bet · GP01NU9 · 2002-02-21 00:00:00 — Även dessa bestämmelser är alltså av sådannatur att de inte bör bli föremål för tillsyn.Därför föreslår regeringen att efterlevnaden avbestämmelserna i 10 och 11 kap. uttryckligen skallundantas från nätmyndighetens tillsynsansvar.När det gäller tidsfrister vid tillsyn föreslårregeringen att ett tillsynsärende avseende frågan omen nätkoncessionshavares nättariff är förenlig medföreskrifterna i 4 kap. 1 § ellagen, dvs. kravet pånättariffens skälighet och saklighet, inte fårinledas senare än efter utgången av deträkenskapsår då tariffen tillämpades. Den kanskeviktigaste och mest resurskrävande typen avtillsynsärenden är de som gäller ennätkoncessionshavares nättariffer, dvs. avgifter ochövriga villkor för överföring av el på nätet, sägsdet. För elanvändarna är det viktigt att tariffernaär skäliga som tarifferna förnätkoncessionshavarna är den huvudsakligainkomstkällan. Ett tillsynsärende avser i praktikentariffen under ett visst räkenskapsår. anser att en tariff är oskälig ochalltså bör sänkas, vilket sker retroaktivt, påverkasnätkoncessionshavarens inkomster för det aktuellaräkenskapsåret. Regeringen föreslår därför att detskall införas en tidsgräns inom vilkennätmyndigheten måste inleda tillsyn, vilket avsesskapa större säkerhet för nätkoncessionshavarna.Närmare bestämmelser om redovisning av nätverksamhetfinns i förordningen (1995:1145) om redovisning avnätverksamhet. Av denna framgår bl.a. att allanätkoncessionshavare skall upprätta en årsrapportför varje räkenskapsår och att årsrapporten skall hakommit in till nätmyndigheten frånräkenskapsårets utgång. En lämplig tidsfrist vidtillsyn är, enligt regeringen, frånräkenskapsårets utgång.MotionernaI motionerna 2001/02:N47 (m) och 2001/02:N213 (m)begärs uttalanden av om åtgärder för ökadkonkurrens och skärpt tillsyn. I den förstnämndamotionen anförs att regeringen snabbarebör ta till sig förslag om att skärpa konkurrensen.En skärpt tillsyn av priser på monopolområden måstesyfta till att skydda konsumenterna från att drabbasav oskäliga priser och att uppmuntra tillrationaliseringar, varvid en skälig andel avrationaliseringsvinsterna bör komma konsumenternatill godo genom lägre priser, säger motionärerna. Deanser vidare att tillsynen måste syfta till attkonkurrensen inom elhandeln upprätthålls och attsnedvridning genom subventionering med överskottfrån monopolverksamhet förhindras.I den andra motionen begärs tillkännagivanden itre avseenden, nämligen om behovet av effektivarenätföretag, om modeller för att öka konkurrensenmellan nätföretagen samt om skärpt tillsyn avnätföretagen. För en elkund, boende i lägenhet, somförbrukar 2 000 kWh utgjorde den 1 januari2000 elpriset , energiskatter, moms ochproduktionsskatter och nätavgiften avtotalkostnaden, uppger motionärerna. De anser attregeringen inte har agerat för att skärpa kraven pånätföretagen och hänvisar till uppskattningar om än hälften av avregleringens positiva effekter iform av effektivitetsvinster skulle finnas inätledet. I tillämpas s.k.benchmarkingkonkurrens för att öka kraven påeffektivisering av nätföretagen, säger motionärerna.Modellen går ut på att ett index som mäterbefolkningstäthet, geografi, m.m. och som kanförklara kostnadsbilden i distributionsområdet tasfram och används för att mäta effektiviteten hosföretagen. De företag som enligt detta index äreffektivare och har lägre konsumenttaxor ängenomsnittet får ge ägarna god avsättning på insattkapital. Bolag som har högre konsumenttaxor ängenomsnittet förvägras att ge ägarna avkastning.Motionärerna föreslår att regeringen skall utreda påvilket sätt denna eller liknande modeller för attöka konkurrensen mellan nätföretagen skall kunnaintroduceras i . Avslutningsvis anförmotionärerna att tillsyn avnätföretagen måste skärpas.Företrädare för begär imotionerna 2001/02:N48 och 2001/02:N371tillkännagivanden i följande tre avseenden: omenergimarknadens funktion; om att regeringen börpåskynda