bet · GP01FÖU3 · 2002-03-19 00:00:00 — Skadan som den enskilde drabbats av, och som en anhöriggrundar sitt anspråk på, måste dock ha uppstått efter . Förden som vid lagens ikraftträdande redan är under utbildning kommerövergången till det delvis nya förmånssystemet att närmare regleras iförordning.Utskottets ställningstagandeRegeringen förordar att alla de föreslagna lagarna skall träda i kraft den1 . Utskottet har ingen erinran häremot med undantag för 3 kap. 12§ lagen om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Dennaparagraf anger att krigsplacering inte skall kvarstå längre än efterdet senaste tjänstgöringstillfället om det inte finns särskilda skäl förannat. Som framgått av det föregående under avsnittet Mönstring,inskrivning och krigsplacering förordar utskottet att ikraftträdandet avdenna paragraf senareläggs till den 1 juli 2004.Utskottet ansluter sig till de av socialförsäkringsutskottet framfördasynpunkterna på behovet av ytterligare övergångsbestämmelser. Ändringarna ilagen (1977:265) om statligt personskadeskydd föreslås träda i kraft den 1juli 2002 utan några övergångsbestämmelser. Det innebär att de nyabestämmelserna tillämpas vid beslut som fattar efterikraftträdandet och oavsett om skadan inträffat före eller efter dettadatum. Enligt utskottets mening bör emellertid de nya bestämmelserna intetillämpas på sjukpenning och sjukvårdsersättning som avser tid föreikraftträdande. Vidare bör de nya bestämmelserna om livränteunderlag endasttillämpas på livräntor som fastställs efter ikraftträdandet.Även ändringarna i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skadam.m. föreslås träda i kraft utan några särskildaövergångsbestämmelser. Enligt utskottets mening bör de nya bestämmelsernaendast tillämpas på skada som uppkommit efter ikraftträdandet.KostnadskonsekvenserPropositionenRegeringen redogör för de bedömda kostnadskonsekvenserna av förslagen ipropositionen. Det är framför allt de förbättrade ekonomiska förmånerna ochdet förbättrade personskadeskyddet som medför ökade kostnader. Regeringenföreslår att de förändrade villkoren börjar gälla fr.o.m. den 1 juli 2002och att det nuvarande utryckningsbidraget ökas fr.o.m. den 1 januari 2002.Kostnaderna beräknar regeringen till och för2003-2004 till sammanlagt ca för det militäraförsvaret och för det civila försvaret.För 2002 förs från anslaget 6:13 , som följd av besparingar, till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet,beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. beräknarregeringen att ca kan sparas årligen.Regeringen redovisade i försvarsbeslutspropositionen (prop. 2001/02:10)avsikten att tillfälligt under 2002-2004 minska utbildningsvolymerna förtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt. Det innebär att ca 55 miljonerkronor kan användas för att finansiera propositionens förslag 2002 och att108 kan användas 2003-2004.Regeringen har vid beräkningen i budgetpropositionen av anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling beaktatkonsekvenserna av de nu framlagda förslagen. Det innebär att anslaget 6:1Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. harökats med ca 2002 och 2003 ochframåt. Anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling har minskats med motsvarande belopp.Kostnaderna för det civila försvaret skall finansieras inom ramen förberörda myndigheters ordinarie anslag.Regeringens förslag om höjt livränteunderlag för totalförsvarspliktigpersonal medför ökade kostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikapp. Regeringen har beaktat detta när den totalakostnaden för förslagen har beräknats. Regeringen avser att i denekonomiska vårpropositionen på tilläggsbudget föra medel från utgiftsområde6 Totalförsvar till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört omkostnadskonsekvenser. Utskottet