bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Särskild vikt måsteläggas vid att stärka grundforskningen.Ett första steg bör vara att årligenpresentera en samlad forskningsbudget somger en bild av hur forskningsresurserfördelas och används. har enanmärkningsvärt låg samhällsekonomiskavkastning på forskning.Genom att förbättra möjligheterna föruniversitet och högskolor attkommersialisera de forskningsresultat somtas fram ges förutsättningar för dem attutveckla det lokala och regionalanäringslivet. Det kan också bidra till attstarka kluster kan skapas för att ta tillvara den regional kompetensen.Teknikbrostiftelserna bidrar till ökadsamverkan mellan det regionalanäringslivet och universitet ochhögskolor. Regeringen har beslutat om ennedrustning av stiftelserna till år 2007.Vi däremot, vill utvecklaTeknikbrostiftelserna ytterligare. Med denpolitik vi föreslår ökar förutsättningarnaväsentligt för kommersialisering avforskningsresultaten i Sverige.Det livslånga lärandetUtbildning blir i det moderna samhälletalltmer en färskvara. Teknisk utvecklingoch alltmer kvalificerade arbetsuppgifterinnebär att en utbildning snabbt blirföråldrad. Ett fungerande system förlivslångt lärande, omskolning ochvidareutbildning är med andra ordavgörande såväl för enskilda människor somannars riskerar att marginaliseras på denmoderna arbetsmarknaden som för samhälletsom helhet. Att införa individuellautbildnings- eller kompetenskonton, ditlöntagare och arbetsgivare kan avsättapengar för kompetensutveckling, är ettannat exempel på hur man på ett merindividuellt sätt kan stimuleramänniskors kontinuerligakompetensutveckling i arbetslivet.En viktig del i ett fungerande system förlivslångt lärande är att utveckla ochskapa fler platser inom de kvalificeradeyrkesutbildningarna.Rättstrygghet - en grundbult för en godekonomisk utvecklingEn grund för framgångsrik ekonomiskutveckling är ett väl fungeranderättssamhälle.Situationen för det svenska rättsväsendetär därför allvarlig, även ur ettekonomiskt perspektiv. Personalbrist ochotillräckliga resurser gör att poliseninte har möjlighet att försvara medborgareoch företagare mot rättskränkningar. Imånga delar av landet, såväl i södra somnorra , är polisnärvaron skrämmandelåg, vilket leder till långautryckningstider och gör att t.ex.butiksägare på landsbygden ofta känner sigväldigt utsatta. Också i en del avstorstädernas förortsområden ärpolisnärvaron otillräcklig, vilket skaparotrygghet och hämmar det för integrationennödvändiga nyföretagandet. Utredningar avallvarliga brott som inbrott och butiksrånavskrivs närmast rutinmässigt. Polisenshandläggningstider blir ofta alldeles förutsträckta. Väntetiderna till domstolarnaär långa när det gäller brottmål, och närdet gäller tvistemål kan det ta flera år.Risken ökar att människor ifrågasätternyttan av att vända sig tillrättsväsendet.Rätts- och polisväsendet bör tillförasytterligare resurser. Polisens närvaromåste ökas i hela landet. Flerutbildningsplatser krävs för att klarapersonalrekryteringen.Närpolisreformen ska också förverkligas ipraktiken. Utryckningstider,handläggningstider och väntetider tilldomstolsväsendet måste kortas avsevärtsamtidigt som huvudregeln måste vara attallvarliga brott blir föremål för enseriös utredning. Det är också viktigt attdet brottsförebyggande arbetet får högreprioritet samt att tillgången tilldrogfria fängelseavdelningar säkras.InfrastrukturKommunikationerSärskild uppmärksamhet bör i dagslägetdgnas åt vägnätet. Det krävs en väl avvägdbalans mellan järnvägs- ochväginvesteringar. behöverbetydande insatser göras för att förbättravägnätet. Underhållet av vägnätet harminskat under den socialdemokratiskaregeringens tid.Kollektivtrafiken, bl.a. i form avjärnväg, är viktig och bör hållas i gottskick. Mycket ofta är dock vägtrafik detenda realistiska fysiskakommunikationsmedlet för människor ochgods. förfaller vägnätet medstora kostnader som