bet · GP01AU6 · 2002-04-09 00:00:00 — Många förespråkar enarbetstidsförkortning som ett sätt att kunna dela påde arbeten som finns. De tror nämligen att det integår att skapa ytterligare arbetstillfällen.Språkrören för dessa idéer reser krav påatt staten bör stifta lagar som talar om hur mycketvi skall arbeta, och det skall alltså vara mindre äni dag.Att med lagstiftning tvinga alla anställda ochförhandlande parter till en generell förkortning avarbetstiden är dock enligt uppfattningingen framkomlig väg. är inte främmandeför att det stiftas en ny arbetstidslag, men den böruppmuntra till flexibilitet och komma bort från enlagstadgad normalarbetstid. Lagen skall i ställetutgå från att arbetstiden bestäms genom enöverenskommelse mellan den enskilde arbetstagarenoch arbetsgivaren. Bara då kan båda parternas behovoch önskemål om arbetstid tillgodoses. Det ärindividen själv som tillsammans med sin arbetsgivareskall komma fram till hur mycket man vill arbeta,när det skall ske och var.Med hänsyn till det anförda anser jag attriksdagen med anledning av motionerna A229 yrkande10 (fp), A389 yrkande 26 (fp), Sf395 yrkande 1(fp)och So637 yrkande 15 (fp) samt med avslag påmotionerna A203 (fp), A204 yrkande 4 (kd), A211yrkande 12 (kd), A220 yrkandena 3, 6 och 7 (mp),A230 (s), A246 yrkande 4 (kd), A255 (s), A288 (s),A316 yrkande 18 (v), A367 yrkande 20 (kd), A392yrkande 3 (mp), Sf392 yrkande 15 (kd), Sf393 yrkande8 (mp), So498 yrkande 12 (v) och N261 yrkande 3 (m)bör tillkännage för regeringen som sin mening vadjag har anfört om flexibel arbetstid ocharbetstidslagen.34. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester, m.m. (punkt 26) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 34. bifaller därmed motionerna2001/02:A220 yrkandena 3, 6 och 7, 2001/02:A392yrkande 3 samt 2001/02:Sf393 yrkande 8 samt avslårmotionerna 2001/02:A203, 2001/02:A204 yrkande 4,2001/02:A211 yrkande 12, 2001/02:A229 yrkande 10,2001/02:A230, 2001/02:A246 yrkande 4, 2001/02:A255,2001/02:A288, 2001/02:A316 yrkande 18, 2001/02:A367yrkande 20, 2001/02:A389 yrkande 26, 2001/02:Sf392yrkande 15, 2001/02:Sf395 yrkande 1, 2001/02:So498yrkande 12, 2001/02:So637 yrkande 15 och2001/02:N261 yrkande 3.StällningstagandeDet är svårt att få företagen att förändraarbetsmiljöförhållandena frivilligt. Det är i detsammanhanget som en lagstiftad arbetstidsförkortningär motiverad. Arbetstidsförkortningen är också envälfärdsreform, motiverad av jämställdhetsskäl, förmänniskors hälsa och livskvalitet. Det handlar omatt sänka normalarbetstiden. En sänkt arbetstid till30 eller skulle kraftigt ökamänniskors möjligheter att orka arbeta. Det ärviktigt att genomföra en arbetstidsförkortning avflera anledningar:· För att människor skall orka utnyttja sin fritidnär de är lediga.·- För att människor skall orka arbeta fram tillpensionering.-· För att människor skall få mer tid för socialtliv och engagera sig i samhället utanförfamiljen.·- För att minska arbetslösheten och den stress somde arbetslösa utsätts för.-- För jämställdheten. Det skulle ge männen störremöjligheter att ta ökat ansvar för hemmet ochfamiljen.-- För att minska stressen, antalet arbetsskador ochsjukskrivningar.-Vi i föreslår inte någon tvingandelagstiftning, utan vill använda dagens dispositivalagstiftning där normalarbetstiden sänks från 40timmar i en första etapp ochsedermera . En generell lagstiftadarbetstidsförkortning är rättvis. Den sänkerheltidsnormen för hela arbetsmarknaden och inteendast för vissa privilegierade grupper.