bet · GP01LU17 · 2002-03-05 00:00:00 — bör därför avslåmotionsyrkandet.När det sedan gäller frågan om upphovsrättsligtskydd i den digitala miljön har utskottet, senastvåren 2000, vid behandlingen av motioner omupphovsrätten inom IT-sektorn understrukit attlagstiftningen bygger på internationellakonventioner och att IT-utvecklingen i en allt högregrad kräver att de nödvändiga rättsliga åtgärdernafår största möjliga acceptans. Detta betyder,uttalade utskottet, att tyngdpunkten i de svenskaaktiviteterna på området måste fokuseraspå det arbete som bedrivs inom EU och på detinternationella planet (se bet. 1996/97:LU12,1997/98:LU16 och 1999/2000:LU18). Vad utskottetsålunda uttalat äger alltjämt giltighet.Som redovisats i bilaga 2 antog rådet i april 2001Europarlamentets och rådets direktiv omharmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt ochnärstående rättigheter i informationssamhället.Utskottet vill framhålla att direktivet preciseraroch stärker upphovsrätten. Det blir bl.a. förbjudetatt kringgå tekniska skyddsåtgärder som krypteringoch kopieringsspärrar. Direktivet ger vidareförutsättningar för en ökad Internethandel med tillexempel musik, film och litteratur. somupphovsrätten stärks tillgodoser direktivet vissaallmänna och sociala intressen att kunna utnyttjaskyddade verk. Ett exempel är allmänhetens rätt attfå tillgång till allmänna handlingar som ärupphovsrättsligt skyddade. Direktivet tillgodoserockså bibliotekens, arkivens och defunktionshindrades behov av att i vissa fall kunnakopiera texter från böcker och tidningar, vilkettorde kräva en omfattande översyn av den svenskaupphovsrättslagen.Utskottet utgår från att de synpunkter som förtsfram i motion Kr422 kommer att bli föremål föröverväganden inom ramen för dettalagstiftningsarbete och föreslår därför attriksdagen avslår yrkande 41 i motionen.Patent på datorprogramUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om att patent på datorprograminte skall vara tillåtet bör avslås.Utskottet hänvisar till pågående beredning avett förslag till EG-direktiv ompatenterbarhet av datorimplementeradeuppfinningar. Jämför reservation nr 3 (v, c).MotionernaI motion L232 av m.fl. (v)framhålls att det finns områden beträffande vilkarätten att patentera tekniska lösningar ger mindregoda resultat. Ett sådant område är, enligtmotionen, datormjukvara. Motionärerna anser att detär viktigt att i internationellaförhandlingar motsätter sig lagstiftning som innebärmöjlighet att patentera mjukvara. I motionen yrkastillkännagivande i enlighet med det anförda.Enligt motion L276 av m.fl. (c) harpatent på mjukvara systematiskt använts för atthindra mindre företag från att komma med nyainnovativa lösningar. Motionärerna anser attriksdagen bör precisera den svenska positionen attpatent på mjukvara inte skall vara tillåtet och geregeringen detta till känna (yrkandena 3, 4 delvisoch 5 delvis).Utskottets ställningstagandeSom närmare redovisats i bilaga 2 är den imotionerna upptagna frågan om skydd för datorprogramföremål för uppmärksamhet inom ramen förövervägandena inom EU av frågan om patenterbarhet avdatorprogram. Som utskottet tidigare framhållit (sebet. 2000/01:LU8) är det ofrånkomligt atttyngdpunkten i de svenska aktiviteterna på områdetfokuseras på det internationella arbetet. Utskottetutgår emellertid från att de synpunkter som förtsfram i motionerna övervägs av regeringen i sambandmed de fortsatta överläggningarna inom EU.Motionerna L232 och L276 yrkandena 3, 4 i denna deloch 5 i denna del bör därför avslås.Ersättning för kopieringUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden som kritiserar den nuvarandeordningen för fördelning avkopieringsersättning bör avslås. Utskottetanser att det inte föreligger skäl för någonriksdagens åtgärd i frågan.Gällande ordningRätten att framställa