bet · GP01MJU9 · 2002-01-22 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 26 motionsyrkanden om forskning och utbild-ning m.m. från allmänna motionstiden och 2001. När det gäller motio-ner om mer övergripande och strategiska frågor inom forskningspolitikenhänvisar utskottet i huvudsak till de prioriteringar som regeringenföreslagit i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse(prop. 2000/01:3) som presenterades . Motioner med syfteatt lyfta fram vissa forskningsprojekt eller mer preciserade inriktningarav forskningen inom relativt begränsade forskningsområden bör enligtutskottets mening inte behandlas i sak av utan av de organ somhar särskild sakkunskap på respektive område. Samtliga motionsyrkandenavstyrks.I betänkandet finns nio reservationer och två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Svensk miljöforskningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ209 yrkande 7 och 2001/02:MJ337 yrkande 4.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd, c)2. Forskning och utbildning inom livsmedelsområdetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ243 yrkande 19, 2000/01:MJ259 yrkande 8, 2001/02:MJ338 yrkandena 6 och 7 samt 2001/02:MJ520 yrkande 24.3. Gentekniska forskningsresultatRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ711 yrkande 19.Reservation 3 (kd, v, mp, c)4. Hästutbildning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ612, 2001/02:MJ253,2001/02:MJ338 yrkande 25 och 2001/02:MJ449.Reservation 4 (v, mp)5. Skoglig forskning och utbildning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ605 och 2000/01:MJ609.6. Forskning om svamp, biologisk mångfald, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ375 yrkande 6 och 2001/02:MJ478.7. Forsknings- och utvecklingsfond för potatisodlingenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ340 yrkande 1.Reservation 5 (kd)8. Biodling m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ290 yrkandena 1, 3 och 4samt 2001/02:MJ453.Reservation 6 (c)9. forskningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ302 yrkande 4 och 2001/02:MJ467 yrkande 3.Reservation 7 (v)Reservation 8 (mp)10. Forskning och utveckling avfiskefångstmetoderRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ418 yrkande 2.Reservation 9 (c)den 22 januari 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), SinikkaBohlin (s), (), (), (), JonasRingqvist (v), (), (), (),(), (), (),(), (), (),() och ().2001/02MJU9Redogörelse för ärendetBakgrundDen svenska forskningspolitiken behandlas numera i intervaller . Iproposition 2000/01:3, Forskning och förnyelse, presenterade regeringen sinforskningspolitik . Regeringen redogör däri bl.a. för vissaprioriterade områden inom miljöforskningen. Ett sådant område är forskningsyftande till att utgöra underlag för miljökvalitetsmålen och klimatpolitikenoch underlag för internationella förhandlingar. Regeringen lyfter vidare framforskning om biologisk mångfald och forskning om produkter, processer ochresurseffektivisering. Regeringen anser dessutom att forskning om kemikalieroch strålskydd, och samhällsvetenskaplig och juridisk miljöforskning börutgöra prioriterade områden. Propositionen behandlades avutbildningsutskottet (2000/01:UbU6).Den beslutade ordningen för forskningspolitiken innebär att regeringen förriksdagen framlägger förslag om övergripande mål för forskningen och all-männa riktlinjer för politiken. Enligt de av godkända riktlinjernabör övergripande forskningspolitiska beslut fattas av statsmakterna, medanorgan med sakkunskap inom berörda områden beslutar om verksamheten ochden närmare medelsfördelningen (se bl.a. 1999/2000:MJU11).Den 1 januari 2001 inrättades fyra nya myndigheter för forskningsfinansie-ring vilka ersatte nio myndigheter som därmed avvecklades. De nya myndig-heterna är bl.a. , som skall stödja grundforskning av högstavetenskapliga kvalitet och det områdesinriktade för miljö,areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Formas övertog ansvaret förforskningsfinansiering