utveckling av former förbedömning av nättarifferna och ge myndighetenbefogenheter att där så krävs vidta tvingandeåtgärder; om att Energimyndighetenshandläggningstider för koncessionsärenden måstekortas. är principiellt förinförande av nätnyttomodellen, sägs det i denförstnämnda motionen. De anser dock att detföreslagna förfarandet har en svaghet genom att detinbjuder till utdragna prövningar i domstol, som kaninnebära att konsumenterna i vissa fall under långtid kan tvingas betala en alltför hög nätavgift.Beträffande förslaget om tidsfrister vid tillsyn,som innebär att nätmyndigheten i praktiken har femmånader på sig för prövning eftersom nätägaren ärskyldig att lämna in årsrapport ,menar motionärerna att detta ställer stora krav påatt myndigheten har tillräckliga resurser. I denandra motionen påpekas att handläggningstidernaunder sträcker sig förtillsynsärenden för prövningsärenden,vilket motionärerna finner oacceptabelt.Vissa kompletterande uppgifterElkonkurrensutredningen, särskild utredaregeneraltulldirektör , avlämnade nyligensitt slutbetänkande, Konkurrens på elmarknaden (SOU2002:7). Utredaren sammanfattar i betänkandet sinakonklusioner enligt följande:Utredningen har inte funnit några fundamentalafunktionsfel hos den avreglerade elmarknaden.Utredningen har haft kontakter med ett stortantal av elmarknadens intressenter. Dessa haröverlag ansett att en konkurrensutsatt elmarknadi grunden är bra. Ingen har sagt sig vilja gåtillbaka till den existerandeelmarknaden. Givet de institutionella och andragrundläggande förutsättningar som råder bedömerutredningen att prisbildningen och konkurrensenpå elmarknaden fungerar förhållandevis väl.Utredningen har dock identifierat vissa behov avkompletterande åtgärder för att en väl fungerandekonkurrens med lika villkor för marknadensaktörer skall kunna upprätthållas. Inom ramen förden korta utredningstiden har emellertid intefunnits möjlighet att uttömmande analyserasamtliga dessa frågor. För att få fram ettbredare beslutsunderlag föreslår utredningendärför att regeringen initierar följande,fortsatta utredningsuppdrag:- Statsmakterna bör vara vaksamma på de utvecklingstendensersom innebär att antalet aktörer minskar både iproduktion och elhandel och mer aktivt bevakautvecklingen. Utredningen föreslår därför attEnergimyndigheten ges i uppdrag att kontinuerligtfölja utvecklingen av prisbildning och konkurrenspå elmarknaden och lämna en årliglägesredovisning till regeringen.- Enligt utredningen är det väsentligt att anlägga etthelhetsperspektiv på frågan om effekter påkonkurrensen av en eventuell annanprisområdesindelning. bördärför ges i uppdrag att samlat värderaeffekterna på konkurrensen såväl av de nordiskasystemoperatörernas arbete kring eventuell annanprisområdesindelning som deras försök med motköppå nordisk basis. Uppdraget bör bedrivasskyndsamt och ske i samråd och i samarbete medföreträdare för berörda parter.- bör ges i uppdrag att analysera om det medhänsyn till konkurrens- och marknadsaspekterfinns skäl att förändra balansavräkningensutformning. En ambition bör därvid vara att finnaen modell som förbättrar förutsättningarna förstora förbrukare (processindustrier o.d.) att taeget balansansvar. Uppdraget bör bedrivasskyndsamt och ske i samråd och i samarbete medföreträdare för berörda parter.Betänkandet skall nu bli föremål för remissbehandling. I denenergipolitiska proposition som är aviserad till den21 kommer, enligt vad utskottet erfarit,en allmän redovisning av regeringens viljeinriktningatt lämnas.Energimyndigheten har, i regleringsbrevet för år2002, fått i uppdrag att utveckla nätnyttomodellen,så att den kan användas som ett instrument itillsynsverksamheten med början den 1 januari 2003.Tillsynen över nättarifferna för skall skemed utgångspunkt i företagens prestationer under år2002.Beträffande frågan om handläggningstider hosEnergimyndigheten kan noteras att detta problem haruppmärksammats i regleringsbrevet för . Däranges att skall - förnätmyndighetens hela verksamhet - ge enredovisning av antalet ärenden och kategorier avärenden som handlagts samt, i tillämpliga delar,genomsnittlig handläggningstid för dem. Ärendenskall redovisas för fem olika kategorier, nämligenföreskriftsarbete, prövningsärenden, tillsyn,koncessionsprövning och klagomål/förfrågningar.Energimyndigheten skall vidare, enligtregleringsbrevet, rapportera antalet föreläggandensom meddelats som ett resultat av myndighetenstillsyn enligt ellagen, antalet överklaganden och ivilken instans dessa ärenden befinner sig,alternativt om de slutligen avgjorts. Myndighetenskall också kartlägga och utvärdera arten ochomfattningen av de klagomål om elmarknadensfunktionssätt som framförts till myndigheten frånallmänheten och av marknadsaktörer.Elnätsutredningen, vars delbetänkandeElnätsföretag - regler och tillsyn (SOU 2000:90) harlegat till grund för den här aktuella propositionen,avlämnade sitt slutbetänkandeElnätsföretag - särskild förvaltning ochregionnätstariffer (SOU 2001:73). I betänkandetföreslås bl.a. införande av särskild förvaltning avnätföretag som i väsentlig mån inte fullgör sinaskyldigheter enligt ellagen och där dessa brister iförvaltningen av anläggningen innebär attelförsörjningen eller elmarknadens funktion hotas.Betänkandet har remissbehandlats, och beredningpågår inom Näringsdepartementet.Som allmän bakgrund för de frågor som behandlas idetta betänkande, dvs. utan särskild koppling tilldet här aktuella avsnittet, bör noteras attregeringen fattade beslut omdirektiv för en särskild utredare avseende detlångsiktiga energipolitiska programmet (dir.2001:122). Uppdraget är följande: att granska ochutvärdera insatserna inom 1997 års långsiktigaenergipolitiska program och analysera behovet avförändringar, att lämna förslag till riktlinjer fördet långsiktiga energipolitiska programmet inför denplaneringsperiod som inleds samt attredovisa insatser som skall leda till en långsiktigthållbar energiförsörjning. Uppdraget skall varaavslutat senast den 1 februari 2003.Företrädare för konsumentgrupperingenElnätsgruppen har inför utskottet framfört sinasynpunkter på elnätsavgifterna. I Elnätsgruppeningår representanter för iSverige (LO), (), , , (),Hyresgästernas Sparkasse och (),, , (), SverigesFastighetsägare och Svenska Elbruksföreningen.Nätavgifterna varierar starkt mellan olikaföretag. Enligt en årlig taxe- och avgiftsstudie förflerbostadshus som genomförs av HSB, ,, Fastighetsägare och uppgick den genomsnittliga nätavgiften(summan av fast och rörlig avgift exkl. skatter) fören fastighet med 15 lägenheter och en yta , varvid både hushållsel ochfastighetsel ingår i beräkningsunderlaget) till 43,3öre per kWh . Variationerna var dock stora -det lägsta noterade nätpriset låg på (medelstort företag i tätort) och det högsta på 73,0öre (stort företag för landsbygdskunder). Även förkunder i tätorter var det relativt stora skillnader- från det tidigare nämnda lägsta priset förtätortskunder på till priser på 38,8-39,8öre för stora företag i storstadsområden.Vidare kan noteras att enligt en studie som LRFgenomfört av hur nätavgifterna har utvecklats förlantbrukare sägs att dessa borde ha varit drygt 6 %lägre än med hänsyn tillkostnadsutveckling och Energimyndighetensrationaliseringskrav. I stället har avgifternastigit under åren 1997-2001.Direktör , ,har slutligen i en skrivelse till utskottet,presenterat ett förslag till ändring avellagstiftningen med följande beståndsdelar:nätbolagen skall vara balansansvariga förkonsumenterna; nätbolagen skall upphandla el påspotmarknaden (i normalfallet motsvarande denförväntade inmatningen av effekt inätet);****************** dn*ä*t*b*o*l*a*g*e*n**f*å*r* *e*n*d*a*s*t* *d*e*b*i*t*e*r*a**s*p*o*t*p*r*i*s* *p*e*r* *t*i*m*m*e* *f*ö*r**l*e*v*e*r*e*r*a*d* *e*l* *o*c*h**b*e*r*ä*k*n*a*d*e* *n*ä*t*f*ö*r*l*u*s*t*e*r*;**n*ä*t*b*o*l*a*g*e*n* *f*å*r* *i*n*t*e**h*a*n*d*l*a* *m*e*d* *e*l*l*e*r* *s*ä*l*j*a**p*r*i*s*f*ö*r*s*ä*k*r*i*n*g*a*r*. * *V*i*d**s*i*d*a*n* *a*v* *h*a*n*d*e*l*n* *m*e*d**f*y*s*i*s*k* *e*l* *f*ö*r*e*s*l*å*s* *e*n**h*e*l*t* *s*e*p*a*r*a*t**p*r*i*s*f*ö*r*s*ä*k*r*i*n*g*s*m*a*r*k*n*a*d**g*e*s* *m*ö*j*l*i*g*h*e*t* *a*t*t utvecklas.