bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — att det var utskottets uppfattningatt dessa nya insatser kan bana väg fören mer lönsam och professionell bransch.Ekologisk hållbarhet betonades i dettasammanhang. Vidare framhölls attpotentialen för långsiktig tillväxt ituristnäringen är god. Turistföretagenfinns över hela landet och branschen ärsysselsättningsintensiv. Dessa faktorermedför enligt utskottet särskildamöjligheter för den regionalautvecklingspolitiken och turistnäringenatt ömsesidigt stödja varandra. Därtillnoterades att vissa av de synpunkter somframförts i motionerna låg i linje medden utveckling som pågår eller förutses.I en reservation (m, kd, c, fp) framhållsatt potentialen inom turistnäringen måstetas till vara på ett bättre sätt än vadsom nu sker om näringen skall kunna blien ekologiskt hållbar, långsiktigtillväxtbransch. Småföretagen inomturistnäringen hämmas, liksom övrigasmåföretag, av ett komplext regelverk ochbetungande skatter, främst skatterna påarbete. Vidare anförs att en ökadsamverkan mellan olika intressenter inombranschen är en väg att gå för attåstadkomma en kraftsamling. Det behövsenligt reservanterna en långsiktigstrategi och ett samlat program för attnå detta mål.För att analysera faktorer som kanfrämja tillväxt i rese- ochturistindustrin samt forma underlag fören nationell strategi för den svenskarese- och turistindustrin bildadesFramtidsgruppen avNäringsdepartementet. I gruppen ingickrepresentanter från ,den svenska rese- och turistindustrin ochdet nationella turistfrämjandet.För att främja turistnäringens tillväxthar Framtidsgruppen arbetat fram ettförslag till nationell strategi med enrad olika åtgärder. Framtidsgruppenpresenterade strategier förtillväxt i den svenska rese- ochturistindustrin, det s.k.Framtidsprogrammet. I december 2001genomfördes ett seminarium som startpunktför detta program, vareftergenomförandeprocessen kan sägas varapåbörjad. Det övergripande målet förFramtidsprogrammet är att skapa tillväxti den svenska rese- och turistindustrin.I sitt arbete har Framtidsgruppenfokuserat på tre affärsområden(Affärsresande, med fokus påmötesindustrin; Evenemang, med fokus påstora och internationella evenemang;Privatresande, med fokus på kommersiellaprodukter och varumärken) och femgenerella utvecklingsområden (Forskningoch utbildning; Skatter och finansiering;Infrastruktur; Samverkan; Varumärken) somsärskilt strategiska för utvecklingen avsvensk turism. Inom dessa affärs- ochutvecklingsområden har 24 insatsområdenidentifierats inom vilka ett antal olikakonkreta åtgärder bör genomföras. Syftetär att staten och näringen tillsammansskall ta ett ansvar för att successivtimplementera Framtidsgruppens strategi.Flera av de i motioner berörda områdenatas helt eller delvis upp iFramtidsprogrammet. Ett av insatsområdenai programmet gäller skatter och avgifter.Detta insatsområde skall skapa likvärdigavillkor för rese- och turistnäringen medövriga tjänsteproducerande företag iSverige samt med konkurrerande länder vadgäller skatter och avgifter. Inriktningenpå åtgärderna inom detta insatsområde börenligt Framtidsprogrammet vara dels attidentifiera skatter och avgifter förturistnäringen som avviker mot andrabranscher i syfte att jämställa dessa,t.ex. energi- och fastighetsskatter, delsatt identifiera skatter och avgifter somavviker mot dem i andra länder i ,i syfte att jämställa dessa medkonkurrerande länder.Ett av de fem generellautvecklingsområdena i Framtidsprogrammetär in-frastruktur. I programmet sägsbl.a. att en fungerande turismförutsätter en väl genomtänktinfrastruktur som är avpassad för rese-och turistindustrins servicetjänster,främst kommunikationer och anläggningarför gemensamma behov. Inriktningen pånågra av de åtgärder som nämns bör varaföljande enligt programmet: Säkerställaatt det turistiska perspektivet inbegripsav infrastrukturmyndigheter i planeringenoch utvecklingen av infrastruktur;kartlägga och angripa flaskhalsar i densvenska infrastrukturen; utvecklasamverkan mellan olika trafikslag, t.ex.i form av resecentrum.