exemplar för enskilt bruk, somslås fast i 12 § upphovsrättslagen, innebär att deframställda exemplaren inte får användas för andraändamål. Endast enstaka kopior får göras med stöd avbestämmelsen. För att lösa problemet förupphovsmännen med skolornas och universitetens brukav fotokopierat material tillkom ensärreglering avseende exemplarframställning isamband med undervisning (prop. 1979/80:132, bet. LU1979/80: 34).Bestämmelsen, som återfinns i 13 §upphovsrättslagen (prop. 1992/94:114, bet. LU44),innebär att framställning genom reprografisktförfarande, främst fotokopiering, av verk, liksomupptagning av verk från radio-och TV-sändningar, fårske för undervisningsändamål om det finns en sådanavtalslicens som avses i 26 i § upphovsrättslagen.Därmed avses ett avtal om verksutnyttjande somträffats mellan en organisation som företräder ettflertal svenska upphovsmän på området och någon sombedriver undervisningsverksamhet i organiseradeformer. Det krävs dock inte att organisationenföreträder alla de kategorier av upphovsmän som kaningå i området som sådant.Den organisation som på reprografiområdet ingårsådana avtal är BONUS (Bild Ord Not ). Enligt avtalslicensbestämmelsen i26 i § ger avtalslicensen användaren rätt attutnyttja verk av det slag som avses med avtalettrots att verkens upphovsmän inte företräds avorganisationen. Utanförstående upphovsmän har rätttill samma ersättning och andra förmåner somupphovsmän företrädda av organisationen har rätttill. Dessutom har de utanförstående upphovsmännentillförsäkrats en rätt att alltid få ersättning äveni de fall då organisationen valt att använda sinamedel till annat.MotionernaI motion Kr422 av m.fl. (mp)konstateras att BONUS-Presskopia uppbärkopieringsersättning för sina medlemsorganisationersräkning. Dessa är dock huvudorganisationer förrespektive utövandeområde. Mindre organisationer ärinte organiserade i BONUS, vilket innebär attkonstnärer och andra utövare organiserade i sådanamindre organisationer inte får någonkopieringsersättning. Denna ordning måste, enligtmotionärerna, ändras så att även konstnärer som ärmedlemmar i mindre konstnärsorganisationer kan fåsin ersättning (yrkande 17).Även i motion Kr272 av m.fl.(kd, m, c, fp) yrkas en utvärdering av systemet förden rådande fördelningen av kopieringsersättningtill upphovsmännen (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeDet i motionerna upptagna spörsmålet torde, såvittutskottet kan bedöma, ingå i de frågeställningar somblir aktuella vid övervägandena i samband medgenomförandet i svensk rätt av EG-direktivet omupphovsrätten i informationssamhället. Med hänsynhärtill anser utskottet att det inteär påkallat med någon åtgärd medanledning av motionerna Kr422 yrkande 17 och Kr272yrkande 3. bör därför avslåmotionsyrkandena.Ersättning till STIMUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om undantag för ideellaorganisationer när det gäller ersättning tillSTIM för offentliga framföranden av verk böravslås. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Allmän bakgrundPå det upphovsrättsliga området finns en rad olikaorganisationer som har till uppgift att ta till varade rättigheter som lagen ger upphovsmän ochinnehavare av närstående rättigheter. FöreningenSvenska Tonsättares Internationella Musikbyrå ()är en ekonomisk förening, till vilken tonsättare ochförfattare genom ett anslutningsavtal upplåter sinarättigheter till offentligt framförande ochinspelning på skiva, band, film osv.Föreningen tecknar avtal med musikanvändare samtinkasserar och fördelar till rättighetshavarnaersättningen för offentliga framföranden ochinspelningar. , som har samarbete med liknandeorganisationer över hela världen, kontrollerar ocksåatt skyddad musik inte spelas offentligt eller iförvärvsverksamhet utan tillstånd.MotionernaEskil m.fl. (c, fp) menar i motion L294att ställer orimliga krav på ersättning för denmusik som framförs vid de ideella organisationernasoch studieförbundens olika arrangemang. Motionärernayrkar att skall begära förslag tilländring av upphovsrättslagen så att undantag kanmedges för ideella organisationer (yrkande 1).I motion L297 av och (båda s) yrkas att regeringen verkar för attlagstiftning som berör sådana organisationer somSTIM harmoniseras inom EU, bl.a. i syfte attsärbehandla ideella organisationer (yrkande 2).Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlatmotionsyrkanden med samma inriktning som de nuaktuella yrkande 1 i motion L294 och yrkande 2 imotion L297 (se bet. 1997/98:LU16, 1998/99:LU8,1999/2000:LU18 och 2000/01:LU8). I dessa sammanhanghar utskottet erinrat om att upphovsrätten är en delav förmögenhetsrätten och att det upphovsrättsligaskyddet ger upphovsmannen ensamrätt att utnyttja detskyddade verket ekonomiskt. förvaltar i sinverksamhet de enskilda upphovsmännens ekonomiskarättigheter, vilka är att se som upphovsmännensförmögenhetstillgångar. Enligt utskottets meningborde det därför inte komma i fråga att genomytterligare lagstiftningsåtgärder ingripa iupphovsmännens möjligheter att ta till vara sinarättigheter. Vidare har utskottet understrukit attdet måste beaktas att är bundet avinternationella konventioner som begränsarkonventionsstaternas möjligheter att inskränka derättigheter som tillkommer upphovsmän och innehavareav närstående rättigheter. De bestämmelser ominskränkningar i upphovsrätten som lagen redan i daginnehåller och de gränsdragningsproblem som därvidkan göra sig gällande borde därför, enligt vadutskottet anfört, överlämnas tillrättstillämpningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner nu inte skäl att ändra sin tidigareinställning och anser att bör avslåmotionerna L294 yrkande 1 och L297 yrkande 2.Statens engagemang i STIMUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på minskat statligtengagemang i bör avslås. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagandenfrån sida. Jämför reservation nr 4(m, kd, c).Allmän bakgrundEnligt stadgarna för skall föreningensangelägenheter handhas av dess styrelse. Dennabestår av nio ledamöter, varav regeringen utserordföranden och ytterligare två ledamöter. Övrigaledamöter utses av Föreningen (), Föreningen () samt (). Styrelsen är iprincip beslutför med sex ledamöter; dock skallalltid minst två av regeringen utsedda ledamötervara närvarande.MotionernaI motion L294 av m.fl. (c, fp)anförs att upphovsrättsorganisationerna numera är såvälorganiserade och finansiellt starka att det intelängre finns några skäl för staten att varaengagerad i verksamhet. Statens uppgift attutse ordförande och styrelseledamöter i bördärför enligt motionärerna slopas. I motionen begärsett tillkännagivande härom (yrkande 2).Även och (båda s)anser i motion L297 att STIM-organisationerna imånga länder vuxit sig så starka att statensdeltagande inte är lika berättigat. Tvärtom kan,enligt motionen, det statliga engagemanget i fånegativa kulturpolitiska effekter. Frågan om statensengagemang i styrelsearbete bör därförövervägas (yrkande 1).Tidigare behandlingMotionsyrkanden rörande statens engagemang i STIMhar behandlats tidigare (se bl.a. bet. 1998/99:LU8,1999/2000:LU18 och 2000/01:LU8). Utskottet hardärvid erinrat om att frågan aktualiserats avKulturutredningen som i sitt slutbetänkande (SOU1995:84) Kulturpolitikens inriktning föreslagit attstaten inte skulle utse ordförande ellerledamöter i . Enligt utredningenförlänade en sådan ordning organisationen ett dragav statlig instans som inte stämmer med dess rollsom partsföreträdare för upphovsmännen.Kulturutredningens förslag beträffande erhöllemellertid ett blandat mottagande hosremissinstanserna, och någon förändring av