bet · GO01KU12 · 2002-02-22 00:00:00 — I uppdraget ingår däremot inteuttryckligen frågan om att jämställa uppdrag ikommunala företag med andra kommunala uppdrag såvittavser förhållandena för de förtroendevalda.Utskottet anser att även denna fråga bör utredas ochföreslår att detta med anledning av motion2000/01:K256 (v) ges regeringen till känna.I fråga om möjligheten för den som flyttar till enannan kommun att behålla förtroendeuppdrag i enkommun, där han eller hon har varit bosatt,vidhåller utskottet sin tidigare inställning. Såvittavser ungdomar som börjat studera på annan ort änden där de valts till förtroendeuppdrag anserutskottet att arbetet inom Kommundemokratikommitténbör avvaktas. Motionerna 2000/01:K385 (m) och2000/01:K362 (fp) avstyrks därmed.IndelningsfrågorMotionerFrågor om indelningen i kommuner och landsting tasupp i tre motioner.I motion 2000/01:K235 av och (kd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivandetill regeringen om att indelningslagen bör ändras såatt Kammarkollegiet skall bemyndigas att företa enutredning om den kommun som berörs inte motsättersig en sådan.I motion 2000/01:Bo223 av m.fl. (c)yrkande 2 (delvis) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommundelningar. Motionärernahänvisar till pågående försök med lokal förvaltning,stadsdelsnämnder och egenförvaltning och anser attdessa försök bör permanentas samt att lokalförvaltning och egenförvaltning bör bli regel mer änundantag. Ett sätt att uppnå ett större engagemanghos invånarna kan enligt motionärerna vara atttillåta bildandet av nya kommuner istorstadsområdena.I motion 2000/01:Ju247 av m.fl. (m)yrkande 1 föreslås att beslutar begära attregeringen lägger fram förslag till ändring avkommunallagen vad avser indelning av landsting.Motionärerna hänvisar som bakgrund till sin begärantill omständigheterna kring bildandet av VästraGötalands län.BakgrundSverige är enligt kommunallagen indelat i kommuneroch landsting. Varje landsting omfattar enligt 1kap. 2 § denna lag ett län, om inte något annat ärsärskilt föreskrivet.Den kommunala indelningen regleras i lagen(1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting (indelningslagen).Enligt 1 kap. 1 § indelningslagen skall en ändringför att komma till stånd antas medföra beståendefördel för en kommun eller en del av en kommun ellerandra fördelar från allmän synpunkt. Vid prövning avfrågan om indelningsändring skall särskild hänsyntas till önskemål och synpunkter från den eller dekommuner som närmast berörs av ändringen. Om ensådan kommun motsätter sig en indelningsändring, fårbeslut om ändring meddelas endast om det finnssynnerliga skäl. Särskilda hänsyn skall också tastill befolkningens önskemål och synpunkter. Beslutom ändring fattas av regeringen eller i vissa fall -en indelningsändring som behövs på grund avoregelbundenhet i indelningen eller med hänsyn tillfastighetsförhållandena och inte föranlederekonomisk reglering mellan kommuner - avKammarkollegiet. Kammarkollegiet får avslå enansökan om indelningsändring om det finner attändringen inte bör ske.Det praktiska förfarandet inför ett beslut omdelning av en kommun regleras i 20-26 §§indelningslagen. Fråga om ändring i den kommunalaindelningen väcks av en kommun eller medlem av enkommun som skulle beröras av förändringen. Ansökanskall ges in till Kammarkollegiet. Regeringen,Kammarkollegiet och kan ta upp enfråga om ändrad indelning på eget initiativ.Kammarkollegiet skall göra den utredning som behövseller överlämna åt att göra enutredning. Kammarkollegiet får vid behov uppdra åten särskild utredare att göra en utredning. Samrådskall ske med berörda kommuner vid utredningen. Närdet finns särskilt skäl skall en särskildundersökning, efter beslut av Kammarkollegiet ellerlänsstyrelsen, göras om befolkningens inställningtill en ändrad indelning. Om utredningen visar atten indelningsändring bör göras, skall ett förslagupprättas till ändring samt till den ekonomiskaregleringen m.m. Regeringen fattar