Övertidsuttaget skall också begränsas från dagens200 timmar/år /år.Arbetstidsförkortningen bör genomföras i samspelmellan staten och parterna på arbetsmarknaden, i ettövergripande kontrakt mellan dessa parter, som gerramarna för arbetstiden. Att ändra dagensnormalarbetstid centralt, istället för att överlåtaden eventuella sänkningen till andra intressenter,är viktigt eftersom allt färre arbetsplatseromfattas av kollektivavtal. iSverige ökar, och med det också antaletarbetsplatser som saknar kollektivavtal.Detaljerna kan fastställas i avtal såsomarbetstidens förläggning, lönen etc. Det behövsalltså en kombination av ramlagstiftning och avtalenligt vår uppfattning.Jag vill också betona att löntagarinflytandet överarbetstidens förläggning bör öka. Samtliga på enarbetsplats bör få möjlighet att påverkaarbetstidens förläggning liksomarbetsmiljön och arbetets utförande.Med hänsyn till det anförda anser jag attriksdagen med anledning av motionerna A220 yrkandena3, 6 och 7 (mp), A392 yrkande 3 (mp) och Sf393yrkande 8 (mp) och med avslag på motionerna A203(fp), A204 yrkande 4 (kd), A211 yrkande 12 (kd),A229 yrkande 10 (fp), A230 (s), A246 yrkande 4 (kd),A255 (s), A288 (s), A316 yrkande 18 (v), A367yrkande 20 (kd), A389 yrkande 26 (fp), Sf392 yrkande15 (kd), Sf395 yrkande 1 (fp), So498 yrkande 12 (v),So637 yrkande 15 (fp) och N261 yrkande 3 (m) börtillkännage för regeringen som sin mening vad jagovan anfört.35. Avskaffande av gällande arbetstidsreglering(punkt 28) (m)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 35. bifaller därmed motionerna2001/02:A228 yrkande 5, 2001/02:A248 yrkandena 13och 2001/02:A318 yrkandena 15 samt avslår motion2001/02:N322.StällningstagandeSedan en tid förs en intensiv debatt i omatt sänka arbetstiden . Visserligenfinns det en lagstadgad norm om 40-timmarsvecka, menom man ser till hur vi faktiskt är påjobbet och räknar bort all ledighet för sjukdom,semester, föräldraledighet, studieledighet m.m. såär den genomsnittliga arbetstiden inte mer än ca 30timmar. Vid en jämförelse med andra jämförbaraländer visar det sig att , efter , kortaste arbetstiden av alla. Trots att 30-timmarsveckan således i praktiken redan är införd iSverige pågår det en debatt om att lagstifta omkortare arbetstid. Vi avvisar bestämt en sådanlagändring.Vi förordar en annan politik som syftar till attflytta makten över arbetstiden från politikerna tillde enskilda arbetstagarna och deras arbetsgivare.Forskningen och den mångfald avattitydundersökningar som gjorts visar entydigt attdet inte finns något arbetstidsmått som passar alla.Människor är olika och prioriterar olika. En ochsamma individ har olika önskemål och behov underolika skeden i livet. Den bästa möjligheten att fåmänniskor nöjdare med sina arbetstider är därför attöka flexibiliteten och ge utrymme för individuellalösningar. Genom att ta bort förveckoarbetstid och låta enskilda arbetstagareförhandla själva om sin arbetstid, tillgodoser viönskemålen hos dem som vill jobba mer, mindre ellerannorlunda än . Med sådana lösningar kan ocksåolika verksamheters behov av t.ex. säsongsanpassadeller kundanpassad arbetstid tillgodoses på ettbättre sätt. Att genom politiska beslut och centralaavtal styra vardagen för den enskilda människan ochfamiljen är omöjligt när behoven ser så olika ut. Istället bör politiken utformas så att enskildamänniskor och familjer själva kan utforma sinvardag.Vi vill öka individens makt över den egnaarbetstiden på två sätt. För det första anser vi attdet är dags att upphäva arbetstidslagen. Arbetstidenliksom andra anställningsförhållanden skall istället regleras genom individuella avtal mellanarbetsgivaren och den anställde. Härigenom skapasmer flexibla arbetstidslösningar. Det skaparförutsättningar för det moderna arbetslivet som ärbättre anpassade både till de enskildaarbetstagarnas olika önskemål och behov och tillverksamheternas olika krav. Gärna kortare arbetstid,men det skall vara den enskildes val efteröverenskommelse med arbetsgivaren. De grundlägganderegler som behövs rörande arbetstid för skydd avmänniskors hälsa, liksom de rättigheter som följerav EU:s arbetstidsdirektiv, bör i stället ingå iarbetsmiljölagen och vara indispositiva.För det andra föreslår vi kraftigt sänkt skatt påarbete. Om individen får sänkt skatt ges han ellerhon möjlighet att själv välja hur lång arbetstidenskall vara. Den som exempelvis vill arbeta deltidfår råd till detta.