bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Den totalaprocentsatsen ökar med en procentenhet för varjeytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten omprövas ochfastställs i enlighet med det taxeringsbeslut somfattats närmast det åråterbetalningsskyldighet avser.En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betalafastställt återbetalningsbelopp kan ansöka omanstånd med betalningen. När anstånd beviljasuppstår en skuld som skall betalas när anståndstidenär slut. Ränta betalas på skulden.Vad gäller umgängesavdrag får en förälder som haftbarnet hos sig av minstfem hela dygn eller under en kalendermånad haftbarnet hos sig i minst sex hela dygn, vidåterbetalning av underhållsstöd göra avdrag med 1/40av stödet för varje helt dygn.Sedan den 1 juli 2002 gäller att en fader helteller delvis kan medges eftergift av statens fordranpå återbetalning av underhållsstöd omåterbetalningsskyldighet har beslutats för tid föreden dag då hans faderskap fastställdes.BudgetpropositionenI propositionen anges att syftet medunderhållsstödet är att barn som inte sammanlevermed båda sina föräldrar skall garanteras en rimligekonomisk standard som systemet skallbidra till att båda föräldrarna skall ta sittekonomiska ansvar gentemot sina barn.Enligt propositionen fanns det totalt333 000 barn, 200 000 boföräldrar och 227 000bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet.Drygt 302 000 barn fick fullt bidrag, 1 173 kronorper månad, 19 000 fick underhållsstöd vid växelvisboende och 12 000 fick endast utfyllnadsbidrag.Familjeutredningen redovisade i betänkandet Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24) en utvärdering avunderhållsstödet. Utredningens samlade bedömning varatt underhållsstödet uppfyller sina syften.Utredningen påpekar dock att det finns vissa bristersom bl.a. hänger samman med de dubbla syftena attreglera föräldrarnas inbördes relationer och att geett visst statligt ekonomiskt stöd.Regeringen tillsatte en särskildutredare med uppdrag att göra en särskild översyn avunderhållsstödet (dir. 2002:39). Utgångspunkten äratt de grundläggande principerna för det nuvarandestödsystemet skall behållas. Det skall finnas ettstöd som garanterar de särlevande föräldrarnas barn,som så behöver, ett visst bidrag. Barnets bästaskall stå i centrum och det skall understrykas attunderhållsstödet skall vara en garanti för barnetsförsörjning. Utredaren skall analyseraunderhållsstödssystemet och lämna förslag till hurdet skulle kunna förändras i en riktning som bättreöverensstämmer med det faktiska behov av stöd sombarn till särlevande föräldrar kan ha. Det finns,enligt direktiven, även skäl för en större samsynmellan de andra system som på olika sätt garanterarförsörjningen för barn som lever endast med enförälder. Utredaren skall särskilt överväga om och ivilken omfattning underhållsstöd börlämnas till boföräldrar som själva eller tillsammansmed den andra föräldern kan stå för barnensförsörjning. Vidare skall utredaren pröva om stödetoch återbetalningsskyldigheten bör anpassas ellerdifferentieras efter olika familjeförhållanden. Iuppdraget ingår också bl.a. att se över de nuvarandereglerna för anstånd och eftergift. Utredaren skallredovisa sitt uppdrag senast den 31 mars 2003.Under 2001 översteg utgifterna för underhållsstödanvisade medel med . Förinnevarande budgetår beräknas utgifterna till ca2 , vilket är 84 miljoner kronorlägre än anvisade medel.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:3 Underhållsstöd anvisar ettramanslag på 2 487 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaI motion Sf342 av m.fl. (m) yrkande 3begärs ett tillkännagivande om att särlevandeföräldrar i högre utsträckning än skallreglera underhållsskyldigheten mellan varandra. Detskulle, enligt motionärerna, leda till besparingarför staten. I yrkande 7 begärs att tillanslaget 21:3 Underhållsstöd anvisar 400 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit förbudgetåret 2003.FolkpartietBo Könberg och () begär i motionSf377 yrkande 5 att regeringen återkommer medförslag om ändring av reglerna för underhållsstöd, isyfte att genomföra besparingar inom anslaget.I motion Fi232 av m.fl. (fp)yrkande 14 i denna del och motion Sf377 av BoKönberg och () yrkande 11 idenna del begär motionärerna att tillanslaget 21:3 anvisar mindre änregeringen föreslagit för budgetåret 2003.