följd för människoroch företag. I motsats tillvänsterkoalitionen accepterar vi inte ensådan utveckling. Mer resurser måsteskjutas till för att garantera vägnätetsstandard. Eftersläpningen i vägunderhålletmåste successivt arbetas bort. Ökadeinsatser för att trygga underhåll ochbärighet är en avgörande faktor förmöjlighet till tillväxt i hela landet.Vägnätet måste också byggas ut. Säkerhetoch tillförlitlighet måste prioriteras.Det gäller såväl de storagenomfartslederna och kringfarterna runtstäderna som de regionala och lokalavägnäten. Människor är beroende av bilenmen också av en god miljö. Forskning ochutveckling av ny teknik och nya drivmedelär därför av yttersta vikt.Insatser måste göras för attreparera de socialdemokratiskaförsummelserna. Våra partier är eniga omatt det behövs större insatser änregeringen avdelat för drift och underhållsamt investeringar i vägnätet.BostäderI storstadsområdena blir bostadsbristenalltmer akut, men även en lång radkommuner runt om i landet har bostadsköer.Bristen på bostäder riskerar därmed attbli ett allvarligt tillväxthinder.Bostadsbyggandet har börjat öka men frånen mycket låg nivå. Parallellt avfolkasområden utanför de större städerna medefterlämnade bostadsöverskott som följd.Offentliga medel används för att rivabostäder och därmed hålla uppehyresnivåerna i det kvarvarande beståndet.Även om bygglov m.m. är frågor som avgörslokalt krävs ett antal nationella åtgärderför att råda bot på dagens problem. Tillexempel bör reglerna för planprocessenändras så att den snabbas upp och görsenklare. Den svarta marknaden förreparation, om- och tillbyggnader avbostäder skulle minska kraftigt genom detförslag till skattereduktion på denna typav tjänster som vi föreslagit. Den totalabeskattningen av boende måste ned. Sänktfastighetsskatt är ett viktigt steg.Byggkostnaderna är höga i jämförtmed andra länder. En anledning ärbristande konkurrens ibyggmaterielsektorn, en annan är bristenpå byggarbetare i tillväxtområdena.Ett annorlunda hyressättningssystem måstetill vid nyproduktion av hyresrätter. Dehyresavtal som träffas vid inflyttning inybyggda hus bör inte kunna prövas mothyreslagens bruksvärdesregel. Den hyrahyresgästen och hyresvärden träffar avtalom ska följaktligen gälla under denhyrestid som avtalats. Då kommer man tillrätta med den kanske allvarligaste bristeni utformningen av bruksvärdessystemet,vilken förlamat bostadsproduktionen. Denföreslagna förändringen möjliggörtillräckligt stora hyresintäkter för attmöta de kostnader som är förknippade mednyproduktion och den undanröjer dagensosäkerhet om de framtida hyresintäkternasstorlek, vilken i sig hindrat mångabostadsföretag att bygga nytt.Även hyrorna i det befintliga beståndetmåste bättre avspegla hushållensvärderingar genom att bl.a. lägesfaktorntillåts få ett större genomslag. Det börvara möjligt för den som hyr sin bostadatt skriva mångåriga kontrakt när detgäller hyresnivån och därigenom på sammasätt som en egnahemsägare ha möjlighet attskapa förutsebara bostadskostnader. Ennågot mer flexibel tillämpning avbruksvärdessystemet innebär också i sigatt enskilda hyresgästers individuellaönskemål kan prissättas och tillgodoses.Möjligheten till mångåriga kontrakt omhyran gör också att sådana önskemål kantillgodoses i större utsträckning. Förtydlighetens skull vill vi ange att vårtförslag till mångåriga kontrakt avser atthyresgästen binds till hyresvillkoren menför den skull inte ska vara förhindrad attsäga upp sitt hyresavtal för att flytta.Hyresnivåerna i en hel kommun ska intekunna drivas upp på grund av att detkommunala bostadsbolaget är misskött.Svarthandeln med hyreskontrakt motverkasgenom vårt förslag.I syfte att öka mångfalden påbostadsmarknaden bör s.k. ägarlägenhetermöjliggöras som boendeform. hargett regeringen i uppdrag att återkommamed förslag, vilket inte harskett. Ytterligare en möjlighet attförbättra bostads- och byggsituationen iframför