bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /02:129 Integrationspolitik för 2000-talet jämte motioner väcka med anledning avskrivelsen samt ett flertal motioner från denallmänna motionstiden år 2000 och 2001.Regeringen redovisar utvecklingen på en rad olikaområden i förhållande till beslut hösten1997 om mål och inriktning förintegrationspolitiken. Integrationspolitikens målinnebär lika rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter för alla oavsett etnisk och kulturellbakgrund. Den generella politiken skall utformasefter samhällets etniska och kulturella mångfald,och särlösningar för invandrare skall i huvudsakbara avse den i . Inriktningenpå integrationspolitiken skall vara att ge stöd tillindividers egen försörjning och delaktighet isamhället, värna grundläggande demokratiska värdenoch verka för kvinnors och mäns lika rättigheter ochmöjligheter samt förebygga och motverka etniskdiskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Regeringen redovisar den framtida inriktningen påintegrationspolitiken. Den nuvarande inriktningenskall fortsätta, men genomförandet skall förbättrasoch utvecklas inom olika samhällsområden. Målenskall tydliggöras, och den gemensamma värdegrundenskall ges ökad uppmärksamhet liksom uppväxtvillkorenför barn och ungdomar med utländsk bakgrund.I betänkandet behandlas bl.a.integrationspolitikens mål, introduktionen förnyanlända flyktingar och invandrare, arbete ochförsörjning, svenska för invandrare (sfi) ochutbildning, inflytande och delaktighet,storstadsregionerna samt diskrimineringsfrågor.Utbildningsutskottet har yttrat sig överföljdmotioner i de delar som rörutbildningsutskottets beredningsområde.Socialförsäkringsutskottet avstyrker motionerna ochföreslår att lägger skrivelsen tillhandlingarna.Till betänkandet har fogats 49 reservationer och 4särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Integrationspolitikens målRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf28yrkande 1, 2001/02:Sf31 yrkande 29, 2001/02:Sf334yrkande 1, 2001/02:Sf400 yrkandena 1 och 2,2000/01:Sf611 yrkande 3 och 2000/01:Sf617yrkandena 1 och 8.Reservation 1 (m)Reservation 2 (c)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (mp)2. Bosättning i kommunRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf30yrkande 4, 2001/02:Sf31 yrkande 5, 2001/02:Sf32yrkande 5 och 2001/02:Sf255 yrkande 4.Reservation 5 (v)Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c)Reservation 8 (mp)3. Introduktion från första dagenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf30yrkande 3 och 2001/02:Sf31 yrkande 2.Reservation 9 (v, mp)4. Introduktion i övrigtRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf31yrkandena 1, 4 och 10 samt 2001/02:Sf255 yrkande3.Reservation 10 (c)Reservation 11 (mp)5. Arbete före uppehållstillståndRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf27 yrkande 1.Reservation 12 (m, kd, c)6. Reformerad flyktingmottagningRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf33 yrkande 1.Reservation 13 (fp)7. Mottagande av ensamkommande barnRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf31 yrkande 9.Reservation 14 (kd, c, mp)8. HemutrustningslånRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf343 och2001/02:Sf363.9. Svenska för invandrare (sfi)avslår motionerna 2001/02:Sf27yrkande 2, 2001/02:Sf28 yrkande 3 och2001/02:Sf30 yrkande 2.Reservation 15 (m)Reservation 16 (c)10. Svenska för invandrare ocharbetspraktikRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf27yrkande 3, 2001/02:Sf31 yrkande 6 och2000/01:Sf645 yrkande 28.Reservation 17 (kd, c, mp)11. Registrering av arbetssökandeRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf645 yrkande27.Reservation 18 (kd)12. ValideringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf27yrkande 4, 2001/02:Sf28 yrkande 4, 2001/02:Sf32yrkande 2, 2000/01:Sf619 yrkande 1 och2000/01:Sf629.Reservation 19 (m, kd, c)13. Utbildning och språkRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf31yrkandena 13, 14 och 28, 2001/02:Sf32 yrkande 4och 2001/02:Sf33 yrkande 2.Reservation 20 (kd)Reservation 21 (fp)Reservation 22 (mp)14. Gömda barns skolgångRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf31 yrkande16.Reservation 23 (mp)15. Utvecklingen i storstadsregionernaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf27yrkande 5, 2001/02:Sf30 yrkandena 1 och 7,2001/02:Sf399 yrkande 31, 2001/02:A226 yrkande 1,2001/02:Ju237 yrkande 18, 2000/01:Sf611 yrkandena6, 7 och 12, 2000/01:Sf613, 2000/01:Sf637 och2000/01:Bo223 yrkande 10.Reservation 24 (v)Reservation 25 (kd)Reservation 26 (c)16. Inflytande och delaktighet isamhälletRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf31yrkandena 19 och 20, 2000/01:Sf611 yrkande 5 och2000/01:Sf624.Reservation 27 (kd, mp)Reservation 28 (c)17. Valdeltagande och rösträttRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf31yrkande 18 och 2001/02:Sf32 yrkande 6.Reservation 29 (v, mp)Reservation 30 (kd)18. Arbete och försörjningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf28yrkandena 2 och 5, 2001/02:Sf31 yrkandena 11, 12och 21, 2001/02:Sf33 yrkandena 3 och 4,2001/02:Sf334 yrkande 6, 2000/01:Sf617 yrkande 3och 2000/01:Sf645 yrkande 29.Reservation 31 (m)Reservation 32 (kd)Reservation 33 (fp)Reservation 34 (mp)19. Etnisk diskrimineringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf30yrkande 5, 2001/02:Sf32 yrkandena 1, 3 och 8,2001/02:Sf400 yrkandena 8 och 12, 2001/02:U347yrkande 7, 2001/02:A317 yrkandena 32 och 33 samt2000/01:Sf611 yrkande 2.Reservation 35 (v)Reservation 36 (kd)Reservation 37 (c)Reservation 38 (fp)20. FolkhälsaRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf31 yrkandena7 och 22-27.Reservation 39 (mp)21. TolkfrågorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf31yrkande 8, 2001/02:Sf32 yrkande 7, 2001/02:Sf280,2001/02:Sf284, 2001/02:Sf287 och 2000/01:Sf622.Reservation 40 (kd, mp)22. Döva asylsökande och invandrareRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf260,2001/02:Sf264, 2001/02:Sf269, 2001/02:Sf288,2001/02:Sf315 och 2001/02:So631 yrkande 2.Reservation 41 (kd, mp)23. Begreppet invandrareRiksdagen avslår motion 2000/01:Sf611 yrkandena8 och 9.Reservation 42 (c)24. Kvinnor och flickor med utländskbakgrundRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf30yrkande 6, 2001/02:Sf32 yrkande 9, 2001/02:Sf33yrkande 5, 2001/02:Sf400 yrkande 9, 2000/01:A812yrkande 14, 2000/01:Sf609 och 2000/01:Sf621.Reservation 43 (kd, c, mp)Reservation 44 (fp)25. Ungdomar med utländsk bakgrundRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sf611yrkande 4 och 2000/01:So451 yrkande 3.Reservation 45 (c)26. Svenskt medborgarskapRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf29,2001/02:Sf31 yrkande 17, 2001/02:Sf228,2001/02:Sf251, 2001/02:Sf311 och 2001/02:Sf394yrkande 7.Reservation 46 (m)Reservation 47 (mp)27. ÅtervandringRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf31 yrkande 3.Reservation 48 (mp)28. Forskning och integrationsfrågorRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf31 yrkande15.Reservation 49 (mp)29. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2001/02:129 tillhandlingarna.Stockholm den 16 maj 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), UllaHoffmann (v), (), MariannYtterberg (s), (), (), (), (), (), (), (), () ochKalle ().Ärendet och dess beredningSocialförsäkringsutskottet behandlar i dettabetänkande regeringens skrivelse 2001/02:129Integrationspolitik för 2000-talet jämte sjuföljdmotioner. I betänkandet behandlas även ett 50-tal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2000 och 2001. De behandlade förslagen återges ibilaga 1.Motionsyrkandena Sf30 yrkandena 8 och 9 som rörkommunala bostadsförmedlingar ochanvisningslagstiftningen har överlämnats tillbostadsutskottet.Utbildningsutskottet har yttrat sig överskrivelsen och dess följdmotioner i de delar somberör utbildningsutskottets beredningsområde(yttrande 2001/02:UbU2y). Utbildningsutskottetsyttrande återges i bilaga 2.Arbetsmarknadsutskottet har beretts tillfälle attyttra sig över följdmotioner men beslutade att inteavge något yttrande med motiveringen att de nyligenbehandlat motsvarande frågor i betänkandena2001/02:AU3 och 2001/02:AU5.Integrationsverket har besökt utskottet ochinformerat om verkets arbete.Migrationsverket har på utskottets anmodan avgivitett yttrande över motionerna som rör dövaasylsökande och invandrare.Utskottet har under beredningen av ärendet fåttmuntlig information från och Tolkservicerådetom tolkfrågor. Utskottet har även fått muntliginformation av om dövaasylsökande och invandrare.2001/02SfU15Utskottets övervägandenIntegrationspolitikens målUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omintegrationspolitikens mål.