bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Det är oklart i vad månmotionärerna i sitt budgetalternativ harbeaktat det bortfall avutdelningsinkomster som försäljningarnager upphov till.Moderata samlingspartiet motsätter sighelt användningen av enbudgeteringsmarginal och anser attregeringen i stället bör återkomma tillriksdagen varje gång utgiftstaket är påväg att överskridas.Budgeteringsmarginalen påverkar nämligenbudgetdisciplinen negativt, ansermotionärerna.Genom att kategoriskt avvisaanvändningen av en budgeteringsmarginalkan motionärerna uppvisa ettbudgetförslag med ett lägre utgiftstak änannars. Allvarligare än så är emellertidatt motionärernas förslag inte går attförena med de anslagsvillkor som gällerför ramanslag och reservationsanslag.Myndigheterna har i det nyabudgetsystemet givits en tämligen storfrihet att fördela sina utgifter övertiden. Ramanslag som inte utnyttjas fulltut kan sparas till efterföljandeår. På motsvarande sätt kan en myndighetanvända tidigare sparade anslagsmedel somkomplement till årets anslag för attfinansiera en större utgift. Myndigheterhar också möjlighet att inom vissagränser låna av efterföljande års anslagom medelstilldelningen ett visst år ärotillräcklig.Myndigheternas rätt att självständigtfördela sina utgifter över tiden går inteatt inordna i ramförslag,eftersom detta inte ger utrymme förförskjutningar. Varje minskning avanslagssparandet som överstiger denberäknade förbrukningen avanslagsbehållningarna leder ju till attde samlade utgifterna ökar, vilketautomatiskt skulle få till följd attutgiftstaket överskrids, hur obetydligökning det än är fråga om. Det framstårinte som rimligt att riksdagenåterkommande skall behöva ta ställningtill varje liten förändring av dettaslag.Av de skäl som här redovisats avvisarutskottet Moderata samlingspartietsförslag till inriktning avbudgetpolitiken.Kristdemokraterna är starkt kritiska tillregeringens överskottsmål, eftersomöverskotten framöver uppkommeri ålderspensionssystemet, vilket inte gernågon buffert åt statsfinanserna.Pensionsmedlen kan enligt motionärernainte användas för att möta enkonjunkturavmattning, och då återstårendast att öka upplåningen vilketytterligare skulle bygga på statsskulden.För egen del redovisar motionärerna ettbudgetalternativ som sägs vara inriktatpå att åstadkomma såväl ett bättrefinansiellt sparande i staten som ensnabbare avbetalning av statsskulden. Menför 2004 är det av Kristdemokraternaangivna finansiella sparandet identisktlika med regeringens och är detpå papperet endast 0,1 procentenheterbättre än regeringens. Dessutom visar ennärmare granskning att Kristdemokraternasbudgetalternativ är behäftat med sådanabrister att stabiliteten istatsfinanserna tämligen snabbt riskeraratt urholkas.Den minskning av statsskulden somframkommer i motionärernasbudgetalternativ uppnås uteslutande genomatt partiet avser att sälja statligaföretag i samma omfattning som Moderatasamlingspartiet, dvs. för 55 miljarderkronor och för 75 miljarderkronor under vart och ett av de bådaefterföljande åren. Utan dessatillkommande försäljningsinkomster kanKristdemokraterna inte tillgodoräkna siglägre ränteutgifter och kommer då ävenenligt sin egen redovisning att få ett sämre samlatfinansiellt sparande för staten änregeringen.Motionärerna hävdar också att bådeinkomster och utgifter i deras budgetalternativ är lägre än i regeringens. Detkristdemokratiska budgetförslaget sägsdärför minska statsfinansernaskonjunkturkänslighet.Inte heller i detta avseende kanutskottet dela motionärernas uppfattning.Visserligen redovisar motionärerna ettförslag till statsbudget vars omslutningär lägre än regeringens, men den lägreomslutningen förklaras främst av attmotionärerna valt att nettoredovisa tvåav sina överföringar till kommunsektornsom en negativ post på statsbudgetensinkomstsida.Kristdemokraterna presenterar imotionen ett antal skatteförslag ochandra förslag som har mycket långtgåendeåterverkningar på kommunernas