bet · GP01FIU23 · 2002-04-18 00:00:00 — Föregen del har fullmäktiges majoritet utgåttfrån att den tillämpadevinstdispositionsprincipen skall tillämpasinte bara utan även fortsättningsvis.Fullmäktigemajoriteten anser också attfrågan om en lagreglering av Riksbankensbalansräkning och vinstdispositionen intebör aktualiseras förrän i samband med etteventuellt svenskt inträde ivalutaunionen.Vi delar inte denna bedömning utan anseri likhet med direktionen att Riksbankensgrundkapital bör räknas upp med 10miljarder kronor för att dess avkastningskall säkerställa bankens driftskostnader.En lagreglering av övriga föreslagnaavsättningar bör göras och ligger i alltväsentligt i linje med EG-fördraget. Denkommer därför under alla omständigheteratt bli nödvändig vid ett införande aveuron i . I enlighet meddirektionens förslag bör även enskyddsbestämmelse införas i lagen omSveriges riksbank i vilken föreskrivs attutdelningar till staten inte får göras omde medför att den eftersträvansvärda nivånpå det egna kapitalet inte kanupprätthållas. En sådan föreskrift skulleskapa förutsägbarhet i besluten omvinstdispositionen samt undanröjaeventuella tvivel på bankens förmåga attutföra sina lagreglerade uppgifter. Det ärnödvändigt inte minst mot bakgrund av hurfullmäktiges majoritet agerat.I enlighet med detta föreslår vi attriksdagen skall uppdra åtriksdagsstyrelsen att utreda hur deföreslagna utdelnings- ochfonderingsprinciperna skallregleras i riksbankslagen.4. Finans- och strukturpolitikensansvar för inflationsbekämpningen punkt 8 (m, kd, fp)av (), (),(), (), Per (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner vad som i reservation4 anförs om långsiktiginflationsbekämpning och finans- ochpenningpolitikens ansvar för att ekonominskall uppnå en långsiktigt hög tillväxtutan inflation. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna2001/02:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 1 och2001/02:Fi18 av m.fl. (kd).StällningstagandeI redogörelse framgår attinflationen i den svenska ekonomin stegkraftigt , trots envikande konjunktur. Enligt Riksbankensberäkningar är också det s.k.produktionsgapet i ekonomin nära nogslutet, dvs. den faktiska produktionsnivåni samhället är ungefär densamma som denpraktiskt möjliga produktionsnivån. Dettainnebär att en fortsatt ökad tillväxtriskerar att leda till kapacitetsbristerpå olika håll i ekonomin och ett ännuhögre inflationstryck. I det läget tvingasRiksbanken höja reporäntan i ett stigandekonjunkturläge för att klarainflationsmålet, med lägre tillväxt somföljd.I anslutning till årets förstainflationsrapport höjde ocksåreporäntan , ochräntesättningen på marknaderna visar attmarknadsaktörerna räknar med fortsattaräntehöjningar framöver. Det finns utbredoro för möjligheter ochförmåga att klara av att hålla den svenskainflationsutvecklingen under kontroll.Vi anser att finans- ochstrukturpolitiken, dvs. riksdag ochregering, måste ta ett betydligt störreansvar för att vidta åtgärder som höjertillväxtpotentialen i den svenska ekonominoch ökar förutsättningarna för enlångsiktigt hållbar och hög tillväxt utaninflation. För att öka den uthålligatillväxttakten krävs en rad strukturellareformer för att bl.a. stärka ekonominsutbudssida. Skatterna måste reformeras ochsänkas och bidrags- ochtransfereringssystemen förändras. Vidaremåste lönebildningen reformeras ocharbetsmarknadens funktionssätt förbättras.En genomtänkt strukturpolitik främjartillväxten och hjälper attuppnå målet om prisstabilitet. De senasteårens bristande strukturpolitik leder tillstigande inflation, stigande räntor och ensämre välfärdsutveckling.Den långsiktiga uthålliga tillväxten iSverige uppgår till22,, enligt beräkningar.Det är en låg siffra i ett internationelltperspektiv, och visar enligt vår meningatt den svenska ekonomin är i stort behovav strukturreformer.Enligt vår mening är det också bara