bet · GP01SOU11 · 2002-02-21 00:00:00 — 9) anförs bl.a. följande (s. 112 f.):Sammantaget har det inom missbrukarvården under1990-talet skett en förskjutning från långvarigainstitutionsbehandlingar mot öppenvård, kortavårdtider och skyddat boende med stöd.Efterfrågan på tvångsvård gick ner kraftigt under1990-talets andra hälft, men förefaller hastabiliserat sig på en i förhållande låg nivå. Det går dock inte attkonstatera en generell neddragning av insatserinom missbrukarvården.Få studier belyser kvaliteten i missbrukarvår-den. har framfört att bristen pålämpliga och lättåtkomliga kvalitetsindikatorerkan vara en trolig orsak till det.Socialstyrelsen konstaterar i sintreårsuppföljning av att kunskapsaknas på flera viktiga områden om tillståndet ioch utvecklingen av missbrukarvården. Det gällerbåde frågan om innehåll, kvalitet och resultat ivården, samt i vad mån öppna vårdinsatser är välavvägda i förhållande till institutionsvården.Ett långsiktigt utvärderingsarbete av vårdenseffekter pågår såväl inom metoder i socialt arbete (CUS) vidSocialstyrelsen som vid SiS. Av Socialstyrelsensoch länsstyrelsernas sociala tillsynsrapport 2000framgår att den ekonomiskt ansträngda situationeni många kommuner har inneburit att socialtjänstenmåste prioritera och förändra arbetsformer. Enpositiv effekt av detta är att det imissbrukarvården utförs mycket bra utvecklings-och kvalitetsarbete. Det finns vidare en tydligstrategi för att förbättra öppenvården vilket kanleda till ett bredare utbud och bättreförutsättningar att anpassa vården efter den en-skildes behov. Det finns dock en risk för attsocialtjänsten, av ekonomiska skäl, är alltförrestriktiv med institutionsplaceringar.För att bättre kunna tillgodose kommunernasefterfrågan på ungdomsvård vid omdisponeras avde särskilda medel som fördelas av länsstyrel-serna för utveckling av ungdoms- och miss-brukarvården. sker en kraftig förstärk-ning av insatserna till barn och unga i miss-bruksmiljöer bl.a. inom ramen för den nyligenantagna handlingsplanen inom alkoholområdet samtinför den kommande narkotikapolitiskahandlingsplanen. Sammanlagt tillförs ytterligarecirka förinsatser inom missbruksområdet. Därutöverfördelas för öppen-vårds- och förebyggande insatser.Regeringen kan konstatera att utvecklingen inommissbrukarvården är svårbedömd. Det finns därföranledning att även fortsättningsvis noga följafrågan. Det gäller såväl avvägningen mellanöppenvård och institutionsvård som innehållet ochkvaliteten i insatserna.I många kommuner har bedrivits ett utveck-lingsarbete med stöd av de särskilda medel somfördelas av länsstyrelserna för utveckling avungdoms- och missbrukarvården. Olika samver-kansmodeller har utvecklats somregionala forsknings- och utvecklingsenheter ochhögskolor i ökande utsträckning har engagerats iprojektverksamheterna. Ett arbete har initieratsför att avhjälpa tidigare påpekade brister vadgäller utvärdering av effekter av insatserna. Iflera län har det genomförts eller påbörjatsregionala utvärderingar. Olika länsstyrelser harkommit olika långt i det arbetet. - - -(SiS) bedriver ettkontinuerligt utvecklingsarbete för att höja kva-liteten på tvångsvården av vuxna missbrukare,bland annat genom kompetenshöjande insatser förpersonalen och en ökad differentiering av vården.Under 2000 presenterade SiS flera nya studier omLVM-vården, som sammantaget inneburit attkunskapen om vården och de tvångsvårdadeklienterna förbättrats. - - -Behovet av relevant och aktuell statistik omenskilda klienter i missbrukarvård har uppmärk-sammats . , ochSiS bedriver ett arbete med attutveckla ett nationellt system för rapporteringav behandlingsinsatser för missbrukare. En förstaomgång av uppgiftsinsamling genomfördes under2000 med ett antal specialiserade behand-lingsenheter. Rapporteringen ger, förutom epide-miologisk information, också underlag för upp-följning, utvärdering och lokala eller statligainsatser för att utveckla vården.I proposition 2001/02:91 presenterar regeringen ennationell narkotikahandlingsplan. Som en del avhandlingsplanen föreslås förstärkta insatser för attutveckla vårdinsatserna genom bl.a. metod- ochkompetensutveckling samt forskning.Enligt regeringen är målen för samhällets vård-och behandlingsinsatser följande (s. 33 f.):· Alla narkotikamissbrukare skall nås mederbjudande om hjälp och vid behov vård mot sittmissbruk.