bet · GP01BOU8 · 2002-03-21 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas motioner årsallmänna motionstid i frågor om kommunala planerm.m. Dessutom behandlas ett yrkande i en motionväckt med anledning av revisorers förslag2001/02:RR8 Plan- och byggprocessens längd.Motionsförslagen avser olika krav som bör ställasvid planering och frågor som särskilt böruppmärksammas i detta sammanhang. Det gäller bl.a.brottsförebyggande åtgärder i planeringen, planeringför en tyst miljö, planering vid översvämningsriskoch planering för handelsetableringar. Vidare tasvissa särskilda planeringsfrågor upp, bl.a. gällanderätten att använda offentlig plats.Flertalet motionsyrkanden avstyrks. I många fallhänvisar utskottet till pågående utvecklingsarbeteoch utredningar samt till den översyn av plan- ochbygglagen som såväl som regeringen ansettbör komma till stånd.I en fråga rätten att använda offentlig plats föreslår utskottet att med anledning avtvå motioner (s) gör ett tillkännagivande tillregeringen. Förslaget är föranlett av erfarenheterav att fastighetsägare inskränker möjligheterna tillopinionsbildande verksamheter på vissa offentligaplatser.Enligt bostadsutskottets mening talar starka skälför att huvudprincipen bör vara den att var och en iförhållande till fastighetsägaren skall ha rätt attbegagna offentliga platser för debatt,opinionsbildning, offentliga samtal,flygbladsutdelning m.m. Innebörden itillkännagivandet är att regeringen bör överväga defrågor som utskottet pekat på och ta ställning tillhur avvägningen mellan de olika intressen, bl.a.äganderätten, som gör sig gällande bör göras.Regeringen bör därefter tillsammans med enredovisning av dessa överväganden återkomma tillriksdagen med de lagförslag m.m. som kan krävas.Till betänkandet har fogats 19 reservationer.I en bilaga till betänkandet finns en rapport och mellankommunal samordning inomPBL-området. Rapporten är en redovisning av enuppföljning som bostadsutskottet låtit genomföra avlänsstyrelsernas behandling av planfrågor som berörtvå eller flera kommuner.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Övergripande krav på planeringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A212yrkande 13, 2001/02:Bo244 yrkande 17 och2001/02:MJ341 yrkande 8.Reservation 1 (kd, c, mp)2. Barns inflytandeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkande 16, 2001/02:Bo256 yrkande 1 och 2001/02:K284 yrkande 15.Reservation 2 (v, c, fp, mp)Reservation 3 (kd)3. Regionala frågorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkande 10 och 2001/02:Bo297.Reservation 4 (kd, c, fp)Reservation 5 (v)4. och HabitatagendanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkande 9 och 2001/02:Bo310.5. Planering för en tyst miljöRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo217yrkandena 14 och 6, 2001/02:Bo244 yrkande 8 samt2001/02:So276 yrkande 2.Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c, mp)6. Brottsförebyggande planeringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo243yrkandena 3 och 4, 2001/02:Bo325 yrkande 24,2001/02:Ju237 yrkande 19, 2001/02:Ju389 yrkande 6samt 2001/02:So613 yrkande 15.Reservation 8 (kd, c)7. Planering vid översvämningsriskRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkande 3 och 2001/02:Bo282.Reservation 9 (kd, c, fp, mp)8. Handelsändamålet i detaljplanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo9 yrkande2, 2001/02:Bo207, 2001/02:Bo213 yrkandena 1 och2, 2001/02:Bo216 yrkande 7, 2001/02:Bo234 samt 2001/02:N267 yrkande 22.Reservation 10 (m, fp, -)9. Externa köpcentrumRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkande 4 och 2001/02:Bo300.Reservation 11 (m, fp, -) - motiv.Reservation 12 (kd, c)Reservation 13 (v)Reservation 14 (mp)10. Miljökonsekvensbeskrivningar vidvägplaneringRiksdagen avslår motion 2001/02:So501 yrkande12.11. Kommunala servicezonerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo210 och2001/02:Bo216 yrkande 13.Reservation 15 (m, -)12. Den statliga kontrollen av kommunalaplanerRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo216 yrkande8.Reservation 16 (m, -)13. GrönområdenRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo325 yrkandena25 och 26.Reservation 17 (kd, c, mp)14. AktivitetsytorRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo254.15. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo288 och2001/02:Bo325 yrkande 27.Reservation 18 (c)16. Yrkesmässig verksamhet ibostadsområdenRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo233.17. HästgårdarRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo258.18. Lokaler för religiösa ändamålRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo260.19. Rätten att använda offentlig platsRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför under rubriken använda offentlig plats. Därmed bifallerutskottet delvis motionerna 2001/02:Bo228 och2001/02:Bo249.Reservation 19 (m, kd, -)den 21 mars 2002På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (-), (), (), (), StenLundström (v), (), (), (), YvonneÅngström (fp), () och LeifJakobsson (s).2001/02BoU8Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas motioner årsallmänna motionstid i frågor om kommunala planerm.m. Dessutom behandlas ett yrkande i en motionväckt med anledning av revisorers förslag2001/02:RR8 Plan- och byggprocessens längd. Dettaförslag har tidigare behandlats av utskottet ibetänkande 2001/02:BoU6. Utskottet föreslog ibetänkandet att göra ett tillkännagivandemed innebörden att en bred översyn av plan- ochbygglagen (1987:10) bör komma till stånd. Riksdagenföljde utskottets förslag.De motioner som tas upp i betänkandet avser iförsta hand frågor som regleras genom plan- ochbygglagen (PBL). Motionsförslag i frågor somregleras genom plan- och bygglagstiftningen tas ävenupp i utskottets betänkande 2001/02:BoU9 Byggfrågor.Det betänkandet behandlar bl.a. förslag om PBL:sreglering av bygglov, tillsyn och kontroll samtsådana frågor som regleras genom lagen (1994:847) omtekniska egenskapskrav på byggnader.Som bilaga till betänkandet har fogats en rapport och mellankommunal samordning inomPBL-området. Rapporten är en redovisning av enuppföljning som bostadsutskottet låtit genomföra avlänsstyrelsernas behandling av planfrågor som berörtvå eller flera kommuner. Denna rapport tar uppvissa frågor, bl.a. om mellankommunal planering ochextern handel, som även aktualiserats genom demotioner som behandlas i detta betänkande.Utskottets övervägandenKommunala planerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om övergipande krav på planering, jämförreservation 1 (kd, c, mp), barns inflytande, jämför reservationerna 2(v, c, fp, mp) och3 (kd), regionala frågor, jämför reservationerna 4 (kd, c, fp)och 5 (v), och Habitatagendan, planering för en tyst miljö, jämförreservationerna 6 (kd) och 7(c, mp), brottsförebyggande planering, jämför reservation 8(kd, c), planering vid översvämningsrisk, jämförreservation 9 (kd, c, fp,mp), handelsändamålet i detaljplan, jämför reservation 10(m, fp, -), externa köpcentrum, jämför reservation 11(m, fp, -), 12 (kd, c),13 (v) och 14 (mp), miljökonsekvensbeskrivningar vidvägplanering, kommunala servicezoner, jämför reservation 15 (m, -), den statliga kontrollen av kommunalaplaner, jämför reservation16 (m, -).Övergripande krav på planeringInledningsvis tar utskottet upp tre motionsförslagsom avser mer övergripande krav som bör ställas isamhällsplaneringen och på kommunala planer.I partimotion 2001/02:A212 yrkande13 föreslås att regeringen bör ta initiativ till attsamhällsplaneringen utformas utifrån ettjämställdhetsperspektiv. Motionärerna anför bl.a.att byggnader och utemiljöer bör utformas med dennautgångspunkt.Vikten av att i samhällsplaneringen väga in deäldres och funktionshindrades perspektiv framhålls imotion 2001/02:Bo244 (kd) yrkande 17. Motionärernaanser att tillgänglighetsaspekten är särskilt värdatt uppmärksammas i planeringen.