entillväxtfrämjande finanspolitik och endärmed högre tillväxtkraft i den svenskaekonomin som kan stärka och stabilisera desenaste årens kraftigt fluktuerandekronkurs.Vi föreslår att godkänner vad vianfört om att finans- ochstrukturpolitiken måste ta ett störreansvar för att minska inflationstrycketoch öka tillväxtkraften i den svenskaekonomin. bifaller därmed delvismotionerna Fi17 yrkande 1 (m) och Fi18(kd).5. Utvärdering av riksbankslagen punkt 9 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som föreslås i reservation5. Därmed bifaller motion2001/02:Fi253 av ().StällningstagandeRiksbanken fick 1999 en starkare ställningoch ny ledningsorganisation. Sommotionären framhåller har erfarenheternaav denna omläggning inte varit entydiga.Med tanke på den centrala betydelse sompenningpolitiken har för den ekonomiskaoch sociala utvecklingen i delarvi motionärens uppfattning att det nu ärhög tid att en utvärdering kommer tillstånd.Vi föreslår därför att regeringen skallges i uppdrag att utvärderariksbankslagen.6. ställning punkt 10(v, mp)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation6. Därmed bifaller delvis motion2001/02:Fi213 av m.fl. (v).StällningstagandeVi anser att den förändring av Riksbankensställning som genomfördes den 1 januari1999 var ett sätt att föra undan en viktigdel av den ekonomiska politiken från detdemokratiska beslutsfattandet. Det avriksdagen utsedda riksbanksfullmäktige,som i huvudsak reflekteradestyrkeförhållandena i , ersattesav en direktion med sex ledamöter somunder sin mandatperiod i princip inte kanavsättas och som inte får ta emotinstruktioner från riksdag och regering.Erfarenheten visar att besluten omränteförändringar inte blott är en tekniskeller vetenskaplig fråga. I likhet med allpolitik kräver frågan kunskap ochfaktaunderlag, men ytterst äravvägningarna om räntenivån en fråga omvärderingar och ideologi. Enligt vårmening finns det ingen översamhällspolitikens intresse- ochvärderingskonflikt stående ekonomiskpolitik.Vår uppfattning är att den ekonomiskapolitiken i en representativ demokratiskall handhas av inför väljarna ansvariga,valbara och avsättbara politiker.Riksbankens nya ställning och organisationmed en direktion av tjänstemän som lederverksamheten strider mot denna princip.Vi anser också att uppgiftatt värna om ett stabilt penningvärde äralltför snävt utformad. Enligt vår meningär rätten till arbete dvs.sysselsättningen viktigare att hävda änrealvärdet av penningtillgångar ochfordringar. Målet för penningpolitikenmåste vara bredare.Enligt vår mening talar därför såväldemokratiska som ekonomiska skäl för attRiksbankens ställning ochledningsorganisation i princip återställstill vad som gällde före den 1 januari1999. Regeringen bör om folket ifolkomröstning säger nej till medlemskap iEMU ta upp diskussionen med riksdagenspartier om ett nytt riksbanksfullmäktigesamt överväga om det utöver enriksbankschef även bör finnas ett par viceriksbankschefer.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi anfört omatt återställa ställning ochledning till vad som gällde före den 1januari 1999. bifaller därmeddelvis motion Fi213 (v).7. Lagreglering av de offentligautfrågningarna om punkt 11 (m, fp)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad utskottet framför ireservation 7. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna2001/02:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 3,2001/02:Fi206 av m.fl. (fp)yrkande 2 och2001/02:Fi239 av m.fl. (m)yrkande 2.StällningstagandeVi anser att rätten till offentligutfrågning av riksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i börlagregleras.En politiskt oberoende centralbank ärväl förenlig med och förutsätter eneffektiv demokratisk insyn och kontroll.Den senaste riksbanksreformen öppnadeockså för flera möjligheter i detta syfte.Däremot genomfördes ingen lagreglering avrätten till