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motionerna A228 yrkande 5 (m), A248yrkandena 13 (m), A318 yrkandena 15 (m) och medavslag på motion N322 (m) bör tillkännage förregeringen som sin mening vad vi har anfört omarbetstidslagen.36. tjänstledighet (punkt 29) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 36. bifaller därmed motion2001/02:Sf392 yrkande 14.StällningstagandeEn förutsättning för att både kvinnor och män skallha möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll ochsamtidigt kunna fungera i den viktiga föräldrarollenär att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv,alltså stora möjligheter för kvinnor och män attförena föräldraskap och arbetsliv på ett bra sätt.Att vara förälder, att vårda och fostra barn, börbetraktas som en kompetenshöjning och en viktigsamhällsuppgift. Mycket tyder på att en ökadförvärvsfrekvens och ett högre tempo i arbetslivetförsvårar kombinationen med föräldraskap. Det kan fåallvarliga konsekvenser om det inteskapas möjligheter för barn att födas och för vuxnaatt vara föräldrar. Det beslut som fattadeförra året om en ny förmånsnivå iföräldraförsäkringen tillgodoser på ett bättre sättarbetstagarens möjlighet att välja på vilket sätthan eller hon skall kombinera arbetsliv ochföräldraskap. Vi anser dock att denna flexibilitetbör finnas kvar även när föräldraförsäkringenupphört. En lösning för att underlätta förföräldrarna att i mycket större utsträckning väljahur man vill disponera sin tid med barnen även efterdet första året vore att införa ettbarnomsorgskonto. Vi anser också att det bör införasen rätt i lag till tjänstledighet (hel ellerdeltid) för nyblivna föräldrar. Föräldrarna skall hamöjlighet att dela upp ledigheten mellan sig om bådaarbetar eller studerar. Den som varit tjänstledigskall ha rätt att återvända till sitt arbete.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motion Sf392 yrkande 14 (kd) börtillkännage för regeringen som sin mening vad vi haranfört om rätt till tre års tjänstledighet i sambandmed föräldraskap.37. Arbetsgivares ekonomiska stöd tillföräldralediga (punkt 31) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 37. bifaller därmed motion2001/02:A212 yrkande 12.StällningstagandeMöjligheterna att kombinera barn och förvärvsarbetemåste förbättras. En reformering av den svenskafamiljepolitiken borde göras, i syfte att skapavalfrihet vad gäller barnomsorg ochföräldraledighet.I föräldraförsäkringen finns fällor som ärorättfärdiga och som låser fast kvinnor och män irespektive könsroll. I större företag blir det alltvanligare att man ser det som en positiv erfarenhetatt män har varit föräldralediga. För att underlättadetta har dessa företag tecknat egnatilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen föratt garantera att deras anställda får möjlighet högre ersättning när de är föräldralediga. Dettamåste ses som positivt och uppmuntras. Tyvärr hardet förekommit motstånd från en del fackligaorganisationer mot denna lösning, vilket harförhindrat att sådana tilläggsförsäkringar tecknas.Jag anser att det bör finnas lagstiftning somomöjliggör för fackliga organisationer att förhindradenna typ av tilläggsförsäkring.Med hänsyn till det anförda anser jag attriksdagen med anledning av motion A212 yrkande 12(c) bör