bet · GP01UBU13 · 2002-04-09 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 38motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2001.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a.funktionshindrade elevers möjligheter att väljaskola, lika möjligheter för elever medflerfunktionshinder till omvårdnad och utbildningoavsett var i landet de bor, utredning omriksgymnasium för blinda och synskadade ungdomar medflerfunktionshinder, stöd för elever medfunktionshinder i den vanliga skolan, översyn avfinansieringen av skolformer för hörselskadadeelever, teckenspråkstolk för döva i s.k.kompletterande utbildning, mottagande av barn isärskolan samt rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildning.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till tidigareställningstaganden av , vilka utskottetinte finner skäl att ändra, och till nyligenbeslutade utredningar om visstidsplaceringar vidresurscenter respektive särskolan och särvux.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,, ochMiljöpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Funktionshindrade elevers möjligheteratt välja skolaRiksdagen avslår motion2001/02:So611 yrkande 11.Reservation 1 (m, kd, c, fp) delvis2. Statligt garanterad och finansierad rättatt välja skolaRiksdagen avslår motion2001/02:Ub323 yrkande 1.Reservation 2 (m) delvis3. Lika möjligheter för elever medflerfunktionshinder till omvårdnad ochutbildningRiksdagen avslår motion2001/02:Ub221 yrkande 13.Reservation 3 (fp) delvis4. Utredning om riksgymnasium för blindaoch synskadade ungdomar medflerfunktionshinderRiksdagen avslår motion2001/02:Ub252 yrkande 7.Reservation 4 (m, c)5. Stöd för elever med funktionshinderRiksdagen avslår motion2001/02:Ub392.Reservation 5 (mp)6. Information om stöd m.m. förfunktionshindrade eleverRiksdagen avslår motion2001/02:Ub323 yrkande 2.Reservation 2 (m) delvis7. Utredning om undervisningen m.m. förfunktionshindrade elever i den kommunalaskolanRiksdagen avslår motion2001/02:Ub252 yrkande 5.8. Tydligare reglering av elevers rätt tillstödRiksdagen avslår motion2001/02:So240 yrkande 5.9. Kunskap i skolan om barn medhyperaktivitet m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Ub278 och2001/02:So634 yrkande 5.Reservation 3 (fp) delvis10. Stöd för elever med läs- ochskrivsvårigheterRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub228,2001/02:Ub240 yrkande 7,2001/02:Ub374,2001/02:Ub384,2001/02:Ub418 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:So634 yrkande 2.Reservation 6 (c)Reservation 3 (fp) delvis11. Översyn av finansieringen av skolformerför hörselskadade eleverRiksdagen avslår motion2001/02:Ub276 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, c, fp) delvis12. Särskilda undervisningsgrupper förhörselskadade eleverRiksdagen avslår motion2001/02:Ub276 yrkande 2.Reservation 3 (fp) delvis13. Rätt till teckenspråksundervisning förhörselskadade eleverRiksdagen avslår motion2001/02:Ub276 yrkande 3.14. Teckenspråkstolk för döva i s.k.kompletterande utbildningRiksdagen avslår motion2001/02:Ub422.15. Särskolan som egen skolformRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub380 yrkande 1 och2001/02:Ub448 yrkande 3.Reservation 2 (m) delvisReservation 7 (kd) delvis16. Begreppet särskolaRiksdagen avslår motion2001/02:Ub491.17. Utvärdering av särskoleundervisningenskvalitet och resultatRiksdagen avslår motion2001/02:Ub380 yrkande 3.Reservation 2 (m) delvis18. Rätt för asylsökande barn tillutbildning i särskolanRiksdagen avslår motion2001/02:Sf394 yrkande 8.19. Placering av barn i särskolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub331,2001/02:Ub373,2001/02:Ub380 yrkande 2 samt2001/02:Ub448 yrkandena 1 och 2.Reservation 8 (m, kd)20. Elever i särskolan med invandrar- ellerflyktingbakgrundRiksdagen avslår motion2001/02:Ub380 yrkande 4.Reservation 2 (m) delvis21. Särskoleelevers fortsatta utbildningRiksdagen avslår motion2001/02:Ub448 yrkande 4.Reservation 7 (kd) delvis22. Rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub322 yrkande 17,2001/02:Ub380 yrkande 5,2001/02:Ub448 yrkande 5 och2001/02:Ub549 yrkande 2.Reservation 1 (m, kd, c, fp) delvis23. Tillstånds- och tillsynsmyndighet förfristående specialskolorRiksdagen avslår motion2001/02:Ub448 yrkande 8.Reservation 7 (kd) delvisStockholm den 9 april 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), TomasHögström (m), (), (), (), (),(), (),(), (), (), () och ().2001/02UbU13Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner med yrkanden rörande elever medfunktionshinder.