allt storstäderna är att tillåtas.k. tredimensionell fastighetsbildning.Det innebär enklare möjligheter attjuridiskt avgränsa en och samma fastighetför olika användningsområden. Olikabyggherrar skulle enklare kunna samverkaom byggprojekt.Vi föreslår att tillkännager förregeringen vad vi här framfört ominriktningen för den ekonomiska politiken.Vi tillstyrker därmed delvis motionernaFi231 (m) yrkandena 1 och 12, Fi232 (fp)yrkande 1, Fi233 (kd) yrkandena 1-3, Fi234yrkandena 1 och 2 och MJ420 (m) yrkande 2samt avstyrker proposition 2002/03:1 punkt1.2.Gröna nyckeltal i EU - avsnitt 1.4.1,punkt 2 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:U324 av m.fl. (mp)yrkande 13.StällningstagandeI miljöfrågorna måste vi samarbeta påinternationell nivå, inte bara i EU, föratt nå gemensamma lösningar. Trots mångakonventioner och andra överenskommelser ärefterlevnaden dålig. När det gäller EUtorde detta framför allt bero på såvälpolitisk ovilja som kontraproduktivamålsättningar och regelverk i EU:s fördragoch struktur.Ett ekologiskt hållbart samhälle ska varaett huvudmål för EU. Detta utgör ettviktigt stöd för det framtida miljöarbetetsamtidigt som det är en signal omintegrering av miljöfrågorna inom allaEU:s sektorer.Miljöpartiet vill att regeringen iministerrådet, i de sammanhang där detlämpar sig, ska driva frågan om ettramprogram för integrering avmiljöfrågorna i övrig verksamhet. En av deinsatser som bör ingå i ett ramprogram äratt utveckla systemet med grönaräkenskaper eller "grön NNP" där ävenslitage på det naturliga kapitalet finnsmed i kalkylen.3. Miljökonsekvensbeskrivningar ibudgetpropositionen - avsnitt 1.4.2,punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 3. bifaller därmedmotionMJ432 av m.fl. (kd) yrkande24.StällningstagandeVi anser att det ska löna sig att ageramiljövänligt. Det är viktigt attekonomiska styrmedel inte motverkarfrivilliga miljöinsatser. I regeringensgröna nyckeltal ingår ett antal ISO- ochEMAS-registrerade företag. Dennacertifiering är kostsam. Därför är detframför allt de kapitalstarka företagensom certifieras. Även många mindre ochmedelstora företag arbetar medmiljöledningssystem utan att detregistreras. Den höga kostnaden är etthinder för registrering men inte för ettaktivt miljöarbete i företagen. Vi anseratt det vore intressant att också få ettmått på miljöarbetet i mindre företag.Regeringen bör därför i sina grönanyckeltal även ta med de företag somaktivt arbetar enligt miljöledningssystemutan att certifieras. Vad vi här harframfört bör tillkännage förregeringen som sin mening. Därmed bifallerriksdagen motion MJ432 (kd) yrkande 24.4. Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 4 (m)av , ochTomas (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. fastställer som mål förbudgetpolitiken att de offentligafinanserna ska vara i balans över enkonjunkturcykel och att den konsolideradeoffentliga bruttoskulden ska understiga40 % av BNP. Därmed bifaller riksdagenmotion2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 8,och avslår motionerna2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkande 10 samt2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 5.StällningstagandeAlltsedan 1970-talet har haft offentlig sektor. De offentligautgifternas andel av BNP steg då till 50 %och har legat 15-20procentenheter över genomsnittet för OECD-länderna.Genom sin expansion tränger denoffentliga sektorn undan privatverksamhet, vilket i längden är förödandeeftersom välfärden bärs upp av den privataverksamheten. Redan nu ser man hur denoffentliga sektorn har allt svårare attklara sina kärnuppgifter.Utrymmet för den privata sektorn och förmedborgarnas egen beslutanderätt måsteöka. ska ha starka skattebaser,inte världens högsta skattesatser. Medrörliga skattebaser är högskattepolitikenett direkt hot mot välfärden och denframtida tillväxten. En skattepolitik somdriver företagande och sparande