bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — En uppföljning av detta dokument hargjorts och antogs : EU Strategytowards : Implementation of the 1998Communication and Future Steps for a more EffectiveEU Policy. antog den 25 juni 2001slutsatser angående sina relationer till . Dessadokument innebär fördjupad analys och preciseringarav en långsiktig Kinapolitik med konkretarekommendationer.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2001/02:U214 (m) yrkande 6.Dödsstraff och tortyrI motion 2001/02:U215 (m) framhålls att ärjordens största diktatur och brister grovt irespekten för mänskliga fri- och rättigheter. Mellan1990 och registrerade Amnesty 25 400 dödsdomaroch mer än 16 500 verkställda avrättningar i landet.Den verkliga siffran kan vara än högre.Folkrepubliken avrättar fler människor änvärldens övriga länder tillsammans. I yrkande 1krävs att och EU måste verka för attanvändningen av dödsstraffet i och i yrkande 2 att och EU måsteverka för att tortyr av fångar i äger rum. Rättsapparaten används för politiskförföljelse, och oliktänkande och religiösamänniskor förtrycks och fängslas. Statenkontrollerar Internet, tidningar och andra medier. Iyrkande 3 krävs att och EU måste verka föratt rättsväsendet i , och i yrkande 4 krävs att Sverigeverkar för att politiska fångar i FolkrepublikenKina friges samt att förföljelsen av oppositionellasamt religiösa personer upphör. I yrkande 5framhålls kravet på att öka förståelsen inom detkinesiska ledarskapet för de mänskligarättigheternas universalitet.Eftersom män anses vara viktigare än kvinnor i har landetsettbarnspolitik lett till att blivande föräldraraborterat flickfoster för att de ska få en pojke somenda barn. Detta har lett till att det per 100flickor föds 111,3 pojkar i . Politiken har letttill tvångsaborter, barnamord och att föräldrarnaöverger sina flickebarn. I 2001/02:U215 (m) yrkande6 framhålls att hundratusentals, kanske miljoner,flickor försvinner i och att detta är enoacceptabel konsekvens av ettbarnspolitiken ochsynen på mäns och kvinnors olika värde.Utskottets övervägandenUtskottet kan konstatera att och påhög nivå har tagit upp dödsstraffet med Kinasregering och uppmanat att upphöra med attutdöma dödsstraff och att det helt avskaffas. Dettahar skett i direkta samtal och kontakter med denkinesiska regeringen, både bilateralt och vid olikamultilaterala dialogtillfällen, som t.ex. vid EU:sdialog om mänskliga rättigheter, samt genomanföranden i bl.a. FN. kommer ävenfortsättningsvis att noga bevaka användandet avdödsstraffet i och framföra den principiellaståndpunkten att dödsstraffet bör avskaffas. Liksomdödsstraffet står tortyren också högt på agendan förEU:s dialog med om de mänskliga rättigheterna.Det senaste seminariet EUKina om mänskligarättigheter som anordnades under Belgiensordförandeskap hade som sitt ena huvudtemaförekomsten av tortyr.EU:s och ansträngningar att bringa detkinesiska rättsväsendet i överensstämmelse medinternationella normer fortsätter genomkunskapsöverföring i olika former och kontaktnät.Sverige verkar bl.a. genom utbildningsverksamhet föratt öka kunskapen om regler som kan motverkaanvändandet av tortyr. bedrivs kurser som riktas motolika befattningshavare inom det kinesiskarättsväsendet och syftar till att höja kunskapsnivånom innebörden av internationella konventioner påmänskliga rättighetsområdet, inklusive tortyrfrågan.Utskottet konstaterar att strävan att bistå imoderniseringen av rättsväsendet harinneburit en rad insatser och kunskapsutbyte mellanKina och och och EU. rättsväsenoch lagstiftning har under de senaste 20 årengenomgått omfattande reformering och bringats i merformell överensstämmelse med internationellträttstänkande. Graden av politisering avrättsapparaten har minskat, och denna trend tycksfortsätta. Full rättssäkerhet kan dock inte uppnåsunder det enpartisystem som råder.Observatörer anser att människorättssituationenförsämrats i , bl.a. till följd av den s.k. slåhårt-kampanjen. Till dem som drabbats hör politiskadissidenter, människor som deltagit i kampanjer motkorruption, arbetaraktivister,människorättsförsvarare och medlemmar av ickegodkända religiösa eller andliga rörelser. En delhar dömts till långa fängelsestraff efterbristfälliga rättegångar eller sänts tilltvångsarbete i fångläger. Enligt uppgift torteradeseller misshandlades många.