bet · GP01SKU17 · 2002-03-05 00:00:00 — Idecember 2001 gav regeringen vidare Preem PetroleumAB och tillåtelse för pilotprojektavseende fortsatt produktion av rapsmetylestert.o.m. Elva ansökningar avslogs. Tillståndetför pilotprojekt för som produceraretanol gäller enligt tidigare beslut t.o.m. 2003.Statens energimyndighet följer på rege-ringens uppdrag upp och utvärderar pågåendepilotprojekt avseende kostnadsutveckling och miljö-aspekter.Biogas är befriat från energi- och koldioxidskatti energiskattelagen med stöd av ett rådsbeslut inomEU (art. 8.4 mineraloljedirektivet) om skatte-befrielse för biologiskt framställd metan och andraavfallsgaser. I annat fall skulle metanet habeskattats som naturgas. I har detta tolkatssom att också biogas som drivmedel kanskattebefrias.I direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin ochdieselbränslen (Auto/oil-direktivet) begränsasinblandning av etanol i bensin till en volymhalt omhögst . Direktivet innebär inte något hinder motfortsatt användning av (etanol ochåterstoden främst bensin); inte heller påverkasmöjligheterna att använda ren etanol i bussar ikollektivtrafik. Skälet är att bränsle med så höginblandning av etanol inte betraktas som bensin.Bestämmelserna i direktivet tillämpas imedlemsstaterna fr.o.m. den 1 januari 2000.Direktivet har genomförts i svensk lagstiftninggenom ändringar i (prop. 1999/2000:9,bet. 1999/2000:SkU11). finns bestämmelserna ilagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening ochmotorbränslen.Kommissionen tog beslut om tvådirektivförslag och ett meddelande för minskadanvändning av fossil energi. Enligt förslagen skallmedlemsländerna ha rätt att skattesubventionerabiobränslen , i vissa fall mer.Målet är att av bensin-och dieselförbrukningen är ersatt med etanol ochandra biobränslen.MotionerI kommittémotion MJ423 yrkande 4av m.fl. (kd) sägs att skatteuttagetpå vägtrafiken skall motsvaras av kostnader. Deförnybara drivmedlen bör, enligt motionen, befriasfrån koldioxidskatt. Politiken måste, sägermotionärerna, inriktas på att genom långsiktiga måldriva på utvecklingen för energieffektiva ochmiljövänliga fordon och nya bränslen. I motionenanförs vidare att fler pilotprojektdispenser föralternativa bränslen bör beviljas, t.ex. förframställning av ekoparaffin (yrkande 6).Motionärerna påtalar slutligen att den uppskjutnaskattefriheten för E85 till 2003 betyder attkonsumenten måste betala för den E85 sombehövs för att ersätta en liter bensin som i dagkostar . Detta kommer, framhålls i motionen,att leda till färre inköp av etanolbilar (yrkande13).I kommittémotion N265 yrkande 5av m.fl. (kd) anförs att regeringenbör ta vara på den möjlighet till alternativabränslen som bl.a. inblandning av etanol i redanbefintliga motorer ger. Möjligheten till inhemskproduktion och skattelättnader för etanol skall intebehöva dra ut , anser motionären.I motion Sk475 av () erinras om attden etanol som finns inblandad i all bensin är5 % och skattefri. Enligt motionären bör skattenfrån miljösynpunkt reduceras även på högreetanolinblandning.I motion MJ287 yrkande 2 av ochGunnel (kd, c) anförs att beskattningen avbiogas bör ses över. Motionärerna framhåller attgasen är ett utmärkt drivmedel för fordon men attbl.a. priset måste bli användarvänligt. En lågbeskattning uppmuntrar inköp av fordon avsedda förbiogasdrift trots att inköpspriset är högre, sägermotionärerna.I motionerna Sk346 av ()och Sk435 av m.fl. (fp, c mp) sägsatt innebörden av begreppet motsvarande bränsle ienergiskattelagen bör klargöras.I flerpartimotionen Sk406 av m.fl.