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (c), 3 (fp)och 4 (mp).Integrationspolitikens målRiksdagen beslutade om mål och inriktning för enframtida integrationspolitik (prop. 1997/98:16Sverige, framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik, bet.1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68). Beslutet innebäratt samhällets etniska och kulturella mångfald som utgångspunkt för den generella politikensutformning och genomförande på alla samhällsområdenoch nivåer. Säråtgärder som riktar sig tillinvandrare som grupp bör begränsas till insatser ochåtgärder som kan behövas iSverige. De mål som fastställdes förintegrationspolitiken var att alla som bor iSverige, oavsett etnisk och kulturell bakgrund,skall ha lika rättigheter och möjligheter, ensamhällsgemenskap med samhällets mångfald som grundoch en samhällsutveckling som kännetecknas avömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsettbakgrund skall vara delaktiga i och medansvarigaför. Det integrationspolitiska arbetet skallinriktas på att ge stöd till individers försörjningoch delaktighet i samhället, värna grundläggandedemokratiska värden och verka för kvinnors och mänslika rättigheter och möjligheter samt förebygga ochmotverka diskriminering, främlingsfientlighet ochrasism.När antog målen för den nyaintegrationspolitiken underströks det av båderegeringen och att målen om allas likamöjligheter och rättigheter också innebärskyldigheter. ansåg senare att detta bordetydliggöras genom en komplettering av målen, vilketgavs regeringen till känna i samband medbehandlingen av budgetpropositionen 2001.SkrivelsenRegeringen vill med skrivelsen ge enbeskrivning av integrationspolitikens resultat iförhållande till de integrationspolitiska målen ochge regeringens bedömning av den fortsattainriktningen på integrationspolitiken.Integrationspolitiska mål och synsätt skallinförlivas i alla samhällsområden. Invandrares behovskall, precis som andras behov, beaktas inom ramenför den generella politiken. Integrationspolitikenskall inriktas på förhållanden i hela samhället ochinte - som tidigare - vara inriktad på invandrare.Introduktionen av nyanlända flyktingar skall däremotfortsätta att vara en säråtgärd. Introduktionenmåste på ett bättre sätt utgå från den enskildainvandrarens bakgrund och förutsättningar.Invandrare skall inte behandlas som en homogen grupputan åtgärder skall utformas flexibelt utifrånindividuella behov. Den i är avstor betydelse för den kommandeintegrationsprocessen. Regeringen bedömde i denintegrationspolitiska propositionen att deintegrationspolitiska målen inte kan införlivas iden generella politiken utan aktivtförändringsarbete.Regeringen anser att den nuvarande inriktningen påintegrationspolitiken skall fortsätta, mengenomförandet skall förbättras och utvecklas inomolika områden. Målen skall tydliggöras och de frågorsom är förenade med den gemensamma värdegrundenskall ges ökad uppmärksamhet liksom uppväxtvillkorenför barn och ungdomar med utländsk bakgrund.En fråga som uppstår är vilka etniskt ochkulturellt betingade beteenden som kan tolereras.Universiella överenskommelser stater emellan ommänskliga rättigheter är ett rättesnöre som gällerför alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund.Beteenden som bryter mot sådana överenskommelser kandärför inte tolereras.I de integrationspolitiska målen används bådebegreppen tolerans och respekt. Begreppet toleranskan tolkas som att olikheter skall tolereras, interespekteras. Tolerans kan