Även forskning och utbildning är ettutvecklingsområde i Framtidsprogrammet.Det innefattar att stimulera ökadforskningsutbildning inom turism och atttillgodose turistnäringens behov avkompetenta medarbetare. De åtgärder somnämns är följande: Prioriterafinansiering av doktorander inom turism;öka antalet professurer inom turism,t.ex. inom områdetevenemang/ekonomi/infrastruktur/privatresande; öka resurser för spetsutbildningarpå magisternivå inom prioriterade områdensom service management med stortinternationellt inslag, elleraffärsresande med fokus påmötesindustrin; utvecklasituationsanpassade företagsutbildningarmed fokus på process och samverkan inätverk; satsa på kvalificeradeyrkesutbildningar.Ett annat utvecklingsområde ärvarumärken. De åtgärder som nämns pådetta område är följande: Utveckla envarumärkesstrategi för somresmål; samverka med andraSverigeintressenter och starka svenskavarumärken i andra näringsgrenar ibyggandet av varumärket somresmål; profilera utifrånförutsättningar på prioriterade marknaderoch affärsområden.Evenemangsturismen och affärsresandet,med fokus på mötesindustrin, är två av detre affärsområdena i Framtidsprogrammet.Framtidsgruppens bedömning är attaffärsområdet evenemang, med fokus påstora och internationella evenemang, ärett område för tillväxt i turistnäringengenom de stora värden som skapas i mångaled i samhälle och näringsliv. Enligtprogrammet bör åtgärder för att utvecklakunskap, produkt och marknadsföring avevenemang vara följande: Utveckla enmodell för nationella engagemang vadgäller ekonomiska garantier, säkerhet,skattefrågor och anläggningsutvecklingför genomförande av större evenemang; ökakunskaper om evenemangensförutsättningar, ekonomi, marknadsföringoch organisation; skapa nationella forumdär branschens olika aktörer ochföreningar kan mötas och bygga nätverk.När det gäller att utveckla kunskap,produkt och marknadsföring inomaffärsturism med fokus på mötesindustrininnefattar Framtidsprogrammet följandepunkter:- Beskriva och identifieramötesindustrins omfattning och funktion.-- Utveckla mötesplatser förindustrin för samverkan i marknadsföring.-- Införa ett belöningssystem somskapar starka incitament för personligtengagemang i kongresser i universitets-och högskolevärlden.-- Komplettera Sverigeprofileringenmot kongressmarknaden, genom bilden av enforskarnation stöttad av moderna trender.-I propositionen om infrastruktur för ettlångsiktigt hållbart transportsystem(prop. 2001/02:20) lyfts turismen ochdess behov fram, bl.a. anförs attsärskild hänsyn bör tas till turismensbehov i den regionala planeringen avtransportinfrastrukturen (s. 116). Vidarepåpekas (s. 53) att turistindustrindrabbas av problem med sönderkörda vägar,särskilt eftersom tjällossningen oftasammanfaller med vinterturismenshögsäsong. Propositionen behandladeshösten av trafikutskottet (bet.2001/02:TU2). Bland annat skall12 miljarder kronor avsättas för ökadeåtgärder i infrastrukturen under perioden2002-2004. Medlen skall gå tillinvesteringar i och underhåll av vägaroch järnvägar. Resurser skall bl.a.satsas på bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av vägar. Beträffandeförbättringar av det regionala vägnätettillstyrkte utskottet regeringens förslagom vilka åtgärder som den regionalaplaneringsramen borde innehålla, vilketbl.a. innefattade investeringar istatliga vägar som inte är stamvägar.Regeringen beslutade omändringar i vägmärkesförordningen, vilketbl.a. innefattade införandet av nyavägmärken som visar intressanta mål förturister. De fyra nya märkena förturistvägvisning är följande: turistväg,som anger en intressant väg ellervägsträcka; landmärke, som anger enintressant naturinformation eller byggnadsom ses från vägen; turistområde;världsarv. Det blir även möjligt attanvända vägvisare med vit text mot brunbotten som vägvisning till turistmål. Detförutsätter att har upprättaten vägvisningsplan efter samråd med andraväghållare.Om fisketurism kan nämnas attTuristdelegationen