från (), Skogs- och jordbru-kets forskningsråd () samt delar av ansvaret från ().Sedan år 2000 har resurserna för miljöforskning stärkts genom att det sär-skilda anslaget för miljöforskning återinförts. Forskningen vid Formas för-stärks med för och 90 miljoner kronorför utöver tidigare föreslagna tillskott. Förstärkningen skall användastill forskning om biologisk mångfald och till forskning för en ekologiskthållbar utveckling (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 s. 66, bet. 2001/02:MJU1,rskr. 2001/02:105).Inom lantbruksforskningen beräknades ett anslagom för forskning och utveckling rörande ekologiskproduktion. Programmet förstärktes emellertid genom att ytterligare 7miljoner kronor anvisades till () för fält-forskningsverksamhet rörande ekologisk produktion. har pro-grammet förstärkts ytterligare med varav 3 miljoner kro-nor skall disponeras av Formas och av SLU för fortsattfältforskningsverksamhet (prop. 2001/02:1 utg.omr. 23 s. 92, bet.2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106).Frågor om forskning m.m. med anknytning till biodling behandlades senastav utskottet i betänkande 2000/01:MJU6. I samband därmed anordnade ut-skottet en utfrågning med företrädare för och . Utskottet redovisar i det betänkandet utförligt vad somframkom vid utfrågningen.Utskottets övervägandenForskning m.m. inom miljöområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) om att öka samhällets tillgänglig-het till miljöforskningen med hänvisning till det pågående arbetetpå området. Utskottet avstyrker vidare en motion (m) om satsningpå miljöforskningen som i allt väsentligt tillgodosedd genom deprioriteringar regeringen gör på området.Utskottets ställningstagandeEnligt motion 2001/02:MJ337 (c) yrkande 4 bör det arbete som pågår för attöka tillgängligheten och för att göra forskningen mer lättöverskådlig drivasmed kraft. Gapet mellan miljöforskningen och det civila samhället måste blimindre enligt motionen. I motion 2001/02:MJ209 (m) yrkande 7 hävdas upp-fattningen att det återstår en rad kunskapsluckor om ämnens miljöfarlighet.Det är därför enligt motionärerna viktigt att den svenska miljöforskningenbibehåller sin kompetens och att internationella position återupprät-tas. Därtill anförs det att det är viktigt att försörjningen av ny forskarkompetens tryggas genom att universiteten ges tillräckliga resurser för utbildning astudenter som kan gå vidare till miljöforskning. Motionärerna tar vidare uppvikten av miljöforskning och miljöövervakning.I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3 s. 243 f.) redo-gör regeringen för situationen vad avser miljöforskningen. Utskottet vill isammanhanget särskilt peka på vad regeringen anför om svensk miljöforsk-nings goda rykte, vilket visas genom ett flertal utvärderingar somgenomförts av internationell expertis. Enligt dessa utvärderingar liggersvensk miljö- forskning generellt väl framme och i vissa fall ifrontlinjen. Som ett kvali- tetsmått på miljöforskningen anger regeringende framgångar som svenska forskare har haft inom EU-forskningen. Dettakommer till uttryck genom att låtit genomföra enutvärdering av hela världens miljö- forskning med s.k. bibliometriskametoder. Undersökningen visar att frekven- sen med vilken svenska forskareciterades i vetenskapliga tidskrifter i relation till folkmängden gavSverige en tätposition. Därutöver vill utskottet framhålla att regeringen ipropositionen Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategi- er (prop.2000/01:130) framhåller vikten av att arbetet med att integrera mil-jöfrågor i universitetens utbildningsprogram bör fortsätta och attintresset för naturvetenskap och teknik måste uppmuntras och stödjas. Genomaktiva satsningar inom utbildningen i samarbete med olika aktörer somföretag, naturskolor, unga forskare och science centers kan intresset förnaturveten- skap och teknik stimuleras. Utskottet instämmer i uppfattningenatt tillgäng- ligheten till forskningsresultat och grundläggande kunskaperom miljöfrågor hos