utskottsutfrågning avRiksbanken. I stället har det utvecklatsen ordning, där riksbankschefen infinnersig i för utfrågning avfinansutskottet. Till en början höllsutfrågningarna vid slutnautskottssammanträden, men harde till övervägande del varit offentliga.Vi konstaterar att det vid någratillfällen i finansutskottet förelegatmeningsskiljaktigheter om huruvida enutfrågning av riksbankschefen skall görasoffentlig eller ej. För att säkraallmänhetens insyn bör det därför iriksbankslagen skrivas in en rätt attavhålla offentliga utskottsutfrågningar avriksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi anfört omlagreglering av rätten av hålla offentligautskottsutfrågningar med företrädare förRiksbanken. bifaller därmeddelvis motionerna Fi17 yrkande 3, Fi206yrkande 2 och Fi239 yrkande 2.8. Offentliggörande av direktionensprotokoll punkt 12 (m, v, fp, mp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), (), GunnarAxén (m), () ochYvonne Ruwaida (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad utskottet framför ireservation 8. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna2001/02:Fi17 av m.fl. (m)yrkande 4,2001/02:Fi206 av m.fl. (fp)yrkande 1 och2001/02:Fi239 av m.fl. (m)yrkande 3.StällningstagandeI flertalet länder med självständigcentralbank föreskrivs i lag attprotokollen från centralbankensdirektionssammanträden skalloffentliggöras. I samband med reformen avden svenska beslutadeemellertid riksdagsmajoriteten att inte ilag föreskriva en sådan skyldighet. Dettamotiverades med att det visserligen varvälkommet med ett offentliggörande men attdet borde ankomma på direktionen attbestämma i vilken form protokollen skullegöras tillgängliga.Riksbanken har sedermera frivilligt valtatt med allt kortare tidseftersläpning offentliggöra protokollen fråndirektionens sammanträden. Vi kan i dettasammanhang konstatera att de farhågor frånsekretessynpunkt som anfördes mot att göraprotokollen offentliga har visat sig varaogrundade. För att ge stadga åtförfarandet anser vi därför att denordning som tillämpas av börförankras i riksbankslagen.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi anfört omen lagreglering av offentliggörandet avdirektionens protokoll. bifallerdärmed delvis motionerna Fi17 yrkande 4,Fi206 yrkan- de 1 och Fi239 yrkande 3.9. Penningpolitiken och EMU punkt 13(v, mp)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs i reservation9. Därmed bifaller delvis motion2001/02: Fi295 av m.fl.(mp) yrkandena 3 och 4.StällningstagandeGrundbulten i den representativademokratin är, enligt vår uppfattning, attmedborgarna utser sina representanter ifria val. Är medborgarna missnöjda medutvecklingen kan de vid nästa val väljaatt inte förnya deras mandat. Dettabetyder också att penningpolitiken måstevara underställd politiskt fattade beslutoch den demokratiska kontrollen.Någon sådan koppling finns dessvärreinte i EMU och det europeiskacentralbankssystemet ECBS, med deneuropeiska , , i toppen avorganisationen. Någon egentlig demokratiskkontroll av ECBS och ECB existerar inte.Cheferna och tjänstmännen i ECB är intefolkvalda, och de lever långt i från demedborgare som berörs av depenningpolitiska besluten.Vi anser att det är ett stort steg i felriktning att föra över makten över dennationella penningpolitiken till ECB. Detpolitiska inflytandet och den demokratiskakontrollen över räntepolitiken upphör ochmedborgarnas delaktighet i beslutenförsvinner, vilket i sin förlängninginnebär att folkstyret förtvinar.Enligt vår mening finns det ett stortvärde i att kunna bedriva en självständignationell penningpolitik. Då kanräntenivån och det externa värdet påvalutan anpassas till det egna landetsekonomiska läge och de egna politiskaprioriteringarna. Vid ett medlemskap i den möjligheten. Då kommerallvarliga ekonomiska störningar som nukan hanteras genom förändringar avräntorna och valutakursen i stället att geandra effekter som t.ex. stigandearbetslöshet och sänkta löner.