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U215 (m) yrkandena 13 kan besvaras.Utskottet konstaterar vidare att i den politiskadialogen med som bedrivs såväl bilateralt somav EU framförs ständigt krav på att politiskförföljelse skulle upphöra. De är också en centraldel i den specifika dialog om mänskliga rättighetersom förs med . EU har därförmedlat listor på personer som sitter fängsladeoch vars frigivning EU kräver. Många enskilda länderhar gjort detsamma. I bilaterala sammanhang förs påolika nivåer krav på frigivning av fängsladepersoner fram från svensk sida.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U215 (m) yrkande 4 kan besvaras.Rättigheterna allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna är universella. De gälleralla människor, utan åtskillnad. Varken land, kultureller specifik situation kan åberopas för ettåsidosättande av dessa, vilket också bekräftades avvärldssamfundet vid om demänskliga rättigheterna i 1993. Självklartanser att universalitetsprincipen ävenomfattar , vilket också har färgat kontakternamed på området. Av samma skäl har ochEU aldrig accepterat den motion om ickebehandlingsom upprepade gånger framlagt i FN:s för att motsätta sig att frågan behandlasdär.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U215 (m) yrkande 5 kan besvaras.Utskottet anser att det finns anledning att semycket allvarligt på den omfattande rapportering omövergrepp och tvångsaborter till följd av Kinasbarnbegränsningspolitik. Den kinesiska regeringenhar ända bedrivit en medvetenfamiljepolitik som begränsar rätten att sätta barntill världen. Att enskilda tjänstemän och polisergjort sig skyldiga till grova överträdelser, såsomtvångsaborter, är väl dokumenterat. I många fall harföräldrar även begått barnamord och övergivitnyfödda flickor, vilket skett i strid med landetslagar. Dessa missförhållanden har varit särskiltutbredda på landsbygden, där den traditionella synenpå familjens fortlevnad och behovet av attföräldrarna på sin ålderdom försörjs av sina sönervarit en stark realitet. I städerna är de socialaoch ekonomiska mönstren annorlunda.I utvecklingssamarbete med är ökadjämställdhet mellan kvinnor och män ett av decentrala målen. Jämställdhetsprojekten, bl.a. attframställa jämställdhetsrelaterat statistisktunderlag har som syfte att öka medvetenheten omdessa frågor för samhällsplaneringen.Samarbetspartner har varit statliga myndigheter,forskningsinstitutioner och enskilda organisationeri . agerar även genom UNFPA, FN:sbefolkningsfond, som arbetar aktivt med att stärkaflickors och kvinnors ställning i det kinesiskasamhället.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U215 (m) yrkande 6 kan besvaras.Minoriteter och oliktänkandeI motion 2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 2 framhålls atti utsätts religiösa och etniska minoriteter förtortyr, godtyckliga rättegångar och förtryck. Ensärskilt utsatt grupp är anhängarna till falungong.Tibet är ett område där situationen är svår när detgäller mänskliga rättigheter. Motionärerna menar attSverige bör verka för att EU intar en kritisk ochvaksam hållning när det gäller mänskliga rättigheteri och därvid riktar särskild uppmärksamhet påangreppen på falungongrörelsen, situationen i Tibetoch tillämpningen av dödsstraff.I motion 2001/02:U290 (kd) framhålls att medsin miljardbefolkning är ett land varsminoritetsbefolkningar ständigt utsätts förkränkningar av de styrande. Motionären anser attSverige särskilt bör verka för att minoriteternaskall kunna leva i trygghet utan fruktan för tortyroch dödsstraff, att troende oavsett religion skallkunna samlas fritt, att yttrandefrihet ochtryckfrihet