·· Råd, stöd och hjälp skall nå människor i etttidigt stadium av missbruket.·· Vårdinsatser skall syfta till ett liv fritt frånmissbruk och illegala droger.·· Vården och andra insatser för missbrukare skallvara av god kvalitet.·· Insatser mot missbruk skall vara uthålliga ochlångsiktiga.·Regeringen anför att vård och behandling samt andrarehabiliteringsinsatser utgör grunden när dethandlar om att hjälpa missbrukare att komma ifrånsitt beroende. Vård och behandling av missbrukare ärdärför en nödvändig del av de narkotikapolitiskainsatserna. Regeringen framhåller vikten av attbehandlingsinsatserna är rätt avpassade ochutformade och att hänsyn bl.a. måste tas till kön,ålder, missbruksmönster samt etnisk och kulturelltillhörighet för att behandlingen skall bliframgångsrik. För en väl fungerande missbrukarvårdkrävs kunskaper om missbrukets omfattning ochkaraktär, om vårdbehov hos olika riskgrupper ochmissbrukare samt om kvalitet och effekter avinsatserna.Enligt regeringen är det nödvändigt att kommuneroch landsting utvecklar sitt narkotikapolitiskaarbete utifrån en klar och tydlig strategi som klartbeskriver mål, ansvar och resurser. De lokalanarkotikapolitiska strategierna bör bl.a. inkluderavård och behandling och innehålla klara riktlinjerför samverkan med andra parter (s. 15 f.).Regeringen påpekar att ansvaret för vård avmissbrukare delas mellan kommuner och landsting.Socialtjänsten svarar för den långsiktigarehabiliteringen medan avgiftning, psykiskakomplikationer i samband med missbruk samtsubstitutionsbehandling främst är ett ansvar förhälso- och sjukvården. Regeringen understryker dockatt missbrukarvården alltid bör ses ur ett socialtoch socialpsykologiskt perspektiv, även om demedicinska insatserna kan vara omfattande.Fungerande professionella nätverk bör bildas, därsamverkan och konstruktivt samarbete är vägledande.I propositionen framhålls vikten av samverkan, bl.a.mellan hälso- och sjukvården, ochkriminalvården, men även medfrivilligorganisationerna och med anhöriga ochnärsamhället. Vidare är det enligt regeringenangeläget att frågor som har att göra medkommunernas insatser för att utveckla vårdalternativsom passar den enskilde missbrukarens behov får enframskjuten plats i de lokala narkotikapolitiskastrategierna. På samma sätt är det viktigt atteftervården och olika typer av kollektivboendeutvecklas.I propositionen framhålls att det är angeläget attalla som behöver vård också får tillgång till vårdav god kvalitet. Regeringen kommer därför att nogafölja att kommunerna fullgör sitt ansvar gentemotmissbrukarna. I propositionen föreslås att ennationell narkotikasamordnare tillsätts. I hansuppgift bör ligga att slå larm om det är nödvändigtmed ytterligare åtgärder för att säkerställa att desom behöver vård också erbjuds detta. Samordnarenbör också stimulera utvecklingen av vårdmetoderm.m., anförs det. Att använda metoder som visat sigeffektiva bör enligt regeringen vara en självklarheti missbrukarvården. Det är därför angeläget attfortsätta utvecklingen av ett systematisktdokumentations- och metodutvecklingsarbete inomvården. Inom , kriminalvården ochStatens institutionsstyrelse pågår ett arbete medatt utveckla och pröva system för att beskrivaklienten och dennes problem på ett sådant sätt atten uppföljning kan ske. Också förutsättningarna attfölja upp och utvärdera verksamheten ökar med etteffektivt klientdokumentationssystem.Socialstyrelsens uppdrag att utforma ett program förnationellt stöd till kunskapsutvecklingen inomsocialtjänsten har enligt regeringens bedömningockså stor betydelse i sammanhanget.När det gäller utbildningsbehovet inommissbrukarvården anser regeringen att flera olikaåtgärder behöver vidtas