Övriga motionerCecilia () begär i motion Sf346 etttillkännagivande om att direktiven för översyn avunderhållsstödet (dir. 2002:39) inte är tillräckligtlångtgående eftersom de utgår från att det nuvarandesystemet fungerar väl. En mer genomgripande översynbehövs.I motion Sf380 av m.fl. (kd) yrkande33 och motion Sf379 av m.fl. (kd)yrkande 7 begärs tillkännagivanden om att det behövsgrundliga regelförändringar när det gällerunderhållsstödet. Motionärerna välkomnar därför denutredning som tillsatts.Kenneth m.fl. (kd) anger i motion Sf315yrkandena 1-3 att - när det gäller umgängesavdrag -hämtande- och lämnandedagen bör räknas som ett heltdygn samt att umgängesavdrag skall få göras med 1/20medan avdraget för boföräldern ändå får göras med1/40 av underhållsstödet. Motionärerna vill även attåterbetalningsreglerna ändras samt att fordran intebör överföras till kronofogdemyndigheten förrän denär minst eller uppgår till enbeloppsgräns på minst 1/7 prisbasbelopp. I motionenbegärs tillkännagivanden om detta.I motion Sf311 av m.fl. (v)yrkandena 9-11 begärs ett tillkännagivande ombehovet av en "CSN-metod" vid fastställande avinkomstunderlag för återbetalningsskyldighet inomunderhållsstödet, dvs. attåterbetalningsskyldigheten bestäms utifråndagsaktuell inkomst om inkomsten ändrats med mer än15 %. Vidare begärs att regeringen tillsätter enutredning som ser över möjligheten att införa ettekonomiskt stöd för umgängesresor inom ramen föråterbetalningsskyldighet inom underhållsstödet, samtett tillkännagivande om att umgängesavdrag bör utgåfrån faktisk umgängestid och inte efter klockansdygn.Rigmor () begär i motion Sf209 yrkande 2ett tillkännagivande om en översyn avunderhållsstödet vid delat ansvar för gemensammabarn. Enligt motionären är det inte rättvist att densom vårdar barnet får betala stödtill den andre föräldern, men själv inte får någotstöd för sin del av vårdåtagandet.I motionerna Sf301 av och (), Sf272 av och Per-OlofSvensson (s), Sf295 av () och Sf351av och () begärstillkännagivanden om att en total översyn görs avunderhållsbidraget och dess konsekvenser förbarnfamiljer samt att bidragsbeloppet justeras såatt det bättre motsvarar dagens kostnader för barn.Åsa () begär i motion Sf263 etttillkännagivande om att Utredningen om översyn avlagen om underhållsstöd (dir. 2002:39) bör få etttilläggsdirektiv om att utreda och föreslå åtgärderför att förbättra jämställdheten för ogifta par somfår barn. Motionären anser att nuvarandelagstiftning - enligt vilken kvinnan automatisktblir vårdnadshavare om paret inte är gift -missgynnar mannen i de fall då kvinnan motsätter siggemensam vårdnad. Även detta bör ovan nämndautredning se över.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:3 UnderhållsstödRegeringen har uppdragit åt en särskild utredareatt genomföra en översyn av lagen om underhållsstöd(dir. 2002:39), i syfte att få systemet att fungerabättre. Utredaren skall redovisa sina resultat imars 2003. Utskottet välkomnar denna utredning ochfinner inga skäl att under pågående utredningföreslå några förändringar i systemet medunderhållsstöd.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf342 yrkandena 3 och 7, Sf377 yrkande 5,Fi232 yrkande 14 i denna del samt Sf377 yrkande 11 idenna del.Övriga motioner om underhållsstödUtskottet anser, beträffande direktiven till den pågåendeutredningen om översyn av underhållsstödet (dir.2002:39), att de är tillräckligt långtgående för attnödvändiga förändringar av det nuvarande systemetskall kunna föreslås. Utskottet delar direktivetsutgångspunkt att barnets bästa skall stå i centrumoch att underhållsstödet skall vara en garanti förbarnets försörjning. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf346.I andra motioner begärs tillkännagivanden om bl.a.grundläggande regelförändringar av underhållsstödet,beräkningen av umgängesavdraget,återbetalningsreglerna, beräkning på mer närliggandeinkomst, underhållsstöd vid delat ansvar förgemensamma barn och översyn av bidragsbeloppet.Utskottet anser att också dessa motionsyrkanden somrör förändringar i underhållsstödet bör avslås motbakgrund av den pågående utredningen. I avvaktan påutredningens förslag avstyrker utskottet såledesmotionerna Sf380 yrkande 33, Sf379 yrkande 7, Sf315yrkandena 1-3, Sf311 yrkandena 9-11, Sf209 yrkande2, Sf301, Sf272, Sf295 och Sf351.I en motion begärs ett tillkännagivande om attutredningen om översyn av lagen om underhållsstödbör få ett tilläggsdirektiv att utreda och föreslååtgärder för att förbättra jämställdheten för ogiftapar som får barn. Utskottet vill här hänvisa tillden parlamentariska kommitté som tillsattes avregeringen och som skall utvärdera 1998års reform om vårdnad, boende och umgänge (dir.2002:89). Enligt direktiven skall utredarna bl.a.undersöka hur de nya reglerna om gemensam vårdnadoch boende tillämpas och vilka följder 1998 årsvårdnadsreform har fått. Utöver det som specifiktanges i direktiven, är kommittén "oförhindrad att taupp även andra närliggande frågor om det bedömsmotiverat". Uppdraget skall redovisas senast den 1november 2004. I avvaktan på utredningens förslagavstyrker utskottet motion Sf263.21:4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:4 Bidragtill kostnader för internationellaadoptioner. Därmed bör avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning föranslaget 21:4.Riksdagen bör avslå motionsyrkande omutvecklingen av kostnader vid adoption.Jämför reservation nr 73 (fp).Gällande bestämmelserBidrag till kostnader för internationella adoptionerutges enligt lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska barn. Bidrag lämnas förnärvarande med per barn vid adoptionav barn upp till ålder.BudgetpropositionenI propositionen anges att antalet adoptivbarn somkommer till från utlandet beräknas till 1000 barn , vilket är samma antal som 2002.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptioner anvisar ett ramanslag på40 miljoner kronor.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaI motion Sf342 av m.fl. (m) yrkande 4yrkas att bidraget till kostnader förinternationella adoptioner höjs till avkostnaden, enligt en schablon grundad på varifrånbarnet adopteras, dock till högst perbarn. I yrkande 8 begärs att till anslaget21:4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner anvisar mer änregeringen föreslagit för budgetåret 2003.Övrig motionBo Könberg och () anför i motionSf377 yrkande 6 att regeringen bör följakostnadsutvecklingen för internationella adoptioneroch återkomma med förslag till en justering avbidraget om det visar sig att det har urholkats pågrund av valutakursförändringar. Etttillkännagivande begärs härom.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerEfter att adoptionsbidraget varit oförändrat sedan1991 höjdes det kraftigt till . Utskottet finner inte anledning att nuföreslå ytterligare höjning av bidraget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion Sf342 yrkandena4 och 8.Övrig motionI motion Sf377 begärs tillkännagivande om att regeringen böråterkomma med förslag till justering om det visarsig att bidraget urholkats på grund avvalutakursförändringar. Utskottet anser inte att detför närvarande är aktuellt med någon ändring avadoptionsbidraget.