utomlandsurholkar grunderna för välfärden. Det ärett högt pris i form av lägre tillväxt ochurholkade skattebaser som svenska folketriskerar att få betala för densocialdemokratiska högskattepolitiken.Det finns anledning för att tafasta på att länder med lägre offentligutgiftskvot också har haft en avsevärtbättre välfärdsutveckling än Sverige.Under de senaste 30 åren har Sverigesläpat efter i en omfattning som motsvararen förlorad svensk välfärd på närmare20 per hushåll och månad, jämförtmed OECD-genomsnittet. De länder som i dagär rikare än har genomgående enlägre utgiftskvot.Genom en god kontroll över de offentligautgifterna kan utgiftskvoten gradvispressas ned mot lägre nivåer. Därmedfrigörs också ökad tillväxtkraft samtidigtsom de svenska skattebaserna stärks.Vi anser att målet för budgetpolitikenbör vara att de offentliga finanserna igenomsnitt ska vara i balans sett över enkonjunkturcykel.Är de offentliga finanserna i balanskommer den offentliga skulden att varaoförändrad mätt i nominella termer. Menmätt som andel av BNP avtar densuccessivt. Denna process bör enligt vårmening påskyndas genom att statligaföretag privatiseras i ökad utsträckningoch försäljningsinkomsterna används tillamorteringar som ytterligare begränsarstatsskulden. Vi har därför som ett andramål för vår budgetpolitik att skuldkvotenska understiga av BNP. Minskarskuldkvoten kommer också de offentligafinansernas sårbarhet att avta samtidigtsom utrymmet för privata investeringarblir större.För att snabbare kunna få ned skuldkvotentill är vi dessutom beredda atttillfälligt göra avsteg från vårtlångsiktiga balansmål och budgetera förett överskott i den offentliga sektornsfinanser som är ungefär lika stort somregeringens.5. Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 4 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager som sin meningatt regeringen ska fullfölja arbetet medden långsiktiga inkomst- ochutgiftsstrategi, , som påbörjades iFinansdepartementet under den förrefinansministerns ledning. Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkande 10och avslår motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 8 samt2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 5.StällningstagandeSom påpekas i motionFi233 ligger överskotten i den offentligasektorn framöver helt iålderspensionssystemet medan statsbudgetengår med underskott. Nuvarandebudgetpolitiska överskottsmål ger därförinte någon buffert åt statsfinanserna somdet ursprungligen var tänkt. Regeringensavsikt att göra statsfinanserna merstabila för konjunktursvängningar haralltså helt misslyckats.För oss kristdemokrater är sundastatsfinanser av central betydelse för denekonomiska politiken. Kristdemokraternaanser därför att det behövs ettkompletterande budgetmål för statensfinansiella sparande. Regeringen bör medhänsyn härtill återkomma till riksdagenmed förslag om ett kompletterandebudgetmål om balans i statens finansiellasparande över en konjunkturcykel.Regeringen bör i det sammanhanget ocksålämna förslag om i vilken takt ett sådantmål bör fasas in.Under sin tid som statsråd tog f.d.finansministern initiativtill ett arbete med en långsiktig inkomst-och utgiftsstrategi, . dock aldrig slutföra detta arbete. Enstrategi av detta slag behövs emellertidom ska klara den dubbla utmaningsom följer av dels en ökadinternationalisering, dels dendemografiska utvecklingen.Internationaliseringen tvingar framskattesänkningar, medan den demografiskautvecklingen snarare ställer krav imotsatt riktning. Regeringen bör därföranmodas att fullfölja detta arbete. Därmedtillstyrker jag motion Fi233 (kd) yrkande10 och avstyrker motionerna Fi231 (m)yrkande 8 och Fi234 (c) yrkandena 4 och 5.6. Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager som sin meningatt regeringen dels bör låta utreda fråganom en bestämmelse i budgetlagen omstrukturell balans i statens finanser,dels framgent bör presentera förslag tillutgiftstak och preliminär fördelning påutgiftsområden . Därmed bifallerriksdagen motion2002/03:Fi234 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 5och avslår motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m)yrkande 8 samt2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkande 10.StällningstagandeJag har respekt för att regeringensöverskottsmål inte kommer att nås 2003 och2004 men anser att regeringen inteanstränger sig tillräckligt för attminimera avvikelsen från det uppställdamålet.Överskottsmålet till trots visar det sigatt statsskulden med regeringens politikfortsätter att öka i absoluta tal.Samtidigt som pensionssystem och, i vissutsträckning, kommunsektorn visaröverskott går statens finanser i stortsett samtliga år med underskott. Rensarman de statliga finanserna frånengångseffekter har de varit i balansendast något enstaka år den senasteperioden.Det är enligt min mening oroväckande attdet endast är överskottet ipensionssystemet som bär upp detfinansiella sparandet. En sund ekonomiskpolitik måste innebära att ocksåstatsbudgeten är i balans. Staten kräver att kommuners och landstings finanserska vara i balans sett över entreårsperiod. Det är orimligt att statenställer upp sådana krav utan att självföregå med gott exempel. En solidekonomisk utveckling förutsätter att såvälstatens som kommunernas ochpensionssystemets ekonomi är i balans.Enligt mening börregeringen tillsätta en utredning som fåri uppdrag att utreda frågan om hur ett målom strukturell balans i statens finanseröver en konjunkturcykel ska kunna inordnasi budgetlagen.Hittills har utgiftstak och preliminärfördelning på utgiftsområden fastställtsför i taget. Regeringen haremellertid i årets budgetpropositionfrångått denna ordning och ursäktar sigmed att riksdagsvalet har förskjutitplaneringen. Enligt min mening klingarförklaringen tunt. anser bör överväga att skärpa budgetlagenoch där föreskriva att förslag tillutgiftstak och preliminär fördelning påutgiftsområden i fortsättningen ska avsetre år.7. Mål för budgetpolitiken - avsnitt 2.3,punkt 4, motiveringen (fp)av och (båda fp).StällningstagandeFolkpartiet står bakom regeringens mål omett överskott i de offentliga finansernapå i genomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel. Detta mål avser hela denoffentliga sektorn, dvs. stat, kommun ochålderspensionssystem. Under de närmasteåren kommer pensionssystemet ensamt attuppvisa överskott, kommunerna att i stortsett vara i balans medan statens finanserkommer att gå med underskott. Av betydelseär att pensionssystemets överskott inte äranvändbart för konjunkturstabiliserandeoperationer.Mot denna bakgrund är en berättigad frågahur kravet på det offentliga sparandet ochpå skatter och utgifter ska formuleras iett längre perspektiv. Vi i Folkpartietanser att det finns anledning att ta uppdetta krav till förnyad analys och debatt.Den nya (SOU 2002:16) hargivit ett bidrag genom att föreslå attkravet på offentligt sparande ska höjastill av BNP i genomsnitt överkonjunkturcykeln. Mot detta förslag haremellertid bl.a. haftinvändningar.Med tanke på den roll och den stabilitetsom pensionssystemet har bör ett nytt kravsannolikt formuleras så att det gällerstaten och kommunsektorn. Det är integivet att denna restriktion nödvändigtvisbör formuleras i termer av överskott ellerunderskott. Det kan lika gärna formulerassom ett balansräkningskrav, dvs. ipraktiken ett krav på skuldens storlek.Denna fråga behöver dock analyseras mera,inte minst i ljuset av de förändradevillkor som ett deltagande ieurosamarbetet kommer att innebära.Remissomgången på bördärför avvaktas.De motioner som tar upp denna fråga bördärför inte leda till att nu tarett initiativ i frågan. Utskottetavstyrker därför motionerna Fi231 (m)yrkande 8, Fi233 (kd) yrkande 10 samtFi234 (c) yrkandena 4 och 5.8. Budgetförslagen - avsnitten2.4-2.12, 3 och 4.1, punkt 5 (m)av , ochTomas (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. Budgetförslagen för 2003a) Utgiftstak för staten 2002-2004 (avsnitt2.5.