ekonomi. Ienlighet med finansieringsprincipen skallkommunerna kompenseras för sådanaförändringar, och normalt görs detta motramanslaget Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting som finns uppförtpå utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner. Av en reglering på sammanlagt39,under såväl 2003som 2004 redovisar emellertidKristdemokraterna endast 6,5 respektive5,på detta sätt.Resterande 32,9 respektive 34,2 miljarderkronor redovisas som en utgift påstatsbudgetens inkomstsida påinkomsttitel , och i detkristdemokratiska budgetalternativetkommer statsbudgetens omslutning då attminska med lika stora belopp.Om i stället hadeföljt gängse praxis och redovisatsamtliga överföringar till kommunerna påutgiftsområde 25 skulle partiets ram fördetta utgiftsområde, liksom taket för destatliga utgifterna, behövt höjas med 34miljarder kronor 2004. Nivån påKristdemokraternas statliga utgiftstakskulle då ha hamnat strax underFolkpartiets, men 21 miljarder kronoröver regeringens.Enligt utskottets mening är detangeläget att man på olika sätt försökerbegränsa statsfinansernaskonjunkturkänslighet. Men det är enillusion att tro att detta skulle uppnåsgenom att man i stor skala börjarnettoredovisa utgifter mot inkomster ochpå grundval av en på detta sätt minskadbudgetomslutning hävdar attstatsfinansernas konjunkturkänslighetkommer att avta.Utskottet har tidigarestarkt kritiserat fördetta förfarande eftersom det intetillgodoser budgetlagens (1996:1059) kravpå att statens inkomster och utgifterskall redovisas brutto på statsbudgeten.Den kompensation som Kristdemokraternapå detta sätt reglerar överstatsbudgetens inkomstsida avsereffekterna av dels en föreslagen höjningav grundavdraget till , delsinförandet av ett nytt förvärvsavdrag på5 % av arbetsinkomsten upp till vissnivå. Såväl grundavdraget somförvärvsavdraget skall enligt förslagetberäknas mot den kommunaltbeskattningsbara inkomsten, men denskattelindring detta ger upphov tillskall betraktas som en statligskattereduktion som skall räknas av motinkomsttitel på statsbudgetensinkomster.Till saken hör att även Moderatasamlingspartiet, ochFolkpartiet föreslår att ettförvärvsavdrag skall införas vid denkommunala beskattningen, men i motsatstill kompenserar dekommunerna för skattebortfallet genomhöjda statsbidrag.Till saken hör också att även Moderatasamlingspartiet föreslår en höjning avgrundavdraget och att även idetta fall reglerar kompensationen överstatsbidragen.Med den för grundavdragshöjningen valdalösningen får inte baraett krångligt och administrativtsvårhanterligt system, man missar ocksåmöjligheten att helt befria inkomsttagaremed små inkomster från att behöva lämnadeklaration. Skall den föreslagnaskattereduktionen kunna beräknas är detnämligen nödvändigt att även de medinkomster i intervallet mellan nuvarandegrundavdrag och den föreslagna nyagrundavdragsnivån på lämnardeklaration.Kristdemokraternas förslag tillskattesänkningar är 28 miljarderkronor större än regeringens. Nästan heladetta belopp äts emellertid omedelbartupp av olika obligatoriska avgifter somhar många likheter med en skatt. Redanförsta året uppgår dessa avgifter tilldrygt , vilket innebäratt skattesänkningarna i praktikeninskränker sig till knappt 4 miljarderkronor.I likhet med Moderata samlingspartietoch föreslår nämligenKristdemokraterna att kostnaderna förpersonskador vid trafikolycksfall intelängre skall finansieras översjukförsäkringen utan via denobligatoriska trafikförsäkringen vidsidan av statsbudgeten. Det ärtrafikanterna som får ta på sig kostnadenför denna budgetavlastning som drabbardem i form av ökade premiekostnader.Kristdemokraterna anser också attarbetslöshetsförsäkringen skallreformeras och omvandlas till enobligatorisk försäkring med kraftigt höjdegenfinansiering. I princip allaarbetstagare skall alltså påföras dennaavgift.De största avgiftshöjningarnaframkommer emellertid iKristdemokraternas förslag tillavveckling av fastighetsskatten. Denskall nämligen till två