bet · GQ01FIU2 · 2002-12-10 00:00:00 — Samma motionärer föreslår även i motion Fi285att NOU och slås samman (yrkande7). Statens kvalitets- ochkompetensråd Statens kvalitets-och kompetensråd ska stödja och stimulera arbetet medkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statligaförvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligenmed anslag, men till viss del även medavgiftsintäkter. Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 1:9Statens kvalitets- och kompetensråd förs upp med 12,3miljoner kronor . Motionerna Moderata samlingspartiet anser i motionFi253 att rådet bör avvecklas och föreslår attanslaget halveras och således minskas med 6,1 miljonerkronor (yrkande 2).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi266 att hela anslaget till rådetdras in (yrkande 3).Centerpartiet uppger i motion Fi259 att partiet tidigare motsatt sigatt rådet inrättats. Motionärerna föreslår därför attanslaget avvecklas. som är knutettill består av sexnationalekonomiska forskare samt generaldirektörsom adjungerad medlem.Propositionen Regeringen föreslåratt ramanslaget 1:10 förs upp med 2,3miljoner kronor för 2003.Motionerna bedömeri motion Fi266 att den typ av insatser som rådetbedriver bör kunna rymmas under andra anslag. Motionärerna föreslårdärför att anslaget avvecklas (yrkande 3). uppger i motion Fi259 att partiettidigare motsatt sig att rådet inrättats.Motionärerna föreslår därför att anslaget avvecklas.UtvecklingsarbeteAnslaget används för att finansiera insatser som avser budget-och verksamhetsutveckling inom ramen förekonomisk styrning och utveckling avstatsförvaltningen. Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 1:11Utvecklingsarbete minskas med 4,2 miljoner kronoroch förs upp med för 2003.Motionerna Kristdemokraternaerinrar i motion Fi266 om att det utvecklingsarbete somanslaget ska finansiera gäller metoder för styrning ochuppföljning av statens resurser, något som enligtmotionärerna nu sköts av t.ex. RRV och ESV. Blandannat med hänvisning härtill föreslås i motionen att anslaget iprincip halveras och minskas med 2003(yrkande 3). anser imotion Fi259 att verksamhetsutveckling samtutvecklingsinsatser för myndigheternas ledning bör rymmas inomrespektive myndighets ramanslag. I motionenföreslås därför att utvecklingsarbetet avvecklasoch att anslaget minskas med . hör till politikområdet men dess verksamhetär inte anslagsfinansierad. Merparten av verketsinkomster () utgörs i stället avmedlemsavgifter från myndigheter. Medlemsavgiften utgår förnärvarande av medlemsmyndigheternas bruttolönesumma.Till en del finansieras verksamheten också med vissadirekta avgifter samt med medel från regeringenssärskilda anslag Arbetsgivarpolitiska frågor.Arbetsgivarpolitiska frågorAnslaget används bl.a. till arvoden för vissa nämnder, medel förregeringens behov av konsulter ochutredningsuppgifter inom det arbetsgivarpolitiskaområdet, beredskapsuppgifter för , medlemsavgifter förvissa samnordiska institutioner samt kostnader förutgivning av Arbetsgivarverkets författningssamlingoch för utmärkelsen nit och redlighet i riketstjänst.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:12Arbetsgivarpolitiska frågor förs upp oförändrat medknappt . Vid ingången av 2002fanns på anslaget i form avanslagssparande.Statliga tjänstepensionerAnslaget belastas med utgifter förpersonalpensionsförmåner och särskild löneskatt påpensionskostnader m.m.Personalpensionsförmånerna grundas på kollektivavtal. Statligaarbetsgivare betalar försäkringsmässigtberäknade för de anställdaspersonalpensionsförmåner. Inkomsterna från dessa avgifter förs upppå statsbudgeten på inkomsttitel Statligapensionsavgifter. Utbetalade pensionsförmånerdäremot redovisas över anslaget Statliga tjänstepensionerm.m. PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 1:13 Statligatjänstepensioner m.m. förs upp med 7 658,0 miljonerkronor , vilket är en ökning med 277 miljonerkronor jämfört med årets anslag.Medelsbehovet på anslaget styrs av antalet förmånstagare, medelvärdetav