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a.funktionshindrade elevers möjligheter att väljaskola, lika möjligheter för elever medflerfunktionshinder till omvårdnad och utbildningoavsett var i landet de bor, utredning omriksgymnasium för blinda och synskadade ungdomar medflerfunktionshinder, stöd för elever medfunktionshinder i den vanliga skolan, översyn avfinansieringen av skolformer för hörselskadadeelever, teckenspråkstolk för döva i s.k.kompletterande utbildning, mottagande av barn isärskolan samt rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildning.Förslagen i motionerna återges i bilaga.Utskottets övervägandenMöjligheter för elever medfunktionshinder att välja skola m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändringar i fråga om funktionshindradeelevers möjligheter att välja skola,införande av en statligt finansierad rätt attvälja skola, lika möjligheter till omvårdnadoch utbildning för elever medflerfunktionshinder och en utredning omriksgymnasium för blinda och synskadadeungdomar med flerfunktionshinder, bl.a. medhänvisning till en beslutadutredning.Jämför reservationerna 1 (m, kd, c, fp), 2(m), 3 (fp) och 4 (m, c).MotionerModerata samlingspartiet framhåller i motion2001/02:So611 yrkande 11 att möjligheten att väljaskola är av särskild betydelse för funktionshindradebarn och ungdomar. har den principiellauppfattningen att alla skolor så långt det ärmöjligt skall vara utformade så att elever medsärskilda behov inte utestängs. Målsättningar omintegration av funktionshindrade elever i denvanliga skolan och anpassning av skolan till dem fårdock inte innebära att skolor, som t.ex. ,tvingas stänga. vill att specialskoloräven skall vara ett alternativ för deelever som anser att dessa skolor bättre kantillgodose deras särskilda behov.Enligt motion 2001/02:Ub323 (m) yrkande begära att regeringen lägger fram förslagsom ger barn och ungdomar med funktionshinder enstatligt finansierad rätt att välja skola.Motionären menar att genom en sådan finansieringsäkerställs att barn med svåra funktionshinder ellermed andra särskilda behov får rätt och möjlighet attvälja skola, inte bara den egna kommunens skolorutan också fristående skolor och specialskolor.I motion 2001/02:Ub221 yrkande 13betonas att staten skall ha ansvar för att elevermed flerfunktionshinder får lika möjligheter tillomvårdnad och utbildning oavsett var i landet debor. I motionen lyfts fram att sade nejtill nedläggningen av specialskolorna förflerhandikappade barn och ungdomar. Partiet harockså krävt att ett särskilt statligt bidrag skallfölja dessa svårt handikappade elever.En utredning om förutsättningarna för ettriksgymnasium för blinda och synskadade ungdomar medflerfunktionshinder vid begärs i motion2001/02:Ub252 (m) yrkande 7. Motionären påpekar attdessa ungdomar, som en av mycket få grupper ilandet, saknar bra möjligheter att studera vidareefter grundskolan.