tillkännage för regeringen som sin meningvad jag har anfört om att lagstifta bort möjlighetenför facken att inskränka företagens möjlighet attteckna tilläggsförsäkringar tillföräldraförsäkringen.38. Ledighet för närståendevård (punkt 32) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 38. bifaller därmed motion2001/02:So609 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att det skall finnas en utökad rätt tilltjänstledighet på hel- eller deltid för vård avanhöriga. Det bör införas en möjlighet för anhörigaatt utöver nuvarande vara tjänstledigaför vård av anhörig. Tjänstledigheten bör endast gesunder kortare perioder, exempelvis itaget, eftersom man inte i förväg kan veta hur stortvårdbehovet kommer att vara. borde man kunnadiskutera möjligheten att minska sin arbetstid föratt vårda anhöriga.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motion So609 yrkande 6 (kd) börtillkännage för regeringen som sin mening vad vi haranfört om ledighet för närståendevård.39. Ledighet för frivilligt försvarsarbete(punkt 33) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 39. bifaller därmed motion2001/02:A272 och avslår motion 2001/02:Fö229.StällningstagandeDe frivilliga försvarsorganisationerna, inte minstbland kvinnorna, är av utomordentligt stor betydelseför vårt försvar och deras betydelse lär inte blimindre efter omorganisationen av totalförsvaret.Möjligheten att få ledigt vid frivilligförsvarsverksamhet, t.ex. vid grund-, repetitions-och kompletteringsutbildningar borde vara densammaför värnpliktig och frivillig personal. Med tanke påbehovet av frivilliga försvarsorganisationer börfrågan om ledighet för utbildning och tjänstgöringinom frivilligförsvaret få en lösning.Med hänvisning till det anförda anser jag attriksdagen med anledning av motion A272 (fp) och medavslag på motion Fö229 (s), i den mån den inte kananses vara tillgodosedd, bör tillkännage förregeringen som sin mening vad jag har anfört om rätttill ledighet för frivilligt försvarsarbete.40. Ledighet för att pröva annat arbete(punkt 34) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 40. bifaller därmed motion2001/02:A216.StällningstagandeI Ds 2001:28 om långsiktig verksamhetsutveckling urett arbetsmiljöperspektiv refereras till enundersökning som visar att av de anställda harett arbete de inte önskar. En annan undersökningvisar att av de fast anställda och avde visstidsanställda upplever anställningennegativt. Att en arbetstagare inte trivs med sittarbete påverkar i de flesta fall inte baraförhållandena på arbetsplatsen, utan får oftaåterverkningar på hela livssituationen. Vantrivselmed arbetet medför också i längden ökad sjukfrånvarooch ökade kostnader för samhällsekonomin.Därför är det mycket viktigt att undvika attenskilda individer blir tvingade att stanna på enarbetsplats där de inte trivs. Om rörligheten blanddessa och andra arbetstagare skall kunna öka krävsatt deras trygghet förbättras. Om fler människor fårmöjligheten att pröva på ett nytt arbete skulle flerhamna på rätt plats. Med ett arbete som man trivsmed ökar självkänslan och viljan att utveckla sig.Ökad trivsel ger ökad produktivitet och förbättradpsykosocial arbetsmiljö. Trygghet i arbetslivet ärproduktivt.Av den orsaken anser vi att anställda skall harätt till tjänstledighet för att kunna pröva ettnytt arbete och en ny arbetsgivare. Med den trygghetsom den gamla anställningen ger skulle fler vågapröva på det nya och okända.En ökad yrkes- och anställningsmässig rörlighet ärsom påpekats ovan inte bara positiv för den enskildeutan även för samhällsekonomin, bl.a. då antaletsjukskrivningar minskar. En rätt till tjänstledighetenligt vårt förslag innebär att det skapasutrymme för en positiv form av rörlighet påarbetsmarknaden, en rörlighet som sker på människorsoch inte marknadens villkor.På samma sätt som det finns möjlighet tillledighet för att starta eget bör det blimöjligt att även pröva ett annat arbete.Vi anser därför att regeringen bör ges i uppdragatt återkomma med förslag om rätt till ledighet föratt pröva ett annat arbete.Med hänvisning till det anförda anser vi attriksdagen med anledning av motion A216 (v) börtillkännage för regeringen som sin mening vad vi haranfört om möjligheterna till ledighet för att prövaannat arbete.