förutsätter att regeringen i den ekonomiskavårpropositionen i förslaget till överföring av medel från utgiftsområde 6Totalförsvar till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp tar hänsyn till det ökade medelsbehov som följer av att utskottetföreslagit ett högre garantibelopp för livräntan än vad regeringen gör ipropositionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Allmänt om totalförsvarsplikten (punkt 1) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller motionerna 2001/02:Fö1 yrkande 1och 2001/02:Fö9 yrkande 11 i denna del samt avslår motionerna 2000/01:Fö212 yrkande 7, 2000/01:Fö804, 2000/01:Fö805 yrkandena 1-3, 2001/02: Fö8yrkande 3 i denna del och 2001/02:Fö225.StällningstagandeVi anser att värnpliktssystemet, förstärkt med de av Pliktutredningenföreslagna förbättrade ersättningarna, ännu fungerar väl somsystemet kan vara en tickande bomb. Dagens höga försvarsvilja, somhar lett till högt motiverade soldater och sjömän, kanske inte håller i sigöver tiden. Grundläggande rättvisefrågor är heller inte lösta. Frågan omsuccessivt upptrissade kompensationskrav kommer att göra systemetekonomiskt oförsvarligt är inte heller besvarad.Den senaste pliktutredningen ledde inte till annat än ett lappande ochlagande av nuvarande system. Den höjda ersättningsnivån och införandet aven rejäl utbildningspremie livstidsförlänger systemet somgrundläggande och långsiktiga problem förblir olösta. Någon egentligutvärdering av alternativa personalförsörjningssystem har heller integjorts.Att har ett värnpliktsförsvar är missvisande. I verkligheten harvårt försvar kännetecknats av en kombination av människormed olika relationer till försvaret. Det gäller att hitta bästa möjligakombination av yrkes- och reservofficerare, civilanställda, korttids- ochkontraktsanställda soldater och sjömän, frivilliga och pliktpersonal.I de fortsatta övervägandena bör därför alternativa modeller förplikttjänstgöring prövas. Dessa är:· Vårt nuvarande system, som innebär plikt efter dagens behov.·· Dagens system kompletterat med grundläggande soldat- ellersjömansutbildning av upp till 25 000 värnpliktiga. Syftet härmed är bl.a.att bredda rekryteringsbasen till nationella skyddsstyrkor ochinternationella insatser samt att utgöra en halvutbildad reserv för enframtida ökning av i första hand territorialförsvaret.·· Obligatorisk kort grundläggande soldat- eller sjömansutbildning följt avhelt frivillig rekrytering till längre tjänstgöring.·· Rekrytering helt på frivillig basis, sannolikt i form av såväl anställdasom reservanställda soldater och sjömän.·Försörjningen med plikt bör således också ställas mot ett helt frivilligtrekryteringssystem - om inte annat som jämförelseobjekt. Man kan tänka sigvarianter och kombinationer av dessa alternativ, liksom en utveckling avdagens selektiva system. De sociala, ekonomiska och effektmässigakonsekvenserna av olika alternativ bör prövas. Frågan om hur försvarsviljanpåverkas av olika alternativ bör också vägas in, även om denna faktorrimligtvis inte kan tillåtas att slutligt avgöra alternativvalet.Mot bakgrund av det anförda anser vi det angeläget att pröva alternativamodeller till det nuvarande systemet, vilket förordas i partimotion 2001/02: Fö9 (m) yrkande 11 i denna del och i kommittémotion 2001/02:Fö1 (m)yrkande 1. Här nämnda motionsyrkanden bör därför bifallas av riksdagen.2. Allmänt om totalförsvarsplikten (punkt 1) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifaller motion 2000/01:Fö212 yrkande 7samt avslår motionerna 2000/01:Fö804, 2000/01:Fö805 yrkandena 1-3, 2001/02:Fö1 yrkande 1, 2001/02:Fö8 yrkande 3 i denna del, 2001/02:Fö9 yrkande 11 idenna del och 2001/02:Fö225.StällningstagandeVarje uttagning till tjänstgöring och utbildning med hjälp av lagen omtotalförsvarsplikt är ett extraordinärt ingrepp i den