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har ställt sig bakom den viktigahandikappolitiska principen som har stöd i FN:sstandardregler för att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet attbarn och ungdomar med funktionshinder så långt detär möjligt skall erbjudas en anpassad utbildning isin hemkommun och därmed ha rätt och möjlighet attbo hemma med sina föräldrar. I enlighet med dennaprincip beslutade att elevermed synskada respektive grav språkstörning intelängre skall tillhöra den statliga specialskolansmålgrupp (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4,rskr. Ändringar i skollagen med denna innebördträdde i kraft med vissaövergångsbestämmelser. För döva, dövblinda ellerhörselskadade elever finns den statligaspecialskolan kvar. delade regeringensuppfattning, vilken också har stöd i FN:sstandardregler, att för dessa elever är enteckenspråkig skolmiljö nödvändig.Kommunerna har alltså numera det fulla ansvaretför synskadade och gravt språkstörda elever. Statenhar dock ett stort ansvar för att stödja kommunernanär det gäller elever med funktionshinder. I dettasyfte har en ny samordnad organisation för statensstöd i specialpedagogiska frågor skapats den 1 juli2001 med regional och lokal förankring. Utskottetåterkommer till denna organisation i följandeavsnitt.Till följd av riksdagsbeslutet från hösten 1999avvecklas successivt de fasta skoldelarna vid destatliga riksskolorna i för elevermed synskada och ytterligare funktionshinder ochHällsboskolan i för gravt tal- ochspråkstörda elever. Avvecklingen inleds genomintagningsstopp, fr.o.m. vidEkeskolan respektive vidHällsboskolan. byggsresurscenterverksamheten ut vid de båda nämndaskolorna. En mindre skoldel behålls vidresurscentren för s.k. visstidsplaceringar. Medsådana placeringar avses att elever erbjuds insatserfrån resurscentrets sida som sträcker sig utöver vadsom kan anses omfattas av sedvanliga utrednings- ochträningsbesök.I skollagen infördes enbestämmelse, 10 kap. 3 a §, att barn som ärsynskadade eller gravt språkstörda får fullgöra sinskolplikt i särskilda resurscenter. Utbildningenskall med nödvändiga avvikelser motsvarautbildningen i respektive särskolan.Hemkommunen skall betala ersättning till staten förvissa kostnader för elev som fullgör sin skolpliktvid ett särskilt resurscenter.Resurscentren vid och Hällsboskolaningår organisatoriskt i under benämningen Resurscenter syn iÖrebro respektive Resurscenter tal och språk iSigtuna.Regeringen har beslutat att ensärskild utredare skall tillkallas med uppgift attvidareutveckla formerna för visstidsplaceringar vidResurscenter syn i för elever med synskadaoch ytterligare funktionshinder och Resurscenter taloch språk i för gravt tal- och språkstördaelever (dir. 2002:36). Utredaren skall slutredovisauppdraget senast den 31 oktober 2002.I direktiven framhålls att staten ävenfortsättningsvis har ett stort ansvar för de nämndaelevgrupperna. Utredaren skall därför lämna förslagtill hur visstidsplaceringarna bör utformas ochutvecklas för att motsvara de behov som den enskildaeleven har. Därvid skall beaktas elevens behov avutveckling och kunskap samt hans eller hennes egnaönskemål. Också vårdnadshavarens och hemkommunenssynpunkter skall vägas in i beslutet. Utredarenskall utgå från att en visstidsplacering även börkunna innebära, om elevens behov och förutsättningarså kräver, att elevens hela skolgång förläggs tillresurscentret. En sådan placering skall dockkontinuerligt utvärderas och följas upp för att manskall kunna bedöma var eleven bäst kan få sina behovtillgodosedda. Målet bör vara att elever medsynskada och ytterligare funktionshinder samt gravttal- och språkstörda elever skall ha möjlighet attbo hemma med sina föräldrar eller i deras närhet ochgå i skola i närheten av hemmet.Utredaren skall dessutom analysera huruvidainitiativ till en visstidsplacering skall kunna tasav såväl elevens vårdnadshavare som kommunen ellerresurscentret. Vidare skall utredaren lämna förslagtill vilka garantier som bör skapas för att deelever som behöver sådana insatser som en placeringvid resurscentret möjliggör, också får en plats vidresurscentret. Därutöver skall utredaren se övermöjligheterna att överklaga ett fattat beslut.Enligt utskottets mening bör utredarens analyseroch förslag avvaktas. bör därför avslåmotion 2001/02:So611 yrkande 11 om funktionshindradeelevers möjligheter att välja skola och motion2001/02:Ub221 yrkande 13 om lika möjligheter förelever med flerfunktionshinder