för höja komptetensen påområdet. En specialistutbildning i missbrukarvårdbör inrättas. Frågor om missbrukarvården bör ocksåges en ökad tyngd i skilda grundutbildningar (s. ).Regeringen anför vidare att forskning, som kanbidra till att utveckla missbrukarvårdens innehålloch kvalitet, bör prioriteras (s. 75 f.).I propositionen framhålls även att dokumentation,uppföljning och utvärdering behöver förbättras såvälinom det förebyggande arbetet som i vård- ochbehandlingsarbetet (s. 78 f.) Det gäller såvälinsatser för enskilda individer som det merövergripande arbetet. bör utformariktlinjer för dokumentation av socialtjänstensinsatser för missbrukare. skallockså få i uppdrag att ta initiativ till attsamordna det utvecklingsarbete av standardiseradeklientanalys- och utvärderingsinstrument som nubedrivs på flera olika håll.Beträffande den narkotikarelaterade statistikenanser regeringen att data och information omsamhällets insatser för missbrukare behöverutvecklas. Det är angeläget att de olika projekt sompågår för att utveckla kunskapen om samhälletsinsatser för narkotikamissbrukare fullföljs ochvidareutvecklas (s. 83 f.).Sammanlagt avsätts för attgenomföra den nationella handlingsplanen under åren2002-2004, varav ställs tillKriminalvårdsstyrelsens förfogande. Fördelningen avresterande kommer att beslutasav regeringen på grundval av en plan som dennationelle samordnaren skall upprätta. Regeringenanför att medel bl.a. behövs för att stimulera ochstödja kommuner och landsting i att utvecklavårdinsatserna, ta fram övergripande strategierliksom stöd till metodutvecklingen inom området. Detbehövs också resurser för uppföljning och analys averfarenheterna (s. 91 f.).Regeringen har beslutat att tillsätta en särskildutredare med uppdrag att se över tillämpningen avLVM (dir. 2002:10). Utredaren skall bl.a. analyserahur lagen har kommit att användas under 1990-taletsamt bedöma orsakerna till nedgången i antaletbeslut om LVM jämfört med vad som var falletvid införandet av lagen. Utredaren skall belysa hurutvecklingen påverkat de socialt mest utsattamissbrukarna. Analysen skall göras mot bakgrund avmissbruket och missbrukarvårdens utvecklingen underperioden. Av särskilt intresse är socialtjänstensbedömning av missbrukarens vårdbehov, vårdensinnehåll och förväntade resultat samt de ekonomiskaprioriteringar som ligger bakom valet av vårdform.Utredningen omfattar även vissa frågor omrättssäkerhet m.m. Uppdraget skall redovisas senastden 1 juli 2003.Statens beredning för medicinsk utvärdering ()har genomfört en kunskapssammanställning av denvetenskapliga grunden för olika behandlingsmetoderinom missbruksområdet, Behandling av alkohol- ochnarkotikaproblem. I rapporten, som publiceradessommaren , konstateras bl.a. att det finnseffektiva metoder att behandla missbruk och beroendeav alkohol, men att flera av de metoder som användsi dag saknar dokumenterad effekt eller har visat sigineffektiva. SBU konstaterar också att det krävsstora satsningar på utbildning och forskning för attkonsekvent tillämpa effektiva behandlingar i svenskmissbrukarvård.Riksrevisionsverket granskar i vilkenmån vård kan erbjudas inom Statensinstitutionsstyrelse för de ungdomar som behöversådan. Kapacitetsbrist, väntetider och köeranalyseras. Verket granskar även i vilkenutsträckning ungdomsvården är differentierad.Verkets rapport beräknas bli klar i mars 2002.Socialutskottet lämnade ett granskningsförslagavseende tillRiksdagens revisorer. Mot bakgrund av förslaget harrevisorerna i en förstudie (2001/02:11) nyligenbeslutat att belysa kvaliteten i behandlingen inominstitutionerna och hur behandlingen ärdifferentierad efter olika målgrupper. Vidare skallrevisorerna granska i vad mån styrelsensforskningsresultat inom området spridits ochöverförts till praktisk tillämpning. En annan frågasom kommer att granskas är hur styrelsens internatillsyn och kontroll av institutionernas verksamhetfungerar.Enligt 32 § lagen (1988:870) om vård av missbrukarei vissa fall (LVM) får den som vårdas enligt