därefter beslutom indelningsändringen.När det gäller förutsättningarna för enindelningsändring framhölls i förarbetena tillindelningslagen (prop. 1978/79:157) att en ändringinte bör få genomföras utan att det från allmänsynpunkt föreligger objektivt bärande skäl för den.På grund av de skilda förhållanden som gäller frånfall till fall var det inte möjligt att dela uppindelningsändringar i väl avgränsade kategorier förvilka bestämda förutsättningar för genomförandet aven ändring skall gälla. Föredragande statsrådetframhöll att bestämmelsernas huvudsyfte bör vara attsäkerställa att olika intressen som vägs motvarandra beaktas i tillräcklig utsträckning. Vilkaskäl för en indelningsförändring som måste föreliggaoch hur tungt de skall väga i förhållande tilleventuella skäl mot en ändring måste i huvudsaköverlämnas åt praxis. Bestämmelsen omförutsättningarna för en indelningsförändring bordeinte innehålla någon exemplifiering avomständigheter som kunde utgöra skäl för enindelningsändring. I stället borde som en allmänförutsättning för en ändring gälla att ändringenkunde antas medföra bestående fördel för en kommuneller del av kommun eller andra fördelar från allmänsynpunkt. En grundtanke borde vidare vara attkommunernas inställning borde ges särskilt stortyngd.Indelningen i landsting får ändras, om det intefinns hinder mot en ändring i länsindelningen och omändringen kan antas medföra bestående fördel för ettlandsting eller en del av ett landsting eller andrafördelar från allmän synpunkt. Beslut fattas avregeringen eller i vissa fall av har, som nämnts ovan iavsnittet om kommundelsfrågor, diskuterat frågan omkommundelning. Utredningen menar att den svåramålkonflikten mellan ekonomisk bärkraft ocheffektivitet å ena sidan och medborgarinflytande åden andra bör lösas genom att dela kommuner.Därigenom får man ett sammanhållet ansvar förskatter och verksamhet inom kommunerna. Samtidigtmåste känslan för solidariteten fördjupas, så attexempelvis storstädernas starka socioekonomiskasegregering inte får orättfärdiga genomslag i frågaom resursfördelning.I uppdrag, som harföregåtts av en begäran av på utskottetsförslag (bet. 1998/99:KU21), ingår att göra enöversyn av bestämmelserna i indelningslagen, i vilkaförutsättningarna för att genomföra enindelningsändring läggs fast, samt föreslå deändringar som kan anses motiverade.Kommittén skall därför se över hur de procedurersom har samband med kommundelningar kan underlättas,dvs. hur ärendena utreds, vem som beslutar samtmöjligheten att genomföra en snabb indelningsändringnär beslut väl fattats. Kommittén skall också göraen utvärdering av de allmänna kommunaldemokratiskaerfarenheterna från de kommundelningar somgenomförts under 1990-talet.Utskottets bedömningUtskottet anser att Kommundemokratikommitténsöversyn av bestämmelserna i indelningslagen böravvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionerna2000/01:K235 (kd) yrkande 3, 2000/01:Ju247 (m)yrkande 1 och 2000/01:Bo223 (c) yrkande 2 i dennadel.Kommunalförbund över nationsgränserMotionerFrågan om kommunalförbund över nationsgränser tasupp i två motioner.I motion 2000/01:K208 av och () föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag till ändring av lagenom kommunalförbund så att kommunalförbund kan bildasöver nationsgränserna. Motionärerna hänvisar tillpågående samarbete mellan kommun i Sverigeoch kommun i . Samarbetet skulleunderlättas både ekonomiskt och administrativt omett gemensamt kommunalförbund kunde bildas i ställetför att, som , den ena kommunen får stå somhuvudman och den andra betala sin del i verksamhetentill den andra kommunen.I motion 2000/01:K371 av ochBirgitta () föreslås att görtillkännagivanden dels om bildandet avkommunalförbund eller annan lämplig juridisk personmellan och kommuner (yrkande 1),dels om instiftande av försöksprojekt i avvaktan påatt lagstiftningen träder i kraft (yrkande 2).Motionärerna anför att möjligheten tillkommunalförbund över gränserna