(c, v, fp, mp) anförs att begreppetkoldioxidneutral, i samband med en skattestrategiför alternativa drivmedel (se budgetpropositionenavsnitt 8.6.4), måste få en så vid innebörd att detinte inskränker utvecklingsarbetet mot minskadenettoutsläpp av koldioxid.I motion Sk419 av () sägs attfördelningen mellan de två budgetpotterna reduktionav koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedelrespektive pilotprojekt lämpligen bör varaflexibel så att en del av utrymmet i den förstnämndapotten får användas för att öka den sistnämndapotten.Utskottets ställningstagandeInom det långsiktiga energipolitiska program för ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem somriksdagen godkände (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12) gör staten en kraftfull satsning påforskning och utveckling bl.a. med syfte att sänkaproduktionskostnaderna för alternativa drivmedel.Reformeringen av energiskattesystemet, vilken ären central del i den gröna skatteväxlingen, skallbidra bl.a. till att gynna användningen av alter-nativa bränslen som leder till påvisbaramiljövinster. Bland annat biobränslena får genomskatteväxlingen en stärkt konkurrenskraft genom attbeskattningen av fossila bränslen ökar.Skattesubventioner för att gynna introduktion avalternativa drivmedel på marknaden måste, enligtutskottets mening, dock alltid vägas mot destatsfinansiella effekterna.Riksdagen (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1) harnyligen tagit del av regeringens bedömning ibudgetpropositionen om hur en strategifr.o.m. 2003 för nedsättning av skatten påalternativa drivmedel skall utformas.Huvudkomponenterna i strategin innefattarskattelättnader i form av dels energi- ochkoldioxidskattebefrielse för pilotprojektdispenser ienskilda fall, dels en generellkoldioxidskattebefrielse för koldioxidneutraladrivmedel med stöd av ett beslut enligt artikel 8.4i mineraloljedirektivet.Utskottet anser att den redovisade skattestrateginför alternativa drivmedel i allt väsentligtsammanfaller med de intentioner som redovisas imotion MJ423 om att förnybara drivmedel bör befriasfrån koldioxidskatt och om att driva på utvecklingenav nya bränslen.I fråga om att ta fram miljövänliga fordon görsbetydande satsningar. Regeringen har initierat ettsamverkansprogram med bilindustrin för att främjautvecklingen av mer miljöanpassade fordon. Statenhar för detta ändamål avsatt 500 miljoner kronorunder en sexårsperiod.Att strategin, som påtalas i motion MJ423, kanbörja tillämpas först hänger samman med attrådet måste godkänna en ansökan om 8.4-undantagenligt mineraloljedirektivet och att godkännande fordras enligtstatsstödsreglerna avseende både pilotprojekt ochden generella koldioxidskattebefrielsen. Det hängerockså samman med att regeringen avser att se överden närmare innebörden av vilka produkter som rymsinom begreppet koldioxidneutrala drivmedel samt hurskattebefrielsen för sådana drivmedel bör utformas iskattelagstiftningen.När det gäller frågan om att bevilja flerpilotprojektdispenser, t.ex. för ekoparaffin,erinrar utskottet om att det åligger regeringen attpröva sådana dispensansökningar. Det är emellertidviktigt att understryka att skattenedsättningar barabör komma i fråga för alternativa drivmedel sominnebär miljömässiga vinster. Den bedömningen börinnefatta inte bara bränslet som sådant utan ävenhur bränslet produceras och vad det produceras av.Etanolinblandning i bensin berörs i motionernaN265 och Sk475. Med anledning av den förstnämndamotionen vill utskottet framhålla att regeringen somframgått ovan i flera fall beviljatskattenedsättningar för etanolproduktion inom ramenför pilotprojektdispenser. I den senare motionenföreslås att även en större etanolinblandning än 5volymprocent bör vara tillåten.Enligt budgetpropositionen har regeringenagerat i fråga om etanolinblandning och i de ännupågående förhandlingarna inom Auto/oil-programmetföreslagit att gränsvärdet för inblandning av etanoli bensin skall höjas. I fråga om dispens bedömerregeringen att direktivet inte ger utrymme för ettsådant undantag. När de pågående förhandlingarnaslutförts kommer regeringen att aktualisera fråganunder förutsättning att direktivet ändras.Utskottet anser att det inte behövs någottillkännagivande från i fråga ometanolinblandning i bensin eftersom frågan redan äraktualiserad i