den enskilde har en avgörande betydelse för att främjaen hållbar utveck- ling. Utbildning är en investering både för denenskildes personliga utveck- ling och för samhällets framtid. I Svenskamiljömål framhåller regeringen också folkbildningens betydelse genom attdess verksamhet kan nå ut till personer som inte söker sig till formellautbildningsvägar. Det breda Agenda 21-perspektivet bör enligt regeringenockså vidareutvecklas. Det av beslutade gröna (prop. 2000/01:1 utg.omr. 18 s. 46, bet. 2000/01:BoU1, rskr. 2000/01:89)utgör ett led i dessa strävanden och syftar till att öka kunskaperna ochinsikterna hos allmänheten om behovet av att ställa om samhället i hållbarriktning.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av en bramiljöövervakning, vilken ökar möjligheterna att särskilja miljöförstöringfrån naturliga variationer. De nationella och regionalaövervakningsprogrammen bör vara så omfattande att det går att studera såvälkortsiktiga som långsiktiga förändringar.Med det anförda anser utskottet motionerna 2001/02:MJ209 (m) yrkande 7och 2001/02:MJ337 (c) yrkande 4 vara tillgodosedda utan något uttalandefrån sida.Forskning och utbildning m.m. inom lantbruksområdetUtskottets förslag i korthetI fyra motioner (kd, c) tas frågor om forskningsinformation ochövergripande forskningsinsatser upp. I den mån de inte kan ansestillgodosedda avstyrker utskottet motionerna med hänvisning i hu-vudsak till de prioriteringar inom forskningspolitiken som görs föråren 2001-2003.Utskottet avstyrker vidare en motion (c) om ökad tillgång till gen-tekniska forskningsresultat på den grunden att frågan får anses varauppmärksammad av regeringen.Därutöver avstyrker utskottet ett antal motioner (m, kd, v, c, mp)om hästutbildning och hovslagarutbildning med hänvisning till detpågående arbetet med en hästpolitisk proposition.Motioner (kd, c) om skoglig forskning och utbildning avstyrker ut-skottet såsom i huvudsak tillgodosedda.Utskottet avstyrker därutöver två motioner (s, mp) om specifikaforskningsprojekt med anknytning till naturvård samt en motion(kd) om en utvecklingsfond för potatisodlingen.Slutligen avstyrker utskottet motioner (m, c) om biodling m.m. medhänvisning till det arbete som pågår bl.a. inom Regeringskanslietoch Jordbruksverket.Utskottets ställningstagandeMotion 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 19 tar upp frågor om utbildning ochforskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet. Enligt motionen börforskningen om ett resurs- och energieffektivt jordbruk samt om vidareföräd-lingen stärkas. Dessutom bör enligt motionen forskningen inom ekonomi förlantbruks- och livsmedelssektorerna förstärkas. Motionärerna anser att vid i Järnabör erhålla som ett basanslag. Förslagen om stärkta insatserinom jordbruks- och livsmedelsforskningen får stöd i motion 2001/02:MJ520(kd) yrkande 24. Också i motion 2001/02:MJ338 (c) framhålls vikten avforskningen om ekologiskt lantbruk och att denna forskning bör breddas.Motionärerna anser även de att forskningsinstitutet i bör tilldelas ettbasanslag (yrkande 7). Också forskningen och utvecklingen inom livsmedels-området i allmänhet anser motionärerna bör erhålla ökade anslag. Naturbruks-skolornas betydelse lyfts fram. Motionärerna framhåller dessutom vikten avEU:s insatser och medfinansiering inom dessa forskningsområden. Motionä-rerna anser slutligen att stora resurser bör satsas på forskning och utvecklingav bioråvaror (yrkande 6). Enligt motion 2000/01:MJ259 (c) yrkande 8 börstaten sörja för tillgången till forskningsresurser för de små livsmedelsföretagen. De industriella utvecklingscenter som byggs upp bör inriktas på näring-ens behov. Universitet och högskolor med livsmedelsinriktning bör enligtmotionen på ett bättre sätt se till att företagen kan utnyttja kompetensen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att jordbruket och livsmedelin-dustrin är av stor betydelse för samhällsekonomi, sysselsättning och regionalutveckling. Dessa näringars utveckling i är emellertid