Åkermarkens betydelse i samhällsplaneringenframhålls i motion 2001/02:MJ341 (c) yrkande 8. Motionären anser att dennafråga på ett tydligare sätt bör beaktas i bl.a.kommunernas översiktsplanering.De övergripande utgångspunkter församhällsplaneringen som lyfts fram i de aktuellamotionerna torde delas av så gott som alla. Det fårsåledes anses vara av stor vikt att frågor om bl.a.jämställdhet, tillgänglighet och de äldres behovbeaktas vid utformningen av kommunala planer. Det ärockså angeläget att beakta de särskilda krav somgäller för vissa typer av markområden, bl.a. föråkermark. Utskottet har uppfattningen att gällandelagstiftning ger uttryck för dessa utgångspunkter.Här kan exempelvis erinras om att det i1 kap. 1 § PBL sägs att lagens bestämmelser syftartill att med beaktande av den enskilda människansfrihet främja en samhällsutveckling med jämlika ochgoda sociala levnadsförhållanden och en godlångsiktigt hållbar livsmiljö för människorna idagens samhälle och för kommande generationer. Imiljöbalken (3 kap. 4 §) finns bestämmelser om attbrukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk förbebyggelse eller anläggningar endast om det behövsför att tillgodose väsentliga samhällsintressen ochdetta behov inte kan tillgodoses genom att annanmark tas i anspråk.Utskottet är således av den uppfattningen attregelverket är så utformat att det ger kommunerna deverktyg som krävs för att bedriva sittplaneringsarbete med bl.a. de utgångspunkter sommotionärerna förordar. Ett allmänt formulerattillkännagivande om vikten av att beakta dessautgångspunkter skulle därmed inte tjäna något reelltsyfte. Motionerna 2001/02:A212 (c) yrkande 13,2001/02:Bo244 (kd) yrkande 17 och 2001/02:MJ341 (c)yrkande 8 avstyrks av detta skäl.Barns inflytandeTre motioner tar upp frågor om vikten av att isamhällsplaneringen väga in barnens perspektiv.I motion Bo244 (kd) yrkande 16 framhålls särskiltatt den fysiska planeringen skall ske med barnen,inte för barnen. Barnens inflytande vid planering avboendemiljöer framhålls även i motion 2001/02:Bo256(v) yrkande 1. Motionärerna anser att regeringen börlämna förslag till nationella riktlinjer för barnsdeltagande och rättigheter i samhällsbyggandet. ICenterpartiets partimotion 2001/02:K284 yrkande 15anförs att barn och ungdomar bör ges möjlighet attpåverka samhällsplaneringen i större utsträckning äni dag.Inte heller i fråga om vikten av att väga in ettbarnperspektiv i planeringsarbetet torde det finnasnågra egentliga delade meningar. Barnens behov skallenligt byggnadslagstiftningen särskilt beaktas iolika avseenden.När motsvarande motionsyrkanden om barnsinflytande i samhällsplaneringen behandlats vidtidigare tillfällen har utskottet hänvisat tillolika initiativ som tagits från statsmakterna medden inriktning som förordas i motionerna. Ettexempel på detta är ett regeringsuppdrag tillBoverket att tillsammans med bl.a. Barnombudsmannenoch utveckla metoder för hurbarns och ungdomars inflytande skall förverkligas ikommuner i frågor som rör samhällsplanering ochliknande frågor. Uppdraget redovisades i april 2000under titeln också medborgare om barnsoch ungdomars inflytande i planeringen. De frågorsom tas upp i rapporten bereds inomRegeringskansliet. Rapporten uppmärksammades också iKommundemokratikommitténs betänkande Att vara med påriktigt (SOU 2001:48) i avsnittet om barns ochungdomars rätt till inflytande. skolans betydelse som en arena för attupprätta en dialog mellan barn/ungdomar ochkommunala beslutsfattare.Kommundemokratikommitténs betänkande är ett avunderlagen för den proposition om demokratifrågor(prop. 2001/02:80) som regeringen avgav tidigare iår och som bereds inom . Ettav förslagen i propositionen gäller en möjlighettill medborgerlig förslagsrätt i kommunfullmäktige.