bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Vidare har myndigheterna föreslagitförändringar i utlänningsförordningen, däribland att kravet påarbetstillstånd skulle kunna avskaffas för vissa artister och id-rottsmän samt för specialister inom internationella koncernersom skall arbeta här under högst . Myndigheterna påtalaräven behovet av en mer generell översyn av dagens regelsys-tem när det gäller arbetskraftsinvandring. Förslagen har bl.a.föranlett ändringar i utlänningsförordningen som träder i kraftden . Exempelvis utökas möjligheten att verka iSverige utan arbetstillstånd för forskare och lärare inom denhögre utbildningen samt för artister, idrottsmän och för perso-ner med specialistuppgifter inom en internationell koncern.Av och framgår i huvud-sak följande. Med en årlig sysselsättningstillväxt på ca 1 %skulle arbetslösheten föras tillbaka till en tämligen låg nivå un-der och ett allt viktigare problem skulle då bliatt förse arbetsmarknaden med arbetskraft. har syssel-sättningen kunnat öka utan att rekryteringsproblemen blivitomfattande. Inom vissa områden har svårigheten att rekryteraarbetskraft emellertid vuxit markant, framför allt inom flerayrken som kräver högskoleutbildning. Enligt rapporten kom-mer de demografiska förändringarna att ha stor betydelse förutvecklingen på arbetsmarknaden . Äld-reavgångarna från arbetsmarknaden blir betydligt större än in-flödet av ungdomar. På skulle arbetskraftsbristentill en del kunna avhjälpas då flera av kandidatländerna blirfullvärdiga medlemmar i . Eftersom arbetskraftsbristen ökarinom EU kommer dock fler länder att vilja vara med och delapå denna arbetskraftsreserv. Enligt rapporten bör där-för förbereda för ett arbets- och kompetensutbyte meddessa länder. I rapporten anges vidare att arbetskraftsinvand-ring från länder där man har fler utbildningsreserver än detfinns tillgång på jobb kan behöva övervägas på . Närdet gäller frågan om en ökad sysselsättning och förbättrad in-tegration av invandrare i kan svara för arbetsmarkna-dens behov, anges att det på flera håll i landet pågår arbetemed att aktivera högutbildade arbetslösa från tredjeland menatt mer går att göra. En tröskel att komma över är oftast språk-barriären. Vidare anges i rapporten att deltidsarbetslöshetenoch timanställningen är mycket omfattande i Sve-rige och att denna grupp utgör ett viktigt arbetskraftsutbud somtorde kunna tillvaratas på ett bättre sätt än tidigare och att manbör stimulera rörligheten inom . En effektiv platsför-medling och rörlighetsstimulerande åtgärder blir centrala insat-ser på en arbetsmarknad som riskerar att gå mot ökade match-nings- och rekryteringsproblem.Beträffande kandidatländerna kan utskottet konstatera beslutat om övergångsperioder påminst och upp till för arbetstagare från nya med-lemsstater vad gäller rätten till fri rörlighet inom EU. Beslutetmöjliggör undantag enligt nationell rätt från dessa övergång-sperioder för de medlemsstater som så önskar. Regeringen harnyligen utsett en särskild utredare som bl.a. skall utreda hurarbetstagare från nya medlemsstater i EU från anslutningsda-gen skall kunna få tillgång till den svenska arbetsmarknaden påsamma villkor som medborgare i nuvarande EU/EES-länder(dir. 2002:1).Även inom EU pågår en intensiv diskussion rörande beho-vet av arbetskraft . Europeiska kommis-sionen har tidigare presenterat ett meddelande om en invand-ringspolitik för gemenskapen. I meddelandet föreslås på längresikt ett mer omfattande samarbete för att samordna informationoch åtgärder för att bl.a. tillgodose behovet av arbetskraftsin-vandring i medlemsländerna. I meddelandet anför kommissio-nen att det efter en ekonomisk och demografisk analys av EUrespektive ursprungsländerna står klart att det finns en växandeövertygelse om att den s.k. nollpolitiken när det gäller invand-ring som dominerat spelat ut sin roll. Å enasidan har migrationstrycket fortsatt, med en åtföljande ökningav illegal invandring, människosmuggling och människohan-del. Å andra sidan har