Regeringskansliet.Utskottet anser att motion MJ287 om beskattningenav biogas som drivmedel är tillgodosedd i och medatt biogas (metan framställd genom biologiskaprocesser) är skattefri med stöd av en särskildundantagsregel i 2 kap. 11 § energiskattelagen.Regeln har införts med stöd av ett rådsbeslut(artikel 8.4 i mineraloljedirektivet) omskattebefrielse för biologiskt framställd metan ochandra avfallsgaser.Två motioner, Sk435 och Sk346, tar upp frågan omvad som avses med motsvarande bränsle ienergiskattelagen i samband med beskattningen avalternativa drivmedel. Skatt för ett alternativtdrivmedel skall betalas enligt den skattesats somgäller för motsvarande direkt skattepliktigamineraloljeprodukt, dvs. i regel dieselolja ellerbensin beroende på vilket fossilt bränsle som detalternativa bränslet ersätter. Utskottet harförståelse för motionärernas synpunkter att det kanuppstå tillämpningsproblem. Utskottet räknar dockmed att problemen inte är större än attbeskattningsmyndigheten, dvs. ellerandra rättstillämpande myndigheter kan lösa defrågor som uppkommer.När det gäller motion Sk406 om innebörden avbegreppet koldioxidneutral i samband med enskattestrategi för alternativa drivmedel erinrarutskottet om att regeringen aviserat att frågan omvilka produkter som ryms inom begreppetkoldioxidneutrala drivmedel skall utredas. Riksdagenbör inte föregripa denna prövning.I motion Sk419, slutligen, tar man upp frågan omfördelningen av budgetutrymmet mellanskattenedsättningar för pilotprojekt för alternativadrivmedel respektive nedsättningar förkoldioxidneutrala drivmedel. I budgetpropositionenför 2002 har regeringen bedömt intäktsbortfalletfr.o.m. 2003 till respektive0,. hade vid höstensbudgetberedning inget att invända mot regeringensbedömning i det aktuella avseendet, och utskottetanser inte att det finns anledning att ompröva dettaställningstagande. När regeringen har presenteratett förslag till regelverk för skattestrategin föralternativa drivmedel finns det bättre förut-sättningar för att bedöma intäktsbortfallen ochriksdagen får återkomma i det sammanhanget.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtligai avsnittet behandlade motioner i berörda delar.FordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om sänktfordonsskatt m.m.Jfr reservation 15 (kd).Gällande bestämmelser m.m.Fordonsskatt, eller skatt på innehav av fordon,infördes . Motivet bakom införandet varatt fordonsägarna skulle få svara för kostnader iform av vägunderhåll och vägslitage. Fordonregistrerade i beskattas med fordonsskatt.Fordonsskatt är en fast skatt som tas ut med visstbelopp för oavsett i vilkenutsträckning fordonet faktiskt används. Enligtfordonsskattelagen (1988:327) tas fordonsskatt utför motorcyklar, personbilar, bussar, lastbilar,traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap ochsläpvagnar som är eller bör vara registrerade ibilregistret och som inte är avställda.Fordonsskattens storlek varierar bland annat medfordonsslag, skattevikt, drivmedel och fordonetskonstruktion. Tjänstevikten är skattevikt förpersonbil, motorcykel, traktor och motorredskap.Totalvikten är skattevikt för buss, lastbil, tungterrängvagn och släpvagn. Skatten tas ut med ettgrundbelopp och ett tilläggsbelopp för varje helthundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen.Fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades den1 januari 2002.För vägavgiftspliktiga fordon tillämpas sänktfordonsskatt.Uttaget av fordonsskatt på tunga godsfordon fårinte understiga de minimiskattesatser som anges iEuropaparlamentets och rådets direktiv /62/EG omavgifter på tunga godsfordon för användning av vissainfrastrukturer.Som exempel på fordonsskattens storlek kan nämnasatt fordonsskatten för personbil (bensin) medskattevikt över är + för varjehundratal kg över lägsta skattevikt ().Fordonsskatten för motsvarande personbil (diesel) är2 + för varje hundratal kg över lägstaskattevikt.Före gällde en