bet · GP01MJU8 · 2002-02-12 00:00:00 — Sanktionsåtgärderna bör också stå iproportion till det inträffade. Vi anser attregelverket är alltför trubbigt för att bli ettfungerande instrument. Regeringen bör utreda dessafrågor och återkomma till med förslag ommiljösanktionsavgiften som tar hänsyn till graden avmiljöfara, uppsåt samt företagets storlek. Detta börges regeringen till känna.9. Miljösanktionsavgift (punkt 8)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ20 samtavslår motionerna 2001/02:MJ18 och 2001/02:MJ296yrkande 4.StällningstagandeVi anser att utformning där enskildaföretagare drabbas av såväl höga sanktionsavgiftersom risk för allmänt åtal även vid mindre avstegfrån bestämmelserna inte är acceptabel. Utformningenav bestämmelserna bör ändras så attsanktionsavgifterna ställs i relation till deavvikelser som företagaren gjort i förhållande tillde gällande bestämmelserna och exempelvis företagensomsättning. Detta skulle lindra den dubblabestraffning som drabbar såväl stora som småföretag. Regeringen bör se övermiljösanktionsavgiften och återkomma till riksdagenmed förslag till förändringar av avgiften. Detta börges regeringen till känna.10.Bindande åtgärdsprogram förmiljökvalitetsnormer (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ521 yrkande15.StällningstagandeInförandet av miljökvalitetsnormer innebär ettviktig steg i arbetet med att lösa de storamiljöproblem som t.ex. försurning och kväveläckageinnebär. Miljökvalitetsnormer är föreskrifter omkvaliteten inom ett geografiskt område eller förhela landet. Om en miljökvalitetsnorm inte uppfyllsskall ett åtgärdsprogram upprättas, och där skallanges vilka åtgärder som skall vidtas för attuppfylla m.m. Dåmiljökvalitetsnormer skall utgöra den absolutaminiminivån på livsmiljön bör överskridande avnormerna medföra vissa rättsverkningar. Det innebärenligt min uppfattning att åtgärdsprogrammen börvara bindande. Detta bör ges regeringen till känna.11.Generellt strandskydd m.m. (punkt 13)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 11. Därmedbifaller motionerna 2001/02:MJ215,2001/02:MJ247, 2001/02:Sk433 yrkande 8,2001/02:Bo216 yrkande 5 och 2001/02:Bo318 yrkande12 samt avslår motionerna 2001/02:MJ391 och2001/02:MJ483.StällningstagandeStrandskyddet är generellt och gäller kuster,sjöar, vattendrag och inte minst skärgårdarna iSverige. Syftet med strandskyddet är att tryggaförutsättningarna för allmänhetens friluftsliv ochatt bevara goda livsvillkor på land och i vatten fördjur- och växtlivet. Frågan om strandskyddet är ensärskilt angelägen fråga för befolkningen i gles-och landsbygden och i skärgården.Sverige är ett av de länder i världen som har meststrand per invånare. Ur bevarandesynpunkt bordedärför regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer få förordna att ett strandskyddsområdeinrättas där marken anses bevarandevärd. Det börinföras en generell rätt att bebygga mark närastränder och vattendrag. Denna rätt skall endast fåbegränsas om det är motiverat med hänsyn tillkänsligt djur- och växtliv eller för att garanteraallmänhetens tillgång till bad- och friluftsliv.Detta bör då ske genom att kommunerna antar endetaljplan för området där ett strandskydd ärmotiverat. Då ges de bästa förutsättningarna för engod sammanvägning av olika intressen.Det bör alltså krävas ett aktivt handlande för attinrätta ett strandskydd i stället för dagensgenerella förbudsregler. Detta bör ges regeringentill känna.12.Strandskyddet på lokal nivå m.m. (punkt 14)av (), (), (), () och LarsLindblad (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 12. Därmedbifaller motionerna 2001/02:MJ220yrkande 