bet · GP01SKU26 · 2002-05-28 00:00:00 — Regeringens föreskrifter kandå godtas som verkställig-hetsföreskrifter,trots att själva lagen formellt gerregeringen obegränsad handlingsfrihet.Tidigare riksdagsbehandlingI granskning våren1977 tog utskottet upp frågan ombemyndigande till regeringen att förordnaom ikraftträdande av lag (bet. 1976/77:44s. Sådana bemyndiganden hade enligtutskottet ansetts möjligt genombestämmelsen i 8 kap. 13 § regeringsformen.Bestämmelsen i 13 § lagen om kungörande avlagar och andra författningar om att det avförfattning skall framgå när den skallträda i kraft hade inte heller ansettshindra ett sådant bemyndigande. Utskottetvar medvetet om att det i särskilda fallkan föreligga svårigheter att ange exaktikraftträdandetid, när lagar antas avriksdagen. Det gäller t.ex. lagstiftning ianledning av att tillträtt enkonvention som skall tillämpas först sedanett visst antal länder anslutit sig. Vidarekan ibland ikraftträdandet vara beroende avannan lagstiftning eller avsvåröverskådligt följdarbete. En tillinnehållet så obestämd ikraftträdande-bestämmelse som att frågan överlämnas tillregeringens avgörande är emellertid enligtutskottets mening inte tillfredsställandefrån informations-synpunkt. Det var därförenligt angeläget atten sådan ordning inte användes annat än iundantagsfall och när det av alldelesspeciella skäl är motiverat.I ett yttrande till skatteutskottet våren1982 över proposition 1981/82:131 omåtervinning av dryckesförpackningar avaluminium hänvisade konsti-tutionsutskottettill detta uttalande (yttr. 1981/82:9y).Regeringen hade ansett att det inte varmöjligt att ange den tidpunkt då ettpantsystem skulle kunna införas.Skatteutskottet tillstyrkteregeringsförslaget.En genomgång av de senaste åtta årenspropositioner visar att det under dennaperiod lagts fram ett nittiotalpropositioner med lagförslag som innehållerbemyndigande till regeringen att bestämmadag för ikraftträdande. Huvud-delen avdessa propositioner gäller internationellaöverenskommelser, bl.a. 26 s.k.dubbelbeskattningsavtal och en radändringar i lagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fall.Ikraftträdande av överenskommelserna harvarit beroende t.ex. av deponering avdokument från de inblandade staterna,vilket fört med sig att det inte varitmöjligt för att bestämmaikraftträdandet av de lagar som föranleddesav överens-kommelserna.I några fall har propositionerna gälltförsöksverksamhet. I proposition1993/94:184 föreslogs en lagstiftning omatt en försöksverksamhet medintensivövervakning med elektroniskkontroll skulle införas som alternativ tillfängelse och att ikraftträdandet skulle skeden dag regeringen bestämde.Justitieutskottet ansåg att dagen förikraftträdandet borde vara bestämd ochföreslog en tidpunkt (bet. 1993/94:JuU28),vilket ställde sig bakom (rskr.1993/94:322).I några fall har regeringen föreslagitbemyndigande att bestämmaikraftträdandetidpunkt mot bakgrund av attviss ADB-utbyggnad m.m. borde avvaktas.Lagutskottet ansåg vid behandlingen avprop. 1994/95:49 om reformeradlöneexekution och målhantering hoskronofogdemyndigheten att tidpunkten bordebestämmas av . Utskottet förordadeatt denna tidpunkt bestämdes till den 1april 1998 (bet. 1994/95:LU6). Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget (rskr.1994/95:172). tillstyrktedäremot regeringens förslag i proposition1994/95:23 om ett effektivarebrottmålsförfarande att lagändringar omstrafföreläggande skulle träda i kraft dendag regeringen bestämde, dvs. när den ADB-baserade strafförelägganderutinen anpassatstill de nya reglerna (bet. 1994/95:JuU2).I prop. 1997/98:124 Ny körkortslag m.m.föreslogs ett bemyndigande till regeringennär det gällde ikraftträdande avbestämmelser om försöks-verksamhet medvillkorlig körkortsåterkallelse. Regeringenville avvakta resultatet av studier omtillförlitligheten i utrustning m.m.Lagrådet hade anfört att det syntesönskvärt att regeringen i propositionen förriksdagen närmare angav under vilkaförutsättningar den avser att begagna sigav bemyndigandet och hänvisade tillStrömberg, Normgivningsmakten enligt 1974års regeringsform. beslutade ienlighet med regeringens förslag(prop.1997/98:TU11, rskr. 1997/98:259-260).Jordbruksutskottet behandlade våren 1998en proposition om ändringar i foderlagenm.m. 1997/98:92, bet.1997/98:JoU22). anfördeatt ändringarna föreslagits träda i kraftden med undantag för ändringenav 3 a § lagen (1985:295) om foder sominnebär ändring av en teknisk föreskriftoch därför förutsätter ett visstanmälningsförfarande enligt EG-rätten.Utskottet föreslog att behandlingen avdetta lagförslag samt de tremotionsyrkanden som väckts med anledningdärav skulle uppskjutas till riksmötet1998/99. Förslaget tillstyrktes oförändrati sedan anmälningsförfarandetavslutats (bet. 1998/99:MjU5, rskr.1998/99:52).Hösten 1996 föreslog regeringen endubblering av koldioxidskatten förindustrin i kombination med vissanedsättningsmöjligheter för energiintensivverksamhet (prop. 1996/97:29). För attgenomföra dessa åtgärder krävdes dispensfrån EU:s mineraloljedirektiv ochgodkännande i fråga om EU:sstatsstödsregler, vilket inte förelåg dåpropositionen lades fram. Regeringenföreslog ändå att lagändringarna skulleträda i kraft menförklarade att den var beredd attåterkalla propositionen om EU:s beslut inteförelåg . Eftersom något slutligtbeslut ännu inte hade fattats av EU-institutionerna beslutade utskottet inovember 1996 att bordlägga frågan. SedanEU-institutionerna lämnat denödvändiga beskeden tillstyrktefinansutskottet propositionens förslag medden ändringen att lagändringarna skulleträda i kraft (bet.1996/97:FiU20 s. 247 f.). beslöti enlighet med förslaget (rskr.1996/97:284).I budgetpropositionen för föreslogregeringen vissa ändringar i lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgiftersom innebar att de geografiska områdena ochde verksamheter som kunde bli föremål förnedsatta avgifter skulle begränsas.Kommissionen har inte godkänt stödformenoch har dittills sagt sig förutsätta attden upphör vid utgången av år 1999.Regeringen ansåg att det var angeläget attbehålla stödformen. För att detta skullevara möjligt måste den vara utformad så attden kan rymmas inom ramen för EG:sriktlinjer. Regeringen föreslog attändringen skulle träda i kraft den 1januari 2000. Även i den nya lydelsenkrävdes godkännande av stödformen på grundav . Regeringen villeframhålla att lagändringen krävdegodkännande av och attöverläggningar med kommissionen pågick.Regeringen avsåg att som ett led i detutvidgade samarbetet på lämpligt sättunderrätta om utfallet av dessa.Om inte, ,skulle godkänna det nya lagförslaget, kundeinte heller den dåvarande lagen fortsättaatt tillämpas i oförändrad form efter den31 . beslut omlagändring för att säkerställa detta skulledå komma att behövas.Sent lade näringsutskottetfram ett modifierat förslag till lagtextsom enligt utskottets bedömning borde kunnaaccepteras av kommissionen. Med hänsyn tillatt det skulle ta några månader förkommissionen att ta ställning föreslognäringsutskottet att de nya bestämmelsernaskulle träda i kraft den dag regeringenbestämde. De äldre bestämmelserna föreslogsupphöra att gälla vid utgången av (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 