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Avslag på propositionen 2001/02:97 (punkt 1)(c)av ().Jag vill framföra följande med anledning av det nubehandlade förslaget till lag om förbud motdiskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning.Centerpartiet anser att det är synnerligen viktigtatt diskriminering motverkas, men lagstiftning påområdet måste utformas så att enskilda företag intefår större problem än nödvändigt med tillämpningen.Centerpartiet har alltsedan förslag lades fram år1999 om tre nya diskrimineringslagar varit kritiskttill att inte försök har gjorts att sammanföradiskrimineringsförbuden i en enda lag.Vi i motsätter oss inte det nuframlagda lagförslaget, men med tanke pårisken för en allt mer svåröverskådlig ochkomplicerad lagstiftning är det positivt atten utredning har i uppdrag att övervägamöjligheten att införa en generelllagstiftning mot diskriminering som omfattaralla eller flertalet diskrimineringsgrunder.Det finns också behov av ett samlatombudsmannaämbete med somhuvudman. Ett sådan samlad lagstiftningskulle innebära en väsentlig förenkling förmedborgarna.Ändringar i fråga om deltidsarbete ochtidsbegränsade anställningar (punkt 6) (mp)av ().Som framhållits i motion A220 Kortarearbetstid har andelen anställda med tillfälligaarbeten ökat från 10,2 till 14,9 %.I dag är tillfälligt anställda. Mångaarbetsgivare ser detta som något positivt den sominte orkar kan lätt bytas ut. Rädslan breder ut sig,den som ställer krav får gå.Nästan alla människor tycker attanställningstrygghet är viktigt. Det gäller även förungdomar när de blir tillfrågade om vad som ärviktigt när de blivit . Nästan alla föredrarfast anställning framför tillfälligaanställningsformer eller att ha eget företag. Trotsdetta tycks myten om att vi skulle föredra enflexibel arbetsmarknad med tillfälliga anställningarsvår att spräcka.Mot bakgrund av detta anser vi i attregeringen borde utreda hur bruket avtillfällighetsanställningar skall kunna minska. Fördem som ändå kommer att vara tidsbegränsat anställdabehövs förändringar för att motverka den stress somutsattheten innebär. Enligt vår uppfattning måste desociala trygghetssystemen ses över så att personermed oklara, tillfälliga anställningsförhållandenomfattas av samma trygghet som fast anställda vidarbetslöshet och sjukdom.Allmänna frågor om arbetsrätten (punkt 7) (v)av () och Carlinge Wisberg (v)Stora förändringar har under de senare decenniernaskett på arbetsmarknaden och i företagsstrukturenbl.a. på grund av internationaliseringen,avregleringar, ny informationsteknik, organisations-och ledningsstrategiförändringar och en allt störresnabbhet i besluten. Ett slags "just in time"-arbetsliv har utvecklats. Detta har tillsammans medbristen på inflytande resulterat i förslitning,ohälsa och otrygghet.Arbetsrättens uppgift är att garantera inflytandeoch trygghet för de anställda. Detta har successivtunderminerats. När företagen snabbt kan flytta ochnär globala företagsköp omstrukturerar helabranscher förlorar såväl individen och facket somden politiska demokratin inflytande. Trots allt talom personalen som den avgörande resursen ochhumankapitalets strategiska betydelse har ipraktiken idén om delaktighet