till omvårdnad ochutbildning.Utskottet kan inte ställa sig bakom motion2001/02:Ub323 yrkande 1 om en statligt garanteradoch finansierad rätt att välja skola, varför ävendetta yrkande bör avslås.Frågan om en riksgymnasieverksamhet för synskadadeelever med flerfunktionshinder har behandlats avutskottet och därefter vid ytterligareett par tillfällen, senast i betänkande2001/02:UbU1. Utskottet har anfört att det naturligaalternativet för dessa elever är den reguljäragymnasiesärskolan på hemorten eller inomsamverkansområdet. Vidare har påpekats attresurscentret vid , numera Resurscenter syni , med möjlighet till visstidsplacering ärtill även för de äldre eleverna t.o.m.gymnasieåldern samt att har ett ansvar för att analysera behovenav och erbjuda specialpedagogiskt stöd tillgymnasiesärskolan. Med samma motivering avstyrkerutskottet nu motion 2001/02:Ub252 yrkande 7.Stöd för elever med funktionshinderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändringar i fråga om stöd för elever medolika typer av funktionshinder i den vanligaskolan och stöd för döva och hörselskadadeelever, bl.a. med hänvisning till pågåendeuppbyggnad av den samlade statligastödorganisationen och visstutredningsarbete.Jämför reservationerna 5 (mp), 2 (m), 3 (fp),6 (c) och 1 (m, kd, c, fp).AllmäntMotionerMiljöpartiet erinrar i motion 2001/02:Ub392 om attriksdagen under innevarande mandatperiod beslutat omgenomgripande organisatoriska förbättringar, liksomresursförstärkningar, för att ge elever medfunktionshinder ett fullvärdigt stöd. Det tar docktid innan besluten får tydligt genomslag i konkretaåtgärder. Motionärerna föreslår därför attuppföljning, också på individnivå, och snabbakorrigeringsåtgärder skall utföras. Rapporteringskall ske till berörda myndigheter och tillriksdagen. Redan nu bör en utredning tillsättas föratt samordna resurser till stöd förfunktionshindrade inom vuxenutbildningen.I motion 2001/02:Ub323 (m) yrkande 2 påpekarmotionären att långt ifrån alla föräldrar till barnmed funktionshinder känner till vilka alternativ somfinns till den kommunala skolan. Kommunerna böraktivt understödja dessa föräldrar med informationom stöd m.m. och möjlighet att söka specialskolor.Enligt motion 2001/02:Ub252 (m) yrkande begära att regeringen låter utreda hurundervisningen och den sociala situationen är förbarn med funktionshinder i den kommunala skolan.Motionären hävdar att många exempel frånverkligheten talar för att kommunernas förmåga attge barn med funktionshinder en fullgod skoltid ärstarkt varierande.En översyn av skollagen begärs i Centerpartietsmotion /02:So240 yrkande 5 i syfte att tydligarereglera den enskilda elevens rätt till stöd för attfå utbildning. Motionärerna anför attskolförfattningen är tydlig när det gäller skolansskyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan.Bestämmelserna ger ett bra skydd i teorin, men ipraktiken finns det inga tydliga kriterier på vadsom ingår i rätten till stöd och ingen faktiskmöjlighet att utkräva denna rätt.Kunskap i skolan om barn med hyperaktivitet m.m.efterfrågas i två motioner. begär imotion 2001/02:So634 yrkande 5 att regeringen läggerfram förslag som ger ochskolstyrelserna i kommunerna i uppdrag att se tillatt berörd personal inom förskola/skola samt barn-och skolhälsovården får adekvat utbildning om ADHD.I motionen betonas att barn med hyperaktivitet måstefå hjälp . Det är också viktigt attfortlöpande utvärdera behandlingsmetoder ochutveckla handlingsprogram för att på bästa sättkunna ge dessa barn stöd.Enligt motion 2001/02:Ub278 (m) striderprofessionen om diagnoskriterier när detgäller DAMP, ADHD, MBD och Aspergers syndrom och omvilken behandling som barn medkoncentrationssvårigheter skall få. Skolanskunskaper om dessa barn är också bristfälliga,hävdar motionärerna. Ingen elev skall behöva lämnaskolan utan tillräckliga kunskaper i att läsa,skriva och räkna.Flera motioner tar upp betydelsen av stöd för elevermed läs- och