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf377yrkande 6.21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:5Barnpensioner och efterlevandestöd till barn.Riksdagen bör avslå motionsyrkande omändring av reglerna för efterlevandepensiontill barn.Jämför reservation nr 74 (v).Gällande bestämmelserFrån och med 2003 gäller nya regler för barnpension.Barnpension från folkpension och ATP ersätts medinkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd tillbarn (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13,rskr. 1999/2000:235).Barnpension och efterlevandestöd till barn skallgarantera barn , vars ena eller bådaföräldrar avlidit, en rimlig ekonomisk standard. Förbarn som går i grundskola, gymnasium eller liknandekan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. junimånad det år barnet fyller . De barnpensionersom beviljats omfattas avövergångsregler som överensstämmer med de gamlareglerna.Barnpension efter en förälder skall utges med 35 %av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag om denavlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn sominte fyllt . Från och med månaden då barnetfyller skall barnpension i stället utges med30 %. Finns det fler barn som är berättigade tillbarnpension efter den avlidne föräldern ökasprocenttalen. Barnpension efter båda föräldrarnautges av respektive föräldersefterlevandepensionsunderlag.Efterlevandestödet till barn skall utgöra enlägsta garanterad nivå för barnet och därför endastges som en utfyllnadsförmån till barnpensionen.Efterlevandestöd till barn skall utges avprisbasbeloppet. Dubbelt efterlevandestöd skallutges i de fall då båda föräldrarna avlidit.Barnpension efter avliden förälder skall minskaefterlevandestödet till barn krona för krona.BudgetpropositionenFrån anslaget bekostas barnpension i form avinkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd tillbarn. finansieras inkomstgrundadbarnpension med efterlevandepensionsavgift enligtsocialavgiftslagen (2000:980). Efterlevandestöd tillbarn finansieras med skattemedel. I och med de nyareglerna avseende inkomstgrundad barnpension ochefterlevandestöd till barn kommer utgifterna främstatt styras av inkomstindex ochprisbasbeloppsutvecklingen.Det nya grundskyddet efterlevandestöd till barnsyftar, enligt regeringen, till att stärka barnsrätt till en garanterad ersättning när barnetförlorar en av eller båda sina föräldrar. Syftet medbarnpensionerna är alltjämt att trygga barns rätttill en likvärdig standard även efter en av ellerbåda föräldrarnas frånfälle.Effekterna av de nya reglerna har beaktats vidberäkningen av anslaget.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:5 Barnpension ochefterlevandestöd anvisar ett ramanslag på 976miljoner kronor.Motion som ej har anslagseffekt budgetåret 2003Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf306 attregeringen återkommer med förslag till ändring avreglerna för efterlevandepension i syfte attförbättra situationen för skilsmässobarn. Enligtmotionärerna kommer framför allt skilsmässobarn attfå försämrad barnpension med det nya systemet,som de inte får ta del av de förbättringarsom kommer att ske beträffandeomställningspensionen.Utskottets ställningstagandeUnder remissbehandlingen avEfterlevandepensionsutredningens betänkande (SOU1998:120) noterade vissa remissinstanser att det nyasystemet skulle kunna innebära en viss sänkning avbarnpensionerna om ersättningsnivåerna inteändrades. Regeringen påpekade att skillnader därvidskulle kunna uppstå dels beroende på att det nyasystemet ger en lägre ersättning för förstaprisbasbeloppets inkomster än vad som följer av dehittillsvarande bestämmelserna om grundskydd i formav folkpension, dels att kompensationsgraden i detreformerade ålderspensionssystemet kan komma att blilägre i jämförelse med tilläggspensioneringen. Någraexakta beräkningar kunde dock inte göras eftersomförvärvsmönstret är olika för varje enskild person.Vidare menade regeringen, i likhet medEfterlevandepensionsutredningen, att den förlängdatiden för omställningspension från 6 månader till 10månader (alternativt ) skulle kommahela den efterlevande familjen till godo och i vissmån kompensera för den begränsade sänkning avbarnpensionerna som i en del fall kunde bli följdenav det nya systemet. Då efterlevande redan i det nuvarande systemet har rätt tillförlängd omställningspension, skulle dock inte dennaförbättring komma dem till godo varförersättningsnivån för dessa höjdes från till 35%.Utskottet har förståelse för den oro som uttrycksi motionen men anser att det nu är för tidigt attuttala sig om vilka reella effekter den nyabarnpensionen kommer att få för efterlevande barn iförhållande till det tidigare systemet. Utskottetförutsätter att regeringen nogsamt följer dennautveckling.