samarbetar medFiskeriverket, ochNaturvårdsverket om fisketurism och ärmed i en arbetsgrupp med representanterfrån bl.a. myndigheterna, entreprenöreroch forskare. Turistdelegationen arbetarför närvarande med att ta fram en handbokför fisketurismföretag. Myndighetenarbetar även med en kartläggning aventreprenörer på området. I november 2001presenterades en utredning om utvärderingav det fria handredskapsfisket (SOU2001:82). Utredningen konstaterar att detstår klart att fiskevårdens finansieringbehöver förstärkas. I sitt arbete harutredningen kommit fram till förslag ominförande av en fiskevårdsavgift samtförslag till hur fiskevårdsområden börutformas och förvaltas. Den modell sompresenteras i utredningen innebär attdven det icke yrkesmässiga fisket ges etttydligt värde som resurs samt genererarmedel till vård och förvaltning.När det gäller konkurrensen mellanoffentlig och privat sektor framladeNäringsdepartementet en promemoria våren2001 om begränsningar av otillbörligtkonkurrensbeteende av offentliga aktörer- Konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor (Ds 2001:17).Där har bl.a. föreslagits en särskildbestämmelse som skall reglerakonkurrensvillkoren mellan offentlig ochprivat sektor. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet är avsikten attunder ta ställning till dessafrågor.Beträffande statens uppgift sommarknadsförare av kan nämnas attinstruktionen för utrikesrepresentationenändrades . Under rubrikenSverigefrämjande verksamhet anges numera:"Beskickningar och konsulat skall, iverksamhetsländer där detta är lämpligt,även skapa intresse för somturistland genom att bistå , myndigheter ochorganisationer som har till uppgift attfrämja turism i ." är även med iUtrikesdepartementets nämnd förSverigefrämjande i utlandet, NSU.Turistdelegationen presenterade i mars2001 en rapport om offentliga medel ituristfrämjande organisationer . Istudie redovisas de fasta anslagen tillcentrala, regionala och lokalaturistfrämjande organisationer. Med fastaanslag avses i undersökningen budgeteradeoffentliga medel från kommuner tillkommunal turistfrämjande organisation,medel från landsting, länsstyrelse ellerkommun/kommunförbund till regionalaturistorganisationer samt medel frånstaten till nationella turistfrämjandeorgan (ochTuristdelegationen). Enligt rapporten,vars beräkningar till viss del baserarsig på skattningar, uppgick den totalasatsningen av offentliga medel till ca580 . Av dessa var79,anslagna till decentrala turistorganisationernaTuristdelegationen och Turistrådet.Riksdagens utredningstjänst har påuppdrag av utskottets arbetsgrupp föruppföljnings- och utvärderingsfrågor(NUR) gjort en kartläggning av statligautgifter för marknadsföring av Sverigesom turistland utomlands. Promemorianomfattar bl.a. en genomgång av anslagentill åren 2000-2002.Beträffande energiskatter tillsattesvåren 2001, som tidigare nämnts, enutredning om översyn av regler förnedsättning av energiskatter för vissasektorer. Utredningen skall bl.a.behandla den energiintensiva industrinsom inte är tillverkningsindustri.Kommittén skall redovisa resultatet avsitt arbete senast den 31 december 2002.Regeringens regelförenklingsarbetebehandlades av utskottet (bet. 2001/02:NU1) i samband medbehandlingen av regeringens skivelse2000/01:143. Utskottet avstyrktemotionsyrkandena och lade skrivelsen tillhandlingarna. Vidare påtalades attregelförenklingsarbetet ständigt måsteinta en framskjuten roll inomnäringspolitiken och att utskottet därförförutsätter att regeringen fortsätter medsitt arbete att minska och förenklaföretagens uppgiftslämnande. I enreservation (m, kd, c, fp) framhölls attföretagandet måste ges bättre villkor såatt såväl sysselsättning som ekonomisktillväxt ökar. Reservanterna menadevidare att de flesta avSmåföretagardelegationens förslagomedelbart kan och bör genomföras.Regeringen har, trots den tid somförflutit, endast vidtagit ett begränsatantal åtgärder enligt vad som anförs.EU har ingen gemensam turistpolitik. presenterade emellertid