ett flertal medlemsstater redan börjat gåutanför EU för att aktivt rekrytera medborgare från tredjelandpå grund av en växande brist på både kvalificerad och okvali-ficerad arbetskraft. Kommissionen menar att frågan om EU:sroll i samband med migrationen är av särskilt intresse på grundav bl.a. den demografiska situationen med en befolkningsned-gång samt bristen på arbetskraft inom vissa sektorer i fleraländer. Enligt meddelandet måste emellertid EU också granskaoch inta en ansvarsfull ställning i fråga om emigrationens ef-fekter på ursprungsländerna med hänsyn till de ekonomiska,demografiska, sociala och politiska faktorer och till att denmänniskorättssituation som orsakar migrationsströmmarna ärmycket olika i vart och ett av länderna. I de flesta fall handlardet om komplexa situationer och invandringen har både positi-va och negativa effekter. På den negativa sidan kan det finnasmindre gynnsamma effekter på den lokala ekonomin när det ärde mest utbildade och företagsamma delarna av befolkningensom emigrerar. Sådan "brain drain" påverkar i synnerhet ut-vecklingsländer, och de drabbas också hårdast av att förlora deinvesteringar som gjorts i utbildning, särskilt när det gällerhögre utbildningar. En mer öppen och tydlig migrationspolitikskulle enligt kommissionen i samverkan med en samordnadpolitik för att minska de faktorer som uppmuntrar till utvand-ring ("push factors") i ursprungsländerna och ökade ansträng-ningar att verkställa arbetslagstiftningen i medlemsstaternaockså kunna hjälpa till att minska den illegala invandringen.I juli 2001 presenterade kommissionen ett meddelande somrörde en öppen samordningsmetod för gemenskapens invand-ringspolitik. Här vidareutvecklar kommissionen sina idéerkring en samordning av invandringspolitiken. I detta medde-lande lämnas bl.a. förslag till hur medlemsstaterna årsvis skallkunna rapportera om genomförandet av riktlinjer på migra-tionsområdet samt om behoven av arbetskraftsinvandring.Också frågan om tredjelandsmedborgares fria rörlighet ärföremål för debatt inom EU. En rad förslag härom har presen-terats av kommissionen. I förslaget till direktiv om villkor förtredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedrivaverksamhet som anställd eller egenföretagare, (2001)386, anges att förslaget syftar till att som en invandringspoli-tisk åtgärd harmonisera de nationella bestämmelserna omtredjelandsmedborgares rätt att arbeta i EU. Tredjelandsmed-borgaren skall ha ett s.k. uppehållstillstånd för arbetstagare re-spektive egenföretagare. Tillstånd kan ges efter en bedömningav situationen på den nationella arbetsmarknaden. Viktiga för-ändringar av arbetsgivare eller yrke kräver nytt tillstånd.Vidare anförs i förslag till direktiv om varaktigt bosattatredjelandsmedborgares rättsliga ställning, KOM(2001) 127,bl.a. För att möjliggöra rättvis behandling av tredje-landsmedborgare anser kommissionen att det måste skapas engemensam rättslig ställning för varaktigt bosatta, så att tredje-landsmedborgare som uppehåller sig lagligt i en medlemsstatkan förvärva denna ställning och åtnjuta dess fördelar på unge-fär samma villkor i alla medlemsstater. Personer som beviljatsställning som varaktigt bosatta skall åtnjuta likabehandlinginom en rad områden: arbetsmarknad, utbildning, socialt skyddoch bistånd. Förändringarna av arbetsmarknaden inom EU le-der till brist på arbetskraft inom vissa sektorer av ekonomin,och ökad rörlighet för varaktigt bosatta kan underlätta en bättreanvändning av den befintliga arbetskraften i de olika medlems-staterna anser kommissionen. I direktivförslagets artikel 3 an-ges att direktivet inte gäller tredjelandsmedborgare som harrätt till bosättning i en medlemsstat i kraft av bl.a. subsidiäraformer av skydd.Regeringen är i stort positiv till förslaget men menar att frå-gan om fri rörlighet är delvis förknippad med frågan om ar-betskraftsinvandring, varför ett samlat ställningstagande börgöras. Vidare anser regeringen att det är ytterst beklagligt attdirektivet föreslås inte