generellbefrielse från fordonsskatt för motorcyklar,personbilar, lastbilar och bussar som var 30 åreller äldre. Bestämmelsen var emellertid inteförenlig med direktivet 1999/62/EG och reglernaändrades såvitt gällde lastbilar (prop. 2000/01:31,bet. 2000/01:SkU11 och bet. 2000/01:SkU13) så att enförutsättning för skattebefrielse numera är attfordonet inte är vägavgiftspliktigt. Samtidigtändrades reglerna för vägavgift, och undantag frånvägavgiftsplikten gäller numera för lastbilar som är30 år eller äldre och som inte används i yrkesmässigtrafik.MotionerI kommittémotion MJ423 yrkande 3av m.fl. (kd) anförs att regeringeni enlighet med bör läggafram förslag om borttagande av vägavgifter ochfordonsskatt för veteranlastbilar som inte går iyrkesmässig trafik.I motion Sk329 av () anförs attseriösa utövare av veteranfordonshobbyn bör genommedlemskap i förening kunna få undantag från deregelverk och skatter som är till för masstrafiken.I motion Fi230 yrkande 2 av ()sägs att dieselbränslet i stort sett är lika dyrtsom bensin och att fordonsskatten därför bör sänkastill samma nivå som gäller för bensinbilar.I motion Sk267 av och () påtalas att fordonsskatten pådieseldrivna bilar är ca fyra gånger så hög som påmotsvarande bensindrivna modeller trots attprisskillnaden mellan bensin och diesel är betydligtmindre . Detta anser motionärerna är feloch bör föranleda ändring.I motion Sk314 av och () erinras om att när vägavgift för tungalastbilar infördes var det tänkt att det sammanlagdaskatteuttaget inte skulle förändras. Enligt motionenhar det i praktiken blivit skattehöjningar eftersomvägavgiften nämligen inte gör det lönsamt att ställaav fordon . Motionärernaföreslår att reglerna för återbetalning av vägavgiftses över.I motion Sk347 av ()föreslås att dieselbilar bör betraktas sommiljöfordon i samband med fordonsskatt ochtjänstebilsregler.I motion Sk448 av () anförs attmed insikten om moderna dieselmotorers förtjänsterfrån miljösynpunkt bör fordonsskatten på dieselbilarharmoniseras eller ligga lägre än skatten förbensindrivna bilar.I motion MJ342 yrkande 2 av ()föreslås att för att öka intresset för enåteranvändning av äldre bussar, lastbilar ochentreprenadmaskiner skulle en ekonomisk stimulanskunna ges till fordonsägare i deras medverkan bättre miljö.I motion Sk405 yrkandena 1 och 2 av Ulla-BrittHagström (kd) sägs att bör omprövasin syn på dieselbilars hälsoeffekter och attSverige inte längre på otydliga grunder kan beskattadieselbilar och dieselbränsle på nuvarandegodtyckliga sätt. Skatten bör sänkas, föreslårmotionären.I motion Sk201 av (), slutligen,reagerar motionären mot följande formulering i ettdebiteringsbeslut: Även om du anser att debite-ringen är felaktig måste du betala in skatten itid. Enligt motionen bör texten förändras.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan redovisat att reglerna omskattebefrielse för veteranlastbilar har justeratsfr.o.m. Sådana fordon ärbefriade från både vägavgift och fordonsskatt underförutsättning att de inte används i yrkesmässigtrafik. I övrigt gäller oförändrade regler omskattefrihet för veteranfordon såvitt avsermotorcyklar, personbilar och bussar. Utskottet kandärmed konstatera att yrkandet i motion MJ423yrkande 3 redan har tillgodosetts.I motionerna Sk329 och MJ342 yrkande 2 begärsskatterabatter för utövare av veteranfordonshobbynrespektive ekonomisk stimulans, t.ex. skatterabatt,för fordonsägare som ägnar sig åt att återanvändaäldre bussar och lastbilar och förbättradieselmotorerna. Utöver den befrielse frånfordonsskatt som gäller för veteranfordonanser utskottet inte att det bör införas särskildaskatterabatter för begränsade kategorierfordonsägare.I motionerna Fi230, Sk267 föreslås en sänkning avfordonskatten för dieselbilar med hänvisning tillatt prisskillnaden mellan dieselbränsle och bensininte är så stor. Utskottet vill angående denna frågaframhålla att i dagens skattesystem är kombinationenav drivmedelsskatt och