ensamarbetsstrategi för den europeiskaturismens framtid (KOM/2001/665). Förslaget är grundat påfem arbetsgruppers slutrapporter frånjuni 2001 om information, utbildning,kvalitet, hållbarhet och IT. Bakgrundentill detta arbete är de slutsatser omturismens sysselsättningspotential somantogs av inre marknadsrådet i juni 1999.Kommissionens rådgivande kommitté förturism med uppgift att underlättainformationsutbyte, samråd och samarbetei fråga om turism ansågs vara detlämpligaste forumet för att genomförarådets slutsatser. Arbetsgruppertillsattes därefter för att arbeta inomovan nämnda områden. har deltagiti samtliga dessa grupper. Kommissionensförslag till åtgärder innefattar bl.a.olika insatser för att förbättrauppföljning och utvärdering inom området,främja nätverk och partnerskap mellanaktörer och förbättra den ekonomiskastatistiken. Den harännu inte tagit ställning till deenskilda förslagen.Utskottets ställningstagandeTuristnäringen är sysselsättningsintensivoch har en stor betydelse i många delarav landet, inte minst i glesbygden.Näringen spelar därför en viktig roll iarbetet med att stärka den regionalautvecklingen. Detta gavs bl.a. uttryckför i den regionalpolitiska propositionensom behandlade hösten 2001.Häri lyfte regeringen fram olika insatserför att stärka turistnäringen. Insatsernaomfattade bl.a. ett program för attutveckla företagande och entreprenör-skapinom turistområdet, insatser för attstärka varumärket samtturismforskning. Utskottet ställde sigbakom dessa förslag. pågårarbetet med att närmare utforma dessainsatser. Även i propositionen ominfrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem som riksdagenbehandlade (bet. 2001/02:TU2)lyfts turismen och dess behov fram; bl.a.framhölls att särskild hänsyn bör tastill turismens behov i den regionalaplaneringen av transportinfrastrukturen.Samtidigt har fattat beslutom att avsätta ytterligare medel för attfrämja turistnäringen (bet. 2001/02:NU1och bet. 2001/02:NU2). Hösten 2001beslutade om ett ramanslag tillturismfrämjande på 91,3 miljoner kronorför , vilket innebar en höjning avanslaget med ca iförhållande till föregående år. Härtillkommer de medel, totalt 60,5 miljonerkronor, som avsatts för att genomföra deinsatser som presenterades ipropositionen om regional utveckling.Den av regeringen tillsattaFramtidsgruppen presenterade, somredovisats, strategier förtillväxt i den svenska rese- ochturistindustrin i sin slutrapport med dets.k. Det övergripandemålet för detta program är att skapatillväxt i den svenska rese- ochturistindustrin. I sitt arbete harFramtidsgruppen fokuserat på treaffärsområden och fem generellautvecklingsområden som särskiltstrategiska för utvecklingen av svenskturism. Inom dessa affärs- ochutvecklingsområden har 24 insatsområdenidentifierats. I budgetpropositionen förår 2002 framhöll regeringen att detsamlade förslag till åtgärder ochnationell strategi för den svenskaturistnäringen som Framtidsgruppenpresenterat bör utgöra grunden förarbetet med att utveckla den svenskaturistnäringen. Utskottet var inte avnågon annan uppfattning.Flera av de förslag som lyfts fram ihär aktuella motioner berörs helt ellerdelvis i Framtidsprogrammet. följande: att skapa likvärdigavillkor för rese- och turistnäringen medövriga tjänsteproducerande företag iSverige samt konkurrerande länder vadgäller skatter och avgifter; attstimulera forskning och utbildning; attutveckla en varumärkesstrategi; attutveckla och anpassa infrastruktur ochkommunikationer; att utvecklaevenemangsturismen och affärsresandet.Inom det sistnämnda området ingår bl.a.att utveckla en modell för nationellaengagemang vad gäller ekonomiskagarantier. Utskottet finner inget skälatt föregripa det arbete som precisigångsatts.I sammanhanget vill utskottet framhållaatt det ser positivt på attFramtidsprogrammet tagits fram i närasamverkan med näringen samt att näringentillsammans med statsmakterna tar ettdelat ansvar för att successivtimplementera programmet.Beträffande fisketurism vill utskottetäven hänvisa till det arbete somTuristdelegationen bedriver i samverkanmed andra aktörer. Som tidigare nämntsarbetar myndigheten medatt ta fram en handbok förfisketurismföretagare. Turistdelegationenarbetar även med en kartläggning aventreprenörer på området.Avslutningsvis noterar utskottet, medtillfredsställelse, det av regeringennyligen fattade beslutet om att införanya vägmärken som visar intressanta målför turister.