skrivsvårigheter.Centerpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub240yrkande 7 att en utredning tillsätts i syfte att geelever i med läs- och skrivsvårighetersamma rätt till stöd som garanteras studerandeinom den högre utbildningen. Studenterna får hjälpmed förlängd tid för examina, tillgång till andraexaminationsformer, pedagogiskt datorstöd, extraundervisning, läromedelsutveckling etc. När detgäller elever i får man förlita sig påatt skolan och kommunen tar sitt ansvar.Enligt motion 2001/02:Ub418 (c) yrkande 1 börSkolverket ges i uppdrag att tillsammans medKommunförbundet arbeta för att lokalahandlingsplaner för läs- och skrivsvårigheter,dyslexi, skall upprättas i samtliga kommuner och vidsamtliga skolenheter.Fler dyslexicentrum behövs, enligt imotion 2001/02:So634 yrkande 2. Nuvarande resurserräcker inte för att alla barn med läs- och skriv-svårigheter skall kunna få hjälp med sina problem.I motion 2001/02:Ub418 (c) yrkande 2 framhållermotionärerna att det är viktigt att allalärarutbildningar erbjuder bra undervisning omdyslexi.Obligatorisk utbildning om dyslexi ilärarutbildningen förespråkas i motion 2001/02:Ub374(s). Skolan måste ha speciallärare som i sin tur hartillgång till experter som kan ställa diagnos ochutarbeta individuella åtgärdsprogram.Också i motion 2001/02:Ub228 (m) betonas attlärarutbildningen bör innehålla ett obligatorisktmoment om dyslexi samt erbjuda möjlighet tillvidareutbildning om detta. Skolan bör ha resurserför att utarbeta individuellt anpassadeåtgärdsprogram för elever med läs- ochskrivsvårigheter.Enligt motion 2001/02:Ub384 (m) behövs kraftfullainsatser på dyslexiområdet. borde gå ibräschen för en veritabel hela skolan omfattande kampanj på detta område. Det måste bli varje läraresskyldighet att inhämta kunskaper om dyslexi.Utskottets ställningstagandeSom utskottet nämnt i föregående avsnitt har en nysamordnad organisation för statens stöd ispecialpedagogiska frågor, , skapats bl.a. genomombildning av iskolan (). I den nya myndigheten har inordnatsEkeskolans, , Tomtebodaskolans ochÅsbackaskolans resurscenter. Till myndigheten harockså förts de statliga bidragen för landstingenshörselvårdskonsulenter, vissa kunskapscenter ochdatapedagogerna vid de regionala dataresurscentren.Specialpedagogiska institutet skall svara för såvälstöd som utvecklingsverksamhet.Institutets huvudkontor ligger i Härnösand.Regionkontor finns i , , ,och . Dessutom finns ett stort antallokalkontor. Inom myndighetens regionalaorganisation ges det specialpedagogiska stödet avkonsulenterna, av övrig specialpedagogisk personalsamt av resurscentren.Syftet med den nya samordnade stödorganisationenär bl.a. att förbättra möjligheterna att på ettflexibelt sätt möta behoven av insatser för olikatyper av funktionshinder. Stödet skall huvudsakligenriktas till huvudmän med ansvar förförskoleverksamhet och utbildning inom detoffentliga skolväsendet samt till motsvarandefristående skolor. Specialpedagogiska institutetskall tillhandahålla information och kunskap för attkunna erbjuda barn och ungdomar med funktionshinderförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg respektiveutbildning likvärdig den som andra barn får.Skolförvaltning, lärare, övrig personal ochvårdnadshavare skall erbjudas information ochfortbildning.Från och med den 1 januari 2002 skallSpecialpedagogiska institutet även biståskolhuvudmännen med specialpedagogiskt stöd när detgäller vuxenutbildningen och vuxna medfunktionshinder, i enlighet med regeringensbedömning i propositionen Vuxnas lärande ochutvecklingen av vuxenutbildningen (prop.2000/01:72). Myndigheten har tillförts medel för detnya uppdraget fr.o.m. budgetåret 2002.