införs och att det skall blir tillåtetmed fackföreningar och självständiga demokratiskapolitiska partier. måste också tillåtahumanitära organisationer, som Röda korset,tillträde till landet så att de får göra regelbundnabesök vid fängelser och arbetsläger. måsteaktivt påverka så att avrättningar på politiskagrunder upphör. bör föra en dialog med Kinaom utvecklingen inom de officiellt godkändareligiösa samfunden. bör verka mycket meraktivt för att de kristna i skall kunna samlasfritt utan krav på registrering. Inom EU-ländernafinns en värdefull erfarenhet av hur länder kanförvandlas från diktaturer till demokratier medrespekt för mänskliga rättigheter. bör verkaför att även EU bistår i den demokratiskautvecklingen.I motion 2001/02:U345 (fp) framhålls attFolkrepubliken är världens folkrikaste stat ochdessutom världens största diktatur. Denkommunistiska enpartiregimen i slår till medbrutal hårdhet mot varje antydan till missnöje ellerprotest. I yrkande 42 framhålls att övergreppen ochden omfattande förföljelsen av falungongrörelsen ärett tecken på att regimen inte kan tolerera någotuttryck som den inte har full kontroll över. Iyrkande 43 krävs en konsekvent, sammanhållen ochuthållig strategi för stöd till demokratiskutveckling och respekt för mänskliga rättigheter iFolkrepubliken . Landet måste förmås att antahela det internationella regelverket gällandemänskliga fri- och rättigheter liksom att införlivadet i den dagliga rättstillämpningen. Oförmågan atti de årliga förhandlingarna inom FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna (UNCHR) påtala Kinasbrott mot mänskliga rättigheter ifrågasätter helaFN-systemets hantering av de internationellakonventionerna om mänskliga rättigheter. I yrkande44 framhålls att och EU här har ett stortansvar för att FN:s auktoritet inte ytterligareundergrävs när det gäller tillsynen av respekten förde mänskliga rättigheterna.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare konstaterat den allvarliga bristen pådemokrati i . är en enpartistat, som intehar övergång till demokrati på det politiskaprogrammet. Staten värnar hårt om enpartiväldet.Samtidigt sker i snabb takt en modernisering av detkinesiska samhället med reformer av rättsväsendetoch lagstiftningen, främst på det ekonomiska ochcivilrättsliga området men även inom straff- ochprocessrätt. För befolkningen har den ekonomiskatillväxten lett till höjd levnadsstandard, ochreformpolitiken i stort har medfört ökad personligvalfrihet, kulturell mångfald och tillgång tillinformation. Mot denna bakgrund kan det konstaterasatt den akademiska yttrandefriheten t.ex. ivetenskapliga publikationer och undervisning, ivissa avseenden och i vissa frågor, går långt. Enfortsatt utveckling kommer att leda till ökade kravpå medinflytande och demokrati.Den negativa utvecklingen gäller den politiskaofriheten och den ofta brutala beslutsamhet sommöter varje försök till mänsklig organisering somkan misstänkas utmana maktmonopoleller den nationella enheten. Bruket av dödsstraff,ofta efter summariska rättegångar, ses som detfrämsta medlet i bekämpningen av korruption. På denutvecklingsnivå nu nått blir korruptionen ettallvarligt hinder för fortsatt ekonomisk utveckling.Korruption bekämpas genom öppenhet, fria kritiskamedier, organisationer och fri konkurrens, menkommunistpartiet har valt att angripa korruptionengenom mer polis och hårdare straff, särskiltdödsstraff.Sverige bistår genom utvecklingssamarbetetansträngningarna att reformera det kinesiskarättsväsendet och bringa det mer i överensstämmelsemed internationella normer. Därigenom läggs också engrund för en demokratisk utveckling i framtiden.Kina inlemmas alltmer i det internationellasamarbetet på olika områden. WTO-inträdet är ettaktuellt exempel. ratificerade ocksåkonventionen om ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter. I och med att ansluter sig tillalltfler internationella konventioner ochunderkastar sig granskning av deövervakningskommittéer som är knutna till dem