tillämpas på personer som omfattas avnågon form av kompletterande eller subsidiärt skydd.Utskottet kan konstatera att det inom EU och i EU:s med-lemsstater pågår en bred diskussion om behovet av arbetskraftinom EU utifrån ett demografiskt perspektiv. Diskussionen röremellertid även frågan om sambandet mellan invandringspoli-tiken och asylpolitiken.Utskottet vill understryka vikten av att behovet av arbets-kraftsinvandring ses i ett helhetsperspektiv. Hänsyn måste tastill dels situationen i , exempelvis vad gäller utnyttjan-de av befintlig arbetskraft, dels emigrationens ekonomiska,demografiska, sociala och politiska effekter på ursprungslän-derna. Enligt utskottets mening är det inte heller lämpligt attinföra ett s.k. gästarbetarsystem.När det gäller kan utskottet konstatera attDanmark, som i ett protokoll till Amsterdamfördraget valt attinte delta i samarbetet när det gäller bl.a. fri rörlighet för per-soner, kan besluta om man i sin nationellalagstiftning skall genomföra de beslut som fattats om t.ex. var-aktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning. Be-träffande visumkrav gäller dock inom ramen för Schengen-samarbetet en enhetlig visering som gäller för inresa till samt-liga Schengenländers territorium. Om man som tredjelands-medborgare har den enhetliga viseringen kan man röra sig frittinom Schengenområdet som viseringen gäller,dock om högst tre månaderunder en sexmånadersperiod. Vad gäller rätten att arbeta krävsenligt svensk lagstiftning ett arbetstillstånd för arbete hos enarbetsgivare som erbjudit arbete. Tillståndet gäller endast i detyrke som framgår av arbetserbjudandet. Rätten till fri rörlighetenligt medför inte rätt till bosätt-ning för arbete eller studier i en annan medlemsstat.Med det anförda, och mot bakgrund av att det pågår en be-redning av de förslag som och lagtfram, anser utskottet att inte nu skall göra några ut-talanden angående arbetskraftsinvandring, tredjelandsmedbor-gares fria rörlighet eller säsongsarbetstillstånd. Utskottet av-styrker motionerna Sf2 i denna del, Sf3 yrkandena 8 och 9,Sf216 yrkandena 26-28, Sf244, Sf255 yrkande 12, Sf277 yr-kande 3, Sf296 yrkande 6, Sf325, Sf333 yrkandena 1, 3 och10, Sf335 yrkande 1, Sf394 yrkande 27 och A390 yrkande 1.GäststuderandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- möjlighet att gäststudera- uppehållstillstånd för gäststuderande efter examenJämför reservationerna 15 (kd, mp) och 16 (m)SkrivelsenDe personer som kommer till och får uppehållstill-stånd för att studera skall enligt skrivelsen som regel ha sinförsörjning ordnad . Gäststuderande förväntasåtervända till sitt hemland efter avslutade studier.Under år 2000 gavs sådana tillstånd till 3 073 personer. Degäststuderande kom i första hand från , och Ryss-land. Det är också möjligt att få tillstånd som studerande inomramen för . Till kommer ca 7 000 utbytes-studenter . Totalt är det dock fler, och var13 000 utländska studenter inskrivna i den svenska högskolan.MotionerI motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkande 12 an-förs att systemet med gäststuderande bör ses över och att reg-lerna bör underlätta för alla, även för icke EU-medborgare, attstudera i Sverige.Bo Lundgren m.fl. (m) anser i motion Ub546 yrkande 8 att ut-ländska studenter bör få arbetstillstånd automatiskt under stu-dietiden med möjlighet till förlängning efter examen.Också i motionerna Sf333 av Per m.fl. (m) yrkande 2och Sf371 av m.fl. (m) anförs att alla utländskastudenter som studerar i bör ges ett arbetstillstånd sommöjliggör att de kan extraarbeta på samma villkor som svenskastudenter och som dessutom möjliggör att de som så önskarkan stanna och arbeta i landet efter avslutade studier. Motionä-rerna anser vidare att utländska studenter skall beviljas perma-nent uppehållstillstånd efter avlagd examen.Utskottets ställningstagandeAv regleringsbrev för avseende framgår att verket bl.a. skall redovisa i vilken ut-sträckning gäststuderande från länder utanför EES-området gesarbetstillstånd i under