den statliga kompletteringspensionen samt avbasbeloppets förändringar. påverkasberäkningen dessutom av ett nytt statligt pensionsavtal (PA 03)samt av nya samordningsregler mellan den nya allmännapensionen och den statliga tjänstepensionen. () är central myndighet förstatlig revision. RRV kommer att upphöra den 20juni 2003. Från övergårverksamheten i den nyinrättade Riksrevisionen.Propositionen Regeringenföreslår att ramanslaget 1:14 förs upp med90,för 2003.Till detta kommer intäkterna från RRV:s avgiftsbelagda verksamhet somnästa år beräknas uppgå till . ;AvvecklingskostnaderPropositionen RRV har ansökt omsärskilda medel för sin avveckling. Regeringen anser att sådana kostnaderi sin helhet ska disponeras av en särskildavvecklare och föreslår därför att ett särskiltanslag inrättas för detta ändamål. Underandra delen av 2003 kan det enligt regeringen bli aktuellt att meddetta anslag finansiera: kostnader för den personal som inte vill gå över tillRiksrevisionen, kostnader förRRV:s lokaler efter det att myndigheten upphört. Politikområdet Finansiella system och tillsyn Politikområdet omfattar reglering ochtillsyn av det finansiella systemet,statsskuldsförvaltning, statliga garantier, insättarskydd, statens in-och utlåning samt kassahållning,premiepensionssystemet, internationelltfinansiellt samarbete samt tillsyn av spelmarknaden.I politikområdet ingår ett antal myndigheter vars verksamhetfinansieras med både anslag och andraintäkter. Dit hör ,, och Bokföringsnämnden.Dessutom ingår den helt avgiftsfinansieradePremiepensionsmyndigheten. Vidare ingår den påutgiftsområde 17 uppförda Lotteriinspektionen, vars anslag alltsåbereds av kulturutskottet.Målet för politikområdet Detövergripande målet för politikområdet fastställdes i samband medbeslutet om budgetproposition . Då slogsfast: att det finansiella systemetska vara effektivt och tillgodose såvälsamhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gottskydd, att tillsynen ska bedrivaseffektivt, att kostnaderna förstatsskulden långsiktigt ska minimeras somrisker beaktas samt att statensfinansförvaltning ska bedrivas effektivt.Politikområdet är indelat i sex delområden och för varje delområde angesi propositionen särskilda mål.Delområdet Reglering och tillsyn av det finansiella systemetomfattar den verksamhet som Finansinspektionenbedriver. har som mål för sinverksamhet att bidra till stabiliteten i det finansiella systemetgenom tillsyn av finansiella företag samt genom regel- ochtillståndsgivning. Inspektionen ska också tillgodosekonsumentskyddet i det finansiella systemet genomtillsyn av stabiliteten hos enskilda finansiella institut.Delområdet omfattar Riksgäldskontoretsupplåning och förvaltning av statsskulden. Måletför delområdet har lagts fast i lagen (1988:1387)om statens upplåning och skuldförvaltning. Målet förRiksgäldskontorets verksamhet inom detta område är attlångsiktigt minimera kostnaderna för statsskuldensamtidigt som risker beaktas. DelområdetStatliga garantier och särskilda åtaganden har som mål attverksamheten ska bedrivas på ett effektivt sätt och attgarantier ska hanteras inom ramen förgarantimodellen. Delområdet omfattar dels degarantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltasav , dels tre störregarantiåtaganden vars årliga avgifter subventionerasmed budgetmedel. Delområdet Övrig finansiellförvaltning omfattar uppgift somstatens internbank, () ochPremiepensionsmyndigheten (PPM). Målet förRiksgäldskontorets verksamhet inom detta område äratt bidra till en effektiv likviditetsstyrning ochfinansförvaltning i staten. har som målför sin verksamhet att stärka konsumentskyddetför allmänhetens insättningar och främjastabiliteten inom det finansiella systemet. Premiepensionsmyndighetensmål är att dess verksamhet ska bedrivas kostnadseffektivtoch till nytta för pensionsspararna.Delområdet Internationella finansiella institutioneromfattar åtaganden gentemot ett antalinternationella kreditinstitut. Dessa institutionersverksamhet har som syfte att stabilisera