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här aktuella motioner i berördadelar.DetaljhandelnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omdetaljhandeln, bl.a. med hänvisningtill de av beslutade målenför konsumentpolitiken.MotionenEnligt vad som anförs i motion2001/02:N334 (s) behövs det en bredarebelysning av den svenska handelns problemoch framtida utveckling utifrånkonsumenternas krav och önskemål. I det ett nationellt program förlandsbygdshandeln. Det är enligtmotionärerna emellertid inte tillräckligtatt bara uppmärksamma handeln ur ettglesbygdsperspektiv. Det finns ävenproblem med tillgänglighet och utbud äveni t.ex. storstädernas förortsområden,sägs det i motionen. Inomdagligvaruhandeln har marknadsandelarnaför lågprisvaruhus och stormarknader,ofta etablerade i externa lägen, vuxitkraftigt. En följd har blivit atttillväxten för traditionella varuhus hardämpats. Försäljningen av s.k.sällanköpsvaror, som ju innefattar ettmycket stort antal varor, uppvisar sammamönster. Där har försäljningenkoncentrerats till störreföretagsgrupper, ofta med butiker iexterna köpcentrum.Vissa kompletterande uppgifterI den regionalpolitiska propositionen somriksdagen behandlade (bet.2001/02:NU4) framhöll regeringen attförslagen i propositionen syftar till attfrämja en politik för hållbar regionaltillväxt i alla delar av landet. En av debedömningar som regeringen framförde iovan nämnda proposition var att den avKonsumentverket och Glesbygdsverketupprättade Servicedatabasen börpermanentas . Skälet tilldetta angavs av regeringen vara att detför politikens genomförande är väsentligtatt kunna följa utvecklingen avtillgången till viktigaserviceinrättningar samt följa upp ochutvärdera olika åtgärders betydelse förservicetillgången.Servicedatabasen är ett samlingsnamnför det geografiska och webbaseradeinformationssystem som utvecklats genomatt kombinera den senaste tekniken inomdatabasutveckling, Geografisktinformationssystem (GIS) och Internet.Databasen skall fungera som ett stöd förlänsstyrelser, kommuner och andrainstanser som behöver uppgifter omservicen i landets olika regioner. Idagsläget omfattar databasen femservicetyper: dagligvaror, post, bank,systembolag och apotek. Databasen skalläven kompletteras med uppgifter ombensinförsäljning och viss offentligservice (skolor, sjukhus, vårdcentraleroch ambulansstationer).Hösten 2001 godkände (bet.2001/02:LU2) regeringens proposition omen handlingsplan för konsumentpolitiken2001-2005 (prop. 2001/02:135). Ipropositionen föreslogs bl.a. fem mål förkonsumentpolitiken:- Konsumenternas ställning ochinflytande på marknaden skall stärkas(inflytandemålet).-- Hushållen skall ha godamöjligheter att utnyttja sina ekonomiskaoch andra resurser effektivt(hushållningsmålet).-- Konsumenternas hälsa ochsäkerhet skall skyddas (säkerhetsmålet).-- Sådana konsumtions- ochproduktionsmönster skall utvecklas somminskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbarutveckling (miljömålet).-- Konsumenterna skall ha tillgångtill god vägledning, information ochutbildning (kunskapsmålet).