även uppfattas som attsamhället skall ha överseende när det gäller vissabeteenden, med hänvisning till den kulturellabakgrunden, trots att beteendet kanske bryter motlagstiftning och mänskliga rättigheter. Begreppetrespekt är tydligare och innebär att olikheter skalloch kan respekteras om de inte strider mot svensklag eller kränker mänskliga rättigheter.Regeringen avser att senare föreslå attändra målen för integrationspolitiken så attbegreppet tolerans tas bort till förmån förbegreppet respekt.Integrationsverkets framtida inriktning påverksamheten skall präglas av insatser somuppmärksammar den gemensamma värdegrunden om allaslika rättigheter och de krav värdegrunden ställer pådem som är invandrare och infödda. Det krävs enständig och öppen dialog om att alla skall ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter och omömsesidig om integration. Alla har ett ansvar föratt skapa ett samhälle med den etniska mångfaldensom grund. Regeringen kan senare komma att övervägaytterligare åtgärder för att ökaintegrationspolitikens genomslag inom olika områden.När integrationspolitiken infördes skedde dettamot bakgrund av en insikt om att den tidigarepolitiken, invandrarpolitiken, hade kommit attbefästa invandrarskapet och ett annorlundaskap samtförstärkt känslan av vi-och-dom. När det gäller denframtida inriktningen skriver regeringen attskillnaden är att det skall vara behovet i sig ochinte invandrarskapet som motiverar olika åtgärder.Integrationspolitiken skall verka för att dengenerella politiken utformas med utgångspunkt imångfalden och därmed bidrar till att bryta uppgränsen mellan de infödda och de som invandrat.En genomgång av hur de integrationspolitiska målenslagit igenom inom olika samhällsområden ger ensplittrad bild. En positiv utveckling är en ökadmedvetenhet hos individer, myndigheter ochorganisationer m.m. om etnisk mångfald jämfört medför . Den etniska mångfalden harpåverkat samhällsutvecklingen på många olika sätt,och det finns en större öppenhet i samhället förintryck från en alltmer internationaliserad värld.Arbetslösheten bland invandrare har minskatpåtagligt . Fler nyanländainvandrare kan försörja sig själva, och kommunernasutbetalningar av socialbidrag har minskat.I skrivelsen anför regeringen att skillnadernafortfarande är stora, insatserna tycks inte ha varittillräckligt effektiva och de avsedda resultaten harinte uppnåtts. Skillnaderna är fortfarandeoacceptabelt stora mellan invandrare och infödda påarbetsmarknaden och i arbetslivet, men skillnadernaär tydliga även på andra områden.I det fortsatta arbetet skall uppväxtvillkoren förbarn och ungdomar med utländsk bakgrund särskiltuppmärksammas. Även skillnaderna mellan kvinnor ochmän och jämställdhetspolitikens mål skalluppmärksammas. Skillnaderna i förutsättningar ochvillkor skall tas på största allvar och beaktas ifortsättningen.När det gäller metoder för genomförandet avintegrationspolitiken är uppföljning inom olikaområden en av de viktigaste uppgifterna. Riksdag ochregering skall informeras om utvecklingen och omhinder för integrationspolitikens genomslag så attbeslut om förändringar kan fattas. En av verketsviktigaste uppgifter är att verka för att allaberörda myndigheter inom sina verksamhetsområdenarbetar med de integrationspolitiska målen.Integrationsverket har fått i uppdrag av regeringenatt analysera myndigheternas genomförande avintegrationspolitiken.MotionerI motion Sf334 yrkande 1 av m.fl. (m)anförs att integrationspolitiken utgår frånregleringar och särlagstiftning. Det bästa sättetatt skapa förutsättningar för snabb integration idet svenska samhället är att skapa en öppen ochrörlig arbetsmarknad samt en bättre avvägning mellanskatter och transfereringssystem. Arbetsrätten skallavregleras och anpassas efter en internationellarbetsmarknad. Utgångspunkter skall vara människorslika intresse av att arbeta och varasjälvförsörjande och inte att särbehandla inflyttademänniskor. Motionärerna menar attintegrationspolitiken i huvudsak är ettarbetsmarknadspolitiskt problem.I motion Sf28 yrkande 1 av m.fl. (m)anförs att omsvängningen i regeringensintegrationspolitik är positiv, från bidragsberoendetill egenförsörjning, men det sker med särlösningaroch särskilda bidrag. Motionärerna anför attegenförsörjning uppnås snabbare genom en förbättradintroduktion och matchning av arbetssökande ocharbetsgivare. Även en radikal omläggning av dengenerella ekonomiska politiken i form avavregleringar och sänkta skatter behövs.I motion Sf400 yrkande 1 av m.fl.