det finansiella systemet ochatt främja en ekonomisk utveckling ilåntagarländerna. Institutionerna bidrar också medråd och analys på olika beslutsnivåer.Delområdet Tillsyn av spelmarknader omfattarLotteriinspektionens verksamhet. Målet är att ienlighet med lotterilagen och lotteriförordningenverka för en sund spelmarknad där det är viktigt att socialaskyddshänsyn, konsumentintresset och risken förbedrägerier beaktas när nya spelformer utvecklasoch tillstånd utfärdas. Resultat ochanalys Enligt regeringenssammanfattande bedömning har verksamheten inompolitikområdet i allt väsentligt uppfyllt uppställda mål och krav.Vissa brister finns dock. Så t.ex. anser regeringenatt roll behöver stärkas ochregeringen har också för avsikt att ställa nya krav påinspektionen . Det finns också delverksamhetervars måluppfyllelse är svår att bedöma,t.ex. garantiverksamhet.Vidare finns enstaka delverksamheter som regeringen räknarmed kommer att uppfylla målen först . I de fallkundattityder har undersökts har resultaten varittillfredsställande. Revisionensiakttagelser RRV har inte haftnågra synpunkter på årsredovisningarna för de myndighetersom ingår i politikområdet utan bedömer att de i alltväsentligt är rättvisande förFinansinspektionen, ,, , Riksgäldskontoretoch Lotteriinspektionen.De revisionsorgan som granskar Nordiska investeringsbanken(NIB), Europeiska (),utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB) har bedömt attdessa institutioners årsredovisningar är rättvisande.För del avser granskningen räkenskapsåret2000/01. EA-värdering ingick 2001 i den grupppå totalt 21 myndigheter i statsförvaltningen somuppfyllde samtliga kriterier som används vid denekonomiadministrativa värderingen (EA-värderingen). Betygetfullt tillfredsställande fickFinansinspektionen, ,och Lotteriinspektionen. Bokföringsnämndenär undantagen från EA-värderingen på grund av litenomsättning. är centralförvaltningsmyndighet för tillsyn avfinansiella institut. Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 2:1Finansinspektionen förs upp med 163,7 miljonerkronor . Jämfört med de anslag som Finansinspektionentilldelats ger det ett resurstillskott på 21,3miljoner kronor, varav utgörpris- och löneomräkning och ären engångsvis förstärkning.Finansinspektionens verksamhet finansieras med anslag, och baserat pådess storlek tar inspektionen ut enobligatorisk tillsynsavgift samt ansökningsavgifterför prövning av olika typer av ärenden. Inspektionen tarockså ut en avgift för marknadsövervakning. Inkomsterna frånavgifterna redovisas på inkomsttitel och beräknasnästa år uppgå till 165,7 miljoner kronor.Därutöver uppbär vissaadministrativa avgifter från som inte har samband medtillsynsverksamheten och som inspektionen själv får disponera. Förnästa år beräknas dessa inkomster uppgå till 6,1miljoner kronor. Motionerna liberalerna föreslår i motion Fi269 attFinansinspektionen ska tillförasytterligare (yrkande 4). Motionärernaerinrar om att () harutvärderat och påpekat atttilldelade resurser är otillräckliga för attinspektionen ska klara de krav som ställs. kommeratt innebära fortsatt förnyelse och förändring påfinansmarknaden. ska t.ex. EU ha uppnåtten gemensam marknad för finansiella tjänster, påpekarmotionärerna vidare. Motionärerna föreslår att ska göraett tillkännagivande om behovet av en stärktFinansinspektion (yrkande 1). Även i motion Fi232föreslår att ska tillförasytterligare (yrkande 9, i denna del). ()administrerar det statligainsättningsgarantisystemet samt det statliga investerarskyddet. PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:2 försupp med för 2003.De institut som omfattas avinsättningsgarantisystemet och investerarskyddetska också svara för deras finansiering. Avgiftsinkomsternaredovisas mot inkomsttitel, och ett belopp motsvarande anslagettill IGN avräknas från dessa inkomster. För 2003beräknas inkomsterna uppgå till 401 miljonerkronor. Överskottet placeras på räntebärande konto iRiksgäldskontoret.Riksgäldskontorets förvaltningskostnaderPropositionen