enskilde individensintegritet. Det måste därför kunna motiveras av ett i varje enskilt falltydligt behov av att kunna bemanna en funktion i totalförsvaretskrigsorganisation. Varje tjänstgöringstid eller utbildningstid måste kunnapå samma sätt motiveras med att placeringen i krigsorganisationen kräverden tid som vederbörande tas i anspråk. Varje utbildning skall därför varavarken kortare eller längre än vad uppgiften i det enskilda fallet kräver.Likaså skall varken fler eller färre utbildas än vad som erfordras föruppgiften.Lagen om totalförsvarsplikt bör gälla för kvinnor på samma villkor som förmän. Därför bör kvinnor på samma sätt som män kallas till mönstring.Uttagning till utbildning och tjänstgöring skall, för både män och kvinnor,i största möjliga mån styras av frivillighet och individuella val. Omfrivillighet och egna val får styra kommer de som tas ut till utbildningoch tjänstgöring att vara mer motiverade och därmed engagerade och duktigai utförandet av sina uppgifter. I den mån det är möjligt att utforma attsystem som garanterar rekryteringen av tillräckligt många väl lämpadeindivider bör detta vara grundat på frivillig rekrytering.I propositionen återspeglas fortfarande synen att det skulle vara positivtatt fler inkallas till värnpliktsutbildning - oavsett behov. Av budgetskälminskas antalet som inkallas under den kommande försvarsbeslutsperioden,men därefter önskar regeringen öka antalet igen. Bakom detta ligger denalltjämt befängda och diffusa folkförankringstanken att det militäraförsvaret skulle vara bättre folkligt förankrat för att fler män görvärnplikt - dock givetvis bara om det gäller män. Det är vår absolutaövertygelse att försvarets förankring bäst åstadkoms när försvaret är rättrustat och varje värnpliktig har rätt uppgift, rätt utbildning, rätt skyddoch rätt utrustning för sin uppgift.Eftersom varken regeringen eller Försvarsmakten på allvar har prövat fråganom hur många värnpliktiga som behöver utbildas för att fyllakrigsorganisationen är det svårt att ange ett exakt antal. Det torde i allahändelser ligga en bra bit under det antal som kallas in. Detta ärinte acceptabelt. Hänvisningen till rekryteringsbasen för internationellverksamhet är inte relevant, då den varken tar hänsyn till motsvarandeförhållanden i andra jämförbara länder eller till hur denna bas skullepåverkas av ett rimligare sätt att organisera, rekrytera, avlöna ochmeritera dem som ställer upp till internationell verksamhet.Jag ställer mig avvisande till tanken att korttidsutbilda ellercivilpliktsutbilda värnpliktiga i stor skala för att på det sättetupprätthålla skenet av en allmän värnplikt i meningen att i stort settvarje ung man tas ut till någon form av utbildning. Det är inte detsammasom att principiellt avvisa vare sig kort utbildning eller utbildning förcivilförsvar, där tydliga behov föreligger. Jag konstaterar bara attregeringen låter meddela att dessa utbildningar nu anpassas tillbehovsläget och därmed radikalt kommer att minskas.I diskussionen kring förutsättningarna för att kunna rekrytera personaltill internationella insatser vill jag peka på de positiva erfarenheter mangjort i vars konstapelsystem och kontraktsanställningsform förinternationella insatser kan vara en väg att pröva också för Sverige.Därefter har det bl.a. från försvaret också påpekats visst behov av att förytterligare kunna tillgodogöra sig viss specialistkompetens hosnyligen utbildade soldater. föreslog attförsvaret skulle ges möjlighet att anställa högst 1 000 soldater, somnyligen gjort värnplikt, och för vissa uppgifter. Jag finnerdetta vara ett utmärkt förslag att låta pröva.Regeringen avvisar förslaget om visstidsanställning. Bakom dettaställningstagande döljer sig en fruktan att misstänkas för att smygvägeninföra ett yrkesförsvar i . Jag finner helt övertygande argument