krävergrundlagsändring, som tar tid, och att därförförsöksprojekt bör inledas. De anför vidare att denfinska regeringen ligger långt framme med förslagtill lagstiftning men avvaktar ett svensktställningstagande.BakgrundSom nämnts ovan regleras också kommunalförbund ikommunallagen, främst 3 kap. 20-28 §§. Kommuner ochlandsting får bilda kommunalförbund och lämna övervården av kommunala angelägenheter till sådanaförbund. Som beslutande församling i ett sådantförbund skall det finnas förbundsfullmäktige elleren förbundsdirektion som valts avförbundsmedlemmarna. skall ha enförbundsordning med närmare bestämmelser omförbundet. I den mån det inte finns särskildabestämmelser för kommunalförbund gäller normaltbestämmelserna för kommuner och landsting itillämpliga delar.PARK ger i sitt betänkande Regionalt folkstyre ochstatlig länsförvaltning en beskrivning av län somsamarbetar med nya samverkansformer övernationsgränser. Utredningen noterar att det finns enlång tradition av samarbete i gränsregionerna iNorden och att detta samarbete numera omfattar helaEU. Samarbetet har utvecklats tillatt omfatta inte enbart gränsregioner utan ocksåregioner och länder utan gemensamma gränser men oftamed gemensamma intressen.Från har inhämtats att frågan omsamverkan över nationsgränser har uppmärksammats ochatt arbete pågår med att försöka finna former föratt underlätta sådant samarbete som sker mellanHaparanda och kommuner. Samråd har ocksåhållits mellan vederbörande enheter inom de svenskaoch de finska departementen.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att arbete pågår inomRegeringskansliet för att försöka nå en lösning påden fråga om samarbete över nationsgränser sommotionärerna aktualiserar. Någon åtgärd frånriksdagens sida är inte påkallad, och utskottetavstyrker motionerna 2000/01:K208 (m) och2000/01:K371 (s) yrkandena 1 och 2.Allmänna demokratifrågorDelaktighetsfrågorMotionerFlera motioner tar upp delaktighetsfrågor meraallmänt.I motion 1999/2000:A230 av m.fl. (fp)yrkande 25 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om politisk makt. Den yttersta yttringenav vanmakt och utanförskap är det lågavaldeltagandet i de utsatta bostadsområdena. Detfinns ett samband mellan makten över den egnavardagen och makten över samhällets framtid. Enförklaring till att invandrarnas valdeltagande harsjunkit kan enligt motionärerna ligga i det lågaantalet invandrare i de politiska församlingarnasåväl på nivå som på riksnivå. Personvaletger nya möjligheter för väljarna. Partierna måste,om de vill lyckas, ändra sina arbetsformer och öppnasig. Många invandrare bor i storstädernas förortermed stadsdelsnämnder, men de har inte rätt att väljasina egna företrädare. Direktvalda stadsdelsnämnderoch ökade inslag av personval är några viktigaförändringar. Lokalt förankrade politiker ochpolitiska församlingar ger verkliga möjligheter tilllokalt självstyre och lokal utveckling. Lika viktigtär det att utforma det vardagliga politiska arbetetsom en ständig dialog med invånarna, att partiernautvecklar stora lokala nätverk och att de ständigtsöker inspiration i kontakterna med allamedmänniskor.I motion 2000/01:K284 av m.fl. (fp)föreslås att begär att regeringen låterutforma ett arbetsprogram som stimulerar tilldemokratiskt utvecklingsarbete och en bredarefolklig politisk representation.I motion 1999/2000:K329 av () begärsett tillkännagivande till regeringen om demokratioch valdeltagande . Motionären pekar medoro på att invandrare i mycket mindre utsträckningän andra delar av befolkningen vill utnyttja sindemokratiska rättighet att rösta och attinvandrarbarn känner sig mindre delaktiga isamhället. Motionären anför att passivitet, vanmaktoch ont i magen måste bytas till egenmakt,självförtroende och engagemang. Det görs delvisgenom att man satsar mer pengar på de barn sombehöver det, men det handlar förstås också om att gebarnen inflytande över sin situation.I motion 2000/01:K246 av och (s) föreslås att tillkännager förregeringen behovet