kommerinternationella normer att införlivas iadministrationen och kraven på att de respekterasatt öka. För att utländska intressenter skall kunnaverka i krävs ett någorlunda opartiskträttsväsen som är i stånd att hantera de tvister somkan uppstå. Lagar och förordningar måste finnas somreglerar det ekonomiska livet och ger engrundläggande rättssäkerhet.Utskottet konstaterar att EU för en aktiv politikinom den politiska dialogen med rörandesituationen för de mänskliga rättigheterna i ,inklusive och behandlingen avfalungongutövare. Inte minst gjordes detta under detsvenska ordförandeskapet. EU bedriver sedan flera åren bred MR-dialog med . I dialogenpåtalas bristerna i fråga om mänskliga rättigheter iKina, framför allt den bristande respekten förpolitiska och medborgerliga rättigheter, bristen pårättssäkerhet och det utbredda bruket av dödsstraff.Kina uppmanas att ansluta sig till detinternationella normsystemet och samarbeta med deolika rapportörerna och arbetsgrupperna som finns. Iolika sammanhang framför EU kritik mot övergrepp ochbrister till den kinesiska ledningen, både i direktamöten med regeringsföreträdare och i internationellasammanhang.En stor del av och EU:s ansträngningar gårut på att förmå att utöka samarbetet med deolika FN-organen på mänskliga rättighetsområdet.Utvecklingssamarbetet är ett viktigt inslag iSveriges relationer med . Huvudmålet förSveriges bistånd är att bidra till öppning motomvärlden. Konkret inriktas utvecklingssamarbetet påstöd till insatser för miljön, för mänskligarättigheter och för jämställdhet. Sedan flera årbedriver en Sida-finansierad verksamhet i med utbildning imänskliga rättigheter för personer inom denkinesiska förvaltningen. Detta är exempel på stödtill en process som kan lägga grunden för enframtida demokratisering i Kina.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 2samt 2001/02:U290 (kd) kan besvaras.Utskottet har ovan klargjort att ser det somangeläget att omvärlden verkar för att Kinainkorporerar internationella normer och somansvarstagande part engageras i det globala arbetetför fred och säkerhet, respekt för de mänskligarättigheterna, demokrati och frihandel. En politiskdialog med är ett viktigt medel att främjadenna integrering.Kina hör till den grupp länder som ständigtuppmärksammas på grund av bristerna i fråga om demänskliga rättigheterna. Från den svenskaregeringens sida tar man, enligt vad utskotteterfarit, återkommande upp frågan med kinesiskaregeringsföreträdare. Den balans som eftersträvas äratt kombinera en kraftfull kritik mot övergreppenmed en påverkan också genom dialog och samarbete.Sverige och EU framför i olika sammanhang kritik motdessa övergrepp till den kinesiska ledningen liksomi internationella sammanhang, såsom i för de mänskliga rättigheterna och i FN:sgeneralförsamling. Utskottet understryker att det ärviktigt att klart och tydligt tar avståndfrån de övergrepp som äger rum i Kina.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkandena 4244 kan besvaras.HongkongDen forna brittiska enklaven återlämnades avStorbritannien till i enlighet med ett avtalsom ingåtts mellan länderna. Under de sista tio årenav brittiskt styre skedde en utveckling mot alltmerav direkt folklig medverkan i stadens styre. pekar alla tecken mot att de avBeijing utsedda ledarna i alltmer fogar sigefter kinesiska krav. I motion 2001/02:U345 (fp)yrkande 45 krävs att och EU fortsatt stöderarbetet för en fullständig demokratisering avHongkong med ett fullt direktvalt parlament införvilket de styrande är direkt ansvariga.