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 863miljarder kronor 2003 och 883 miljarderkronor . Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Fi231 av m.fl.(m) yrkande 3 och avslår proposition2002/03:1 punkt 2 samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 a i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.b) Beräkning av den offentliga sektornsutgifter (avsnitt2.5.2)godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifternaför som redovisas imotion 2002/03:Fi231. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi231 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 2 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 3 samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 b i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.c) Fördelning av statsbudgetens utgifter påutgiftsområden (avsnitt 2.6)beslutar om fördelning avutgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation8 betecknade förslaget i efterföljandesammanställning över statsbudgetensutgifter och inkomster. Därmed bifallerriksdagen motion 2002:03:Fi231 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 5 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 8 och motion2002/03:Fi230 av m.fl. (s, v,mp) yrkande 1 samt övriga motionsyrkandensom finns upptagna under punkt 5 c iefterföljande förteckning över avutskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.d) Förändringar av anslagsbehållningar för2003 (avsnitt 2.8)=utskottete) Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret (avsnitt 2.9)=utskottetf) Kassamässig korrigering (avsnitt 2.10)=utskottetg) Beskattning av förvärvsinkomster (avsnitt3.3.1)godkänner vad som anförs ireservation 8 om inkomstskatten för 2003.Därmed bifaller motion2002/03:Fi287 av m.fl.(m) yrkandena 1-4, 7 och 33 samt avslårproposition 2002/03:1 punkt 27 i denna deloch motion 2002/03:Fi230 av . (s, v, mp) yrkande 12 i denna delsamt övriga motionsyrkanden som finnsupptagna under punkt i efterföljandeförteckning över av utskottet i punkt 5avstyrkta motionsyrkanden.h) Det fasta beloppet vid beskattningen avförvärvsinkomster (avsnitt 3.3.2)=utskotteti) Beskattning av sjömän i det nordiskadubbelbeskattningsavtalet (avsnitt 3.3.3)=utskottetj) Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar(avsnitt 3.3.4)=utskottetk) Förändrade nivåer för socialavgifter (3.5)godkänner vad som anförs ireservation 8 om social- ocharbetsgivaravgifter. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi287 av LennartHedquist m.fl. (m) yrkande 39 och avslårproposition 2002/03:1 punkterna 28 och 29,båda i denna del samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 k i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.l) Skatt på lågpriscigaretter (avsnitt 3.7.3)=utskottetm) Privatinförsel av alkoholdrycker ochtobaksvaror (avsnitt 3.7.4)=utskottetn) En fortsatt grön skatteväxling - höjdkoldioxidskatt och elskatt (avsnitt3.7.6)godkänner vad som anförs ireservation koldioxidskatt ochelskatt. Därmed bifaller motion2002/03:Fi287 av m.fl.(m) yrkandena 12 och 13 samt motion2002/03:N301 av m.fl. (m)yrkande 9 och avslår proposition 2002/03:1punkt 33 i denna del och motion2002/03:Fi230 av m.fl. (s, v,mp) yrkande 12 i denna del samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 n i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.o) Kraftvärmebeskattningen (avsnitt 3.7.7)=utskottetp) Kalk- och cementbranschens koldioxidskatt(avsnitt 3.7.8)=utskottetq) Grön skatteväxling - höjd avfallsskatt(avsnitt 3.7.12)=utskottetr) Grön skatteväxling - höjd naturgrusskatt(avsnitt 3.7.13)godkänner vad som anförs ireservation skatt på naturgrus.Därmed bifaller motion2002/03:T288 av och () yrkande 2 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 35 i dennadel, motion 2002/03:Fi230 av .