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet något beröraelmarknadens funktion och konkurrensen på denna. Närriksdagen beslöt om att konkurrens ihandel med och produktion av el skulle införas den 1januari 1996 framhöll utskottet att det främstasyftet med reformeringen av elmarknaden var attstärka konsumenternas ställning. Vägledande förutskottets ställningstaganden till olika frågorbeträffande den avreglerade elmarknaden som därefterhar varit aktuella har varit omsorgen omkonsumentintresset. drar,som redovisats, i sitt avlämnade betänkandeslutsatsen att den avreglerade elmarknaden inte ärbehäftad med några fundamentala funktionsfel ochkonstaterar att ingen av berörda intressenterförordar en återgång till den ordning som gälldeföre . Detta innebär dock inte attelmarknaden inte fortfarande har olika problem.På den svenska elmarknaden verkar elproduktions-och elhandelsföretag i konkurrens, medanelnätsverksamheten är ett naturligt monopol. Encentral del i ellagstiftningen är mot denna bakgrundregleringen och tillsynen av nättarifferna, medsyfte att tillse att nätkoncessionhavarna inte tarut oskäliga vinster. Det totala elpriset för enkonsument består av fyra delar, nämligen nätavgift,pris på elenergi, elskatt och mervärdesskatt. slutbetänkande bestårhushållskundernas totala elpris grovtsett av en tredjedel vardera av nätavgift, elprisoch skatter. Det är således endast en tredjedel avdet totala priset för en konsument som är utsatt förkonkurrens, medan den tredjedel som avsernätavgiften bestäms av en monopolist. En effektivreglering och tillsyn av nättarifferna är således avmycket stor betydelse.Utskottet delar regeringens bedömning att denhittillsvarande regleringen och tillsynen inte haften tillräckligt effektiv utformning. Genom attskäligheten i tarifferna skall bedömasutifrån nätföretagets prestation i ställer för somför närvarande utifrån företagets kostnader skapas,enligt utskottets mening, bättre förutsättningar förEnergimyndigheten att utöva sin tillsyn. Utskottetser positivt på det arbete som myndigheten bedrivermed att ta fram en generell modell för bedömning avnätkoncessionshavarnas tariffer, nätnyttomodellen.Det är också viktigt att notera att regeringensförslag innebär att bevisbördan flyttas frånEnergimyndigheten till nätföretaget. Det blir medden nya ordningen företagets sak att påvisa att ennättariff är skälig i stället för att det som förnärvarande är myndighetens sak att påvisaoskälighet.De fyra här aktuella motionerna har alla somövergripande syfte att åstadkomma en ökad konkurrensoch en mer effektiv tillsyn. Utskottet anser attdetta ligger i linje med regeringens förslag ochutskottets egna uppfattningar. När det gällerförslagen om s.k. benchmarkingkonkurrens anserutskottet att regeringens förslag kan ses som att enform av jämförande konkurrens införs, genom att detär prestationen i stället för kostnaden som skallställas i relation till intäkterna. Ävennätnyttomodellen kan sägas innebära en sortsbenchmarkingkonkurrens.När det gäller frågan om långa handläggningstiderhos , som tas upp i en avmotionerna, vill utskottet framhålla att regeringensförslag innebär en förenkling av Energimyndighetensarbete och att handläggningstiderna därmed kanförväntas minska. Det bör också noteras att, somnämnts, frågan om handläggningstiderna haruppmärksammats i regleringsbrevet förEnergimyndigheten.