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf306.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:6 Vårdbidragför funktionshindrade barn. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget 21:6.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden om attåterinföra retroaktivitet vid ansökan omvårdbidrag, om införande av vårdbidrag tillbiståndsarbetare samt om översyn avvårdbidraget.Jämför reservation nr 75 (c).Gällande bestämmelserVårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag till föräldrarmed hemmavarande barn som är i behov av särskildtillsyn eller vård. höjsden övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från16 år det år barnet fyller 19år, enligt riksdagsbeslut (prop. 2000/01:96, bet.2000/01:SfU15, rskr. 2000/02:257). Vid bedömning avrätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader pågrund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Förbarn som vistas på institution eller enskilt hemgenom samhällets försorg kan ferievårdbidragutbetalas under vissa förutsättningar för den tidbarnet vistas hemma.Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relaterastill prisbasbeloppet och hel förmån utgör avprisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande.Ersättning för merkostnader som motsvarar minst18 % av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver detannars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag,under förutsättning att vård- och tillsynsbehovetför ett barn är så stort att det räcker för attgrunda rätt till helt vårdbidrag. Den del avvårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefrioch inte pensionsgrundande.BudgetpropositionenUnder uppgick utgifterna förvårdbidraget till ,varav ca bestod av merkostnads-ersättningar. Enligt propositionen innebär det attutgifterna understeg anslaget med drygt 74miljoner kronor.I propositionen anges att antalet beviljadevårdbidrag ökar. RFV fick i regleringsbrevet för2002 ett uppdrag att kartlägga orsakerna till detta.RFV konstaterar i sin rapport (RFV Analyserar2002:10) att antalet vårdbidrag ökat ochatt detta kan förklaras av en rad faktorer. Enmindre del av ökningen kan t.ex. förklaras av attantalet barn ökar i befolkningen. RFV framhållerockså att införandet av en fjärdedels nivå harmedfört att en ny grupp barn med bl.a. diagnosenADHD/DAMP kan få rätt till förmånen. Enligt RFV ökade fokuseringen på barn med just diagnosersom t.ex. autism och ADHD/DAMP ökat kännedomen omdessa diagnoser, vilket har inneburit att fler barnutreds. Det leder i sin tur till att fler fårinformation om samhällets stödformer. RFVkonstaterar också att en fastställd diagnos påbarnet, förutom att ge rätt till vårdbidrag, ocksåkan ge möjlighet till pedagogiskt stöd och avlösningi skolan.Enligt regeringen är det angeläget att få fråganom varför antalet beviljade vårdbidrag ökarytterligare belyst. Regeringen avser därför attunder hösten ge RFV och i uppdragatt i samråd med andra myndigheter fördjupakunskaperna om de olika faktorer som kan varabidragande orsaker till ökningen av antaletvårdbidragsärenden.För innevarande budgetår beräknas utgifterna tillca , jämfört med anslaget på2 . Med hänsyn till att det från2001 finns ett ingående underskott på ca 17 miljonerkronor beräknas underskottet för budgetåret till ca32 miljoner kronor.Anslagsbehovet för utgår från detfastställda prisbasbeloppet 38 600 kronor.Beräkningen har grundats på utbetalning av igenomsnitt ca 19 600 hela vårdbidrag 2003. Tilldetta skall läggas en uppräkning på grund avretroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag samtstatlig ålderspensionsavgift. Den höjdaåldersgränsen beräknas innebära en kostnadsökningmed 2003.