(fp) anförs att många människor har svårigheter attta sig in på arbetsmarknaden på grund av bristandespråkkunskaper och avsaknad av kontakter isamhället. Utanförskap kan även bero pålångtidsarbetslöshet eller långvarigasjukskrivningar. Detta medför att en del invandrarefastnar i bidragsberoende och utanförskap.I yrkande 2 anförs att integrationspolitikensviktigaste uppgift är att angripa de strukturer somförsvårar för människor att bryta sig ur isoleringoch utanförskap. Det är av tradition samhället, medmyndigheter, organisationer och folkrörelser, somskall lösa individens problem. Den enskildaindividen förväntas inte vilja eller kunna ta itumed sina svårigheter. Integrationspolitiken skall gemänniskor makt över sitt liv och sin vardag.I motion 2000/01:Sf617 yrkande 1 av . (fp) anförs att minoritetsgrupper ochindivider själva måste få praktiska möjligheter attagera, ta initiativ, förverkliga planer ochtillfredsställa sin egna behov. Integrationen blirett faktum först när de människor som förväntasintegrera sig i samhället får tala och agera för sigsjälva. Motionärerna efterlyser en nyintegrationspolitik baserad på de nya invånarnasinitiativ och ansvarstagande.I yrkande 8 anför motionärerna att det behövs endecentralisering av integrationspolitiken både i ordoch handling. Minoritetsgrupper och individer skallsjälva komma med initiativ och ekonomiska resurserskall ställas till deras förfogande så att de på såsätt får praktiska möjligheter att själva lösa sinaproblem.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf31yrkande 29 att mångfald och integration, skallbetonas i regleringsbreven, s.k. mainstreaming.I motion 2000/01:Sf611 yrkande 3 av . (c) anförs att efterlevnad av den svenskalagstiftningen skall gälla oavsett kulturellatraditioner. I råder demokratiskt stiftadelagar och, samhället får aldrig acceptera attlagarna överskrids av olika kulturella traditioner.Utskottets ställningstagandeBeslutet om integrationspolitiken 1997 innebär ochmarkerar en viktig skillnad från den tidigareinvandrarpolitiken som befäste invandrarskap ochsärlösningar. Integrationspolitiken omfattar däremothela befolkningen. Integrationsprocesserna ärömsesidiga i den meningen att alla är delaktiga ochmedansvariga i dem, alla har en skyldighet attbidra. Det integrationspolitiska arbetet skallsärskilt inriktas på att ge stöd till individersegen försörjning och delaktighet i samhället.Det är den enskildes behov som skall motiveraeventuella åtgärder. Invandrare skall inte ses somen homogen kategori i samhället. På den individuellanivån bör integration betraktas som ett livsprojekt,vars innehåll och mål endast kan bestämmas avindividen själv. På den samhälleliga nivån kan dockstaten sätta upp mål för vad som bör uppnås inomolika områden med hjälp av arbetsmarknadspolitik,utbildningspolitik osv. och stödja den individuellaintegrationsprocessen genom att föra en politik somger individen förutsättningar att förverkliga sinamål i livet.Det har gått godkändemålen för den nya integrationspolitiken. Utskottetanser att det är värdefullt att regeringen tillriksdagen genom skrivelsen redovisar utvecklingenoch genomslaget samt inriktningen pådet fortsatta arbetet på området.Utskottet vill framhålla att integrationsfrågornaär mycket viktiga, inte bara för de enskilda utanäven för samhället som helhet. Detta har blivitsärskilt påtagligt mot bakgrund avutvecklingen i vår omvärld och då inte minstsituationen i med främlingsfientligaströmningar.Regeringen skriver att integrationspolitikensgenomförande bl.a. bygger på att myndigheternasverksamhet utformas med utgångspunkt i den etniskamångfalden så att alla behandlas på ett likvärdigtsätt