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vianfört om den ochvikten av en självständig nationellpenningpolitik. bifaller därmeddelvis motion Fi295 (mp) yrkandena 3 och4.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagÅrsredovisning för Sverigesriksbank för räkenskapsåret2001I redogörelse /02:RB1 föreslårRiksbankens direktion att riksdagenfastställer resultaträkningoch balansräkning enligt förslaget.Fullmäktiges i Riksbankenförslag till disposition avRiksbankens vinst m.m.I förslag 2001/02:RB2 föreslår fullmäktigei att antarfullmäktiges förslag om attdels resultatet på disponeras på följandesätt:Till statsverket inlevereras enligtvinstdispositionsprincipen7 300 mkrTill förs12 053 mkrFrån resultatutjämningsfondförs76 mkrdels en extra utdelning på 20 000 miljonerkronor lämnas till statsverket och att ettlika stort belopp förs från Riksbankensdispositionsfond.Riksdagens revisorersberättelse över granskningenav verksamhetunder år 2001I redogörelse /02:RR5 tillstyrkerRiksdagens revisorer att beviljar fullmäktige iRiksbanken ansvarsfrihet förverksamheten . beviljar direktionen iRiksbanken ansvarsfrihet förförvaltningen av under år2001.Riksdagen fastställerRiksbankens resultaträkningoch balansräkning för år2001.Följdmotioner med anledningav redogörelse RB12001/02:Fi17 av m.fl. (m):1. godkänner vad i motionenanförs om att en långsiktigtframgångsrik inflationsbekämpning kräveren finanspolitik som främjar utbudssidani ekonomin och som underlättar för bådeen stabil valutakurs och en högtillväxt.2. uppdrar åt riksdagsstyrelsenatt utreda vad i motionen anförs om atti riksbankslagen reglera vilka principersom skall gälla för utdelning avRiksbankens överskott till staten.3. beslutar att det iriksbankslagen införs en rätt tillutskottsutfrågning.4. beslutar att det iriksbankslagen införs regler omoffentliggörande av direktionensprotokoll.2001/02:Fi18 av m.fl. (kd):godkänner vad som anförs imotionen om betydelsen av en struktur- ochfinanspolitik som främjar en långsiktigtillväxt och prisstabilitet och därigenomligger i linje med Riksbankensprisstabilitetsmål.Följdmotioner med anledningav förslag RB22001/02:Fi19 av m.fl. (m):1. beslutar att någon extrainbetalning från till staten,utöver gällande principer, inte skallgenomföras i enlighet med vadsom anförs i motionen.2. beslutar att i riksbankslagenreglera vilka principer som skall gällaför utdelning av överskotttill staten i enlighet med vad somanförs i motionen.2001/02:Fi20 av m.fl. (fp):1. avslår riksbanksfullmäktigesförslag om en extra utdelning tillstatsverket om avvinsten för räkenskapsåret 2001.2. beslutar om lagreglering avRiksbankens balansräkning ochvinstdisposition samt om enskyddsbestämmelse som hindrar envinstdisposition som riskerar attåsidosätta möjligheter attsjälvständigt utföra de uppgifter somåläggs banken i lag.2001/02:Fi21 av m.fl. (kd):1. beslutar att Riksbankensresultat för , som förebokslutsdispositioner uppgår till , skall fördelas så att12 överförs tilldispositionsfonden, att 7 300 miljonerkronor levereras in till statsverket,att förs frånresultatutjämningsfonden och att någonextraordinär utdelning därutöver integörs.2. beslutar om en lagregleringom fonderingar och avsättningar.2001/02:Fi22 av m.fl. (c):beslutar att för verksamhetsåret2001 inte göra någon extra utdelning frånRiksbanken till staten utöver gällandeprinciper för vinstdisposition.Motioner från allmännamotionstiden 20012001/02:Fi206 av m.fl.(fp):1. beslutar att det iriksbankslagen införs en bestämmelse omoffentliggörande, efter möjlighet tillviss fördröjning, av direktionensprotokoll.2. beslutar att det iriksbankslagen införs en bestämmelse omoffentliga utfrågningar i riksdagensutskott.2001/02:Fi207 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attPSAB genast bör upphöra med atttillhandahålla värdetransporter påmarknaden.2001/02:Fi213 av m.fl. (v):begär att regeringen, i händelseav ett nej i den kommande folkomröstningenom EMU, lägger fram förslag som innebäratt ställning ochledningsorganisation i princip återställstill vad som gällde före den 1 januari1999.2001/02:Fi239 av m.fl. (m):2. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det i riksbankslagen införs enföreskrift om rätt tillutskottsutfrågning.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt det i riksbankslagen införs reglerom offentliggörande av direktionensprotokoll.2001/02:Fi253 av ():tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attden nya riksbankslagen bör utvärderas.2001/02:Fi295 av m.fl.(mp):3. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omdet europeiska centralbanksystemet ECBS.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omen självständig penningpolitik.Bilaga 2Riksbankens bokslutBALANSRÄKNING ----------------------------------------------------Tillgångar, mkr----------------------------------------------------20012000Guld 17 43615 428Fordringar i utländsk valuta påhemmahörande utanför SverigeFordringar på IMF 13 29310 671Banktillgodohavanden och värdepapper134405141 948147 698152 619Utlåning i svenska kronor tillpenningpolitiska motparterHuvudsakliga refinansieringstransaktioner65 11840 871Finjusterande transaktioner 3 9882 285Utlåningsfacilitet _ 294869 13543 204Värdepapper i svenska kronor utgivnaav hemmahörande i 20 728Övriga tillgångarMateriella anläggningstillgångar 406372Finansiella tillgångar 617667Derivatinstrument Förutbetalda kostnader och upplupnaintäkter 417Övriga tillgångar 2362201 2631 276Summa tillgångar 235 532233 255----------------------------------------------------Skulder och eget kapital, mkr----------------------------------------------------20012000Utelöpande sedlar och myntSedlar 102 36793 229Mynt 4 7444 434107 11197 663Skulder i svenska kronor till penning-politiska motparterInlåningsfacilitet 48108Finjusterande transaktioner 48108Skulder i svenska kronor till hemma-hörande utanför 161159Skulder i utländsk valuta till hemma-hörande i 2 2041 432Skulder i utländsk valuta till hemma-hörande utanför ...... 3 5494 105Motpost till särskilda dragningsrättersom tilldelats av IMF......... 3 2713 066Övriga skulderDerivatinstrument 176130Upplupna kostnader och förutbetaldaintäkter 96Fondlikvidskulder 493Övriga skulder 24356032 6201 232Resultatutjämningsfond och eget kapitalResultatutjämningsfond 26 40142 193Eget kapital 7089062 98897 291105 181Årets resultat _ 19 27720 309Summa skulder och eget kapital235 532233 255RESULTATRÄKNING----------------------------------------------------Mkr----------------------------------------------------20012000Ränteintäkter 9 1979 572Räntekostnader 445548Nettoresultat av finansiella transaktioner11 41012 009Avgifts- och provisionsintäkter 1112Avgifts- och provisionskostnader 47Erhållna utdelningar 3538Övriga intäkter 1121Summa nettointäkter 20 21521 097Personalkostnader 279253Administrationskostnader 211160Avskrivningar på anläggningstillgångar 6362Sedel- och myntkostnader 332209Övriga kostnader 53104Summa kostnader 938788Årets resultat 19 27720 309Bilaga 3Finansutskottets offentliga utfrågningom den aktuellapenningpolitikenTid: kl.10.0012.35Lokal: Skandiasalen, NeptunusInbjudenRiksbankschefen ledamöterJan (), ordförandeMats (), vice ordförandeGunnar ()()()()Per ()()()()()Protokoll frånfinansutskottets offentligautfrågning tisdagen den 19mars 2002 med riksbankschefenUrban BäckströmOrdföranden: Jag ber att få hälsa allavälkomna till finansutskottets utfrågningom penningpolitiken och Riksbankensverksamhet. Ett särskilt välkommen villjag rikta till riksbankschefen sedan fick vi Riksbankensinflationsrapport och beskedet attreporäntan höjs . Det är såvittjag kan komma ihåg första gången som enräntehöjning sammanfaller med en