tredjedelarfinansieras genom en ny typ av kommunalaavgifter.Enligt den finansieringslösning somredovisas i motionen skall det generellastatsbidraget till primärkommuner minskasmed ett belopp som för varje enskildkommun motsvarar per småhus och800 kr per lägenhet i kommunen. Påsnarlikt sätt skall kommunens statsbidragockså minskas med hänsyn till befintligakommersiella lokaler och industrilokaler.I gengäld skall kommunerna ges rätt attta ut en avgift på högst dessabelopp för bostadshus ochföretagslokaler.Lösningen innebär att de kommuner somväljer att inte ta ut full avgift självafår svara för mellanskillnaden.Den innebär också - förutsatt att fullavgift tas ut - att ett stort antalsmåhusägare kommer att drabbas av ökadekostnader jämfört med nuvarande regler.Maximalt avgiftsuttag motsvarar nämligenett taxeringsvärde på , ochenligt SCB finns det ca 361 000småhus med lägre taxeringsvärden.Förslagets negativa effekter för dennagrupp förstärks av attreavinstbeskattningen av bostäderförutsätts bli höjd till 30 %.Budgetalternativet utmärks i övrigt aven svagt underbyggd finansiering.Regeländringar som syftar till att ökautgifter och minska skatter är sålundatämligen väl specificerade medanregeländringar avsedda att minskautgifter eller öka inkomster ofta ärmycket otydliga.Så t.ex. för motionärerna fram fleratydligt redovisade och väl preciseradeförslag till skattesänkningar, vilka ärfullt möjliga att genomföra . Bland annat gäller detpartiets förslag om avveckladfastighetskatt och höjt grundavdragliksom förslaget om ett nyttförvärvsavdrag. Dessa skarpt formuleradeskattesänkningar förutsätts redan nästaår bli finansierade genom vagtformulerade besparingar som i några falldessutom framstår som ogenomförbara ipraktiken.Av de skäl som här redovisats avvisarutskottet förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Centerpartiets budgetalternativ ärinriktat på att behålla statens utgifterrealt oförändrade somskattetryck, utgiftskvot och låneskuldbegränsas. Skatters och utgifters andelav BNP bör långsiktigt sänkas till denivåer som gäller i jämförbara i där skattetrycketvarierar mellan 40 och 50 %.De åtgärder som förordarger enligt partiets egna beräkningar ettutgiftstak för staten som 2004 är 48miljarder kronor lägre än fastställdnivå. Inget annat parti föreslår ett sålågt utgiftstak . omfattandebesparingar på arbetsmarknadspolitikensområde men också partietsinkomstskatteförslag som förklarar dennaavvikelse.För 2003 föreslår nämligenCenterpartiet att grundavdraget slopashelt för att i stället ersättas av enstatligt finansierad skattereduktion på10 för alla. Slopas grundavdragetkommer kommunernas skatteinkomster attöka, och i enlighet medfinansieringsprincipen reglerarCenterpartiet detta genom att minskastatsbidragen med ett lika stort belopp.Minskningen påverkar även nivån påutgiftstaket som i Centerpartietsbudgetalternativ därigenom blir imotsvarande grad lägre.Som motionärerna själva framhåller gerderas förslag till skattereduktion sammaskattelindring som ett grundavdrag pådrygt . Den valda metoden föravräkning mot kommunerna är emellertidinte problemfri. Finns inget grundavdragmåste i princip alla med inkomst avgedeklaration, således även de som i daghar inkomster understigande nuvarandegrundavdrag och som därför är befriadefrån denna skyldighet. I annat fall kaninte rätt nivå på skattereduktionenberäknas. Trots sin skenbara enkelhet ärförslaget därför administrativtsvårhanterligt och leder till ökatkrångel för många medborgare. Den gruppsom är undantagen fråndeklarationsplikt på grund av alltförlåga löneinkomster och som medCenterpartiets förslag skulle bli skyldigatt lämna deklaration uppgick vid 2001års taxering till 332 000 personer enligtRiksskatteverket. Utskottet vill för sindel inte medverka till att utökadeklarationsplikten för dem som uppbärenbart obetydliga löneinkomster.Centerpartiets förslag tillskattesänkningar för de båda närmasteåren uppgår till 34 respektive 48miljarder kronor. De