Regeringenföreslår att ramanslaget 2:3 Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader förs upp med 250,0 miljoner kronorför 2003. På anslaget fanns ett anslagssparande somvid ingången av uppgick till 73,4 miljonerkronor. Att anslagssparandet var så omfattande sammanhänger med attnya IT-system inte kunnat införas som planerat samtatt kostnaderna för statens betalningssystem blivitlägre än väntat. Av anslagssparandet är 37miljoner kronor ställda under regeringens beslutanderätt. Som har berörts aktualiserar regeringen idetta sammanhang också en annan fråga avbetydelse för medelstilldelning.Riksgäldskontoret fungerar som statens internbank och svarar i denegenskapen för dels in- och utlåningen tillstatliga myndigheter, dels statensbetalningssystem. In- och utlåningen finansieras med avgiftermedan kostnaderna för hanteringen av statensbetalningssystem täcks med anslag. Regeringen anseratt övervägande skäl talar för att även in- och utlåningenfinansieras med anslag, vilket skulle öka belastningen påanslaget : Förvaltningskostnadermed . De ökade utgifternaförutsätts emellertid i budgetpropositionen kunnafinansieras inom ramen för anslaget.Enligt regeringen bör ha möjlighet att ta ut avgifterför internbanksverksamheten. Avgifterna skaenligt förslaget tillföras statsbudgeten påinkomsttitel Avgifter vid statens internbank iRiksgäldskontoret. Motionerna föreslår i motion Fi266att anslaget ska minskas med ,motsvarande det anslagssparande som är ställt underregeringens beslutanderätt (yrkande 3).Centerpartiet framför i motion Fi259 samma förslag och minskaralltså anslaget med . BokföringsnämndenPropositionen Regeringen föreslåratt ramanslaget 2:4 förs upp med 7,7miljoner kronor . Nivån är förutom en mindrepris- och löneomräkning samt avdrag för detgenerella besparingskravet densamma som iår. Avgift för Stadshypotekskassansgrundfond Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 2:5Avgift för Stadshypotekskassans grundfond förs uppmed . sålderegeringen statens innehav av aktier i till . Efter försäljningen har KonungariketSveriges Stadshypotekskassa haft i uppgiftatt förvalta en återstående obligationsskuld.När skulden är reglerad ska kassan likvideras. För atttrygga utestående lån finns en grundfond i form av enstatlig garantiförbindelse. Staten har åtagit sig attsvara för avgiften för denna garantiförbindelse,och för att synliggöra denna subvention har avgiftenförts upp som ett anslag. Avgiften motsvarar av grundfondensstorlek. Den kvarstående upplåningen genomStadshypotekskassan har minskat i snabbare taktän beräknat, vilket slagit igenom på grundfondens och därmedockså avgiftens storlek som båda minskat snabbt. Till följdhärav har ett anslagssparande byggts upp under fleraår, och detta anslagssparandet har bl.a. kunnatanvändas för att finansiera efterföljande års avgifter förgrundfonden.Insatser i internationella finansieringsinstitutionerPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:6 Insatseri internationella finansieringsinstitutioner försupp med . På anslagetfanns vid ingången av 2002 ett anslagssparande på 6,4 miljonerkronor. ska enligttidigare beslut medverka i en höjning av grundkapitaleti Europeiska () och teckna andelar motsvarande228 miljoner euro. Av detta belopp ska sammanlagt22,betalas in i åtta lika stora poster fördeladepå lika . Varje sådan årlig post uppgårsåledes till , eller ca 60 miljoner kronor.Från anslaget finansieras dessutom medlemsavgift iEuroparådets utvecklingsbank (CEB). Anslaget kannumera också belastas om garantier tillinternationella finansieringsinstitut behöver infrias.Avsättning för garantiverksamhetSedan 1998 styrs den statliga garantigivningen av nyaprinciper. Omläggningen genomfördes för attkostnaderna för statens garantigivning skulle bli synligaoch för att verksamheten långsiktigt skulle bli finansielltsjälvbärande. I det nya garantisystemet förutsättsavgifterna täcka såväl den förväntade risken förett infriande av en garanti som de administrativa kostnaderna. Tasinte full avgift ut