också i höggrad beroende av en ekonomisk och politisk omvärld, som ställer betydandekrav på utvecklingskraft och anpassningsförmåga. Det är viktigt att näringar-na är ekonomiskt bärkraftiga men även att de utvecklas mot ekologisk håll-barhet. De skall dessutom kunna svara mot bl.a. konsumenters krav på säkraoch högkvalitativa livsmedel samt etiska krav. Allt detta förutsätter betydandeforsknings- och utvecklingsinsatser.I propositionen Forskning och förnyelse redogör regeringen för priorite-ringarna inom lantbruksforskningen. Enligt regeringen tyder alla prognoser påen fortsatt kraftig befolkningsutveckling i världen, som den odladejordbruksarealen inte kan öka i samma takt. Många rapporter tyder på attförsörjningsunderlaget dramatiskt försämras främst genom jordförstöring,bebyggelse och vattenbrist. Svensk forskning och svenskt utvecklingssamar-bete har en viktig roll i arbetet för utveckling av både effektivt och miljöriktigt jordbruk samt hushållning med mark- och vattenresurser. Regeringen haridentifierat tre insatsområden av strategisk betydelse som bör bli föremål försärskilda satsningar: Funktionsgenomik, Risker med den moderna biologinsutveckling samt Ekologiskt lantbruk. Den ekologiska produktionen är enligtregeringen från en samhällelig utgångspunkt ett medel i arbete med att nåvissa av de nationella miljömålen och ett steg mot en uthållig utveckling avjordbrukssektorn. Till forskning och utveckling rörande ekologisk produktionberäknades tidigare ett anslag om 35 miljoner kronorper år. Programmet förstärktes emellertid genom att ytterligare 7miljoner kronor anvisades till SLU för fältforskningsverksamhet rörandeekologisk produktion. har programmet förstärkts ytterligare med10 varav bör disponeras av Formas och 7miljoner kronor av SLU för fortsatt fältforskningsverksamhet (prop.2001/02:1 utg.omr. 23 s. 92, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106).När det gäller kravet på ökad forskningsinformation vill utskottet fram-hålla att regeringen i regleringsbrevet för avseende Formasangivit målet att information om forskning samt forskningsresultat som er-hållits genom rådets forskningsfinansiering skall sammanställas och kommu-niceras till relevanta målgrupper i samhället.Utskottet delar i allt väsentligt de synpunkter som framförs om värdet avden forskning som bedrivs vid Stiftelsen Biodynamiska forskningsinstitutet.När det gäller frågan om resurser till stiftelsen är emellertid utskottetsprincipiella inställning att det i första hand får anses vara en uppgiftför Formas att inom ramen för forskningsprogrammet fördela medel till olikaforsknings- projekt.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna2000/01:MJ243 (kd) yrkande 19, 2000/01:MJ259 (c) yrkande 8,2001/02:MJ338 (c) yrkandena 6 och 7 samt 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 24 iden mån de inte kan anses tillgodosedda.Enligt motion 2000/01:MJ711 (c) är det viktigt att forskarna får fri tillgångtill forskningsresultaten kring genteknik. Dessa resultat skall därför inte hemlighållas som privata företags affärshemligheter.Bioteknikkommittén har i sitt betänkande Bioteknikens möjligheter ochrisker (SOU 2000:103) behandlat balansen mellan å ena sidan kravet på sek-retess kring forskningsresultat och å andra sidan vikten av tillgänglighet tillinformation. Den strukturrationalisering som pågår inom industrivärlden kanleda till monopolsituationer. Det föreligger en risk att företag missbrukar sindominans. Frågan bör enligt följas med uppmärksamhet.Kommittén anför å andra sidan att den industriella exploateringen av forsk-ningsresultaten bör underlättas. Offentligt tillgängliga forskningsansökningarkan bli ett hinder för framtida patentering och exploatering av resultaten. Detbör därför enligt kommittén utredas om ansökningar om forskningsmedel kanbli föremål för temporär sekretess. betänkande harnyligen remissbehandlats och utfallet är föremål för Reger-ingskansliets () överväganden. Det bör i samman-hanget påpekas att de förslag till