och företagsdemokratiförsvagats.Om detta har vi i motionerat,vilket har resulterat i olika utredningar ocharbetsgrupper om yttrande- och meddelarfrihet,integritet, bemanningsföretag, anställningskontrakt,heltidsrättigheter, uppsägningsrätter vid storaföretagsflyttar, omställningsförsäkring m.m., frågorsom behandlas i olika reservationer. Mångautredningar och analyser har dock försenats, ochnågra har lagt fram otillräckliga förslag. Vi saknarett samlat grepp med ett helhetsperspektiv som medsamhällsmakten i fokus föreslår reformer somåterställer och utvidgar de demokratiska anspråkenpå arbetsplatsen. Det skulle inte minst handla omförstärkta rättigheter och inflytande över deföretagsbeslut som har väsentlig betydelse förverksamhet och de anställdas situation. iljuset av det utveckling blevmedbestämmandelagens paragraf 32 en papperstiger.Vi i menar att Näringsdepartementetinte med konsekvens och styrka har drivit dessaavgörande frågor. Tvärtom har man varit valhänt ochsen med att komma igång med det nödvändiga arbetet.Vi har inte kunnat uppfatta en förståelse förbehovet av förändringar av arbetsrätten. Bristen påsamlat ideologiskt perspektiv och på ettföretagsdemokratiskt reforminitiativ har varitpåtaglig. anser att det är enstrategisk uppgift för nästa mandatperiod attåterkomma med en genomgripande demokratireform inomdetta område som förstärker de anställdas trygghetoch inflytande i ett i grunden förändrat arbetsliv.I sak handlar det om förstärkt självbestämmande, enstarkare ställning för kollektivavtalet,tolkningsföreträde och vetorätt för de anställda ochde fackliga organisationerna. Det är med en sådandelaktighet och förstärkt demokrati som en modernmarknadsekonomi kan bli stark och konkurrenskraftigframöver.Försäkringsskydd (punkt 25) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Vänsterpartiet är oroligt för det nyapensionssystemets effekter. Stora grupper löntagaremed dåliga anställningsvillkor riskerar att få enlåg pension. Det missgynnar lågavlönade kvinnor medtunga och slitsamma arbeten som skulle behöva enbättre pension. Verkligheten är att många inte orkararbeta fram till 65 år.Vi konstaterar att beslut förra vårenleder till att det kommer att finnas ett antal olikaåldersgränser på arbetsmarknadsområdet och inomsocialförsäkringssystemet, vilket kan ge godtyckligaoch diskriminerande effekter. Som exempel kan vinämna att en lönebidragsanställd i och för sig fårett anställningsskydd fram till , menförutsättningen för anställningen i form avlönebidrag kommer att vara i högsta grad osäker.Begreppet arbetsmarknadspolitiskt motiveratföranleder motsvarande osäkerhet. Detta kommer ipraktiken att gå ut över personer med svag ställningpå arbetsmarknaden och med otillräcklig pension idet nya pensionssystemet.Tilläggsdirektiv till arbetstidsutredningen(punkt 27) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Vi anser att antagande om ensysselsättningsgrad på är för negativt.Det är, anser vi, möjligt att öka graden avsysselsättning ytterligare. Detta kan bl.a.åstadkommas genom att sänka förnormalarbetstiden . Dessutom finns detanledning att se över beräkningsgrunderna förproduktiviteten i offentlig verksamhet. Sannoliktunderskattas också effektiviteten i offentligaverksamheter i dagens nationalräkenskaper. En merkorrekt bedömning av produktiviteten återspeglas ien mer rättvisande uppskattning av relativpriset påoffentliga tjänster under kommande decennier.Nyckeln till offentlig välfärd och sänktarbetstidsnorm är att öppna arbetsmarknaden för dengrupp i arbetsför ålder som efter 1990-talets krishar hamnat utanför arbetskraften.Mot denna bakgrund anser vi att det funnits skälatt överväga möjligheten att ta fram nya kalkylerför försörjningsbalansen fram .