19, bet.1999/2000:NU2). Lagändringarna utfärdades(SFS 1999:1379) men sattes aldrig i kraftav regeringen. efter förslag ibudgetpropositionen för att helalagen skulle upphöra att gälla vid utgångenav (prop. 2001/02:1 utg.omr. 19,bet. 2001/02:NU2, SFS 2001:1261).Under hösten 2001 beslutade omett nytt sjöfartsstöd i form av attarbetsgivarens skattekonto skullekrediteras ett belopp motsvarande skatte-avdrag och arbetsgivaravgifter påsjöinkomst (prop. 2000/01:127, bet.2001/02:TU3). Syftet med stödet var att gesvensk sjöfartsnäring konkurrensvillkorlikvärdiga med konkurrensvillkoren förandra EU-länders handelsflottor. Ipropositionen, som lades fram ,förutsattes att de nya reglerna skullebörja tillämpas . Enstödordning måste dock både anmälas tilloch godkännas av Europeiska kommissioneninnan den kan träda i kraft. Dettaförutsätts kunna ske i sådan tid att lagenkan träda i kraft . Detgick dock inte med säkerhet att förutsäganär ett godkännande kunde föreligga ochregeringen ansåg med hänsyn till dennaosäkerhetsfaktor det lämpligast att i lagenbemyndiga regeringen att bestämma dagen förikraftträdandet. Trafikutskottettillstyrkte propositionen strax föresommaruppehållet men något beslut fattadesinte av förrän den 24 oktober2001 (rskr. 2001/02:2). Regeringenbeslutade senare att lagen skulle träda ikraft (SFS 2001:769).KonstitutionsutskottetsställningstagandeEtt uttryckligt grundlagsstöd förbemyndiganden till regeringen att bestämmadagen för ikraftträdande av lag inom detobligatoriska lagområdet saknas. Enkonstitutionell praxis har dock utbildats idetta avseende. Enligt utskottets mening ärdet självfallet av grundläggande betydelseatt när den beslutar en lag ocksåbestämmer den dag lagen skall träda ikraft. Emellertid kan det inte bortsesifrån att det ibland kan finnas starka skälför en annan ordning. Till exempel gällerdetta lagstiftning som är beroende avkonventioner eller när det av tidsskäl ärangeläget att kan besluta lagtrots att det inte framstår som klart nären organisation som krävs förlagtillämpningen är uppbyggd.Ett viktigt skäl för att närden antar en lag också skall bestämmatidpunkten för ikraftträdandet ärinformationsbehovet. När allmänheteninformeras om att en lag beslutats avriksdagen bör det endast i undantagsfall fåförekomma att det fortfarande kvarstår enosäkerhet om när lagen skall börja gälla.Konstitutionsutskottet underströk redan år1977 att en till innehållet så obestämdikraftträdandebestämmelse som att fråganöverlämnas till regeringens avgörande inteär tillfredsställande fråninformationssynpunkt. Det var därför enligtkonstitutionsutskottet angeläget att ensådan ordning inte användes annat än iundantagsfall när det av alldeles speciellaskäl var motiverat.Konstitutionsutskottet vill återunderstryka detta. Det är angeläget attmöjligheten att bemyndiga regeringen attbestämma dagen för lagens ikraftträdandeanvänds restriktivt och inte tillämpasannat än undantagsvis. Alldeles speciellaskäl måste motivera en sådan lagstiftningoch noga anges i förarbetena. En utvecklingmot en vanligare förekommande användning avsådana bemyndiganden bör enligtkonstitutionsutskottets mening undvikas.Enligt mening fårdet lämnas till skatteutskottet att meddenna utgångspunkt göra den närmarebedömningen av om de skäl som åberopats idet nu aktuella fallen är så starka att demotiverar de föreslagna bemyndigandena.Stockholm den 16 maj 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Per (), (), BarbroHietala (), (), (), (), (), (),(), (), (), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd),(), Per (),() och ().