finansieras genomutgiftsminskningar som netto uppgår till38 respektive . Tilldetta kommer en ränteeffekt av störreprivatiseringar än regeringen.Liksom övriga borgerliga partier harCenterpartiet nämligen för avsikt attsälja statliga bolag för sammanlagt över200 miljarder kronor . De företagsförsäljningar sompartiet tillgodoräknar sig överstigerunder 2003 och 2004 regeringensförsäljningsplaner med 40 respektive 60miljarder kronor. De extraordinärainkomsterna skall användas för amorteringav statsskulden, och i sittbudgetalternativ har motionärerna därförockså tillgodoräknat sig en ränteeffektav detta på 1,1 respektive 4,4 miljarderkronor. Skulle emellertidförsäljningsinkomsterna falla bort kommeräven ränteeffekten att göra det, ochmotionärerna får då en i motsvarande månsvagare budget.Centerpartiets förslag tillutgiftsförändringar både ökar och minskarutgifterna på statsbudgeten. Minskaderamar föreslås för 9 utgiftsområden.Dessutom tillgodoräknar sig motionärernaen besparing på 1 respektive 3 miljarderkronor under de båda efterföljande årengenom att i motsats till regeringenförutsätta att myndigheternasanslagsbehållningar då inte skall minska.Utan närmare motivering räknar såledesCenterpartiet med att myndigheternasanslagssparande under dessa båda år skallbli lika stort som deras samladeutnyttjande av anslagsreserver. Någotsådant har inte inträffat i modern tid.Centerpartiet föreslår storabesparingar på tre utgiftsområden som iprincip finansierar de föreslagnaskattesänkningarna. Det gäller först ochfrämst utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner där nivån sänksmed , främst tillföljd av regleringen med anledning av detslopade grundavdraget. På utgiftsområde13 Arbetsmarknad sänks nivån med 11,9miljarder kronor och på utgiftsområde 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp är nivåsänkningen 5,3 miljarderkronor. Tillsammans ger det en besparingpå 2003.På arbetsmarknadspolitikens område villalltså minskautgifterna med ,motsvarande av den ram sompreliminärt fastställts förutgiftsområde 13. Besparingar av dennaomfattning genomförs trots attmotionärerna kritiserar regeringen föratt inte kunna nå sysselsättningsmålet på80 % 2004 och trots att de vill satsa påen individanpassad utbildning - somgenerellt sett är dyrare - i stället förstora volymåtgärder. Det kan enligtutskottets mening därför ha sitt intresseatt närmare se vad som ligger bakom denmycket betydande neddragning som föreslåspå detta utgiftsområde redan för nästaår.Motionärerna hävdar att arbetet med attmatcha företag med arbetssökande skötsbäst på lokal nivå. De anser också attintroduktionen av ny teknik ochjobbsökningsterminaler kan bidra till attarbetsförmedlingen blir effektivare ochberäknar att kan sparaspå administration.Arbetsmarknadsverkets myndighetsanslaguppgår till ochtäcker såväl verkets centrala som dessregionala och lokala organisation.Förslaget innebär således attmedelstilldelningen på detta anslag i ettsteg begränsas . mening framstår en så drastisknedskärning inte som trovärdig om mansamtidigt har ambitionen att begränsaarbetslösheten och höja kvaliteten på dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Motionärerna upprepar också sitttidigare framförda förslag om attförsörjningsstödet vid arbetslöshet börsamordnas. Att ha försörjningsstödetuppdelat på flera olika utgiftsområdengör systemet stelbent och hindrar i storutsträckning människor från att kunnasöka sig till kvalificeradeyrkesutbildningar, hävdar motionärerna.Varken nu eller harCenterpartiet redovisat någraregeländringar eller förslag till hur desamordnade stödformerna skall användas.Likväl förväntar sig motionärerna att manmycket snabbt skall kunna göraeffektivitetsvinster i miljardklassentill följd av denna åtgärd. I motionenanges besparingen till 1,5 miljarderkronor. Utskottet har för egen del svårtatt se hur något som i praktiken inte ärnågot annat än en omflyttning avtransfereringsanslag på statsbudgetenskall kunna ge upphov till