gällandeordning har inte varit aktuell. Utskottet har försin del inte heller funnit några bärande skäl föratt förorda ett minskat statligt engagemang i STIM.Tvärtom har utskottet ansett att denmarknadsdominans som följer med verksamhet påområdet motiverar offentlig insyn med en fortlöpandeoch tillförlitlig granskning av verksamheten. Detfaktum att också tillämpar internationellakonventionsförpliktelser har, enligt utskottet, integjort en statlig insyn i verksamheten genomstyrelserepresentation mindre motiverad. Motionernahar avstyrkts, och har följt utskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte ändrat sin inställning i den nuaktuella frågan och anser att bör avslåyrkande 2 i motion L294 och yrkande 1 i motion L297.Följerätt (droit de suite)Utskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om hanteringen aversättningen enligt bestämmelserna omföljerätt bör avslås. Som utskottet fannvåren 2001 är motionsönskemålet tillgodosettgenom en dom från Högsta domstolen.MotionsyrkandeI motion Kr419 av m.fl. (fp)framhålls att det i fråga om förvaltningen aversättningen vid droit de suite råder enmonopolsituation som inte är acceptabel. Det finns,enligt motionärerna, inte någon anledning att baraen organisation skall få hantera inkassering ochutbetalning av ersättningen. I motionen yrkas etttillkännagivande med denna innebörd (yrkande 29).Tidigare behandlingDå utskottet behandlade ettmotionsyrkande med motsvarande inriktning som det nuaktuella pekade utskottet på att tvåupphovsrättsorganisationer administrerarifrågavarande avgifter. BUS (Bildkonst Upphovsrätt iSverige), som representerade omkring 4 000konstnärer, var den organisation som införikraftträdandet av den nya lagstiftningen omföljerätt hade förberett och organiserat sinverksamhet för att administrera inkasseringen ochdistributionen av ersättningsbeloppen. En nyorganisation, numera DUR (för droit de suite upphovsrätt iSverige), hade därefter bildats för att bedrivasamma verksamhet. Etableringen av den nyaorganisationen, som vid starten uppgavs ha ca 750medlemmar, föranledde ett antal rättsliga processerom rätten att administrera avgifterna.Utskottet redovisade också att det, enligt ettavgörande från i målmellan BUS och DUR (NJA 2000 s. 445), var klarlagtatt fler än en organisation kan varabehöriga att administrera inkasseringsverksamheten.Mot denna bakgrund ansåg utskottet motionsyrkandet ifråga tillgodosett, och yrkandet avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser fortfarande att ifrågavarandemotionsyrkande, genom Högsta domstolens avgörande år2000, är tillgodosett och föreslår att riksdagenavslår motion Kr419 yrkande 29.Införande av arenarättUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om införande av s.k.arenarätt i bör avslås. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagande.Jämför reservation nr 5 (m, kd).MotionernaI motion L271 av m.fl. (kd)konstateras att det inte finns någonskyddslagstiftning som gäller exempelvis arrangörerav idrotts-evenemang. Motionärerna framhåller atts.k. arenarättigheter finns i vissa andra länder.Mot denna bakgrund anses i motionen att möjlighetenatt införa motsvarande rättigheter i börutredas.Ett motsvarande yrkande framförs i motion Kr339 avKent m.fl. (m) (yrkande 3).Tidigare behandlingMotioner med motsvarande innehåll behandlades avutskottet och (se bet.1999/2000:LU18 och bet. 2000/01:LU8). Som utskottetdå uttalade har varken i motionerna eller annorledesframförts några bärande skäl för att man i Sverigeskall överväga införande av ett nyttimmaterialrättsligt skydd i enlighet medmotionsönskemålen. De antaganden som gjorts år 1986om möjligheter för utövare som saknarupphovsrättsligt skydd att avtalsvägen få till ståndgarantier mot obehöriga upptagningar är, såvittutskottet även nu kan bedöma, riktiga. Frågan omdroit de stade synes inte heller aktuell inom EUeller i något annat internationellt sammanhang.