betraktas mellanskillnaden som ensubvention, vilken ska belasta ett anslag påbudgeten. Sådana anslagsmedel ska liksom influtnagarantiavgifter föras till en garantireserv i , ochdär användas för att täcka infriandet avgarantier. Kvarstående garantier somutfärdats enligt äldre regler s.k. äldregarantier har invärderats i det nya garantisystemet ochavgiftsbelagts enligt de nya principerna. I två fallmed anknytning till utgiftsområdet har regeringenansett att full avgift inte ska tas ut efter invärderingen,nämligen för garantier till och Hus iSankt eller A/O Dom Shvetsii.Riksdagen har ställt sig bakom denna bedömning.Subventionsinslaget för dessa båda garantier uppgårenligt budgetpropositionen till 500respektive och belastarramanslaget Avsättning för garantiverksamhet.Propositionen Regeringen föreslår attramanslaget 2:7 Avsättning för garantiverksamhet försupp med . Av statsfinansiella skälföreslår regeringen i propositionen att avsättningenmed för subventionsinslageti garantin till senareläggs med till2004. beräknar regeringen anslaget till 501,4 miljonerkronor.PremiepensionsmyndighetenPropositionenPremiepensionsmyndigheten () hör till politikområdet, men dessverksamhet är inte anslagsfinansierad. Utgifternaför PPM:s administration täcks dels med avgifterfrån pensionsspararna, dels med lån i förrörelsekapitalbehov och för investeringar ianläggningstillgångar. Avgiften får högst uppgå till0,av de sammanlagda tillgodohavandena påpensionsspararnas konton. Avgiftsintäkterna beräknas uppgå till 307miljoner kronor 2003.Anslag som inte ingår i något politikområdeFörutom de båda politikområden som ingår iutgiftsområde 2 finns på utgiftsområdet tre anslagsom inte inordnats i något politikområde eftersomregeringen inte förfogar över dem. Det gäller de på förslagav riksdagsstyrelsen uppförda anslagen tillRiksrevisionen, revisorer ochavvecklingskostnader för revisorer.Riksrevisionen är en ny självständig revisionsmyndighet underriksdagen som påbörjar sin verksamhet den 1 juli2003. Den ersätter då revisorer ochRiksrevisionsverket (RRV).Riksrevisionen Ibudgetpropositionen redovisas inget mål för den nyaRiksrevisionens verksamhet.PropositionenRiksdagsstyrelsen erinrar om att den förestående omläggningen av denstatliga revisionen är en konstitutionellförändring och att man nu inte prövatRiksrevisionens långsiktiga dimensionering. Om finner detmotiverat att öka resurserna för Riksrevisionenför att ytterligare stärka kontrollmaktenfinns det naturligtvis möjlighet att vid kommandebudgetberedningar anslå mer medel. En sådan resursförstärkningmåste dock ställas mot andra angelägna resursbehov istaten, påpekar riksdagsstyrelsen.Riksrevisionens resursbehov är alltså beräknade utifrån dagenskostnader för verksamheten vid RRV och Riksdagensrevisorer, kostnader som därefter har justerats medhänsyn till ändrade arbetsuppgifter och ambitionshöjningar.Engångsvisa kostnader i samband med starten av myndigheten ingårdäremot inte i beräkningen. De finansieras med andramedel. Riksdagsstyrelsen föreslår att ettnytt ramanslag benämnt 90:1 förs upppå statsbudgeten och att anvisas på det förandra . beräknar riksdagsstyrelsenanslaget till . revisorerRiksdagens revisorer har till uppgift att på riksdagensvägnar granska statlig verksamhet. Myndighetenkommer att avvecklas när påbörjarsin verksamhet den 1 juli 2003.Propositionen Riksdagsstyrelsenföreslår att ramanslaget 90:2 revisorer förs uppmed för . Avvecklingskostnader för revisorer föreslår att ramanslaget 90:3 Riksdagensrevisorer: förs upp med 1,0miljon kronor för 2003.Finansutskottets samlade ställningstagande till anslagen inomutgiftsområde 2 Utgiftsområde2 Samhällsekonomi och finansförvaltning omfattar utgifter förett antal centrala myndigheter, kostnader för vissagarantiåtaganden samt kapitaltillskott till ettinternationellt kreditinstitut. Dessutom ingårutgifterna för statliga tjänstepensioner.Av utgiftsområdets 25 anslag fördelar sig 22 på två politikområden.Tre anslag anslagen tillRiksrevisionen, revisorer