offentligutfrågning i finansutskottet.En annan nyhet är att det ärförsta gången som vår utfrågning filmas avriksdagens webb-TV. Det gör det möjligtatt följa utfrågningen på väldigt mångahåll i världen med hjälp av detta nyahjälpmedel.Vi överlämnar som vanligt ordet tillriksbankschefen för en inledning. Sedanblir det frågor från utskottets ledamöter.Varsågod, : Tack så mycket. Förstvill jag tacka för möjligheten att fåkomma hit till utskottet och diskutera meder med om svensk ekonomi ochpenningpolitiken. ska enligtriksbankslagen minst två gånger om åretlämna en skriftlig redogörelse tillfinansutskottet om penningpolitiken. Vihar , som ordförandensade, överlämnat årets första redogörelse.I den finns bl.a. en beskrivning av hurRiksbanken ser på den ekonomiskautvecklingen och inflationsutsikterna.Jag tänkte som vanligt, om det passarutskottet, göra en sammanfattning avrapporten och därutöver säga lite grann omvilka slutsatser som direktionvid gårdagens sammanträde har dragit omkonsekvenserna vad gällerpenningpolitiken. Som noterades avordföranden har vi också genomfört enhöjning av reporäntan på morgonen.Efter min inledning ser jag som vanligtfram emot en diskussion som vi brukar hatillsammans här i utskottet. Jag ska göramitt bästa att försöka svara på frågorna.Förra gången vi träffades vill jag minnas att vår diskussionpräglades väldigt mycket avterroristattackerna ochderas effekter på världsekonomin. Jag drarmig till minnes att det då rådde enbetydande osäkerhet om hur stor inverkanattackerna skulle komma att få på den dåredan svaga konjunkturen. Attentaten ökadeosäkerheten och riskerade att försämraframtidstron hos hushåll och företag. Detbedömdes få en negativ effekt påefterfrågan.Eftersom inflationstrycket varierar medefterfrågeläget och förändringar avresursutnyttjande kom händelserna attpåverka utformningen av penningpolitiken imånga länder och däribland . drar sig till minnes sänktemånga centralbanker i världen reporäntanmed uppemot 50 punkter dagarna efter detinträffade.Nu, senare, kommer dockalltfler tecken på att konjunkturen i våromvärld är på väg att förbättras.Attentatens inverkan på världsekonominblev dessbättre begränsad även omnaturligtvis vissa sektorer som flyg- ochförsäkringsbranscherna drabbades hårt avattackerna och deras efterdyningar.Under fjolåret höll också alltför storalager tillbaka produktionen. Denlageranpassning som har skett ser ut attha kommit långt. Det är en positiv signalför produktionen. En viss optimism börjarsprida sig. verkarstabiliseras och i en del fall rent avförbättras. Till detta kommer att densamlade ekonomiska politiken i mångaländer är expansiv. Det ger förståsförloppet en extra näring. Det gällerexpansivitet inom både penningpolitikenoch finanspolitiken.För att återhämtningen i världsekonominska komma i gång ordentligt och förstärkaskrävs att den åtföljs av en bred ochuthållig efterfrågeökning. Enproduktionsökning som bara får stöd ilageromslaget brukar normalt sett bliganska kortlivad. På den här punkten finnsen del osäkerheter. De osäkerheter somstår i främsta rummet är naturligtvisobalanserna i den amerikanska ekonomin.Dessutom kan man säga att aktiemarknaden iUSA är högt värderad både i ett historisktperspektiv och i förhållande till fasen ikonjunkturcykeln.När det gäller obalanserna finns detlite olika syn bland bedömare. Mångalägger fokus på och oroas av destrukturella obalanserna. Det handlar omanpassningsproblem efter en alltförkraftig optimism bland hushåll och företagi slutet av . Det har lett tillobalanser. Det tror dessa bedömare kommeratt göra återhämtningen långsammare ännormalt. En del går t.o.m. så långt att demenar att det kan bli en mer drastiskkorrigering som kan bryta tillväxten ivärldsekonomin ,även om vi inte vet när.Andra bedömare, som är mer optimistiska,lyfter i stället framproduktivitetstillväxten i den amerikanskaekonomin.