lagenkroppsvisiteras eller ytligt kroppsbesiktigas närhan kommer till LVM-hemmet, för kontroll av att haninte bär på sig något som han inte får inneha där.Detsamma gäller om det under vistelsen i hemmetuppkommer misstanke att sådan egendom skallpåträffas hos honom.Enligt uppgift från Statens institutionsstyrelsefinns, främst hos institutioner där kvinnor vårdas,önskemål om utökade möjligheter tillkroppsbesiktning. Styrelsen följer kontinuerligtfrågan, bl.a. genom att studera rapporteringen avincidenter på institutionerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inledningsvis konstatera att storaresurser avsatts för insatser inom missbruksområdetunder de närmatse åren, inte minst inom ramen förhandlingsplanen på alkoholområdet samt inför dennyligen presenterade nationellanarkotikahandlingsplanen. I handlingsplanerna ingåratt utveckla och förstärka insatserna när det gällervård och behandling av missbrukare. Utskottet sermycket positivt på dessa satsningar. I ett kommandebetänkande kommer utskottet att behandla proposition2001/02:91 med förslag till nationellnarkotikahandlingsplan jämte motioner.Utskottet vidhåller att vård och behandling ochandra rehabiliteringsinsatser utgör grunden när detgäller att hjälpa personer att komma ifrån sittberoende av såväl alkohol som andra droger.Utskottet vill åter betona att det för en välfungerande missbrukarvård krävs kunskaper ommissbruk, vårdbehov samt kvalitet i och effekter avolika insatser. Det är angeläget att vårdbehövandefår tillgång till behovsanpassade insatser.Utskottet ser positivt på det arbete somSocialstyrelsen och Statens institutionsstyrelseutför för att samla kunskap inom området, i syfteatt höja kvaliteten på och komma till rätta medvissa brister inom missbrukarvården. Det kan ocksånoteras att () har gjort en sammanställning avden vetenskapliga grunden för olikabehandlingsmetoder inom missbruksområdet. Vidarekommer revisorer, på utskottets förslag,att genomföra en granskning av kvaliteten ibehandlingen inom Statens institutionsstyrelsesverksamhet samt av i vad mån behandlingen ärdifferentierad.Utskottet vill också framhålla behovet avytterligare kunskaper när det gäller utvecklingen påvård- och behandlingsområdet, särskilt beträffanderesurser, insatser och resultat. Regeringen anför ibudgetpropositionen att det finns anledningatt även fortsättningsvis noga följa utvecklingeninom missbrukarvården, såväl när det gälleravvägningen mellan öppenvård och institutionsvårdsom innehållet och kvaliteten i insatserna. Vidarekommer den nationella narkotikasamordnaren att få iuppgift att slå larm om det krävs ytterligareåtgärder för att säkerställa att de som behöver vårdockså erbjuds detta. Utskottet noterar också att ensärskild utredare skall se över tillämpningen avlagen om vård av missbrukare i vissa fall, LVM.Utredaren skall bl.a. analysera de faktorer som kantänkas ligga bakom nedgången i antalet beslut omtvångsvård och bedöma hur utvecklingen påverkat desocialt mest utsatta missbrukarna. När det gällervård och behandling av unga missbrukare kankonstateras att Statens institutionsstyrelsetillförts stora resurstillskott i syfte att bygga utverksamheten för att bättre kunna tillgodosekommunernas efterfrågan på ungdomsvård. I dettasammanhang bör också noteras att Riksrevisionsverketför närvarande genomför en granskning avkapacitetsbristen och köerna på institutionerna.Enligt utskottets mening får motionerna So275 (m)yrkande 3, So298 (m), So319 (kd) yrkandena 1 och 2,So371 (m) yrkande 3, So396 (v) yrkande 6, So401 (v)yrkandena 1 och 3-5, So425 (mp) yrkande 1, So497(fp) yrkande 9, So501 (c) yrkande 16, So622 (kd, m,v, c, fp, mp) yrkande 4 och Ju326 (s) yrkande 4 iallt väsentligt anses tillgodosedda med det anförda.Utskottet delar uppfattningen i motion So425 (mp)yrkande 3 om att LVM bör vara könsneutral. Utskottetutgår ifrån att en omarbetning av lagen i dettahänseende vidtas vid första lämpliga tillfälle.Något tillkännagivande i frågan kan inte anseserforderligt.I motionerna So396 (v) yrkande 