besparingar avdenna omfattning.De gjorda omfördelningarna försämrardessutom överblicken över motionärernasförslag och omöjliggör alla jämförelserpå aggregerad nivå med regeringens ochövriga oppositionspartiers förslag på deaktuella utgiftsområdena. Ett av syftenamed den nuvarande indelningen iutgiftsområden är just att man snabbt ochenkelt skall kunna få en bild avpartiernas prioriteringar mellan olikapolitiskt relevanta områden. Denna fördelgår emellertid helt förlorad om man ilikhet med i stor skalabörjar omfördela mellan olikautgiftsområden.Till detta kommer att intesamtidigt i sin beslutsprocess kantillämpa mer än en indelningsgrund förstatsbudgeten. Om rambeslutsmodellenskall fungera måste respektiveutgiftsområde vara entydigt definierat.Mot bakgrund härav har på förslag avRiksdagskommittén riksdagsordningennyligen ändrats, och årsekonomiska vårproposition gäller attbeslut i fråga om vilka ändamål ochverksamheter som skall innefattas i ettutgiftsområde endast får fattas i sambandmed behandlingen av vårpropositionen. Detinnebär att den indelningsgrund avstatsbudgetens utgifter som i vårkommer att fastställas av skallvara normgivande för såväl regeringen somoppositionspartierna i när deutarbetar sina budgetalternativ för 2003.Det är också värt att notera att den avmotionärerna föreslagna begränsningen avförsörjningsstödet inte främst gälleradministrationskostnader utan olika typerav bidrag till hushållen som alltsåkommer att få vidkännas ett minskat stödi motsvarande omfattning. Det är ocksåuppenbart att detta drabbar grupper sominte kan förväntas ha stora reserver attförsörja sig på. Motionärerna har inteheller på ett trovärdigt sätt visat attde som drabbas kan få sin försörjningtryggad på annat sätt.Motionärerna räknar vidare med attnästa år kunna minska belastningen påutgiftsområde 13 med 4,9 miljarder kronorgenom att öka självfinansieringsgraden iden allmänna arbetslöshetsförsäkringentill en tredjedel av kostnaden.Medlemsavgiften förutsätts alltså kunnahöjas i denna omfattning.Budgetavlastningen inskränker sigemellertid till knappt 3 miljarder kronoreftersom avgiften till a-kassan skallberättiga till en skattereduktion på 40 %av avgiften. Därmed kommer i praktiken 2miljarder kronor av den beräknadeutgiftsminskningen i stället att belastastatsbudgetens inkomstsida. Hur det skallvara möjligt att administrativt genomföraen vagt redovisad avgiftshöjning av dettaslag berörs inte imotionen.Genom sitt föreslag till satsning pås.k. övergångsarbetsmarknader räknarCenterpartiet dessutom med att utgifternaför inköp av arbetsmarknadsutbildningskall kunna begränsas med ytterligare 1,5miljarder kronor 2003. Innebörden avförslaget är att företag som tar emot enperson som är, eller riskerar att blilångtidsarbetslös även skall berättigastill nedsatt arbetsgivaravgift för enperson som redan är anställd i företaget.Nedsättningen av arbetsgivaravgifternakommer således att belasta statsbudgetensinkomstsida. I motionen beräknasnedsättningen av arbetsgivaravgifter avdenna anledning uppgå till 0,75 miljarderkronor , och således utgårmotionärerna från att varje satsad kronaskall ge en besparing på 2 kr.Tillsammans svarar dessa löstunderbyggda förslag för närmare 9miljarder kronor, eller tre fjärdedelarav den mycket betydande besparingen påutgiftsområde 13. Av detta belopp kommernärmare i stället attbelasta statsbudgetens inkomstsida, ochsåledes inskränker sig budgetavlastningenmed anledning av dessa förslag till drygt6 miljarder kronor.Besparingarna på utgiftsområdet bärsdärutöver upp av att bl.a.motsätter sig de båda höjningar av taketför arbetslöshetsförsäkringen somregeringen fattat beslut om samt attmotionärerna förutsätter att enföreslagen nedsättning avarbetsgivaravgifterna positivt skallbidra till att arbetslösheten begränsas.På utgiftsområde 10 föreslårCenterpartiet att nivån på utgifternaskall begränsas med 5,3 miljarder kronor2003 och med drygt det dubbla beloppet2004. Denna utgiftsminskning förklarasbl.a. av