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att , som övergick till kinesisköverhöghet , har bibehållit detsamhällssystem som skiljer det från , i enlighetmed avtalet mellan och . Den formav representativitet som utmärker styrelseskicket iHongkong överensstämmer med den Basic som Kinasparlament i enlighet med avtalet stiftade. Dockfinns anledning att känna besvikelse över atthongkongborna inte tycks få möjlighet att utse nästaChief Executive, den högste befattningshavaren, iallmänna val.I ett antal frågor om hur man skulle tolka Hongkongsgrundlag (Region,HKSAR) har uppenbarats såväl begränsningarna iHongkongs autonomi som kryphålen i de kontroller,liksom de avväganden och den maktfördelning, somutgör en garanti för de mänskliga rättigheterna somgaranteras i grundlagen.Sverige och EU eftersträvar en fördjupning avkontakterna och besöksutbytet med inomolika områden. Dessa ömsesidigt viktiga kontakterbidrar till att stärka autonomin och den fortsattautvecklingen mot demokrati.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkande 45 kan besvaras.Tibet och XinjiangI motion 2001/02:U320 (fp) framhålls att är ett land underolaglig kinesisk ockupation. förFolkrepubliken invasion 1949 uppfyllde Tibetalla de kriterier som ställs på en självständig statenligt internationell rätt, nämligen ettterritorium, ett folk och en regering. Sedan denkinesiska invasionen har unika kultur ochtibetanernas nationella identitet systematiskt ochmedvetet förstörts. Tibetanerna förvägrasyttrandefrihet, mötesfrihet och religionsfrihet ochatt de diskrimineras vad gäller sjukvård, utbildningsamt ekonomiska förutsättningar. I yrkande 1 krävsatt verkar för att villkorslösaförhandlingar inleds mellan den tibetanskaexilregeringen och . I yrkande 2 krävs att en avFN utsedd särskild representant får föra dessaförhandlingar. Vidare krävs, i yrkande 3, att dentibetanska exilregeringen erkänns, om inte enöverenskommelse genom direkta förhandlingar mellanparterna åstadkommits , i enlighet medEuropaparlamentets resolution av . Iyrkande 4 krävs att kraftfullt bör kritiseraKina för brott mot de mänskliga rättigheterna i denbilaterala dialogen med och i FN:s 58:ekommission för mänskliga rättigheter. I yrkande 5krävs att i sina kontakter med ställerkrav på att Gedhun Choekyi släppstillsammans med sin familj och övriga som fängslatsi samband med erkännandet av honom som den 11:ePanchen lama.Även i motion 2001/02:U336 (m, v, kd, c, fp, mp)framhålls att när invaderadeTibet uppfyllde landet alla de kriterier som ställspå en självständig stat enligt internationell rätt.Dalai lama har förespråkat att konfliktenmed skall lösas genom fredligamedel och dialog. ledning har dockinte visat sig villig att inleda villkorslösaförhandlingar med och den tibetanskaexilregeringen. Motionärerna anser i yrkande 1 attdet är viktigt att verka för att Tibetfrågan lösesmed fredliga medel och, i yrkande 2, att ochEU skall verka för att en dialog inleds mellanFolkrepubliken ledning och den tibetanskaexilregeringen. I yrkande 3 framhålls att FN bör haen beredskap att stödja och underlätta en dialogmellan ledning och dentibetanska exilregeringen. I yrkande 4 krävs attSverige och EU bör verka för att FN:s kommission förmänskliga rättigheter gör en noggrann granskning avsituationen beträffande mänskliga rättigheter iTibet och i yrkande 5 att i sina kontaktermed verkar för att GedhunChoekyi tillsammans med sin familj samt deövriga som greps vid erkännandet av denne som denelfte Panchen lama släpps.I 2001/02:U345 (fp) yrkande 46 framhålls att Beijingbör uppmuntras att ge och Xinjiang långtgåendesjälvbestämmande, upprätthålla respekt för mänskligarättigheter samt skapa förutsättningar att vårda ochutveckla kulturella särdrag utan att riskera hoteller förföljelser.Utskottets övervägandenUtskottet ser allvarligt på bristerna i respekten för demänskliga rättigheterna i . verkar föratt situationen för de mänskliga rättigheterna iKina, inklusive där kränkningarna är särskiltallvarliga, skall uppmärksammas i internationellasammanhang. Förutom att verka i FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna och i andra FN-sammanhangbedriver en dialog med , både enskiltoch inom EU, och framhåller vikten av att Kinarespekterar den tibetanska befolkningens mänskligarättigheter och uppmanar att samarbeta med FN:sMR-organ.Det är synnerligen önskvärt att samtal kan kommatill stånd mellan och den kinesiskaledningen om framtid. har dock