5 och So401 (v)yrkande 2 begärs en utredning med syfte att isocialtjänstlagen ålägga kommunerna en skyldighetatt tillhandahålla öppna alkoholrådgivningar.Utskottet konstaterar att bl.a. hari uppgift att stimulera vård- ochbehandlingsinsatser på nivå. Kommitténskall redovisa sin verksamhet tillregeringen. Enligt utskottet bör utfallet avkommitténs arbete avvaktas. Motionerna avstyrksdärmed.Utskottet delar uppfattningen i motion So487 (kd) omatt det är angeläget att kommuner och landstingsamverkar vid vård av narkotikamissbrukare. I dennationella narkotikahandlingsplanen framhålls viktenav samverkan, bl.a. mellan hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten, samt anförs att de lokalanarkotikapolitiska strategierna bör innehålla klarariktlinjer för samverkan med andra parter. Motionenfår därmed anses tillgodosedd.Utskottet konstaterar att Statensinstitutionsstyrelse kontinuerligt följer fråganhuruvida möjligheterna till kroppsvisitering avintagna vid LVM-hem bör utökas. Något initiativ tillregeringen från sida är därmed intenödvändigt. Motion So614 (fp) yrkande 1 avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning att det intefinns skäl att ändra de grundläggandeförutsättningarna för när vård skall beredas medstöd av LVM och avstyrker därför motion So425 (mp)yrkande 4.Utskottet är inte heller nu berett att föreslå ensådan översyn av anhörigas situation som begärs imotion So473 (s). Utskottet avstyrker motionen.Vård av ungdomarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om påföljdenöverlämnande till vård inom socialtjänstenoch om en översyn av LVU. myndigheter genomför enöversyn av påföljdsreformen för unga och LVUhar utretts.MotionI motion So374 av (c) begärs etttillkännagivande om att det behövs bådemetodutveckling och individuella vårdplaner samt enbättre uppföljning av dokumentationen för dem somdöms till vård inom (yrkande 2). Detbegärs också ett tillkännagivande om att det behövsen bättre och utökad samverkan mellan socialamyndigheter, , barn- ochungdomspsykiatrin och domstolarna för att göra ochfölja upp vårdplanerna (yrkande 3). Slutligen begärmotionären ett tillkännagivande om att det bl.a.behövs en översyn av lagen om vård av unga (yrkande4).BakgrundDen trädde ett nytt straffrättsligtpåföljdssystem för ungdomar i kraft. Ändringarnainnebar bl.a. att rätten får överlämna en unglagöverträdare till vård inom enbartunder förutsättning att det finns en avsocialnämnden uppgjord vårdplan tillgänglig. Detkrävs vidare att rätten anser socialtjänstensplanerade åtgärder som tillräckligt ingripande medhänsyn till brottslighetens straffvärde och art samttill den tilltalades tidigare brottslighet. Ettöverlämnande till vård inom kankombineras med ungdomstjänst. Ungdomstjänst innebäratt den unge under viss angiven tid skall utföraoavlönat arbete eller delta i annan särskiltanordnad verksamhet (31 kap. 1 § ).Regeringen har lämnat uppdrag tillBrottsförebyggande rådet, ochStatens institutionsstyrelse att gemensamt följa uppoch utvärdera påföljdsreformen för ungalagöverträdare. Uppdraget innefattar bl.a. att följaupp och utvärdera påföljden överlämnande till vårdinom såvitt avser dess användning ochinnehåll. Uppdraget skall redovisas senast den 29november 2002.LVU-utredningen har haft regeringens uppdrag attgöra en översyn av lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU). Syftet medöversynen var bl.a. att stärka barnperspektivet ochbarnets rättigheter i lagen samt att föreslå deändringar som behövs. Utredningen har överlämnatbetänkandet Omhändertagen - samhällets ansvar förutsatta barn och unga (SOU 2000:77). Betänkandet ärunder beredning i Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att ,och harfått i uppdrag att bl.a. följa upp och utvärderapåföljden överlämnande till vård inomsocialtjänsten. Uppdraget skall redovisas i höst.Motion So374 (c) yrkandena 2 och 3 bör enligtutskottets mening avslås i avvaktan på resultatet avuppföljningen.Med hänsyn till att det gjorts en översynav LVU bör även yrkande 4 