Även barn och ungdomar föreslås få denna rätt.I sammanhanget kan även nämnas det arbete sombedrivs av Barnsäkerhetsdelegationen. Delegationenhar till uppgift att se över frågor om säkerhet ochförebyggande av skador i barns och ungdomars miljö.Delegationen skall enligt sina direktiv (dir.2001:79) bl.a. finna former för hur barn ochungdomar kan involveras i det lokala förebyggandearbetet i syfte att ta till vara deras synpunkter påhur detta arbete skall bedrivas.Det bör också framhållas att många kommuner redani dag bedriver ett aktivt utvecklingsarbete för attbättre kunna beakta barnfrågorna i den fysiskaplaneringen. En del i ett sådant arbete kan vara attalltid genomföra en barnkonsekvensanalys i sambandmed planarbetet och redovisa resultatet iplanbeskrivningarna. Utskottet har erfarit attexempelvis kommun arbetar med dennautgångspunkt. Kommunen har också ambitionen att påolika sätt involvera och engagera barn och ungdomari planeringsarbetet. Utskottet förutsätter att deexempel och råd som redovisat i bl.a. denovan omnämnda rapporten är också medborgare skall kunna bidra till kommunernas utvecklingsarbetepå området. Det får vidare förutsättas att denpågående beredningen inom av vissaförslag i den aktuella rapporten kommer attredovisas i lämpligt sammanhang, exempelvis isamband med den aviserade översynen av PBL.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt ett tillkännagivande med den inriktning somföreslås i de aktuella motionerna inte kan ansesvara erforderligt. Motionerna 2001/02:Bo244 (kd)yrkande 16, 2001/02:Bo256 (v) yrkande 1 och2001/02:K284 (c) yrkande 15 avstyrks således.Regionala frågorUtskottet behandlar under denna rubrikmotionsförslag om dels ett nytt planinstrument förregional planering, dels en utredning om hurnuvarande lagstiftning kan tillgodose olikaregionala behov.Förslaget om en utredning om ett planinstrumentför regional samhällsplanering läggs fram i motion2001/02:Bo297 (v). Motionärerna föreslår att detutvecklas ett planinstrument för infrastruktur- ochbebyggelseplanering på regional nivå som möjliggörför flera samhällsorgan att analysera, samordna ochutveckla övergripande strategier. Ett sådantinstrument anses kunna ge goda förutsättningar förbl.a. ett samordnat bostadsbyggande och hantering avolika mellankommunala intressekonflikter.I motion 2001/02:Bo244 (kd) yrkande 10 föreslåsatt regeringen utreder hur lagstiftningen kringsamhällsplaneringen i större utsträckning kan tahänsyn till regionala skillnader och behov. Sombakgrund till detta förslag beskriver motionärernade skilda förutsättningar för bl.a. bostadsbyggandesom råder i olika delar av landet.Bostadsutskottet vill inledningsvis erinra om attPBL innehåller bestämmelser som ger förutsättningarför såväl en regionplanering (7 kap.) som enregionalt och lokalt anpassad kravnivå på bl.a.bebyggelsens utformning. Det kan emellertidkonstateras att det instrument som PBL erbjuder förregional planering inte har kommit att utnyttjats pådet sätt som var avsikten vid lagens införande. Dethar vidare i olika sammanhang hävdats att kommunernaendast i begränsad utsträckning kommit att utnyttjaden möjlighet till flexibilitet och lokal anpassningsom PBL erbjuder. Utskottet vill därför inteutesluta att det finns skäl att se över PBL i dessaavseenden.Bostadsutskottet har, som framgått ovan, låtitgenomföra en uppföljning av frågor med anknytningtill mellankommunal och regional planering(Länsstyrelserna och mellankommunal samordning inomPBL-området). I rapporten, som är fogad som bilagatill betänkandet, tas flera frågor upp som anknytertill vad som behandlas i motion 2001/02:Bo297 (v).En kortfattad redogörelse lämnas för bl.a. hurfrågor om regional planering aktualiserats iutredningar och försöksverksamheter under de senasteåren. Rapporten utmynnar i ett antal sammanfattandeslutsatser om förutsättningarna för denmellankommunala och regionala planeringen.De frågor som motionärerna tar upp har också tillviss del behandlats i utskottets betänkande2001/02:BoU6, där utskottet på förslag frånRiksdagens revisorer förordade att en bred översynav PBL kommer till stånd. Bland de frågor som enligtutskottet borde ingå i översynen framhölls bl.a.möjligheterna till flexibilitet i dagens regelsystemoch frågor om det mellankommunala och regionalaperspektivet i planeringen. I betänkandet, somriksdagen ställt sig bakom, anförde utskottet attden förordade översynen i övrigt bör inbegripauppgiften att sammanställa och strukturera deöverväganden och förslag