avslutat utbildningen utan sfi, 46 %avbrutit utbildningen och fortsatt sinastudier.MotionenI motion 2001/02:Fi45 (m) yrkande 12framhåller att språket äravgörande och en av hörnpelarna församhällsaktivitet och sociala relationer. Istället för dagens sfi bör enligtModeraterna ett checksystem införas. Genomett sådant system ges individen makt ochmöjlighet att, utifrån sina egna behov,hitta en utbildning som passar. Vidare anserman att måste bättre ta tillvarakunskaper och utbildning som invandradepersoner har med sig. Valfriheten måste ökai kombination med en resursöverföring direktriktad mot utsatta grupper genom enindividuell kompetensutvecklingspeng. På såvis kan individen själv efterfråga detjänster som han eller hon anser sig behöva.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat frågan om införandet av s.k. sfi-check, senast i betänkande 2001/02:UbU10 (s.57) och i ett yttrande över regeringensskrivelse om integrationspolitiken(2001/02:UbU2y, s. 3). Utskottet avstyrktedå införandet av en sfi-check. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag.Utskottet finner ingen anledning att nuändra uppfattning.Vad gäller frågan om att tillvaratainvandrade personers kunskaper ochutbildning har denna fråga också nyligenbehandlats av utskottet (2001/02:UbU2y, s.7-8). Utskottet framhöll då betydelsen avett väl fungerande system för validering avutbildning och andra kunskaper. Utskottetpekade på den validering av utbildningar somgörs av bl.a. . Vad gällervalidering av yrkeskunskaper hänvisadeutskottet till att regeringen har för avsiktatt presentera en proposition i denna frågaunder /03. Utskottet ser ingenanledning att nu ändra sittställningstagande. Med hänvisning tillovanstående anser utskottet attfinansutskottet bör avstyrkamotionsyrkandet.Stockholm den 16 maj 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter hardeltagit i beslutet: JanBjörkman (s), Britt-MarieDanestig (v), (), (), (), Per (),(),(), LennartGustavsson (v), ErlingWälivaara (kd), (), GunnarGoude (mp), (), (),() ochNils-Erik ().Avvikande meningar1. Förskola och barnomsorgav (), Per (),() och AndersSjölund (m).Moderaterna anser att reformen om maxtaxa ärunderfinansierad. Maxtaxans införandeinnebär också att offentlig barnomsorggynnas varvid många av de alternativadriftformerna inom barnomsorgen med egnaavgiftssystem och mycket eget arbetemissgynnas. Det hade varit bättre med enbredare reform som hade haft inriktningenatt ge alla barnfamiljer ökade möjligheteratt välja barnomsorg, andra formerav barnomsorg eller att själva söka sinalösningar. I och med införandet av maxtaxanbegränsas eller minskar dessutom möjlighetenför kommunerna att påverka t.ex. barnensvistelsetid inom barnomsorgen. Effekten avmaxtaxan har redan blivit att barnensvistelsetid ökat och kvaliteten ibarnomsorgen har påverkats negativt.Riksdagen bör således bifalla motion2001/02:Fi45 yrkande 10.2. Skolans finansiering ochresultatav (), Per (),(), () och ().Moderaterna och anser att enbetydande förändring av ansvarsfördelningenmellan stat och kommun bör ske på skolansområde. Andelen elever som inte uppnår målenför har ökat till ochandelen som inte får slutbetyg frångymnasiet har ökat till . senaste siffror är det ännuhögre - av eleverna får inteslutbetyg. Vi har av detta dragit slutsatsenatt kommunerna inte klarar skolan.Utbildningen är inte heller likvärdig överlandet. visar att det är storaskillnader mellan kommunerna. Staten måstedärför stå för finansieringen av skolan såatt alla skolor ges lika möjlighet att klaraav sitt uppdrag. En nationell skolpeng börinföras som innebär att en peng betalas uttill den skola som eleven själv väljer.Pengen skall variera utifrån elevens behovoch skolans förutsättningar. börsåledes bifalla motion 2001/02:Fi48 yrkande3.Moderaterna och anser attfinns anledning att känna oro förutvecklingen i . Det ärnödvändigt med en serie reformer i syfte attförbättra resultat. Andelenelever i som inte uppnått måleni ett eller flera ämnen har ökat från 24,3 %våren 2000 till våren 2001.Regeringen framhåller att enligtOECD:s