förett system byggt på mönstringsplikt för både kvinnor och män, som ettyrkesförsvar inte alls skulle kunna uppfylla i samma utsträckning.Förutsättningen är att bara de som behövs för krigsorganisationen tas utoch att de får utbildning, skydd och utrustning för sin uppgift.Det finns bland partier ingen opinion för att införa ettyrkesförsvar. Regeringens ängslan torde därför handla om bristandesjälvförtroende och att socialdemokratin så ofta beslås just med attsmygvägen, utan bred och öppen debatt, införa sådant man på alla sättförnekat sig ha avsikt att införa. Det kan inte vara skäl nog att avvisamöjligheten att pröva system inom värnpliktens ram, som skulle stärkaförsvarets möjligheter att fullgöra sina uppgifter på hemmaplan ochinternationellt.3. Allmänt om totalförsvarsplikten (punkt 1) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 3. Därmed bifaller motion 2001/02:Fö8 yrkande 3 idenna del samt avslår motionerna 2000/01:Fö212 yrkande 7, 2000/01:Fö804,2000/01:Fö805 yrkandena 1-3, 2001/02:Fö1 yrkande 1, 2001/02:Fö9 yrkande 11i denna del och 2001/02:Fö225.StällningstagandeDet allmänna värnpliktssystemet har spelat ut sin roll. Det utgör ett igrunden orättvist och helt otidsenligt system. För det första fullgörendast en tredjedel av landets män sin pliktutbildning, mindre än 18 000 aven årskull på ca 55 000. Två tredjedelar slipper. För det andra omfattardet endast män - kvinnor ställs utanför. Trots ett kraftigt minskat behovav värnpliktiga förekommer förslag om tvångsplikt även för kvinnor.2000-talets försvarspolitik bör i stället bygga på ett system avfrivillighet öppet för både män och kvinnor. Just traditionellt kvinnligaerfarenheter som förmåga till strategisk planering, logistisk erfarenhetoch öppet ledarskap är långt viktigare än den traditionellt manligatillgången fysisk styrka som blir allt mindre relevant. För att få högkvalitet på en organisation byggd på frivillighet måste regeringen utvecklaett system som bygger på motivation och som är meriterande. Tiden är mogenför mångåriga förslag om ett system byggt på frivillighet medbättre ersättning, civil dokumentation och tilläggspoäng till högskolan.4. Könsneutral totalförsvarsplikt (punkt 2) (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifaller motionerna 2000/01:Fö803 yrkande 1, 2001/02:Fö14 yrkande 1, 2001/02:Fö212 yrkande 2 i denna del och avslårmotionerna 2000/01:Fö212 yrkande 8, 2000/01:Fö803 yrkandena 4 och 5, 2000/01:A812 yrkande 13, 2001/02:Fö8 yrkande 3 i denna del, 2001/02:Fö10yrkandena 16 och 20 i denna del, 2001/02:Fö15 yrkande 3, 2001/02:Fö16yrkande 1, 2001/02:Fö206, 2001/02:Fö227, 2001/02:Fö232 och 2001/02: A229yrkande 27.StällningstagandeKönsneutral totalförsvarspliktVi anser att det är mycket tillfredsställande att utskottet öppnar för enkönsneutral totalförsvarsplikt . Men anser attSverige skall införa allmän totalförsvarsplikt, vilket innebär att bådekvinnor och män skall omfattas av plikten. Allmän värnplikt är bra förförsvaret, för och för jämställdheten. Av tradition är militärermän. Kvinnors väg in i den militära sfären har varit krokig och full avkulturella och formella hinder. Det nya försvaret skall, förutom attförsvara landet och hävda vår territoriella integritet, också i störreutsträckning än tidigare bidra till fred och säkerhet i omvärlden ochstärka samhället vid svåra påfrestningar i fred. är det ytterst fåkvinnor som ingår i Försvarsmaktens internationella styrkor. Dagensvärnpliktssystem försvårar Försvarsmaktens möjligheter att rekryterakvinnor till utlandstjänst, eftersom förutsättningen för tjänsten är genomgått värnpliktsutbildningen.Motivet för allmän värnplikt bygger på den demokratiska idén om att detmilitära våldsmonopolet skall ha en folklig förankring. Allasamhällsgrupper skall vara representerade inom Försvarsmakten. Detta