och efter fullgjord utbildning.Eventuella problem eller brister med nuvarande regler och ru-tiner skall redovisas liksom i vilken utsträckning personernaåtervänder hem efter genomförda studier. Senast den 30 april2002 skall uppdraget redovisas.Utskottet delar uppfattningen att man bör underlätta förgäststuderande att komma till . Utskottet kan ocksåkonstatera att flera högskolor numera rekryterar aktivt och attantalet ansökningar om att få gäststudera i ökade med19 % 2001 jämfört med . Utskottet avstyrker motionSf3 yrkande 12.Tanken med systemet för gäststuderande är att de skall gesen möjlighet att komma till för att bedriva studier. Ut-skottet kan inte ställa sig bakom yrkanden om att gäststuderan-de skall ges uppehållstillstånd med automatik efter avslutadestudier. Utskottet avstyrker motionerna Ub546 yrkande 8,Sf333 yrkande 2 och i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- anhöriginvandring- direktivförslag och åldersgräns vid familjeåterföre-ning- direktivförslag och principer för familjeåterförening- uppehållstillstånd efter inresaJämför reservationerna 17 (kd), 18 (fp), 19 (v, kd, c,mp), 20 (v) och 21 (v, kd)Gällande ordningI 2 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529), UtlL, regleras i vilkafall uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är anhörigtill någon som är bosatt i eller har fått uppehållstill-stånd för bosättning här. De anhöriga som omfattas enligt pa-ragrafens första stycke 1-3 är make, maka och sambo (ochdärmed jämställda förhållanden), ogifta barn , omde är eller har varit hemmavarande, samt annan nära anhörigsom ingått i samma hushåll som anknytningspersonen. Homo-sexuella förhållanden likställs med heterosexuella. Paragrafensförsta stycke 4 föreskriver vidare att tillstånd kan ges till enutlänning som på annat sätt har särskild anknytning till Sveri-ge. Om makar eller sambor har sammanbott stadigvarande ut-omlands ges de uppehållstillstånd. En förutsättning för att till-stånd skall beviljas make, maka eller sambo i ett förhållandesom inte är etablerat är att förhållandet bedömssom seriöst och att särskilda skäl inte talar mot att tillstånd be-viljas.Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd enligtförevarande bestämmelser skall beaktas om utlänningen kanförväntas föra en hederlig vandel.Uppehållstillstånd i anknytningsfall skall utverkas före inre-san till , och en ansökan om uppehållstillstånd får somhuvudprincip inte bifallas efter inresan. Undantag skall dockkunna göras om utlänningen har stark anknytning till en i Sve-rige bosatt person och det skäligen inte kan krävas att utlän-ningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där.SkrivelsenAntalet beviljade uppehållstillstånd under åren 1999 och 2000var 37 376 respektive 45 164 personer. Av dessa utgjorde an-höriginvandringen cirka hälften, 21 681 respektive 22 767,varav anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövandeuppgick till 4 240 respektive 3 538 personer och övriga an-knytningar uppgick till 17 559 respektive 19 229 personer.I skrivelsen redogörs även för EG-direktivförslaget om rätttill familjeåterförening. Medlemsstaterna är överens om attkärnfamiljen skall ha rätt till återförening. När det gäller övrigaanhöriga har man inte lyckats enas om några bindande regler.Allt tyder på att det kommer att lämnas åt varje medlemsstatatt avgöra i vilken mån dessa anhöriga skall beviljas återför-ening. Av skrivelsen framgår att några medlemsstater och Eu-ropeiska kommissionen är oroade över att direktivet kommeratt bli urvattnat och frågar sig vilket värde det kommer att haför en gemensam invandringspolitik.MotionerMagda m.fl. (kd) anser i motion Sf399 yrkandena 16och 17 att bör besluta att återinföra den s.k. sista-länken-bestämmelsen. Motionärerna anser att Anhörigkom-mitténs förslag inte behöver inväntas i denna fråga. Vidare an-ser motionärerna att anhöriginvandring inte skall begränsas tillatt gälla endast kärnfamiljen.I samma motion yrkande 20 anförs att undantag från hu-vudprincipen, att uppehållstillstånd skall beviljas före inresa,bör göras när utlänningen har barn i eller kvinnan iförhållandet väntar barn eller om sökanden med all sannolikhetskall få sin ansökan beviljad.I motion Sf326 av och (v) yrkande 2 anförs att bl.a. gamla föräldrar inte skall behövamotivera och visa särskilda skäl för att få uppehållstillstånd.Motionärerna anser att det i stället skall krävas särskilda skälatt inte bevilja uppehållstillstånd till nära anhörig utöver maka,make och barn.