Pisa-undersökning hävdar sig väl ijämförelse med andra nationer när det gällerläsförståelse, matematik ochnaturvetenskapligt kunnande. Att Sverigehamnar på plats 26 av 31 när det gällerordning och reda i skolan väljer regeringendock att förbigå med tystnad. Det är mycketillavarslande att arbetsmiljön i skolan ärså dålig. Vidare har av kommunerna inteupprättat kvalitetsredovisning för år 2000.Av dessa 207 redovisningar var det dessutombara som svarade mot förordningenskrav.Vi hävdar också att det finns ett motståndmot att friskolor etableras, inte minst hosregeringen. Motståndet är också stort imånga kommuner, såväl bland politisktförtroendevalda som bland tjänstemän.Erfarenheterna av friskolor är dockgenomgående goda. Inte minst det faktum attnär en friskola etablerar sig i en kommunhar man kunnat konstatera att den kommunalaskolan påverkats positivt. Detta borde ledatill att utvecklingen mot fler friskolorstimuleras och inte motarbetas som . Vivill också peka på skollagens regler attlikvärdiga villkor skall gälla för skolan iSverige. varierar kostnadernakraftigt för mellan enskildakommuner. Till en del kan variationernaförklaras av olikheter i investeringar,sociala faktorer, åldersstrukturer,geografiska faktorer, kommunernas storlekm.m. Enligt vår mening finns också orsakernaatt söka bland annat i vilka prioriteringarsom gjorts, fastighetsbolag på obestånd,höga administrativa kostnader och dåligtkommunalpolitiskt ledarskap, politiskdetaljstyrning, brist på upphandling samtdålig ekonomi i kommunerna.Moderaterna och anser ocksåatt situationen i gymnasieskolan geranledning till oro. av elevernalämnade gymnasieskolan utanslutbetyg. Av de elever som fick slutbetygfrån gymnasieskolan hade 84,6 %grundläggande behörighet för universitets-och högskolestudier. Vi vill också peka påatt det individuella programmet är dettredje största "programmet", vilket äroroande och visar att skolan inte klarar aven viktig del av sin uppgift. Ett avproblemen är den teoretisering som skett avgymnasieskolan i och med att målet är attalla elever skall ha högskolebehörighet. Detutestänger många elever med "praktisk"begåvning som det likriktarutvecklingen i gymnasieskolan. börsåledes bifalla motion 2001/02:Fi45 yrkande11.3. Information om drogerav ().Folkpartiet vill peka på att drogmissbruketoch alkoholkonsumtionen tilltar. ärdet betydligt lättare för unga att få tag inarkotika än vad fallet var för fem årsedan. Därför anser jag att det äroroväckande när barn inte längre får någoninformation om alkohol och narkotika. Dettakan bidra till en förvärrad situation äveninom den kommunala sektorn under kommandeår. Utvecklingen måste vändas och varje elevhar rätt att gå i en drogfri skola. Samtligaelever i mellanstadiet måste fådroginformation. Även andra ålderskategorierbör dock också komma i fråga förinformationsinsatser och alla skolor bördärför åläggas att, i samarbete medföräldrar, socialtjänst och polis, införa endrogpolicy i syfte att upptäcka och åtgärdanarkotikamissbruk. bör såledesbifalla motion 2001/02:Fi48 yrkande 4.4. Utbildning och integrationav (), Per (),(), () och ().Moderaterna och hävdar attspråket är avgörande och en av hörnpelarnaför samhällsaktivitet och socialarelationer. I stället för dagenssvenskundervisning för invandrare bör ettchecksystem införas vilket innebär attbetalningen följer elevens val och där olikautbildningsanordnare kan verka. Dagenssvenskundervisning för invandrare måstebygga på ett individualiserat synsätt, dåinvandrares skiftande bakgrund ochförutsättningar varierar starkt. Genom ettsådant system ges individen makt ochmöjlighet att, utifrån sina egna behov,hitta en utbildning som passar. Vi anserockså att bättre måste ta tillvarakunskaper och utbildning som invandradepersoner har med sig. Nya vägar måste prövasoch valfriheten måste öka i kombination meden resursöverföring direkt riktad motutsatta grupper genom en individuellkompetensutvecklingspeng. På så vis kanindividen själv efterfråga de tjänster somhan eller hon anser sig behöva. Riksdagenbör således bifalla motion 2001/02:Fi45yrkande 12.