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på2 250 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaI motion Sf342 av m.fl. (m) yrkande 5begärs att beslutar att återinföra enmånads retroaktivitet vid ansökan om vårdbidrag förfunktionshindrade barn. I yrkande 9 begärs attriksdagen till anslaget 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar 15 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit för budgetåret2003.KristdemokraternaI motion Sf380 av m.fl. (kd) yrkande 36begärs att beslutar införa vårdbidrag förbarn till biståndsarbetare. I yrkande 37 i denna delbegärs därmed att till anslaget 21:6Vårdbidrag för funktionshindrade barn anvisar500 mer än regeringen föreslagit förbudgetåret 2003.Övrig motionRigmor () begär i motion Sf209 yrkande 1ett tillkännagivande om en översyn av vårdbidraget.Motionären anser att vårdbidraget skall fördelasprocentuellt rättvist mellan frånskilda föräldrar.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnRegeringen föreslog i budgetpropositionen för 2002att vårdbidrag inte skall kunna utges retroaktivtföre ansökningsmånaden. Förslaget godtogs avutskottet och bifölls av (bet.2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84). Utskottet finneringen anledning att nu göra en annan bedömning.Socialförsäkringslagen (1999:799) som trädde ikraft innehåller två delar - delsbestämmelser om förmåner som grundas på bosättning iSverige, dels bestämmelser om förmåner som ärberoende av arbete här i landet. Den del avförsäkringen som baseras på bosättning avsergarantibelopp och bidrag, medan den del som baseraspå arbete avser inkomstförlust. Båda försäkringarnaskall gälla lika för alla som är bosatta respektivearbetar i Sverige.Socialförsäkringen skall ha utsträckt giltighetvid utlandsvistelse för vissa särskilda grupper.Bland annat föreskrivs att biståndsarbetare m.fl.som av svenskt trossamfund eller svensk ideellorganisation som bedriver biståndsverksamhet sändsut för att tjänstgöra utomlands, skall varaförsäkrade i såvitt avser denbosättningsbaserade försäkringen under förutsättningatt utlandsvistelsen kan antas vara längst fem år.Denna föreskrift gäller även medföljandefamiljemedlemmar. Beträffande utbetalning avbosättningsbaserade förmåner vid vistelse i ett landsom varken är medlem i EU eller omfattas av finns vissa begränsningar. Den som har sinhemvist i skall räknas som boende här ochför bl.a. biståndsarbetare gäller att dessa skallanses vara bosatta i om utlandsvistelsenantas vara längst . För vårdbidrag gäller dockatt förmånen får utges endast om utlandsvistelsenkan antas vara längst sex månader.Utskottet har tidigare avslagit motionsyrkanden omatt vårdbidrag för funktionshindrade barn bör kunnautges till biståndsarbetare (senast i bet.2001/02:SfU1). Utskottet fann då inget skäl attändra det ställningstagande som gjordes i sambandmed att socialförsäkringslagen antogs (prop.1998/99:119, bet. 1999/2000:SfU3, rskr.1999/2000:12). Utskottet finner inte anledning attnu göra en annan bedömning.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning samt avstyrker motionSf342 yrkandena 5 och 9 samt motion Sf380 yrkandena36 och 37 i denna del.Övrig motionEnligt nuvarande regler gäller att föräldrar som hargemensam vårdnad av ett barn får dela vårdbidragetmellan sig om båda tar del i vården av barnet samtom båda begär det. En delning av utbetalningen avvårdbidraget innebär dock inte någon delning avrätten till bidraget utan det är endastutbetalningen som delas mellan föräldrarna. Vidoenighet får den förälder som har den huvudsakligavården om barnet hela vårdbidraget.