oavsett härkomst och bakgrund. Myndigheterna ärskyldiga att beakta integrationsperspektivet, ochflera myndigheter har fått särskildaintegrationspolitiska uppdrag.Utskottet anser i likhet med regeringen attstyrningen av myndigheter är en metod för attgenomföra integrationspolitiken med avseende påderas ansvar för de integrationspolitiska målen. Demyndigheter som har direkt betydelse förintegrationsarbetet får i regleringsbreven i uppdragatt redovisa hur integrationsarbetet beaktats.Med anledning av motion Sf611 yrkande 3 villutskottet understryka att olagliga handlingar sombryter mot samhällets grundläggande värderingaraldrig kan accepteras oavsett kulturella skillnader.En uppslutning kring grundläggande värderingar ärnödvändig i det mångkulturella samhället. Utskottetanser också, när det gäller den generellaintegrationspolitiken, att avgörande för ettframgångsrikt integrationsarbete är att betonavikten av en gemensam grundsyn för ett levandemångkulturellt samhälle, såsom alla människors likavärde, respekt för individen och ett gemensamträttssystem.På utskottets förslag har skyldigheteruttryckligen lagts till de integrationspolitiskamålen rättigheter och möjligheter.Utskottet finner det angeläget att det finns enöppen dialog i samhället om de integrationspolitiskamålen om lika rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter och om ömsesidig integration samt omallas ansvar för att skapa ett samhälle mot bakgrundav den etniska mångfalden och för att utformarespekt för den gemensamma värdegrunden. Utskottetnoterar att regeringen bl.a. avser att föreslå attmålen för integrationspolitiken ändras så attbegreppet tolerans tas bort till förmån förbegreppet respekt.Även om det finns tendenser till en positivutveckling kan utskottet konstatera att utvecklingeninom integrationsområdet fortfarande inte ärtillfredsställande i förhållande till de mål somställts upp. Den etniska och sociala segregationenär fortfarande stor. Insatser för att vändautvecklingen sker visserligen inom en mängd olikasamhällsområden, men det behövs ytterligare insatserför att den etniska och kulturella mångfalden isamhället skall tillvaratas.Den tid som gått sedan godkände målenför den nya integrationspolitiken är alltför kortför att man skall ha hunnit åtgärda problemen medsegregation och utanförskap i samhället. Attpolitiken ännu inte har fått genomslag på allaområden visar inte minst de åtgärder som vidtagitseller pågår inom en rad områden på både ochstatlig nivå. Ett flertal utredningar pågår ochmånga förslag har lagts och är under beredning.Enligt utskottets mening är det nu mycket viktigtatt noggrant följa utvecklingen och resultaten avdet långsiktiga integrationsarbetet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf334 yrkande 1, Sf28 yrkande 1, Sf400yrkandena 1 och 2, 2000/01:Sf617 yrkandena 1 och 8,samt Sf31 yrkande 29. Motion 2000/01:Sf611 yrkande 3får anses tillgodosedd med vad utskottet anfört ochavstyrks.Bosättning i kommunUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bosättning ikommun.Jämför reservationerna 5 (v), 6 (kd), 7 (c)och 8 (mp.Gällande ordningStaten lämnar ersättning till kommunerna förkostnader i samband med mottagande och introduktionav flyktingar och deras anhöriga enligt förordningen(1990:927) om statlig ersättning förflyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statligaersättningen är en schablonersättning som lämnas medett fast belopp per mottagen person. Dennaersättning är flerårig och börjar betalas ut månadenefter det att flyktingen har tagits emot i enkommun. Ersättningen avser att täcka kostnader förförsörjningsstöd, svenskundervisning och andraintroduktionsinsatser. Kommunen kan också fåersättning för vissa andra kostnader för äldre,varaktigt sjuka och för personer medfunktionshinder.En kommun som träffar en överenskommelse medIntegrationsverket om att ta emot nyanlända får ävenen grundersättning, som är oberoende av antaletmottagna nyanlända.SkrivelsenIntegrationsverket skall vid bosättningen anvisaflyktingen till kommuner med överenskommelse omflyktingmottagande.