av särskilda insatser inför valet2002 i syfte att engagera fler personer med utländskbakgrund i politik, samhällsdebatt ochvaldeltagande, med en särskild inriktning påungdomar.I motion 2000/01:K388 av ()föreslås att tillkännager behovet avåtgärder för att ökavaldeltagandet och delaktigheten i demokratin.Motionären framhåller behovet av att snabbt få uppvaldeltagandet i områden och hos grupper därvaldeltagandet är katastrofalt lågt. Detta börske med hjälp av de nätverk som finns, med en bredfolkbildningskampanj och med speciella insatser förvissa grupper. Motionären framhåller vidare behovetpå lång sikt av stöd till föreningsliv ochmöteslokaler för att skapa mötesplatser för politiskdebatt och dialog mellan människor.I motion 2000/01:K389 av och () föreslås att tillkännager förregeringen behovet av att i arbetet meddemokratifrågorna särskilt uppmärksamma de äldresinflytande. Motionärerna betonar att det ärangeläget att den demokratidebatt och det arbete somgörs med anledning av rapportockså beaktar frågorna om de äldres inflytande.I motion 2000/01:K248 av ()föreslås att tillkännager för regeringenatt den som blir röstberättigad och valbar tillförtroendeuppdrag i det allmännas tjänst bör få ensärskild handling som bekräftar detta. Motionärenanser att en sådan symbolhandling tillsammans medenkla uppgifter om hur valet går till skulle bidratill att påminna ungdomar och deras kamrater om attmyndighetsdagen inte bara är för gladakamratträffar utan också när man måste delavuxensamhällets ansvar för demokratin. Samma glädjeav att hälsas välkomna i det gemensamma ansvaret förden svenska demokratin bör enligt motionären deutländska medborgare ha som blir svenska medborgareeller i landet blir röstberättigade ochvalbara till förtroendeuppdrag i kommuner ochlandsting.I motion 2000/01:K401 av m.fl.(mp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om ungdomsråd. Motionärerna anför attungdomsråd är en särlösning för att ge ungainflytande och att det finns risk för skendemokrati.De syften och mål som gäller för ungdomsråd ochungdomsparlament måste därför vara mycket tydliga,och motionärerna pekar på möjligheten att geungdomsråden förslagsrätt till kommunfullmäktige. Isamma motion yrkande 10 begärs ett tillkännagivandeom demokratibokslut m.m. Motionärerna anför attdemokratibokslut, där man går igenom vilkamöjligheter medborgarna har haft att ta del av ochpåverka beslut, kan bli ett komplement till dennaturekonomiska resultatredovisning eller de grönaräkenskaper som flera kommuner bilägger sinabokslut.UtredningarDemokratiutredningens och Demokratidelegationensarbete har redovisats ovan.I framhålls attbarns och ungdomars inflytande och betydelsen avkön, utländsk bakgrund samt funktionshindergenomgående skall belysas i de undersökningar ochanalyser som kommittén genomför. Uppdraget, somockså har redovisats ovan, innefattar bl.a.följande.Kommittén skall lämna förslag på åtgärder som kanunderlätta för funktionshindrade medborgare att åtasig och genomföra politiska förtroendeuppdrag och iövrigt få insyn i och goda möjligheter att delta iden kommunala verksamheten. Särskilt skalltillgången på stöd i olika former, t.ex. IT-stöd ochbehovet av resurspersoner, beaktas.Kommittén skall lämna förslag på åtgärder som kanunderlätta för personer med utländsk bakgrund attåta sig och genomföra politiska förtroendeuppdragoch i övrigt få insyn i och goda möjligheter attdelta i den kommunala verksamheten. Utgångspunktenför dessa åtgärder skall vara attrepresentativiteten bland de förtroendevalda skallförbättras i förhållande till samhällets etniska ochkulturella mångfald.Kommittén skall lämna förslag på hur barn ochungdomar kan göras mer delaktiga i den kommunalademokratin och också ge barn och ungdomar bättrekunskaper om hur den kommunala förvaltningen ochpolitiken fungerar.Kommittén skall studera erfarenheterna av de försöksom gjorts med kommunala ungdomsråd och utifråndetta föra en diskussion om hur ungdomsråd skallkunna