7, 2001/02:MJ221 yrkande 1, 2001/02:MJ366och 2001/02: Bo325 yrkande 22 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ243, 2001/02: MJ387,2001/02:MJ492 och 2001/02:Bo244 yrkande 7.StällningstagandeDet behov av ett starkt strandskydd som kan finnast.ex. i eller på ärinte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade ellermindre attraktiva kustområden.Den nuvarande utformningen av strandskyddet börförändras. Eftersom kommunerna har ansvar förplanering och byggande bör de ges full rätt attbesluta även om strandskydd. Ansvaret förutformningen av strandskyddet bör föras över tillkommunerna, och det generella förbudet att bygga inärheten av vatten bör avskaffas. Genom att tillåtabyggnation i strandnära miljöer generellt och låtavarje kommun själv avgöra vilka strandområden somskall vara skyddade kan fler attraktivaboendemiljöer skapas som det finnsmöjlighet att stärka strandskyddet i hårtexploaterade områden.Genom att kommunerna får ansvaret för utformningenav det lokala strandskyddet stärks det kommunalasjälvstyret, och möjligheterna att skapa flerattraktiva boenden såväl i skärgården som i andradelar av landet förbättras.Länsstyrelsen som regionalt organ bör ta överNaturvårdsverkets roll att överklaga kommunensbeslut till domstol. Detta bör ges regeringen tillkänna.13.Strandskyddet på lokal nivå m.m. (punkt 14)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 13. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo244 yrkande 7och avslår motionerna 2001/02:MJ220 yrkande 7,2001/02:MJ221 yrkande 1, 2001/02:MJ243,2001/02:MJ366, 2001/02: MJ387, 2001/02:MJ492 och2001/02:Bo325 yrkande 22.StällningstagandeDet är viktigt att bevarandeintresset balanseras motutvecklingsintresset. I denna avvägning bör deavgörande besluten överlåtas till kommunerna i närasamråd med de medborgare som berörs. Inom områdenmed lågt bebyggelsetryck skall kommuner med stöd avanalyser i översiktsplanen kunna medge undantag frånstrandskyddsbestämmelserna om inte det rörligafriluftslivet eller den biologiska mångfaldenäventyras.Det generella strandskyddet i 7 kap. miljöbalkenbör kvarstå för hela landet men beviljande avdispens bör ges på nivå. Naturvårdsverketsbesvärsrätt i strandskyddsärenden bör tas bort, ochlänsstyrelserna bör få en prövningsrätt liknande densom finns enligt 12 kap. plan- och bygglagen.Det är av största vikt att undantag ges underförutsättning att tillgängligheten till strandlinjeninte äventyras för kommande generationer. Detta börges regeringen till känna.14.Ersättning vid inskränkning av ägande- ochförfoganderätt m.m. (punkt 15)av (), (), CarlG (), (), EskilErlandsson (c), (), LarsLindblad (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 14. Därmedbifaller motionerna 2001/02:MJ205yrkande 2, 2001/02:MJ343 yrkande 6 och2001/02:MJ419 yrkande 7.StällningstagandeLångsiktigheten i produktionen och samhälletsintresse av att upprätthålla ett mångbruk av skogenmotiverar att det finns övergripande regler förbrukandet. Om myndigheterna inskränker ägarensbrukande på ett sätt som går utöver vissa allmännahänsyn bör ersättning utgå. Stabiliteten iskogspolitiken rubbas om nya regler införs somunderlättar för andra att överta markrättighetereller som utsläcker ersättningsrätten vid intrång.Det är av stor vikt att markägare ges skäligersättning för de miljöinsatser som görs vidbildandet av olika typer av reservat. Detta bör gesregeringen till känna.15.Miljödomstolarnas sammansättning (punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 15. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ317.StällningstagandeVid är juristerna i majoritet.När ett mål avgörs är endast en av fyra eller en avfem miljöexpert, s.k. miljöråd. Miljööverdomstolenshuvuduppgift är enligt min uppfattning att värna ommiljön och inte i huvudsak att skipa rättvisa mellanparter som strider mot varandra. Domstolstraditioneninnebär inte att driva någon särskild linje utan attskipa rättvisa. När det gäller miljön finns detinget tydligt partsförhållande. Miljön är inteföreträdd som andra parter, vilket innebär att detär domstolens ansvar att se till att miljöfrågornablir utredda. Förhandlingarna skyms oftast avformella frågor eftersom tolkningen av miljöbalkenfordrar definitioner och bestämmelser omrättsprocessen som då tar över. Jag anser attfördelningen av antalet jurister och miljöråd iMiljööverdomstolen bör ändras så att miljöråden blirtvå av fyra respektive tre av fem. Vidare bör ettmiljöråd alltid delta när Miljööverdomstolenbeslutar om prövningstillstånd.Miljöpartiet anser att jurister och sakkunniga imiljödomstolar och skall hagenomgått grundläggande utbildning i ekologi,miljövård och miljökemi motsvarande 5 högskolepoängi vart och ett av dessa ämnen. Miljöfrågornaskomplexitet kräver detta. Detta bör ges regeringentill känna.16.Ersättning av allmänna medel förrättegångskostnader (punkt 17)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i såvitt avser 20 kap. 3 §och tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 16. Därmedbifaller proposition 2001/02:65 punkt 1i denna del och motion 2001/02:MJ17 samt avslårmotion 2001/02:MJ19 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att en enskild som i miljödomstol eller iMiljööverdomstolen får rätt gentemot myndigheterna iett vitesmål bör kunna få ersättning för sinaombudskostnader. Det är inte rimligt att först läggabevisbördan på den enskilde att bevisa att han ellerhon inte skall behöva betala vite och därefter låtaden enskilde betala försvarskostnaderna även om haneller hon får rätt gentemot myndigheterna. Vi anseratt propositionens förslag till ändringar imiljöbalken inte fullt ut tillgodoser dessa krav.Regeringen bör därför till återkomma medförslag till ändringar i i enlighet medvad som framförs i motion MJ17 (m). Detta bör gesregeringen till känna.17.Ersättning av allmänna medel förrättegångskostnader (punkt 17)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i såvitt avser 20 kap. 3 §och tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 17. Därmedbifaller proposition 20001/02:65 punkt1 i denna del och motion 2001/02:MJ19 yrkande 1samt avslår motion 2001/02:MJ17.StällningstagandeVitesmål kan vara komplicerade och gälla storabelopp, vilket kan medföra svårigheter för denenskilda att utan sakkunnigt biträde lägga fram sinsak. Den utredningsskyldighet som åligger dendömande instansen enligt förvaltningsprocesslagenförmår inte alltid uppväga detta behov.Den enskilde bör även fortsättningsvis ha rätt atterhålla ersättning av allmänna medel förrättegångskostnader genom en uttrycklig bestämmelsei . Det är inte rimligt att den enskildeskall behöva betala för att hävda sin rätt även närmyndighetens begäran om utdömande av vite integillas. Vi anser att propositionens förslag tilländringar i inte fullt ut tillgodoserdessa krav. Regeringen bör därför till riksdagenåterkomma med förslag till ändringar i ienlighet med vad som framförs i motion MJ19 (kd)yrkande 1. Detta bör ges regeringen till känna.18.Miljöbrott m.m. (punkt 20)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 18. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ401 samtavslår motionerna 2001/02:MJ285 yrkande 2 samt2001/02:Ju237 yrkandena 27 och 28.StällningstagandePå grund av det misslyckade tunnelbygget genomHallandsåsen fick en stor mängd människor sinabrunnar och sin boskap förgiftade, och det stårklart att grova fel har begåtts. Åklagaren har docklagt ned sin utredning, då utredningen inte kunnatstyrka vem som ansvarade för det som hänt.Det är ofta svårt att fälla någon för miljöbrott,t.ex. vid oljeutsläpp vid kusten. Något måste dockgöras. Vi anser att det måste göras lättare attfälla någon för miljöbrott utan att för den skullminska rättssäkerheten. Regeringen bör utreda dennafråga och återkomma till med förslag omändringar i i enlighet med vad somframförs i motion MJ401 (v). Detta bör gesregeringen till känna.19.Miljöbrott m.m. (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 19. Därmedbifaller motion 2001/02:Ju237 yrkandena27 och 28 samt avslår motionerna 2001/02:MJ285yrkande 2 och 2001/02:MJ401.StällningstagandeDe flesta miljöbrott sker inte i syfte att skadamiljön utan för att någon vill minska sinakostnader. Brott mot miljöreglerna får aldrig lönasig, och de straffrättsliga sanktionerna måstedärför leda till att det blir kännbart att överträdareglerna. Straffvärdet om ett brott skett med uppsåteller av oaktsamhet skiljer sig på ettanmärkningsvärt sätt från annan generellstraffrättslig lagstiftning. Där anses nämligenstraffvärdet högre om brottet skett uppsåtligt än omdet skett oaktsamt. Så är inte fallet medmiljöbalken. Jag anser att lagstiftningen bör görasmer distinkt i detta avseende.Ett hinder för en effektiv miljöbrottsbekämpningär begreppet ringa brott i 29 kap. 11 §miljöbalken. Begreppet är inte definierat ochorsakar osäkerhet vid bedömningen av vad som ärstraffbart, vilket ofta resulterar i att åtal läggsned. Jag anser att reglerna i 20 kap.rättegångsbalken om åtalsunderlåtelse torde varatillräckliga. Regeringen bör utreda dessa frågor ochåterkomma till med förslag om ändringar imiljöbalken i enlighet med vad som anförs i motionJu237 (c) yrkandena 27 och 28. Detta bör gesregeringen till känna.20.Åtalsärenden (punkt 21)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 20. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ296 yrkande2.StällningstagandeDå länsstyrelsernas resurser är begränsadeprioriteras åtalsärenden framför tillsynsärenden.Tidigare gjordes en träffsäkerhetsanalys vidåtalsärenden, och om utsikterna för fällande dombetecknades som små drevs ett ärende inte vidare.Miljöbalken kräver att alla anmälningar om misstankeom brott drivs vidare. Detta tar stora personellaresurser i anspråk och inkräktar på det ordinarietillsynsarbetet. Regeringen bör utreda dessa frågoroch återkomma till med förslag omändringar i i enlighet med vad somanförs i motion MJ296 (kd) yrkande 2. Detta bör gesregeringen till känna.21.Miljöbrott till havs (punkt 22)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 21. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ337 yrkande26.StällningstagandeMiljöbrott till havs begås inte för att man villskada miljön utan för att man vill minska sinakostnader. Brotten föregås därför ofta av kalkylerdär kostnaderna för eventuellt straff vägs motvinsten av att bryta mot reglerna. Det är därförviktigt att de straffrättsliga sanktionernafungerar. Likaså skall det vara kännbart attöverträda reglerna.Dagens straffrättsliga sanktioner mot miljöbrotttill havs fyller inte funktionen att det inte skalllöna sig att bryta mot miljöreglerna, utan utsläppenfortsätter. Det är därför nödvändigt att destraffrättsliga sanktionerna skärps. Regeringen börutreda dessa frågor och återkomma till medförslag i enlighet med vad som anförs i motion MJ337(c) yrkande 26. Detta bör ges regeringen till känna.22.Husbehovstäkter (punkt 24)av (), (), CarlG (), (), EskilErlandsson (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 22. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ296 yrkande3.StällningstagandeVid nyttjande av husbehovstäkter föreskrivs imiljöbalken att samråd skall ske mellantillsynsmyndigheter och markägare för att han ellerhon skall kunna utnyttja eget grus till husbehov.Samrådsförfarandet enligt har visat sigvara mer komplicerat än tidigare och dra ut så längepå tiden att den markägare som står i begrepp attnyttja sin täkt, t.ex. för byggnation, ofta intehinner invänta tillstånd utan tvingas köpa sand ochgrus trots att han har tillgångar på egen mark.Regeringen bör utreda dessa frågor och återkommatill med förslag till ändringar imiljöbalken i enlighet med vad som anförs i motionMJ296 (kd) yrkande 3. Detta bör ges regeringen tillkänna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ändrad ordning för utdömande av vite enligtmiljöbalken m.m.av () och ().Kristdemokraterna stödde tanken bakom miljöbalken.Enligt vår uppfattning forcerades dock arbetet såatt inte blev tillräckligt genomarbetad.Detta kritiserade vi starkt. Brister i den visade sigomgående. tillkalladechefen för en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppdrag att utvärderatillämpningen av och lämna förslag pånödvändiga reformer. anser attuppdraget blev för snävt. Vi såg, liksom mångaandra, att har lagtekniska brister.Problemen ligger inte enbart på tillämpningsplanet.På grund av det snäva utredningsdirektivet harMiljöbalkskommittén inte kunnat gripa sig an de mestframträdande bristerna i och komma medförslag angående dessa. Ett exempel är konfliktenmellan tillämpningen av skogsvårdslagen respektivemiljöbalken, vilket belyses av det s.k. Nora-fallet,som har pågått i mer än 3 år.Trots existens har lagen inte fångatde stora miljöbrottslingarna. har påföljdernagällt att företagare brustit i de förebyggandeåtgärderna, t.ex. inte avlämnat rapport inom bestämdtid. Vilken medborgare som helst kan faktiskt närsom helst befinna sig i en situation, när man skulleha anmält sin verksamhet till kommunensmiljöförvaltning. En miss i anmälningsförfarandethar lett till kännbara sanktioner, vilket många harupplevt.Samtidigt har regeringen inte velat EU-notifieramiljöbalken. Man hänvisar till att det huvudsakligeninte är nya lagparagrafer. De är bara överflyttade.Enbart nya lagar behöver notifieras. Och de nyalagregler som har tillförts säger man sig viljanotifiera om behov uppstår därav. Regeringen harsjälv gjort bedömningen att de nya reglerna inte ärkonkurrenspåverkande. Men notifieringen bygger påatt den bedömningen görs av medstaterna i EU.Avgiften för prövning i miljödomstolen kanexempelvis verka klart konkurrenshämmande genom attnyföretagande hämmas. Utskottet hänvisar tillregeringens direktiv till Miljöbalkskommitténangående utformningen av systemet för prövning avtillsynsavgifter. Kommittén skall närmare studerat.ex. i vilken utsträckning fasta avgiftersnedvrider konkurrensen.Därför har regeringens hantering av miljöbalkenanmälts till konstitutionsutskottet.2. Infrastrukturutbyggnad (punkt 5)av () och ().I dag har miljöproblemens tyngdpunkt förflyttatsfrån punktkällor till mobila källor, som bilar.Miljöprövningen av infrastrukturutbyggnad sköts till övervägande del av och Vägverketsjälva. Efter samråd med myndigheter och allmänhetfastställer respektive Vägverketjärnvägsplanen respektive arbetsplanen. Det betyderatt bygget har tillstånd. Att verken prövar sigsjälva är en minst sagt märklig rättsordning. Dedubbla rollerna som exploatör och kontrollmyndighetkan inte kombineras. Länsstyrelsernas