Även i övrigt har Specialpedagogiska institutettillförts extra medel för och 15miljoner kronor för att kunna bygga uppoch utveckla verksamheten. Dessutom har i åretsbudget medel avsatts för att institutet skallgenomföra en riktad kompetensutveckling av läraresom arbetar i det offentliga skolväsendet med delsgravt tal- och språkstörda elever, dels elever medsynskada och ytterligare funktionshinder.Utskottet anser med det anförda att intebör göra något tillkännagivande med anledning avmotion 2001/02:Ub392. bör avslå densamma.Specialpedagogiska institutet skall enligt sininstruktion (förordning 2001:286, ändr. 2001:873)bl.a. svara för specialpedagogisk rådgivning samtsprida information till skolhuvudmän och tillvårdnadshavare. Därmed avstyrks motion 2001/02:Ub323yrkande 2 om informationsinsatser.Enligt direktiven om visstidsplaceringar vidresurscenter (dir. 2002:36) avser regeringen attinom kort ge ett särskilt uppdrag tillSpecialpedagogiska institutet att kartlägga ochanalysera kommunernas ekonomiska ochkompetensmässiga förutsättningar att kunna ta sittansvar för synskadade flerhandikappade elevers ochspråkstörda elevers skolgång. Med detta uppdrag äryrkande 5 i motion 2001/02:Ub252 enligt utskottetsmening tillgodosett och bör avslås.I uppdraget till skollagskommitté (dir.1999:15) ingår att utreda och föreslå hur en ökadrättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas. Sommeddelas i propositionen Fristående skolor (prop.2001/02:35) har kommittén bl.a. att överväga fråganom att stärka den enskilda elevens rätt till stödgenom att införa en möjlighet att överklaga såväloffentliga som fristående skolors beslut att inte taemot en elev. Kommittén skall också utreda omstatens sanktionsmöjligheter gentemot kommunernabehöver stärkas. Utskottet anser att kommitténsställningstaganden, som skall redovisas i december2002, bör avvaktas. bör avslå motion2001/02:So240 yrkande 5 om tydligare reglering avelevers rätt till stöd.Utskottet föreslår vidare att avslårsamtliga motionsyrkanden om kunskap i skolan om barnmed hyperaktivitet och om stöd för elever med läs-och skrivsvårigheter. Följande motivering anförs fördetta.Enligt förordningen (2001:286, ändr. 2001:873) medinstruktion för avsesmed funktionshinder i förordningen fysiskafunktionshinder, medicinskt, psykiskt ellerneurologiskt betingade funktionsnedsättningar, svåraläs- och skrivsvårigheter (dyslexi) samtutvecklingsstörning och därmed jämställdabegåvningsmässiga funktionshinder och autism.Som nämnts skall myndighetens råd och stöd ispecialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar ochvuxna med funktionshinder huvudsakligen riktas tillhuvudmän med ansvar för förskoleverksamhet ochutbildning inom det offentliga skolväsendet samttill motsvarande fristående skolor.Specialpedagogiska institutet skall dock även svaraför vissa individuellt riktade insatser tillenskilda barn och deras vårdnadshavare. Detta gällerfrämst inom ramen för resurscentrens verksamhet.För barn, ungdomar och vuxna med svåra och meraovanliga funktionshinder kan stödet behöva gesutifrån den enskilda elevens behov. Stödet bör dåriktas till hela arbetslaget kring eleven samt tillansvarig specialpedagog och rektor. För elevgruppermed lättare eller mer vanligt förekommandesvårigheter skall insatserna inriktas på att spridakunskap, exempelvis genom mer generellkompetensutveckling och informationsinsatser.Därtill vill utskottet erinra om attbestämmelserna om åtgärdsprogram för elever i behovav särskilt stöd har förstärkts och gäller i allaskolformer i den obligatoriska skolan och igymnasieskolan.Utskottet utgår från att kommunerna och skolornalikaväl som universiteten och högskolorna tar sittansvar för att underlätta för elever med läs- ochskrivsvårigheter.Den nya lärarutbildningen som beslutatom (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. 5) betonar vikten avspecialpedagogisk kompetens hos alla lärare ochvikten av att lärare kan identifiera problem, därdet kan vara aktuellt med särskilt stöd.Specialpedagogik skall ingå i det allmännautbildningsområdet för alla lärarstuderande, ochdessutom skall specialpedagogik kunna väljas sominriktning och/eller specialisering.Vidare har i statsbudgeten avsatts särskilda medelför kompetensutveckling av lärare, där detspecialpedagogiska området är särskilt prioriterat,.