om PBL som tidigareframförts i flera utredningar och där den fortsattaberedningen ännu inte lett fram till ettställningstagande. Vidare framhöll utskottet att deiakttagelser om reformbehovet som gjort isin egenskap av ansvarig myndighet för uppföljningoch utvärdering av lagens tillämpning bör ingå iunderlaget för översynen.Boverket har till Miljödepartementetöverlämnat en promemoria med en redovisning av defrågor som enligt verket bör uppmärksammas vid enöversyn av PBL. I denna promemoria anför verket attPBL:s bestämmelser om regionplan inte har visat sigsärskilt tillämpliga på de regionalasamhällsutvecklingsfrågor som kommunerna ochregionerna/länen står inför. En anpassning avregelverket bör därför enligt verket övervägas, såatt det bättre möter dagens planeringssituation.Verket uppmärksammar även att arbetet med densvenska implementeringen av ESDP (European SpatialDevelopment Perspective) kan kräva att metoderutarbetas för en regional utvecklingsplanering. Ipromemorian anför verket också att det vid enöversyn av PBL bör övervägas hur olika regionersskilda villkor tillgodoses i plan- ochbyggprocessen.Som framgår av det anförda är defrågeställningar som tas upp i de aktuellamotionerna redan uppmärksammade genom bl.a.riksdagens tillkännagivande till regeringen medanledning av bostadsutskottets betänkande2001/02:BoU6 samt den promemoria som Boverketnyligen överlämnat till . Detkan därför inte nu anses vara erforderligt medett nytt tillkännagivande i dessafrågor. Motionerna 2001/02:Bo297 (v) samt2001/02:Bo244 (kd) yrkande 10 avstyrks av dettaskäl.Agenda 21 och HabitatagendanI två motioner tas frågor om ochHabitatagendan upp. är dethandlingsprogram för hållbar utveckling som antogsvid om miljö och utveckling i deJaneiro . Habitat är namnet på två FN-konferenser som genomförts kring boende, bebyggelse-och stadsplaneringsfrågor. Den första ägde rum iVancouver medan den andra konferensen,Habitat II, hölls i år 1996.I motion 2001/02:Bo244 (kd) yrkande 9 förespråkasatt regeringen tillsätter en utredning om vilketgenomslag som och Habitatagendan fått ikommunernas översiktsplaner. Enligt motionärernafinns det tecken på att arbetet i alla kommuner inteär helt tillfredsställande. I motion 2001/02:Bo310 (s) föreslås göra etttillkännagivande med innebörden att det bör satsaspå forskning inriktad på en helhetssyn isamhällsbyggandet och att kommunerna bör stimulerasatt integrera det lokala Agenda 21-arbetet isamhällsplaneringen.Bostadsutskottet instämmer i motionärernas syn påvikten av det arbete som bedrivs med utgångspunktfrån och Habitatagendan. Som motionärernaanför är det också av stor vikt att det synsätt somagendorna ger uttryck för integreras i ochgenomsyrar det lokala planeringsarbetet och attforskning och metodutveckling på området gestillräckligt stöd.Det kan konstateras att såväl somHabitatagendan resulterat i ett omfattande arbete påsåväl internationell som nationell nivå. FörSveriges del har för ochHabitat bildats för att samordna det svenskaarbetet. I uppdraget ingår att bistå regeringen medunderlag till FN:s uppföljningsmöten omHabitatagendan och . Kommittén har hittillsklarat av en av dessa uppgifter, i form av densvenska nationalrapport som lades fram vid om Habitat . Enmotsvarande nationalrapport förbereds nu införvärldstoppmötet i i augustiseptember2002. Rapporten skall ge en bred beskrivning av detsvenska arbetet kring hållbar utveckling ochredovisa vilka de stora utmaningarna är inför detfortsatta arbetet. skallsedan kommittén lägga fram sitt slutbetänkande. Idetta skall det lokala och nationella arbetet iSverige under de år som gått sedanvärldskonferenserna i respektiveIstanbul gås igenom. Dessutom skall förslag tillutgångspunkter för det framtida arbetet på områdetpresenteras.Kommittén skall också samordna och utveckla detlokala arbetet med och Habitatagendan, somrör hållbar utveckling av städer ochbebyggelsemiljöer. I både Agenda 21- ochHabitatarbetet har kommunerna en nyckelroll,eftersom det är på den lokala nivån som mycket avdet praktiska arbetet