hur och rådets direktiv98/44EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar skall genomföras isvensk rätt (Ds 2001:49) bereds inom (Ju-stitiedepartementet). Promemorian innehåller förslag till ändringar i patentla-gen och växtförädlarlagen samt en genomgång av de internationella överens-kommelserna i vad avser bl.a. skyddet för uppfinningar och utbyte av fors-karinformation. Utskottet utgår från att den fråga som tas upp i motion2000/01:MJ711 (c) yrkande 19 kommer att ingå som en viktig del i det fort-satta arbetet. Mot bakgrund härav anser utskottet inte att nu börgöra något uttalande med anledning av motionen.Ett antal motioner behandlar utbildningsfrågor med anknytning till hästen.I motion 2001/02:MJ253 (m) framförs kravet på att stärka hästsportens ställ-ning genom en betydande satsning på utbildningen. Enligt motionären före-ligger det starka skäl att tillskapa en kvalificerad akademisk utbildning inomhela hästsportområdet vid . Motionärerna till motion 2000/01:MJ612(v, mp) anser att hovslagaryrket måste ges auktorisation i syfte attfrämja djurskyddet. Motionerna 2001/02:MJ338 (c) yrkande 25 och2001/02:MJ449 (kd) lyfter fram behovet av ytterligare antal platser till hov-slagarutbildningen för att möta det ökade behovet av utbildade hovslagare.Den 17 februari 2000 bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämnaförslag till en sammanhållen hästpolitik. Utredaren har redovisat sittuppdrag i betänkan- det En svensk hästpolitik (SOU 2000:109). I betänkandetföreslås att SLU och främjandeträffar avtal som reglerar finansiering, ansvarsfördelning och styrformerför den hippologiska högsko- leutbildningen. Enligt förslaget skallutbildningen även bedrivas vid landets tre riksanläggningarFlyinge, och Wången för vilka hästsektorn och staten påtagit sigett gemensamt ansvar. Utbildningen skall fullt utbyggd enligt förslagetomfatta ett årligt intag om maximalt 55 perso- ner.I betänkandet påpekas att efter förslag från reger-ingen beslutade att införa ett system för godkännande av hovslagare. Föratt bli godkänd som hovslagare skall man ha den utbildning eller kunskap iövrigt som föreskriver. I förslaget till riksdagenanfördes bl.a. att en god hovvård är viktig för hästens välbefinnande. Somskäl för beslutet anfördes att det är betydelsefullt atthovslageriverksamheten bedrivs på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt.Enligt utredaren har några närmare före- skrifter om verkställighet avförordningen emellertid inte utfärdats trots att de skäl som angavs år 1993fortfarande äger giltighet. Mot bakgrund härav före- slår utredaren attregeringen utfärdar ytterligare föreskrifter om verkställighet avförordningen. Regeringen har uttryckt avsikten att på grundval av betän-kandet presentera en proposition om hästens roll i samhället under våren2002.Enligt utskottets mening har de frågor som tas upp i motionerna2000/01:MJ612 (v, mp), 2001/02:MJ253 (m) blivit noggrant genomgångna avutredaren. Utskottet anser därför att bör avvakta den aviseradepropositionen innan några åtgärder vidtas med anledning av motionerna.Berörda motionsyrkanden avstyrks.Regeringen har i regleringsbrevet för avseende SLU be-slutat att SLU inom ramen för sitt anslag skall bekosta hovslagarutbildningmed en omfattning av minst 35 utbildningsplatser . Utskottet avstyrkermotionerna 2001/02:MJ338 (c) yrkande 25 och 2001/02:MJ449 (kd) i denmån de inte är tillgodosedda härmed.Enligt motion 2000/01:MJ605 (c) är forsknings- och försöksverksamheten i enså långsiktig näring som skogsbruket särskilt beroende av kontinuitet.Dessa verksamheter lämpar sig därför inte för omkastningar i lokaliseringoch inriktning. utlokaliserades Skogshögskolan från Stockholmtill . Med den miljöforskning som bedrivs vid vore detenligt motionen naturligt att en samordnad naturresursutbildning kommertill stånd i till stöd för det norrländska skogsbruket. Denträtekniska insti- tutionen i - Trätek - är en värdefull del avsatsningen på utveckling av den norrländska skogsnäringen hävdas