användas i större utsträckning som ett sättatt öka ungdomars erfarenheter av och kunskap om denkommunala demokratin och hur ungdomars inflytandeoch delaktighet i denna kan förbättras.Kommittén skall studera de försök som gjorts meds.k. demokratibokslut i syfte att vinna erfarenheterför regeringens fortsatta arbete med att följaförnyelsearbetets konsekvenser för demokrati ochrättssäkerhet. Kommittén skall studeraerfarenheterna i de försök som gjorts i arbetet medmedborgarpaneler och utifrån detta föra endiskussion om hur dessa skulle kunna användas istörre utsträckning.Utskottets bedömningDe flesta av de frågor som tas upp i motionernabehandlas av och i arbetet inomDemokratidelegationen. I Kommundemokratikommitténsdirektiv nämns särskilt att lämna förslag tillåtgärder för att underlätta för olika grupper attvara delaktiga i beslutsfattande. Särskilt nämnsockså demokratibokslut, ungdomsråd och ungdoms-paneler. Utskottet anser att resultatet avkommitténs arbete, liksom arbetet inomDemokratidelegationen och beredningen avDemokratiutredningens betänkande, bör avvaktas ochavstyrker motionerna 1999/2000:A230 (fp) yrkande 25,2000/01:K284 (fp), och 2000/01:K401 (mp) yrkandena 3och 10, 1999/2000:K329 (s), 2000/01:K246 (s),2000/01:K248 (s), 2000/01:K388 (s) och 2000/01:K389(s).Relationen mellan politisk och verkställande maktMotionI motion 1999/2000:K230 av ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om enstudie av relationen mellan den politiska och denverkställande makten. Motionären hänvisar till enstudie av fil. drEva Haldén, där författaren funnit en problematiskrelation mellan politikerna och försvarsledningen.Författaren påtalar risken för bristande förtroendemellan dem som fattar beslut om politiska reformeroch dem som skall genomföra reformerna och att ettsådant bristande förtroende i sin tur bidrar tillminskning av allmänhetens förtroende för politikeroch det demokratiska beslutsfattandet. Ett bristandeförtroende kan också ligga bakom täta byten avverkschefer med följande effektivitetsförlust. Envetenskaplig studie bör enligt motionären göras iämnet och kopplas till en studie över relationenmellan landstingspolitiker och sjukhusdirektörer.Utskottets bedömningFörhållandet mellan politiker och tjänstemän hörtill de frågor som bör diskuteras inom en levandedemokrati. Utskottet kan nämna att de har tagits uppbåde inom och tidigare inomFörvaltningspolitiska kommissionen (se exempelvisLekmannastyre i experternas tid, SOU 1998:102, och Idemokratins tjänst, SOU 1997:28) och att SNSpublicerat en undersökning av forskare medanknytning till statsvetenskapliga institutionen vidStockholms universitet, Makthavare i fokus, 1999.Enligt utskottets mening är något sådanttillkännagivande till regeringen som motionärenföreslår inte påkallat. Utskottet avstyrker motion1999/2000:K230 (fp).Individens ställningMotion m.m.I motion 2000/01:So299 av m.fl. (m)yrkande 6 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen omindividens rättsliga ställning. Motionen rörvalfrihet och inflytande för handikappade.Motionärerna anser att, i stället förhandlingsplaner på området, andra länderserfarenheter av att i ökad utsträckning användacivilrättsliga regler för att stärka den enskildesställning i samhället bör studeras. De framförvidare förslaget att slå ihop olikaombudsmannaverksamheter till en enda myndighet föratt förstärka ombudsmannafunktionen.Riksdagen beslöt på förslag avkonstitutionsutskottet (bet. 2000/01:KU3) medanledning av motioner att ge regeringen till kännaatt frågan om förutsättningarna för att slå sammannågra av eller samtliga av de ombudsmän som ärunderställda regeringen till en institution börundersökas.Utskottets bedömningUtskottet hänvisar till nämndatillkännagivande om att förutsättningarna att slåsamman vissa ombudsmannafunktioner bör utredas ochavstyrker därmed motion 2000/01:So299 (m) yrkande 6.Likhet inför lagen och kulturell bakgrundMotionI motion 1999/2000:K351 av ()yrkande 1 