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte se att någon sådan omständighethar tillkommit som bör föranleda utskottet attfrångå sin tidigare uppfattning. Motionerna L271 ochKr339 yrkande 3 bör därför avslås.Reservationer1. Patentintrångsförsäkring (punkt 1)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L256,2001/02:L281 och 2001/02:L352.StällningstagandeVi vill framhålla att patenträtten ärett bräckligt skydd för uppfinnaren. Patenthavarenär ofta i en underlägsen ställning i förhållandetill ett storföretag som gjort ett patentintrång,och patenthavaren har inte råd eller förmåga attprocessa mot det stora företaget. Enligt vår meningutgör detta ett hot mot innovationsklimatet. Ettbättre rättsskydd för patent är av betydelse för denenskildes framtidstro och vilja att utveckla sinverksamhet.Mot denna bakgrund anser vi att staten måstegarantera ett rimligt skydd mot stöld avimmateriella tillgångar. En lösning skulle, enligtvår mening, kunna vara ett försäkringsskydd som detallmänna upprätthåller och som möjliggör förpatenthavaren att driva sin sak i domstol.Regeringen bör återkomma med förslag om hur ettsådant försäkringsskydd kan utformas.Vad som sålunda anförts bör , med bifalltill motionerna L256, L281 och L352, som sin meningge regeringen till känna.2. Patent på biotekniska uppfinningar (punkt 4)av (), (),(), () ochAgne ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L276yrkandena 1, 2, 4 i denna del och 5 i denna del,2001/02:L286 och 2001/02:U304 yrkande 19.StällningstagandeEnligt vår mening får patent på livsformer olyckligakonsekvenser. Exempel finns på att patent på viktigamediciner motverkar medicinsk tekniköverföring avvissa för den fattiga delen av världen nödvändigaprodukter. Vi vill också peka på attutvecklingsländernas växter och djur är av stortintresse för bl.a. livsmedels- ochläkemedelsindustrin i i-länderna. Dessa företagskaffar sig patent på det genetiska materialet ienlighet med TRIPS-avtalet.Mot denna bakgrund är det, enligt vår mening,angeläget att motverka patent på livsformer ochverka för att patenträtten får en etisk dimension.Vidare anser vi att en svensk nationell position ialla internationella förhandlingar skall vara attpatent på enskilda gener och organismer inte fårförekomma. Som en konsekvens härav bör regeringeninom EU verka för ett upphävande av EG-direktivet omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar, och enöversyn bör göras av den svenskapatentlagstiftningen i syfte att åstadkomma en såstor restriktivitet som möjligt i fråga ommöjligheterna till patent på enskilda gener ochorganismer.Vi anser också att regler om patentpå liv står i strid med FN:s konvention om biologiskmångfald. Det är därför viktigt att regeringen ocksåverkar för att denna konvention överordnas . En omarbetning av artikel 27.3.b i bör, enligt vår mening, också komma tillstånd så att enskilda gener och organismer undantasfrån kravet på patenterbarhet.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motionerna L276 yrkandena 1, 2, 4 idenna del och 5 i denna del, L286 och U304 yrkande19, som sin mening ge regeringen till känna.3. Patent på datorprogram (punkt 6)av (), () ochAgne ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L232och 2001/02:L276 yrkandena 3, 4 i denna del och 5 idenna del.StällningstagandeVi vill framhålla att det finns områden där rättenatt patentera tekniska lösningar ger mindre godaresultat. Ett sådant område är datormjukvara. Vi kankonstatera att patent på mjukvara systematisktanvänts för att hindra mindre företag att komma mednya innovativa lösningar. Mot denna bakgrund börriksdagen precisera den svenska positionen attpatent på mjukvara inte skall vara tillåtet och