ochavvecklingskostnader för revisorer har inte inordnats inågot politikområde. Dei budgetpropositionen föreslagna anslagen summerar sig till 9 078,1miljoner kronor, dvs. samma nivå som iförsta steget av budgetprocessen lagt fast som ramför utgiftsområdet (bet. 2002/03:FiU1).Förslag till alternativa anslagsnivåer har framförts avModerata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochCenterpartiet. Samtliga dessa alternativ ryms inom denfastställda utgiftsramen och innebär att desamlade utgifterna på utgiftsområdet begränsas medalltifrån 12 till 143 miljoner kronor.Utskottet har på de närmast föregående sidorna redovisat hurregeringen önskar fördela anslagen på utgiftsområdetoch vilka av oppositionspartiernas förslag som hareffekt på denna fördelning. I motionerna föreslås alternativanivåer för sammanlagt 11 av utgiftsområdets 25 anslag. Utskottetövergår nu till att redovisa sin samlade syn påanslagsfördelningen. Prövningen inriktas i förstahand på de förslag där skilda meningar framkommit.Kristdemokraterna och föreslår att Statskontoretsanslag ska minskas med 17,0respektive , dvs. med ungefären femtedel. motiverar inte sitt förslag närmare.Kristdemokraterna anser att den del av Statskontoretsverksamhet som är inriktad på att effektiviserastatsförvaltningen ska koncentreras till den nyarevisionsmyndigheten under , , medan andradelar ska föras till bl.a. Kammarkollegiet ochStatistiska centralbyrån som i Kristdemokraternasbudgetalternativ redan fått sina anslag nedskurna med 7respektive 35 miljoner kronor.Utskottet vill med anledning av detta erinra om att Statskontoretliksom fungerar somregeringens stabsmyndigheter. Statskontoretsvarar i den egenskapen främst för utrednings- ochutvärderingsverksamhet, ett arbete som bedrivs på uppdrag avregeringen och andra statliga myndigheter.Den blivande Riksrevisionenseffektivitetsinriktade granskning har ett annat syfte och en heltannan inriktning. får dessutom inteheller ta emot uppdrag vare sig från regering ellerriksdag. Utskottet har svårt att se att den lösning sommotionärerna förespråkar har några förutsättningar att kunna bidratill att effektiviteten i statsförvaltningen främjas.Utskottet finner ingen anledning att frångåregeringens förslag till medelsberäkning för Statskontoret.Moderata samlingspartiet, liberalerna,och föreslår attStatistiska centralbyråns anslag skaminskas med 50, 2, 35 respektive . Moderatasamlingspartiet är rent generellt kritiskt tillatt skattemedel i så stor utsträckning används föratt finansiera en ökad statistikproduktion och vill därförbegränsa SCB:s uppgifter samt öka avgiftsfinansieringen.Kristdemokraterna föreslår att 1993/94 årsstatistikreform fullföljs och att ansvaret förstatistikproduktionen i ökad utsträckning förs över påstatistikansvariga myndigheter. Centerpartietföreslår utan närmare motivering att SCB:s anslagbegränsas med . vill få till stånd enbättre samordning mellan myndigheterna påutgiftsområdet och föreslår att en översyn ska görasför att nå en ökad kostnadseffektivitet och bättre service. Iavvaktan på denna översyn vill partiet minska SCB:s anslagmed 2 miljoner kronor.Enligt utskottets mening fullgör SCB en viktig uppgift genom att påett opartiskt sätt redovisa tillförlitligstatistik som är ett nödvändigt underlag förstatens, kommunernas och näringslivets planering. Utskottetanser att det i propositionen föreslagna medelstillskottet tillSCB är väl avvägt mot bakgrund av de krav somställs på SCB. Utskottet finner därför inte anledningatt ompröva regeringens förslag att skaanvisas till SCB för 2003.Moderata samlingspartiet och liberalerna vill integenomföra någon registerbaserad folk- ochbostadsundersökning och motsätter sig därförregeringens förslag att ska anvisas till Folk-och bostadsstatistik. Även anseratt några medel inte ska anvisas för detta ändamål2003. Utskottet vill med anledningav detta framhålla följande. SCB,() och fick i uppdrag attta fram alternativa förslag till lösningar på hurfolkbokföringen och ett lägenhetsregister kanläggas upp.