fordonsskatt olika förbensin- och dieseldrivna bilar. För en dieseldrivenbil är drivmedelsskatten lägre medan fordonsskattenär högre. Utskottet anser att nuvarande skillnad ibeskattning mellan dieselbilar och bensinbilar ärväl avvägd, och utskottet är inte berett atttillmötesgå motionärernas krav om en sänkning avfordonsskatten på dieselbilar. Det bör tilläggas attskillnader i pris på bensin respektive diesel inteenbart styrs av skillnader i drivmedelsskatt mellanbränsleslagen. Prisskillnader kan också bero påskillnader i bensinbolagens vinstmarginaler förrespektive bränsleslag.I motionerna Sk347, Sk448 och Sk405 framhållsdieselbilarnas miljöförtjänster som motiv föryrkanden om sänkt fordonsskatt. Utskottet anser attdet ännu inte finns tillräckliga miljömässiga skälför att skattemässigt gynna dieselbilar iförhållande till bensinbilar. Utskottet stöder sigdärvid på de slutsatser som dras iTrafikbeskattningsutredningens slutbetänkande Bilen,miljön och säkerheten (SOU 1999:62). Utredningensståndpunkt är att det från miljömässigautgångspunkter bör råda konkurrensneutralitet mellandieseldrivna och bensindrivna bilar. Utredningensslutsats är att fordonsskatten på dieseldrivna bilaräven i fortsättningen bör vara högre än på mot-svarande bensindrivna fordon för att kompensera föratt drivmedlet diesel beskattas lindrigare änbensin. Regeringen har initierat en översyn avvägtrafikbeskattningen. (Fi 2001:8) skall bl.a. se över fordonsskatten ochdrivmedelsskatten (dir. 2001:12), och enligt utskot-tets mening finns det anledning att avvaktaresultatet av utredningens arbete.I motion Sk201 berörs utformningen av ettbeskattningsbeslut, och utskottet kan endastkonstatera att utformningen i sak är korrekt. Textenåterspeglar vad som gäller allmänt inombeskattningen nämligen att debiterad skatt måstebetalas även om den skattskyldige anser debiteringenfelaktig och vederbörande eventuellt tänker begäraomprövning eller överklaga. Något uttalande frånriksdagen i frågan behövs knappast.I motion Sk314 påtalas de nackdelar somvägavgiftssystemet inneburit vid avställning avtunga lastbilar. Utskottet anser att problemet tordebero på att vägavgift betalas för iförskott. Vid avställning betalas avgift motsvarandeåterstående hela månader av avgiftsperioden tillbakamed avdrag för en administrationsavgift, vilketinnebär en fördyring för ägaren. Problemet varsärskilt påtagligt för vägavgiftspliktigaveteranlastbilar. Frågan löstes emellertid för dessafordon i samband med beslut att endastveteranlastbilar som används i yrkesmässig trafikskall vara vägavgiftspliktiga (prop. 2000/01:31,bet. 2000/01:SkU11 och bet. 2000/01:SkU13) samtriksdagens beslut om att återbetalning av vägavgiftskall ske från tidpunkten när avgiftspliktenupphörde och inte som tidigare när vägavgiftsbevisetkom in till beskattningsmyndigheten. Frågan är välkänd inom varför något uttalandefrån knappast behövs.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtligai avsnittet behandlade motioner i berörda delar.Differentierad drivmedels- och fordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om regionaltdifferentierade drivmedelsskatter och om attVägtrafikskatteutredningen särskilt skall seöver frågan om differentierad fordonsskattför bussar.Jfr reservation 16 (kd).MotionerI kommittémotion N372 yrkande 7av m.fl. (kd) föreslås attglesbygdsbor kompenseras för merkostnader genom engenerell skattesänkning på diesel med perliter (31,inkl. moms). För att jämställadiesel och bensin inom stödområde A bör skatten påbensin inom detta område, enligt motionärerna,sänkas med (31,inkl. moms).I motionerna Sk293 av och (kd), Sk353 av och () samt Sk216 av och () föreslås att frågan om differentieraddrivmedelsskatt utreds.I motion Sk312 yrkandena 1 och 2 av KennethJohansson (c) anförs att utredaren avvägtrafikbeskattningen särskilt bör överväga hur ettgrönt fordonsskattesystem kan införas genom endifferentiering av fordonsskatten på bussar