roll är attlämna synpunkter under planeringsprocessen. Det endafall där kan säga ett direkt nej är ommiljökonsekvensbeskrivningen inte följer de krav somställs i . Detta handlar alltså bara ombakläxa på dokumentets kvalitet.Vägar och banor bör liksom annan miljöpåverkandeverksamhet prövas av oberoende myndighet enligtgällande miljölagstiftning. Dentillåtlighetsprövning av större infrastrukturobjektsom görs av regeringen är inte oberoende. Regeringenär den instans som fastställer trafikverkenslångsiktiga planer. Enligt vår mening börtillståndsprövningen skötas av länsstyrelsenrespektive de regionala miljödomstolarna, beroendepå projektens storlek. Tillståndsplikten skall gällabåde nybyggnad och utbyggnad av existerandeinfrastruktur och komma in i ett tidigt skede.Infrastrukturobjekt bör även förses med ettkontrollprogram där man kontinuerligt följer uppverksamhetens miljöpåverkan och genomför åtgärderutifrån detta om det visar sig nödvändigt.3. Infrastrukturutbyggnad (punkt 5)av ().Det finns flera problem ur miljösynpunkt medhanteringen av såväl småskaliga som storskaligainfrastrukturprojekt. En stor brist gällerbedömningen av de samlade miljökonsekvenserna avutbyggnaden, exempelvis effekterna av eventuelltökat trafikarbete. kommer dessutommiljökonsekvenserna av själva exploateringen ofta ini ett för sent skede i processen. Jag anser detdärför fullt rimligt att varje störreinfrastrukturprojekt tillståndsprövas och därvidbedöms ur såväl ett helhetsperspektiv som i enstakadelar som påverkar målet om en hållbar utveckling.Oavsett om hanterar denna frågahar jag för avsikt att återkomma till iärendet vid senare tillfälle.4. Prövningsavgift (punkt 6)av () och ().Då ärenden skall prövas i miljödomstolen måste densom ansöker om prövning erlägga en högprövningsavgift. Det kan vara svårt, näst intillomöjligt, för inblandade parter att erlägga dennaavgift, särskilt om det gäller en verksamhet sominte kommit i gång och därmed inte heller genereratnågra inkomster.De höga prövningsavgifterna kan därför innebärahinder för företagsamhet, bl.a. beträffandealternativa energikällor. Utskottet konstaterar attmiljödomstolen kan sätta ned eller efterskänkakostnad för prövning men hänvisar i övrigt tillMiljöbalkskommitténs fortsatta arbete.Kristdemokraterna menar att utskottet redan nu bordeuttala sig om att prövningsavgiften skall kunnanedsättas.5. Skärpning av kraven påmiljökonsekvensbeskrivningar (punkt 10)av () och ().Vi anser att kraven på miljökonsekvensbeskrivningarför infrastrukturinvesteringar bör preciseras ochskärpas genom ändringar i . Hur enmiljökonsekvensbeskrivning skall upprättas samtvilka krav den skall fylla behandlas i miljöbalken.Kraven är oprecist skrivna. Det råder t.ex. delademeningar om när en miljökonsekvensbeskrivning skallupprättas i förhållande till planer och om vilkenroll en sådan beskrivning skall ha iprojekteringsstadiet.En enkät som revisorer gjort till allalänsstyrelser visar att miljökonsekvensbeskrivningarav infrastrukturprojekt ofta har brister och attkvaliteten varierar.För att reformera miljöprövningen av infrastrukturär det viktigt att skärpa kraven på nollalternativ.I dag skall ett nollalternativ, dvs. vad som händerom inget byggs, alltid utredas. Detta går iallmänhet till så att en framskrivning av dennuvarande trafikökningen görs med åtföljandetrafiksäkerhetsproblem och framkomlighetsproblem påden aviserade väg- eller bansträckan. I stället böräven dynamiska nollalternativ utredas. om man inte bygger ut vägen men effektiviserarexisterande kollektivtrafik på sträckan? Hur mycketskulle vägtrafiken och utsläppen av miljöstörandeämnen minskas?