de positiva effekterna av ensatsning på rehabilitering. Partiet villnästa år avdela pårehabiliteringsutredningar, hjälpmedeloch finansiell samordning. Satsningenförutsätts ge snabb utdelning och väntasredan samma år minska utgifterna försjukfrånvaro och förtidspension med drygt4 miljarder kronor. Denna besparing växerdärefter snabbt och uppgår året därpåtill . Hur en ioch för sig angelägen satsning pårehabilitering skall kunna få ett såsnabbt genomslag att den redan förstaåret kraftigt minskar utgifterna försjukskrivning och förtidspension framgårinte av motionen. På utgiftsområdeträknar också med att kunnaspara genom attfastställa den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) på ett nytt sätt.Utskottets genomgång visar attCenterpartiets förslag tillskattesänkningar och nya utgiftsåtagandeni många fall har en svagt underbyggd ochyvigt tilltagen finansiering. Finansierasskattesänkningarna på detta sätt riskerarman snabbt att stabiliteten istatsfinanserna urholkas.Utskottet avvisar mot denna bakgrundCenterpartiets förslag till inriktning avbudgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna vill i sittbudgetalternativ återupprätta deprinciper som låg till grund förskattereformen 1990-1991 och inriktarsina förslag till ändringar avinkomstbeskattningen på att begränsamarginalskatterna. Enligt motionärernasbedömning kommer marginalskatten medderas förslag att minska till för deflesta skattskyldiga och till fördem med höga inkomster genom att uttagetav statlig skatt begränsas till ,brytpunkten för denna skatt höjs och dens.k. LO-puckeln successivt avskaffas.Folkpartiets övriga skatteförslagsyftar främst till att främja tillkomstenav arbete och utvecklingen avföretagande. Det sker genom sänktaarbetsgivaravgifter i den privatatjänstesektorn, sänkt skatt påhushållsnära tjänster, sänktförmögenhetsskatt och avskaffaddubbelbeskattning på aktiesparande.Nuvarande kompensation för egenavgifternaavvisas av motionärerna som dessutomföreslår att skattereduktionen förfackföreningsavgifter skall ersättas aven ny skattesänkning motsvarande den avpartiet föreslagna höjningen av a-kasseavgiften.Sammantaget uppgår de av Folkpartietföreslagna skattesänkningarna och nyautgiftsåtagandena till ca 50 miljarderkronor . Budgetförsvagningarnaföreslås bli finansierade genombesparingar och effektiviseringar, genomatt delar av regeringens skatteförslagavvisas samt genom att verksamheter lyftsut ur statsbudgeten för att i ställetfinansieras vid sidan av den.Exempel på det senare är attFolkpartiet föreslår att kostnaderna förtrafikolycksfall förs över frånstatsbudgeten till den obligatoriskatrafikförsäkringen. Detta lederemellertid till höjda försäkringspremierför den enskilde, vilket urholkar värdetav de föreslagna skattesänkningarna. Imotionen sägs visserligen att skattenskall sänkas motsvarande de ökadekostnaderna för trafikförsäkringen, mennågot sådant förslag återfinns inte blandde förslag till skatteförändringar sompartiet för fram.Belastningen på statsbudgeten skallenligt även minskas genom attarbetslöshetsförsäkringen blirobligatorisk och finansierad med kraftigthöjda egenavgifter motsvarande entredjedel av kostnaderna, avgifter somskall vara avdragsgilla vidbeskattningen.Den ökade egenfinansieringen skallenligt motionen införas redan nästa åroch förutsätts då ge kraftiga positivastatsfinansiella effekter, menuppenbarligen utan att förorsaka någrastörre administrativa merkostnadereftersom några sådana inte beaktats imotionen.Folkpartiet återkommer också till sitttidigare framförda förslag om att lägganed AMS i dess nuvarande form och låta enny tillsynsmyndighet med servicekontoröver hela landet överta ansvaret förbl.a. a-kassefrågor samt utbetalningen aversättning till dem som anordnar enåtgärd eller utbildning för denarbetslöse. Övriga uppgifter somjobbförmedling och yrkesutbildning skallenligt motionärerna privatiseras ellergenomföras av andra aktörer somutbildningsföretag, komvux, folkhögskoloretc.