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om allas likhet inför lagen. Motionärenkritiserar ett domstolsavgörande i ett mål omserveringstillstånd. Hon anför att innehavaren av enkinarestaurang behandlats annorlunda med hänvisningtill den kinesiska kulturen och att det ärgrundläggande för allt integrationsarbete att allaär lika inför lagen oavsett kulturell bakgrund.Utskottets bedömningPrincipen om allas likhet inför lagen ärgrundläggande i vårt rättssystem. Utskottet anserinte att något tillkännagivande till regeringen omdetta är påkallat, och utskottet avstyrker motion1999/2000:K351 (kd) yrkande 1. beträffande grundlagsreglering av denkommunala självstyrelsenatt avslår motionerna 1998/99:K225, 1999/2000:K204yrkande 5, 1999/2000:K206 yrkande 18,1999/2000:K211 yrkandena 1 och 2,1999/2000:K254, 1999/2000:Fi50 yrkande 3,2000/01:K303 yrkande 3, 2000/01:K396 yrkande 3och 2000/01:K397 yrkande 13,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande kommuners rätt att överlåtaegendomatt avslår motionerna 2000/01:K391 och2000/01:K401 yrkande 8,3. beträffande kommuner och miljöstyrandeavgifteratt avslår motion 1999/2000:T208 yrkande 7,res. 2 (v, mp)4. beträffande ändrad regionalansvarsfördelningatt avslår motionerna 1999/2000:K2042000/01:K231, 2000/01:K235 yrkande 1,2000/01:K258 yrkandena 1 och 2, 2000/01:K327yrkandena 1 och 2, 2000/01:K397 yrkandena 7-10,2000/01:K401 yrkande 11, 2000/01:So358 yrkande1, 2000/01:N263 yrkandena 12 och 13,2000/01:N268 yrkandena 23 och 24, 2000/01:N383yrkande 32 och 2000/01:Bo308 yrkandena 1 och 3,res. 3 (c)5. beträffande landstingens rollatt avslår motionerna 1999/2000:K206res. 4 (m)6. beträffande direktval tillkommundelsnämnderatt avslår motionerna 2000/01:K232,7. beträffande lokala folkomröstningaratt avslår motionerna 2000/01:K313, 2000/01:K397 yr8. beträffande medborgardeltagande ikommunfullmäktigeatt avslår motionerna 2000/01:K224 och 20009. beträffande förtroendevaldasarbetsförhållandenatt avslår motion 2000/01:K401 yrkande 9,10. beträffande förtroendeuppdrag ikommunala företagatt med anledning av motion 2000/01:K256 som sin me11. beträffande studerande medförtroendeuppdragatt avslår motionerna 2000/01:K362 och 2000/12. beträffande indelningsfrågoratt avslår motionerna 2000/01:K235 yr13. beträffande kommunsamverkan övernationsgränseratt avslår motionerna 2000/01:K208 och 200014. beträffande delaktighet i demokratinatt avslår motionerna 1999/2000:K329, 1915. beträffande relationen mellan politiskoch verkställande maktatt avslår motion 1999/2000:K230,16. beträffande individens ställningatt avslår motion 2000/01:So299 yrkande 6,17. beträffande likhet inför lagenatt avslår motion 1999/2000:K351 yrkande 1.Stockholm den 22 februari 2001På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), BarbroHietala (), (), (),(), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), MatsEinarsson (v), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), (),() och MariaLarsson (kd). Grundlagsreglering av den kommunalasjälvstyrelsen (mom. 1)Per (), (), (), (), (),(), () ochMaria () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet vill" och slutar med "1 och2." bort ha följande lydelse:Som anförs i flera motioner har bestämmelserna i 1kap. 1 och 7 §§ regeringsformen visat sigotillräckliga för att skydda den kommunalasjälvstyrelsen. Kommunernas förutsättningar attsjälva besluta i kommunala angelägenheter bör därförregleras i grundlag på ett sätt som garanterarkommunerna möjligheter att sörja för sina invånaresintressen utan opåkallade ingrepp från statens sida.Enligt utskottets uppfattning är det en avgörandedemokratifråga att den offentliga makten utövas sånära medborgarna som möjligt. Lokala beslutsfattarehar en närmare relation till sina väljare och kanlättare uppmärksamma deras önskemål. En tydligtförstärkt kompetens bör fastställas iregeringsformen med ledning avsubsidiaritetsprincipen. En utredning bör tillsättasi syfte att lägga fram förslag om en sådanreglering.