det imotionen. Integreringen av forskning och utbildning mellan Umeåuniversitet, Skogsfakulteten i och Trätek i bör därför öka.Enligt motion 2000/01:MJ609 (kd) bör den skogliga forskningen och ut-bildningen frigöras från SLU och tillåtas bilda egna enheter vid universitetsom särskilt inriktat sig på området.Skogsbruket och skogsindustrin har stor betydelse för svensk ekonomi.Som skogsindustrination har en relativt omfattande skoglig ochskogsindustriell forskning och utbildning. Grundläggande skogsvetenskaperhar sin tyngdpunkt vid SLU medan grundläggande skogsindustriell forskninghuvudsakligen bedrivs vid andra universitet och högskolor. Skogsindustrinhar dessutom egen forskning inom företagen samt med staten gemensamtfinansierad forskning vid institut med inriktning mot skogsbruk (, SkogForsk), träbearbetningsindustri (, Trätek) samt pappers- och massaindustrin (Skogsindu-strins tekniska forskningsinstitut, STFI). har skogsnäringensforskningsbehov varit föremål för flera utredningar. Utredningen industrins situation, nuvarande forskning och även forskningensbetydelse för den svenska skogsnäringens konkurrenskraft. I propositionenForskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) anför regeringen att den ser posi-tivt på förslaget att fokusera medel till nationella nätverk med en bred sam-mansättning av kompetenser från etablerade forskningsmiljöer. Det är enligtregeringen en angelägen uppgift för berörda myndigheter att i samverkan medövriga aktörer bidra till effektivisering och förnyelse inom områden där Sve-rige kan bygga upp konkurrenskraftiga forskningsmiljöer. Under det senastedecenniet har olika forskningsstiftelser, såsom , och Mistra (),tillkommit som viktiga finansiärer av forskning och utveckling för skogsnär-ingens behov, vad gäller såväl grundläggande som mera tillämpad forskning.Regeringen anser det vara viktigt att det statliga forskningssystemets insatserpå detta område i största möjliga utsträckning samordnas med dessa stiftelsersinsatser. När det därefter särskilt gäller den skogliga utbildningen i Umeåanförde jordbruksministern i (Svar på fråga2001/02:163) att antagning till skoglig utbildning fr.o.m. höstterminen 2001enbart sker i och att av den skogliga utbildningennumera enbart kan läsas i . Jordbruksministern anförde vidare att stu-denterna under utbildningens senare del kan välja inriktning, och beroende påvilken inriktning som väljs kan utbildningen avslutas i , ellerAlnarp. Jordbruksministern menade att detta innebär att resurserna för denskogliga utbildningen koncentreras till och att farhågor om att denskogliga utbildningen skulle försvinna från därmed måste anses ogrun-dade.Utskottet anser att syftet med motionerna 2000/01:MJ605 (c) och2000/01:MJ609 (kd) i huvudsak är tillgodosett med det anförda.Det förändrade utnyttjandet av ängsmarker inom jordbruket medför enligtmotion 2001/02:MJ375 (mp) yrkande 6 ökat behov av kunskap om hur floraoch fauna påverkas. Ett annat forskningsområde som lyfts fram i motionen ärsamspelet mellan ängens blommor, svampar, insekter och andra artgrupper.Enligt motion 2001/02:MJ478 (s) bör det inrättas en permanent svampforsk-ning i Sverige.Vid SLU bedrivs en rad projekt kring de frågor som tas upp i motionerna.Som exempel kan nämnas ett projekt inom ramen för , Skötsel av ängs- och hagmarker - ekonomi och ekologi, vars mål äratt bidra till att bevara de stora värden som finns i naturliga ängs- ochhagmarker. Programmet skall bidra till att förbättra kunskapen omnaturliga betesmarker och finna gynnsamma lösningar som bevarar biologiskmångfald och andra värden och som tar hänsyn till landskapetshistoria samt bygger på ekonomiskt stabila skötsel- och företagarmodeller.Enligt vad utskottet erfarit bedrivs genom SLU dessutom flera olikaforskningsprojekt med anknytning till svampar och svampodling. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att denna typ av forskning är så viktig attSLU och uni- versitet borde samla kvalificerad forskning ochutbildning om matsvamp.