allaansträngningar att åstadkomma ett närmandemisslyckats. Det internationella samfundetfortsätter sina ansträngningar för att övertygaparterna om nödvändigheten av att finna formerför att inleda en dialog. Utskottet ser gärna att FNkunde få en roll i Tibetfrågan. Mot bakgrund avKinas särskilda ställning som permanent medlem isäkerhetsrådet är dock en fråga som är mycketsvår att hantera inom ramen för FN, och så längeKina utesluter en dialog om har en särskildFN-representant inga möjligheter att verka.Sverige har i kontakter med kinesiskaregeringsföreträdare och ansvariga i fört framkravet på att Gedhun Choekyi skall beredas tillfälleatt motta besök av utomstående observatörer. Dettakrav har dock avvisats av den kinesiska sidan.Sverige kommer, enligt vad utskottet erfarit, attfortsätta att föra fram detta krav, vilket ocksåframförs av EU i dialogen med om mänskligarättigheter. Förutsatt att en öppning skymtar vadavser dialog mellan ledning ochden tibetanska exilregeringen och attmedlemsstaterna kan enas om en roll för FN skulle ensådan process också kunna stöttas av FN. I dagslägetkan en sådan öppning dock inte skönjas.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U320 (fp) yrkandena 15,2001/02:U336 (m, v, kd, c, fp, mp) yrkandena 15samt 2001/02:U345 (fp) yrkande 46 kan besvaras.25 IndonesienDen avsattes förstedemokratiskt valde president avdet indonesiska parlamentet och ersattes av sinvicepresident . Många hälsadevalet av med hopp om en mer effektivledning av landets regering. Hennes val av ministrarpå regeringens nyckelposter vad gäller denekonomiska utvecklingen och reformarbetet ses somlovande. finns en stark oro att den mycketnationalistiskt sinnade skall välja en merkompromisslös linje mot självständighetssträvandenaoch att den indonesiska militären kan ha stärkt sinställning och att den ser sig som garant för ettsammanhållet . I motion 2001/02:U345 (fp)yrkande 33 krävs att inom EU verkar för attIndonesien i olika multilaterala sammanhang förmåsatt fortsätta den påbörjade demokratiskautvecklingen av landet. Många av de lokalamotsättningarna på mindre centralt belägna öarhärrör från den omfattande inflyttning som skett avmänniskor från det överbefolkade Java. I yrkande 34krävs att inom EU verkar för fredligalösningar av många territoriella ochetniska konflikter.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att och EU verkar för Indonesiensdemokratiska reformer och fredliga lösningar pålandets regionala konflikter i olika sammanhang.EU:s Allmänna råd antog nyarådsslutsatser med målsättningen att fortsättastödja demokratiska reformer. EU ochIndonesien för en politisk dialog påministernivå med fortsatta demokratiska reformer somhuvudtema.Sverige bistod med 34 miljonerkronor. I Landstrategin 20002004 planeras stöd tilldemokratiska reformer, med särskilt fokus på MR, somett av två mål. Stöd ges till den kanskeviktigaste enskilda organisationen på MR-området,. stöder även CommunityRecovery Programme, ett fattigdomsbekämpandefristående nationellt program som också syftar tillatt stärka det civila samhället, liksomInternationalla IDEA:s verksamhet i Indonesien.Institutets verksamhet har omfattat rådgivning tillde olika parterna i regering och politiska partierspeciellt med inriktning på valsystem ochvaladministration. Institutet har också stöttinitiativ som syftat till att stärka kvinnorssituation i parlamentet.EG bistår med under20002001 till demokratiska reformer. De flesta avEU:s medlemmar ger också omfattande bilateralt stödtill sektorerna demokrati, samhällsstyrning, detcivila samhället och mänskliga rättigheter.Informationsutbytet om detta stöd och i viss månkoordineringen av det sker på plats i Jakarta.EU och stöder territoriellaintegritet men manar regeringen och parterna attsöka dialog. Representanter för EU:s ambassader harockså deltagit i faktasökande missionertill provinser med svåra konflikter. ambassaderna i en av regeringen arrangeradmission till , till och inovember till Centrala Kalimantan.