utifrånmängden avgasutsläpp. Motionären anser vidare attkollektivtrafiken bör användas som ett verktyg iarbetet med att skapa ett grönt transportsystem ochför att uppnå de transportpolitiska målen. Enligtmotionären spelar skattepolitiken därvid ennyckelroll.Utskottets ställningstagandeMotioner om regional differentiering av skatten påfordonsbränslen har behandlats av utskottet vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande2000/01:SkU17. Motionerna har avstyrkts medmotiveringen att ett sådant system som motionärernaefterlyser skulle medföra stora administrativa svå-righeter och problem från kontrollsynpunkt samtsnedvrida konkurrensen och ge upphov tillgränshandel. Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker motionerna N372, Sk293, Sk353 ochSk216 i berörda delar.I vissa glesbygdskommuner tas fordonsskatten förpersonbilar ut endast till den del skattenöverstiger . Frågan om fordonsskatten iglesbygdsområden har varit föremål för övervägandeni (Fi 1996:11).Utredningen föreslog inte någon ändring av nuvarandebestämmelser. Regeringen har som framgått ovan iapril 2001 tillsatt (Fi2001:8) som skall se över vägtrafikbeskattningensutformning (dir. 2001:12).Utskottet bedömer att det stårVägtrafikskatteutredningen fritt att behandla defrågor som tas upp i motion Sk312 och att motionendärmed är tillgodosedd. Motionen avstyrks därmed.Alkohol- och tobaksfrågorAlkoholbeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om sänktarespektive höjda alkoholskattesatser, attSverige i EU skall verka för minimiskattesatspå vin och om införande avalkoholskadeavgift.Jfr reservation 17 (m).Gällande bestämmelser m.m.Sveriges medlemskap i föranledde förändringar ibeskattningen av alkoholhaltiga drycker. Denprogressiva skatteskala som infördes harersatts av en i princip proportionell beskattningefter alkoholhalt.I förhandlingarna om medlemskap i fick Sverigeen treårig övergångsperiod (t.o.m. den 1 januari1998) under vilken en reducerad skattesats skulle fåtillämpas för öl med en alkoholhalt som inteöverstiger 3,5 volymprocent. I syfte att förstärkastimulansen för en övergång till alkoholsvagaredrycker och motverka den ökande gränshandelngenomfördes dock en omläggning till en enhetliglägre skatt på öl redan den 1 januari 1997.Samtidigt höjdes alkoholgränsen för nollbeskattat ölfrån 2,25 volymprocent till den övre gränsen inom EUför tillämpning av reducerade skatter på öl, dvs.2,8 volymprocent. För att uppnå en oförändradkonsumtionsvolym av ren alkohol höjdes också skattenpå sprit (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:FiU1).Skatten på vin och andra jästa drycker än vineller öl, t.ex. cider, sänktes (prop. 2000/01:144, bet. 2000/01:SkU2) med 18,8 %efter krav från . aviseraderegeringen ett tillskott till den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskadorunder 20012003 på ytterligare 100 miljoner kronor.Skattesatsen på öl över 2,8 volymprocent är 1,47kr för varje volymprocent alkohol och liter. Vid enalkoholhalt på är skatten per liter.Skatten på lättvin tas ut i trappsteg och uppgårtill per liter för vin över 8,5 upp till 15volymprocent.Skatten på starksprit är ca 140 kr.Den 1 juli 1998 trädde lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av trans-porter m.m. av alkohol-och tobaksvaror och mineraloljeprodukter i kraft.Den nya lagen har gett tullen utökade befogenheteratt kontrollera yrkes-mässiga vägtransporter avsådana varor. Tullmyndigheterna har också gettsbefogenhet att undersöka om postförsändelser(kommersiella och privata) från andra EU-länderinnehåller alkohol- eller tobaksvaror.Den 1 januari 2001 trädde en ny lag om straff försmuggling i kraft. Som ett led i kampen mot dengrova brottsligheten innehåller lagen en särskildstraffskala för grov olovlig befattning medsmuggelgods. I samband med införandet av den nyasmugglingslagen (2000:1225) skedde en skärpning avstraffbestämmelsen i privatinförsellagen (prop.1999/2000:124, bet.