gällernaturligtvis för såväl kvinnor som män.I linje med Försvarsmaktens nya inriktning, regeringens jämställdhetsarbeteoch med hänvisning till ovanstående frågor, bör införa allmänvärnplikt. bör därför bifalla motionerna 2000/01:Fö830 yrkande 1,2001/02:Fö14 yrkande 1 och 2001/02:Fö212 yrkande 2 i denna del.Sexuella trakasserierI Försvarsmaktens värld, som traditionellt är mansdominerad, syns destrukturer som genomsyrar samhället än skarpare än på andra håll. När detgäller sexuella trakasserier är detta extra tydligt. Vi har därför i tvåmotionsyrkanden (2000/01:Fö803 yrkandena 4 och 5) från den allmännamotionstiden under föregående föreslagit att Försvarsmakten ökarsina kunskaper om kvinnors erfarenheter av sexuella trakasserier och gör enordentlig utvärdering. har, som utskottet också framhåller isitt betänkande, det vidtagits åtgärder i en riktning som vi föreslagit imotionen.Trots att det således pågår ett mycket bra arbete för att minska desexuella trakasserierna inom försvaret är detta ett område som riksdagenäven framgent måste följa upp. Det är mycket viktigt att Försvarsmaktenfortsätter på den inslagna vägen att med stor vakenhet, information ochandra åtgärder försöka lösa de aktuella problemen. Försvarsmakten behöversjälvfallet också regelbundet följa upp resultatet av insatserna för attmotarbeta sexuella trakasserier.Mot bakgrund av vad som hänt i frågan ansluter vi oss dock tillutskottsmajoriteten.5. Könsneutral totalförsvarsplikt (punkt 2) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 5. Därmed bifaller motionerna 2000/01:Fö212 yrkande 8, 2000/01:A812 yrkande 13, 2001/02:Fö10 yrkandena 16 och 20 i denna del,2001/02:Fö16 yrkande 1, 2001/02:Fö232 och 2001/02:A229 yrkande 27 ochavslår motionerna 2000/01:Fö803 yrkandena 1, 4 och 5, 2001/02:Fö8 yrkande 3i denna del, 2001/02:Fö14 yrkande 1, 2001/02:Fö15 yrkande 3 och 2001/02:Fö206, 2001/02:Fö212 yrkande 2 i denna del och 2001/02:Fö227.StällningstagandePliktutredningen föreslog att värnplikten skall bli könsneutral. Tyvärrkommer regeringen till slutsatsen att det inte är aktuelltatt utöka skyldigheten att fullgöra värnplikt till att även gälla kvinnor,detta trots att man på flera ställen pekar på nödvändigheten av att ökaantalet kvinnor inom totalförsvaret. Jag får inte detta att gå ihop. En avde absolut viktigaste åtgärderna för att få fler kvinnor till försvaret ochför att få fler kvinnor att stanna inom försvaret är att utvidgatotalförsvarsplikten till att gälla även kvinnor så att även kvinnor kallastill mönstring.Så länge kvinnor behandlas annorlunda, kommer inte integreringen av kvinnori totalförsvaret att lyckas. En utvidgning av värnplikten till att gällaäven kvinnor är en naturlig utveckling för en försvarsmakt som tar stegetin . Skälen till att öka antalet kvinnor i totalförsvaret ochtill att utsträcka skyldigheten att fullgöra värnplikt även till kvinnor ärflera.Försvarsmakten står inför stora förändringar. Nya uppgifter i nyastrukturer innebär stora utmaningar för den militära institutionen. Idagens och framtidens försvarsmakt ökar kraven på bl.a. flexibilitet, och,inte minst, att rätt man eller kvinna är på rätt plats vid rätt tillfälle.Detta innebär att man kan unna sig lyxen av att a priori tackanej till hälften av den i samhället befintliga kompetensen. Med enkönsneutral uttagning skulle man tillgodose de samlade personalbehoven inomcivilt och militärt försvar genom att utgå från hela befolkningen.Försvarsmakten behöver kvinnorna och den kompetens som de besitter för attkunna utvecklas i takt med omvärlden och därmed kunna erbjuda svenskafolket det försvar som det med rätta förväntar sig.Ett annat skäl till att utsträcka plikten till att gälla även kvinnorligger i nödvändigheten av att värnplikten i alla aspekter är en speglingav dagens samhälle i övrigt. Det har stor betydelse