geregeringen detta till känna. Vidare är det viktigtatt , då fråga om utformningen av detimmaterialrättsliga skyddet för datorprogram nu äraktuell inom EU, i internationella förhandlingarmotsätter sig lagstiftning som innebär möjlighet attpatentera mjukvara.Vad som sålunda anförts bör , med bifalltill motionerna L232 och L276 yrkandena 3, 4 i dennadel och 5 i denna del, som sin mening ge regeringentill känna.4. Statens engagemang i (punkt 9)av (), (),(m), (), KjellEldensjö (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L294yrkande 2 och 2001/02:L297 yrkande 1.StällningstagandeEnligt vår uppfattning ärupphovsrättsorganisationerna numera såvälorganiserade och finansiellt starka att det intelängre finns några skäl för staten att varaengagerad i verksamhet. Tvärtom kan, anservi, det statliga engagemanget i få negativakulturpolitiska effekter. Statens uppgift att utseordförande och styrelseledamöter i bör därförslopas.Vad som anförts i reservationen bör , medbifall till motionerna L294 yrkande 2 och L297yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.5. Arenarätt (punkt 11)av (), (),(m), (), KjellEldensjö (kd), () och PetraGardos (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L271och 2001/02:Kr339 yrkande 3.StällningstagandeVi kan konstatera att det i saknas ensärskild skyddslagstiftning för arrangörer avidrottsevenemang. Visserligen har arrangörerna avsådana evenemang en rätt till arenan där evenemangetäger rum, men informationen kring evenemanget saknarimmaterialrättsligt skydd. En sådanskyddslagstiftning, s.k. arenarätt, finns i vissaandra länder.Enligt vår mening finns det skäl att närmareanalysera behovet av en lagstiftning om arenarättäven i Sverige.Vad nu anförts bör , med bifall tillmotionerna L271 och Kr339 yrkande 3, som sin meningge regeringen till känna.Särskilt yttrandeEnklare skydd för uppfinningarav och (båda kd).Vi vill framhålla att patent i princip är ettdyrbart skydd. Det saknas i svensk rätt ettenkelt och snabbt rättsligt skydd som kan erhållas iavvaktan på patent. Ett bruksmodellskydd finns i deflesta andra europeiska länder. Enligt vår mening ärdet angeläget, särskilt från de små och medelstoraföretagens utgångspunkter, att man också i Sverigefår till stånd ett enklare skydd än patent för vissauppfinningar. Ett sådant skydd skulle, enligt vårmening, stärka uppfinnarens ställning och öka hanseller hennes trygghet mot att idén stjäls.Vi kan konstatera att det alltjämt inom EU äraktuellt med ett förslag till direktiv ombruksmodellskydd för uppfinningar. Det är angelägetatt man från den sida verkar fördels att arbetet inom EU påskyndas, dels att EG-direktivet får en sådan utformning attbruksmodellskyddet blir ett effektivt och ett ipraktiken användbart immaterialrättsligt institutför små och medelstora företag.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2001/02:L216 av () variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om patentskyddet inom EUavseende läkemedel.2001/02:L232 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening att patent på datormjukvara inte börtillåtas i Sverige.2. tillkännager för regeringen som sinmening att representanter iinternationella forum skall motsätta sig patent pådatormjukvara.2001/02:L256 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att stärka skyddet föruppfinnare och patent.2001/02:L271 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en utredning av s.k.arenarättigheter för evenemang där det intefinns en upphovsrätt, t.ex. idrottsevenemang.2001/02:L276 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en svensknationell position i fråga om patent på enskildagener och organismer.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett upphävande avEG-direktivet (98/44/EG) om rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar.3.