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetpropositionen i här berörd del och avstyrker de fyrahär aktuella motionerna i motsvarande delar.Tariffutjämning mellan glesbygd ochtätortUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländrade bestämmelser i ellagen avseendeutjämning av nättariffer mellan glesbygd ochtätort och avslå en motion i frågan.Förslaget innebär att den nuvarandemöjligheten till samredovisning avnätkoncessionsområden ersätts av enskyldighet. Jämför reservation 2 (m, kd, fp).PropositionenRegleringen av nättariffer har sedan avregleringenav elmarknaden baserats på en avvägning mellan tvåprinciper. Den första principen avserkostnadsriktighet och innebär att varje elanvändareskall betala en avgift som står i relation till dekostnader han orsakar nätkoncessionshavaren. Enligtden andra principen skall en utjämning av tariffernaeftersträvas, framför allt mellan tätort ochglesbygd. Beträffande den sistnämnda principengäller för tariffer på lokalnäten en grundläggandebestämmelse i ellagen att sådana tariffer inte fårutformas med hänsyn till var inom koncessionsområdeten elanvändares uttagspunkt är belägen. Dettainnebär att alla elanvändare inom ettkoncessionsområde - och som tillhör sammakundkategori - skall ha samma nättariff. Det finnsockså en bestämmelse som innebär att ettkoncessionsområde skall utformas så att det utgör enmed hänsyn till nätverksamheten lämplig enhet. Meddetta menas främst att området skall ha en lämpligsammansättning av både tätort och glesbygd. Utöverde nämnda bestämmelserna finns det en bestämmelsesom indirekt medger utjämning av nättariffer inomflera koncessionsområden. En nätkoncessionshavarekan ansöka hos nätmyndigheten om undantag frånbestämmelsen att, vad gäller lokalnät, varjekoncessionsområde skall redovisas för sig. Ettsådant undantag skall beviljas om tvåförutsättningar är uppfyllda, nämligen att deberörda områdena ligger geografiskt nära varandraoch att områdena sammantagna utgör en förnätverksamhet lämplig enhet.Det har emellertid visat sig att de nämndabestämmelserna inte leder till utjämning avtarifferna i en omfattning som är önskvärd, sägerregeringen. För att främja en utjämning avnättarifferna mellan tätort och glesbygd föreslårregeringen därför att en ny regel om samredovisningav koncessionsområden skall införas. Möjlighetenatt, efter ansökan hos nätmyndigheten, samredovisakoncessionsområden som ligger geografiskt näravarandra och sammantagna utgör en för nätverksamhetlämplig enhet föreslås sålunda ersättas med enskyldighet att samredovisa koncessionsområden somligger geografiskt nära varandra och sammantagnainte utgör en för nätverksamhet olämplig enhet. Vidförändringar av samredovisade områden skall enenhetlig nättariff införas successivt under en tidav högst fem år.MotionenI motion 2001/02:N48 (kd) begärs etttillkännagivande om tariffutjämning mellan glesbygdoch tätort. Regeringens förslag utgår från attnättarifferna är högre i glesbygd än i tätort ochhögre i norra än i , sägermotionärerna. De menar att det verkliga förhållandetdock är att nätavgifterna varierar starkt mellanolika nätinnehavare, och att det inte finns någottydligt samband mellan ledningstäthet i form avmeter per abonnent och nättariff. Enligt en studieav elnätsavgifter från LRF kan detgeografiska läget förklara en skillnad i nätavgiftenpå per kWh, medan den faktiska skillnaden vidjämförbara förhållanden kan vara så stor som ,säger motionärerna. De pekar på att avgifterna förnärvarande varierar starkt mellan likvärdigatätorter, liksom mellan likvärdiga glesbygdsområden.När dessa skillnader har minskats kan åtgärdernainriktas på en utjämning mellan tätort, landsbygdoch glesbygd, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeEtt inslag i den avreglerade elmarknaden är att enutjämning av nättarifferna mellan tätort ochglesbygd eftersträvas. Därför infördes, som nämnts,en möjlighet att, efter ansökan hos nätmyndigheten,samredovisa koncessionsområden som liggergeografiskt nära varandra och sammantagna utgör enför nätverksamhet lämplig enhet. Som sägs ipropositionen har dock inte en utjämning av tarifferuppnåtts i önskvärd utsträckning.Utskottet anser att regeringens förslag om attersätta den nämnda möjligheten till samredovisningmed en skyldighet är befogat. I den här aktuellamotionen anförs att de skillnader som finns mellannätavgifter i likvärdiga tätorter, liksom ilikvärdiga glesbygdsområden, först måste minskasinnan den av regeringen föreslagna lagändringen kangenomföras. Något sådant samband anser utskottetinte föreligger. En minskning av de nämndaskillnaderna bör åstadkommas bl.a. genom en effektivtillsyn av nätavgifterna. Att försökaåstadkomma en utjämning mellan tätorter och glesbygdstår inte på något sätt i motsatsställning tilldetta.