måste ske. Det är också därman kan utgå från de problem och möjligheter somfinns i det egna närområdet och nå en breddelaktighet bland många olika samhällsgrupper.Utskottet kan inte här närmare gå in på allt detarbete som på lokal nivå bedrivits inom ramen förAgenda 21 och Habitatagendan. Det är utskottetsallmänna intryck att arbetet fått ett brettgenomslag i det kommunala och övriga lokala arbetet.Det bör emellertid betonas att det fortfarande ärfrågan om ett arbete som befinner sig i enutvecklingsfas. Det ligger därför i sakens natur attvissa kommuner nått längre i arbetet än andra. Storbetydelse har därför en kunskapsspridning i form avråd och goda exempel.Det kan vidare konstateras att ett omfattandeutbildnings- och forskningsarbete bedrivs med deninriktning som agendorna ger uttryck för. och högskolor har såvälutbildningar som forskningsprogram med dennainriktning. Bland de forskningsfinansiärer som gerstöd för forskningen på området kan nämnas för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande.Vad gäller förslaget i motion 2001/02:Bo244 (kd)om en kartläggning av genomslaget av ochHabitatagendan i kommunernas planering kan utskottetkonstatera att en analys med denna inriktninggenomförts för räkning. Irapporten arbete med ,som överlämnats tillkommittén, konstateras att de svenska kommunerna ien internationell jämförelse varit mycketframgångsrika i sitt lokala arbete med Agenda 21.Det framgår emellertid också att engagemanget i detlokala arbetet i vissa avseenden tycks ha minskatnågot . Även i fråga omintegreringen mellan den lokala Agenda 21-planen ochöversiktsplanen anses det finnas tecken på ettminskat samband. Enligt utskottets mening bör det nui första hand ankomma på attanalysera rapporten. Det får anses ligga inom ramenför kommitténs direktiv att därefter ta de initiativsom kan anses vara befogade och vid behov särskiltuppmärksamma regeringen på frågan.Bostadsutskottet kan sammanfattningsvis konstateraatt insatser med den inriktning som förordas i deaktuella motionerna redan pågår dels inom ramen fördet uppdrag som för ochHabitat har, dels genom den forskning och utbildningsom bedrivs på området. Utskottet förutsätter ocksåatt regeringen aktivt följer utvecklingen på områdetäven utan en särskild begäran om detta frånriksdagen. Motionerna 2001/02:Bo244 (kd) yrkande 9och 2001/02:Bo310 (s) avstyrks av detta skäl.Planering för en tyst miljöI tre motioner framförs förslag beträffandeplanering för tysta miljöer och anknytandefrågeställningar.Ett flertal aspekter på problemen med högaljudnivåer tas upp i motion 2001/02:Bo217 (mp). Imotionen föreslås att i tillkännagivandentill regeringen framhåller behovet av miljöer som ärbullerfria (yrkande 1), ett tystare samhälle(yrkande 2), gränsvärden för bakgrundsbuller påarbetsplatser och i samhället (yrkande 3),produktkrav på bullerbegränsande utförande vidupphandling (yrkande 4) samt sänkta gränsvärden iurbana utomhusmiljöer (yrkande 6).I motion 2001/02:Bo244 (kd) yrkande 8 föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande framhåller viktenav att kommunerna kartlägger tysta zoner iöversiktsplanerna. Enligt motionärerna bör det varalika självklart att inventera ostörda områden somnatur- och kulturintressen och att markera dessa ikommunens översiktsplan.Enligt motion So276 (c) yrkande 2 bör ett tillägggöras i PBL med syfte att åstadkomma en placering avbl.a. bostäder, skolor och sjukhus så attbullerstörningar minimeras.När det gäller den sistnämnda motionen villutskottet inledningsvis erinra om att PBL innehållerett flertal bestämmelser med bärighet på detaktuella problemet med bullerstörningar. Det gällerexempelvis krav på översiktsplan och detaljplan samtregler om lokalisering av bebyggelse och krav påbyggnaders utformning. Det framgår inte av denaktuella motionen i vilket avseende som dessabestämmelser skulle behöva kompletteras.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällengivit uttryck för åsikten att problemen medbullerstörningar i vår vardagsmiljö bör ägnas storuppmärksamhet.