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf216 yrkande 19 etttillkännagivande om en flexiblare lagstiftning i ochEU när det gäller anhöriginvandring. Motionärerna anser attoavsett hur familjen ser ut så skall dess betydelse som grund-läggande social och ekonomisk enhet erkännas i svensk utlän-ningslagstiftning.I flerpartimotionen Sf271 av m.fl. (fp, m, v,kd, c, mp) sägs att inom EU bör verka för barns rättig-heter när det gäller familjeåterförening. Motionärerna anser attåldersgränsen i Europeiska kommissionens förslag till EG-direktiv om familjeåterförening inte bör understiga 18 år.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Sf398 yrkande 14 attregeringen bör kräva djupgående förändringar i förslag till EG-direktiv om familjeåterföre-ning. Motionärerna anser att förslaget ger tredjelandsmedbor-gare väsentligt mer begränsad rätt till familjeåterförening ochäven sämre rättigheter jämfört med EU-medborgare.Utskottets ställningstagandeDen infördes vissa begränsningar vad gäller ut-länningslagens bestämmelser om anhöriginvandring. har haft i uppdrag att utvärdera effekterna härav.När det gäller frågan om vilka personer som skall omfattasav reglerna för familjeåterförening kan utskottet konstatera attAnhörigkommittén överlämnat ett delbetänkande omdessa frågor till regeringen (SOU 2002:13). att en human migrationspolitik måste innebära att reglernaför anhöriginvandring ger möjlighet att undvika oacceptabelfamiljesplittring och att olika familjemönster och sociala för-hållanden skall beaktas inom rimliga gränser. Synen på anhö-riginvandring utanför kärnfamiljen har i såväl somframför allt övriga EU-länder varit betydligt mer restriktiv änden som avser kärnfamiljen. Kommittén menar att det inte gåratt bortse från detta när riktlinjerna för svensk praxis läggs fast.Kommittén föreslår att föräldrar och ogifta barn över 18 årskall kunna ges uppehållstillstånd om de är beroende av an-knytningspersonen eller om andra särskilda skäl föreligger.Andra särskilda skäl skall utgöras av särskilt ömmande om-ständigheter, t.ex. att sökanden utgör "sista länk". Kraven påhushållsgemenskap, beroende redan i hemlandet och snar an-sökan skall enligt kommitténs förslag upphöra. För övriga näraanhöriga utanför kärnfamiljen förutsätts att synnerliga skäl föruppehållstillstånd föreligger. Med synnerliga skäl avses när-mast "sista länk". Behovet av familjekontakt i den gruppen böri första hand upprätthållas genom besök. Kraven på hushålls-gemenskap, beroende redan i hemlandet och snar ansökan skalläven här upphöra.När det gäller återförening med äldre föräldrar påpekarkommittén att det inte skall vara omöjligt att ta viss hänsyn tillandra kulturers familjegemenskap. Detta skall emellertid inteinnebära ett allmänt sett vidgat familjebegrepp för personerfrån vissa kulturkretsar.Föräldrar till barn som är bosatta i börenligt kommitténs mening inte heller fortsättningsvis ha någonovillkorlig rätt att återförenas med barnet i . Om barnetsaknar skyddsbehov bör barnet, förutsatt att detta är i enlighetmed barnets bästa, i stället återförenas med föräldrarna där debefinner sig.När det gäller uppehållstillstånd för bl.a. nära anhörigautanför kärnfamiljen föreslår kommittén att, om inte särskildaskäl föreligger, anknytningspersonen skall svara för utlänning-ens försörjning. Försörjningskrav liksom uppskjuten invand-ringsprövning skall som huvudregel gälla under högst två år.Om försörjningskravet inte fullgörs kan förlängning av uppe-hållstillstånd och permanent