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i berörd del och avstyrker den häraktuella motionen i motsvarande del.Åtskillnad mellan nätverksamhet ochkonkurrensutsatt verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå regeringens förslag ominförande av förbud mot gemensamverkställande direktör i ett nätföretag och iett företag som bedriver produktion av ellerhandel med el och mot att flertalet avstyrelseledamöterna i ett nätföretagsamtidigt är styrelseledamöter i ett företagsom bedriver produktion av eller handel medel. Utskottet menar att förslaget är behäftatmed ett antal problem som kräver ytterligareberedning och överväganden. bördärför, genom ett tillkännagivande, anmodaregeringen att göra en förnyad prövning avfrågan och återkomma till med ettnytt förslag. Därvid bör särskilt frågan omkongruens i regelverken för å ena sidannätföretag och företag som bedriverproduktion av och handel med el och å andrasidan fjärrvärmeföretag och elhandelsföretaguppmärksammas. Rikdagen bör med det förordadebeslutet delvis bifalla en här aktuellmotion.PropositionenSedan elmarknaden avreglerades har enligt ellagengällt att en juridisk person som bedrivernätverksamhet inte får bedriva produktion av ellerhandel med el. Nätverksamheten är ett naturligtmonopol och står på grund härav under offentligreglering. Kravet på uppdelning i skilda juridiskapersoner tillkom som ett försök att dels försvårakostnadsövervältring från den konkurrensutsattadelen av elmarknaden till nätverksamheten, delsunderlätta kontrollen av att sådan övervältring intesker.Under senare tid har ett problem uppmärksammats;det är inte ovanligt att de två skilda juridiskapersonerna har samma styrelseledamöter eller i vartfall att ett flertal av ledamöterna sitter i bådastyrelserna. Det förekommer också att de två skildajuridiska personerna har samma verkställandedirektör. Det föreligger således i relativt storomfattning styrelse- och ledningsgemenskap mellannät- och elhandelsföretag. En sådan styrelse- ochledningsgemenskap innebär, enligt regeringensuppfattning, att det endast blir en formelluppdelning i skilda juridiska personer, vilket ansestill stor del urholka syftet med bestämmelsen. Omsamma personer sitter i styrelsen för ett nätföretagoch ett elhandelsföretag anses de riskera att hamnai en jävsliknande situation. Motsvarande gäller fören person som innehar posten som verkställandedirektör i två sådana företag.Mot den angivna bakgrunden föreslår regeringen attkravet på skilda juridiska personer skall skärpas,så att en reell - och inte bara en formell -uppdelning i skilda juridiska personer säkerställs.Därför föreslås att en ny bestämmelse införs iellagen med innebörd att flertalet avstyrelseledamöterna i ett nätföretag inte samtidigtfår vara styrelseledamöter i ett elhandelsföretag.Regeringen anser att det bör vara tillräckligt atten enkel majoritet av styrelseledamöterna i ettnätföretag saknar koppling till ettelhandelsföretag, eftersom det avgörande inflytandetligger hos majoriteten. Det blir alltså tillåtet atten minoritet i styrelsen för ett nätföretagsamtidigt kan sitta i styrelsen för ettelhandelsföretag. Det föreslås också gälla att - idet fall att hälften av ledamöterna i styrelsen fören juridisk person som bedriver nätverksamhetsamtidigt är styrelseledamöter i en juridisk personsom bedriver produktion av eller handel med el -styrelsens ordförande i den förra juridiska personeninte får vara styrelseledamot i den senarejuridiska personen.