att vi alla känneransvar för och efter förmåga medverkar till försvar. Jämställdhetoch kvinnors deltagande är naturligt i samhället i övrigt. Det torde intevara orimligt att tro att om försvaret av skall fortsätta att varaen angelägenhet för hela befolkningen, som man t.ex. är beredd att betaladyra skattepengar till, måste Försvarsmakten visa att man respekterar ochomfattar de värderingar och normer som gäller i övriga delar av samhället.Den tiden är förbi då militären kunde leva sitt eget liv medsina egna regler och sin egen kultur. Försvarsmakten måste vara en speglingav det samhälle den är satt att försvara.Men det finns också en jämställdhetsaspekt som är väl värd att anföra. Ävenkvinnor har en rätt att kunna försvara sig. ser vi dock kvinnan somett försvarslöst offer, såväl i krig som i fred. Men det är alla kvinnorsrätt, likväl som det är männens, att lära sig att försvara sig själva, sinabarn och sitt land. Det handlar här mycket om traditioner och attityder.Även på detta område bör systemen utvecklas och förbättras i takt med tiden.I grunden handlar det om hur som nation och statsmakt ser på sinaunga kvinnor och män. Detta synsätt anger tonen för alla i samhället förhur kvinnor och män skall bemötas, bedömas och behandlas och vad de dugertill. Det är på detta, och tusen andra, sätt som attityder grundas ochkönsroller cementeras. Därför är det av yttersta vikt att staten behandlaralla lika.Nödvändigheten av att öka antalet kvinnor i Försvarsmakten stöds av deflesta - i retoriken. Oviljan att låta kvinnor omfattas av pliktlagarna gördock att sådant tal klingar falskt.En utvidgning av skyldigheten att fullgöra värnplikt till att gälla ävenkvinnor är nödvändig för att öka deras antal i Försvarsmakten och för attåstadkomma en genuin integrering av kvinnor i det militära.De fördelar som fler kvinnor i försvaret skulle innebära i form av högrekvalitet och fördjupad folkförankring kan inte till fullo uppnås om intekvinnor är i försvaret på samma villkor som män. Likaså kommerintegreringen och acceptansen av kvinnor inom försvaret aldrig att lyckasså länge kvinnorna behandlas annorlunda.En viktig grund till de ständigt återkommande trakasserierna av kvinnor idet militära är det faktum att dessa anses vara udda och inte behandladeenligt samma kriterier som män. Om också kvinnor måste mönstra och däreftertas ut till befattningar på samma grunder som män kommer inte längre dennafaktor för nedvärdering av kvinnan att existera.Om även kvinnor omfattas av pliktlagarna kommer dessutom med automatik flerkvinnor att genomgå värnplikt. Detta torde öppna för ett större intresseoch för att fler kvinnor vågar ta det steg som annars kanske skulle varitför stort. Mönstringen ger dessutom kvinnor en naturlig kontakt medförsvaret - en kontakt och ett informationstillfälle utan vilketofficersyrket annars kanske inte ens är ett alternativ.Ett argument som ofta förs fram när kvinnors roll i det militära diskuterasär att kvinnorna inte når upp till de krav på fysisk styrka och färdighetsom uppgifterna inom det militära kräver. I så fall måste kvinnor bedömasefter andra kriterier, vilket vore förödande för försvarets kvalitet ochfunktion, sägs det. Kvinnor skall tas ut på samma grunder som män. Allakvinnor kommer inte att klara det, men det gör inte heller alla män.Däremot borde det inte vara orimligt att kräva att de kriterier som användsvid uttagning av värnpliktiga ses över. En sådan åtgärd torde vara ennaturlig följd, om inte annat av det faktum att militärens roll ochuppgifter kraftigt förändrats och så antagligen kommer attgöra även framöver.Ett annat argument mot en könsneutral värnplikt brukar vara att ärdet knappt en tredjedel av alla svenska män som fullgörvärnpliktsutbildningen. Att i en sådan situation kräva en utvidgning avpliktuttagningen kan synas avigt.