i den nämnda motionenavslås.Stöd för anhöriga och närståendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med delvis bifall tillmotionsyrkanden, ge regeringen till känna attdet vore önskvärt om det i socialtjänstlageninfördes en särskilt reglerad skyldighet försocialnämnden att stödja dem som vårdarnärstående. Regeringen bör göra enanalys av de ekonomiska konsekvenserna av ensådan lagändring samt redovisa för riksdagenolika alternativa lagregleringar i avsikt attytterligare stödja anhöriga.MotionerFyra motioner tar upp frågan om rätt till avlösning.I motion So243 av (m) yrkas attriksdagen beslutar att dels upphäva 5 kap. 10 §socialtjänstlagen (2001:453) (yrkande 1), dels ändra5 kap. 7 § samma lag så att funktionshindrade ochderas anhöriga garanteras rätt till avlösning(yrkande 2). Genom den nya socialtjänstlagenåterinfördes människors rätt till personligt stöd,dock inte rätten till avlösning. Enligt motionärenbör 5 kap. 7 § socialtjänstlagen få följandelydelse: skall verka för att människorsom av fysiska, psykiska eller andra skäl möterbetydande svårigheter i sin livsföring eller derasanhöriga får möjlighet att delta i samhälletsgemenskap och att leva som andra.I motion So609 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen beslutar om följande ändring av 5 kap. 10§ socialtjänstlagen: "skall genom stödoch avlösning underlätta för dem som vårdarnärstående som är långvarigt sjuka eller äldre ellersom har funktionshinder" (yrkande 9).I motion So240 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att regeringen bör göra enutvärdering av avlösarservice (yrkande 17). Iutredningen bör ingå att redovisa konsekvenserna avatt ordet "bör" i 5 § socialtjänstlagen ersätts med"skall".I motion So387 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om avlastning(yrkande 1) samt yrkas att beslutar attupphäva 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (yrkande 2).Den nya bestämmelsen ger enligt motionärernakommunerna alibi för att dra ned på sinavlösarservice. Eftersom den motverkar sittutsprungliga syfte att framhålla hur viktigavlösarverksamheten är bör den upphävas, anförs det.Bakgrund och tidigare behandlingI 5 kap. 10 § socialtjänstlagen stadgas attsocialnämnden genom stöd och avlösning börunderlätta för dem som vårdar närstående som ärlångvarigt sjuka eller äldre eller som harfunktionshinder.Utskottet behandlade motionsyrkanden om att ersättaordet "bör" i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen med"skall" senast i betänkande 2000/01:SoU18, vartillhänvisas för en bakgrundsredovisning (s. 41 f.).Utskottet anförde följande (s. 44 f.; res. kd):Utskottet delar regeringens uppfattning att detännu är för tidigt att dra några långtgåendeslutsatser om vilka effekter bestämmelsen omanhörigstöd i nuvarande 5 § andra stycketsocialtjänstlagen har fått. Även resultaten avdet statliga stimulansbidraget på området böravvaktas. Utskottet ser positivt på att det iflertalet kommuner pågår ett omfattande arbetemed att utveckla anhörigstödet. Denna utvecklingkommer att fortgå genom att den särskildasatsningen för att stödja anhörigvården skallfortsätta. Utskottet delar således regeringensbedömning att det inte nu är motiverat att vidtanågon ändring i lagstiftningen i syfte attpåskynda utvecklingen inom området. Utskottetvill i sammanhanget framhålla att vidsocialnämndens prövning av om bistånd i form avt.ex. avlösning skall lämnas är det den enskildesbehov som är avgörande för om bistånd skall ges,inte vilka skyldigheter kommunen har enligtsocialtjänstlagen. Vidare kan konstateras att deföreslagna ändringarna i bestämmelserna ombistånd innebär att olika slags stöd och hjälpåter ingår i rätten till bistånd och att denenskilde kommer att kunna överklaga ettavslagsbeslut genom förvaltningsbesvär.Utskottet, som noterar att motionärerna interedovisat någon ekonomisk beräkning förkonsekvenserna av motionsförslagen, tillstyrker 5kap. 10 § i förslaget till ny socialtjänstlagsamt avstyrker motionerna.I budgetpropositionen (utg.omr.