uppehållstillstånd vägras. kommer förslagen i övrigt med största sannolikhetleda till en ökad invandring av nära anhöriga utanför kärnfa-miljen. Antalet beviljade tillstånd kan antas fördubblas pålängre sikt och tredubblas efter ikraft-trädandet. Kommittén anser därför att statsfinansiella skälstarkt talar för att ett försörjningskrav bör införas. Ytterligareett skäl är att de flesta övriga europeiska länder uppställer ettsådant krav. Om regler för anhöriginvandring avvikerväsentligt från övriga EU-länders kan detta enligt kommitténleda till att intresset för att invandra till just blir större.Anhörigkommittén har beträffande Europeiska kommissio-nens förslag till direktiv om familjeåterförening anfört att di-rektivförslaget inte kommer att omfatta anhöriga till den somfått uppehållstillstånd med stöd av "subsidiära former avskydd", och eventuellt inte heller anhöriga till EU-medborgaresom inte har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet enligt förordning(EEG) nr 1612/68. För anhöriga till personer med behov avsubsidiära former av skydd skall inom EU antas särskilda reg-ler. I avvaktan på detta bör enligt kommitténs mening någonsärreglering i förhållande till kommitténs förslag i övrigt inteske för dessa båda grupper.Enligt utskottets mening bör beredningen av Anhörigkom-mitténs förslag avvaktas och något uttalande av idessa frågor inte göras. Utskottet avstyrker motionerna Sf216yrkande 19, Sf326 yrkande 2 och Sf399 yrkandena 16 och 17.Nyligen har Europeiska kommissionen presenterat ett di-rektivförslag avseende fri rörlighet för EU-medborgare,(2001) 257. Direktivförslaget syftar till att i en endarättsakt samla dagens regler för såväl yrkesverksammas somicke yrkesverksammas rätt till inresa och vistelse i en annanmedlemsstat. En rad direktiv och förordningar samlas till enenda rättsakt som även anpassas för att kodifiera praxis på området. Bland annat artiklarna 10 och11 om begreppet familjemedlem och tillgången till arbete förfamiljemedlemmar i förordning (EEG) nr 1612/68 om arbets-kraftens fria rörlighet inom gemenskapen föreslås upphöra.Tanken med direktivförslaget är att det skall bli enklare förunionsmedborgare och deras familjemedlemmar, oavsett des-sas nationalitet, att utnyttja rätten till fri rörlighet. De personersom räknas som familjemedlemmar enligt förslaget och somsåledes kan följa med eller ansluta sig till den EU-medborgaresom utövar rätten till fri rörlighet är make eller maka, ogiftpartner (om den mottagande medlemsstatens lagstiftning jäm-ställer ogifta par med gifta par och i enlighet med villkoren idenna lagstiftning), egna eller makens/makans/partnerns släk-tingar i rakt nedstigande led eller i rakt uppstigande led.Enligt Europeiska rådets slutsats från börtredjelandsmedborgare som har uppehållstillstånd för längretid i en EU-medlemsstat erhålla rättigheter som ligger så näraEU-medborgarnas rättigheter som möjligt. När det gäller för-slaget till familjeåterföreningsdirektiv, som syftar till att getredjelandsmedborgare bosatta i en medlemsstat rätt till famil-jeåterförening, kan utskottet först konstatera att förhandlingar-na inom EU går mycket trögt. Stora skiljaktigheter finns mel-lan medlemsstaterna. Regeringens ståndpunkt är, mot bak-grund av att förslagen endast utgör minimiregler, att det ärrimligt att acceptera försök till kompromisser. Utskottet delaruppfattningen i flerpartimotionen Sf271 att inom EUbör verka för barns rättigheter när det gäller familjeåterföre-ning och anser att åldersgränsen, vad gäller rätten till familje-återförening, i ett kommande direktiv inte bör understiga 18 år.Motionen får anses tillgodosedd och avstyrks.Utskottet har i ett yttrande till (yttr.2000/01:SfU7y) över förslaget till direktiv om familjeåterföre-ning uttalat att en klar fördel med direktivförslaget är att rättentill familjeåterförening kommer att regleras enligt för med-lemsstaterna gemensamma regler och att rätten till familjeåter-förening därmed torde komma att stärkas i vissa medlemssta-ter.