-Konsumentverket genomför tillsammans medkonsumentvägledare lokalamatkostnadsundersökningar. En sådan hart.ex. Idessa undersökningar studeras bl.a.service och tillgänglighet. Syftet medundersökningarna är att ge konsumenterunderlag för att välja butik utifrånmatkostnad, informera om utbudet avekologiska livsmedel och görakonsumenterna mer prismedvetna.Konsumentverket har även genomfört enstormarknadsundersökning för att jämföramatkostnader mellan olika stormarknader.I rapporten som presenterades i januari2001 konstaterades att har denbilligaste maten.Som tidigare nämnts uppdrog regeringeni åt attnärmare analysera vilka strukturellaproblem som kan finnas inomdagligvarumarknaden. Utredningen skallkartlägga och analysera strukturellaproblem inom dagligvaruhandeln. Arbetetinnefattar bl.a. att kartlägga hur denpågående centraliseringen påverkarhandelns affärsmetoder, särskilt medinriktning på sortimentsstyrning, samtanalysera vilka effekter den pågåendeförändringen får för olika aktörer ilivsmedelskedjan. Vidare framhållerregeringen att det är av särskiltintresse att studera hurförutsättningarna för små leverantöreroch etablering av nya företag pådagligvarumarknaden påverkas, liksom hurvaruflödet på den inre marknaden kanpåverka konkurrens- och prisbildning.Konkurrensverket skall lämna enlägesrapport av uppdraget i juni 2002samt en slutredovisning i december 2002.I detta sammanhang kan även nämnas deav beslutade (bet. 1998/99:AU2)övergripande målen förstorstadspolitiken, vilken innefattardels ett tillväxtmål, dels ettintegrationsmål. Den nationellastorstadspolitiken syftar till att gestorstadsregionerna goda förutsättningarför en långsiktigt hållbar tillväxt föratt därmed kunna bidra till att nya jobbskapas såväl inom regionerna som i övrigadelar av landet samt till att bryta densociala, etniska och diskriminerandesegregationen i storstadsregionerna ochatt verka för jämlika och jämställdalevnadsvillkor för storstädernas allainvånare oavsett ursprung och kön. Föratt utveckla och samordna den nationellastorstadspolitiken har dentvärsektoriella Storstadsdelegationenupprättats. Den består avstatssekreterare från sju departement.Till sitt förfogande har delegationen ettkansli. De lokala utvecklingsavtalen ären stor del av storstadspolitiken. Statenerbjuder möjlighet att sluta avtal omåtgärder med sju kommuner avseende 24bostadsområden. Dessa åtgärder har somövergripande mål att bryta den sociala,etniska och diskriminerande segregationeni de berörda områdena.Utskottets ställningstagandeMed anledning av vad som anförs imotionen vill utskottet peka på de målsom beslutade (bet.2001/02:LU2) beträffandekonsumentpolitiken. I detta sammanhangbetonades att det är viktigt att allakonsumenter har ett starkt inflytande påmarknaden.Vidare har utskottet noterat attregeringen uppdragit åtKonkurrensverket att närmare studerakonkurrensförhållandena inomdagligvaruhandeln. att kartlägga och analyserastrukturella problem inomdagligvaruhandeln. Iuppdragsbeskrivningen påpekas att det ärav särskilt intresse att studeraförutsättningarna för små leverantöreroch etableringen av nya företag pådagligvarumarknaden. Utskottet anserdärför inte att behov föreligger för ettriksdagsuttalande i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet denhär aktuella motionen.DesignUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omolika insatser för att främja svenskform och design. Utskottet hänvisar härtill pågående arbete och beredning.Jämför reservation 8 (m, kd, c, fp).MotionernaFör att svensk form och design skallkunna stärka sin position i deninternationella konkurrensen behövsytterligare marknadsföring enligt vad somanförs i motion 2001/02:Kr334 (s). Svenskformgivning har inte enbart estetiskakvaliteter utan är även framstående närdet gäller t.ex. handikappanpassning,förbättring av arbetsmiljön och säkerhet,sägs det i motionen. Internationellautställningar framhålls som ett viktigtinstrument för att marknadsföra svenskform och design i utlandet. Motionärernapåpekar att länder som , Japanoch är särskiltintressanta i detta hänseende.Att designfrågorna bör ges en ökad viktinom ramen för svensk näringspolitikbetonas i motion 2001/02:N212 (s). Fåenskilda utvecklingsområden är av sådanstrategisk betydelse för att nå framgångpå marknaden som just industridesign,sägs det i motionen. Behovet av ettstatligt engagemang på detta område ärstort, och det är angeläget att detekonomiska stödet successivt utökas.Vidare framhåller motionärerna behovet avstimulansåtgärder för designinsatser imindre företag.