bet · GP01BOU9 · 2002-03-21 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo244 yrkande 2 och2001/02:Bo320 yrkande 7 samt avslår motionerna2001/02:Bo220, 2001/02:Bo255 yrkandena 3-6 och 8,2001/02:Bo305 samt 2001/02:Bo308 yrkande 3.StällningstagandeByggande med kvalitet för bättre innemiljö är en avoss högt prioriterad frågeställning. Ansvaret måstetydliggöras.Byggsektorn står för drygt en tredjedel av detglobala resursuttaget, energiförbrukningen och detgenererade avfallet. En stor del avenergiförbrukningen går åt till uppvärmning avbyggnader. Återvinningsbara och hälsodeklareradebyggmaterial, användning av förnybar energi ochresurseffektiva lösningar är viktiga medel för attminska byggandets miljöpåverkan. Bostäder måsteockså planeras så att de ger utrymme förkretsloppsanpassade lösningar, som källsortering avavfall. Olika typer av utsläpp måste minimeras,avloppshanteringen effektiviseras ochåteranvändningen av byggmaterial öka. Enharmonisering av europeiska byggprodukter ärangelägen, med krav på fullständigainnehållsdeklarationer och varningstexter.Samhället har stora kostnader för att sanerabostäder och offentliga lokaler från t.ex. radon ochPCB. Vid nybyggnation måste kommunerna i sinmyndighetsutövning säkerställa att bostäder ochandra lokaler är ekologiskt anpassade, så attproblem kan undvikas. Experimentbyggande för attutveckla mer miljövänliga och hälsosamma lösningarär mycket värdefullt. Inomhusmiljön behöver särskiltuppmärksammas, i offentliga lokaler som skolor ochgruppboende, men också i bostäder. Innemiljön harstor betydelse för vår hälsa, eftersom större delenav tiden tillbringas inomhus. Undermåligventilation, obeprövade bygg- och inredningsmaterialliksom fukt- och mögelskador bidrar till attmänniskor upplever besvär. Den stora ökningen avallergier och annan överkänslighet beror till stordel på dålig inomhusluft, fukt och mögel. Därförbehövs det en återkommande kontroll av fukt, mögel,radon, ventilation m.m.För att komma till rätta med problemen iinomhusmiljön krävs hälsodeklarerade bostäder. Detbehövs också system för miljö- och hälsovärdering avbyggmaterial och byggnader som underlag vidbeskrivningar av byggobjekts konsekvenser förekologisk hållbarhet. De olika ansvarsfrågorna måstebli tydligare, och vi föreslår därför att plan- ochbygglagen ses över i syfte att förtydligaproduktansvaret.När det gäller 9 kap. PBL om byggnadsarbeten,tillsyn och kontroll bör en översyn göras så attkvaliteten på våra bostäder och övriga byggnadersäkras. Kvalitetssäkringen måste fungera praktiskt ialla led. Uppföljning och ersättning av skada skallockså möjliggöras. Dagens ofta hetsiga byggnadstempomed korta byggtider gör kvalitetssäkringen extraviktig för att våra byggnader skall vara sunda ochhälsosamma att bo i . Detta harinte minst aktualiserats av mögelproblemen iHammarby Sjöstad och Moderna museet.Riksdagen har tidigare i vår ställt sig bakomutskottets förslag om att en översyn skall göras avPBL:s regelverk. Vi anser att denna översyn bör fåen klar och otvetydig inriktning avseende de frågorvi nu tar upp. Vi föreslår således att somsin mening ger regeringen till känna vad vi anför.Därmed bifaller motionerna 2001/02:Bo244(kd) yrkande 2 och 2001/02:Bo320 (kd) yrkande 7 samtavslår övriga motionsförslag.7. Kvalitetssäkring i byggandet (punkt 8) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo220 och 2001/02:Bo308yrkande 3 samt avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkande 2, 2001/02:Bo255 yrkandena 3-6 och 8,2001/02:Bo305 och 2001/02:Bo320 yrkande 7.StällningstagandeSatsningen på det som är ekologiskt hållbart isamhället måste öka, och i det sammanhanget harbyggsektorn en viktig uppgift, eftersom den svararför en stor del av miljöbelastningen. Långsiktigeffektiv användning av energi- och naturresurser,god inomhusmiljö, miljösäkrade byggmetoder och sundamaterialval bidrar till att åstadkomma ett hållbartsamhällsbyggande.Inom byggsektorn finns inget lagstadgatproducentansvar. Byggsektorns Kretsloppsråd harfrivilligt åtagit sig att bl.a. utformabyggvarudeklarationer för redovisning avmiljöegenskaper hos byggvaror och kretsloppsanpassabranschdokument, omhänderta bygg- och rivningsavfallpå ett kretsloppsanpassat sätt och även annat avfallutifrån vad som är miljömässigt riktigt. Dessutomhar ett byggbranschens kvalitetsråd bildats för attpåskynda arbetet med ett systematisktkvalitetsarbete på byggområdet. Meningen är attdetta skall minska kvalitetsfel och kostnader,medföra färre byggskador och uppnå bättreinomhusmiljö. inträffar sådana missarsom är ett exempel på. Det finnsflera husbyggen där fukt byggts in och husen fårmögelskador. Under självaste arkitekturåret får viveta att har drabbats.Uppenbarligen är det något som är fel i processen.Byggandet är hårt tidspressat och det slarvas. Någonmåste ta ansvar för detta. Det är naturligtvisbyggherren som är ansvarig, men vid engeneralentreprenad delas ansvaret och byggherrenutser en byggledare, ofta en konsult, till ansvarigför kvaliteten. Det är dags att se över detfrivilliga producentansvaret och överväga om enlagstiftning behövs.Kretsloppsrådet framhåller att byggindustrin intekan behandlas på samma sätt som t.ex.förpackningsindustrin eller däckbranschen. Inombyggsektorn är det inte möjligt att finna enproducentansvarig eller att lägga ansvaret på endasten part.Problemet inom byggbranschen är att det finnsflera aktörer. Byggherren anlitar arkitekt,entreprenör och underentreprenörer och tarmaterialet från olika firmor. Alla dessa aktörerdelar ofta på ansvaret för om material m.m. ärmiljöanpassat. I dagens läge har det blivit ettsäljande argument att kunna peka på att företagettar miljöhänsyn och kanske är anslutet till EMASeller ISO 14000. Detta är naturligtvis mycket bra,men man måste också garantera att företaget orkarfortsätta på den inslagna vägen, så att det tagnamiljöansvaret inte försvinner.Inom byggbranschen används olika slagsentreprenader. Vid en totalentreprenad tarbyggentreprenören vanligtvis allt ansvar. Tidigarehade stadsarkitekten kontrollansvaret, men läggsansvaret på byggherren. En generalen-treprenadinnebär delat ansvar. Byggherren försöker då säljaansvaret i delar. Det är här det är viktigt att helaansvaret läggs på byggherren. Ofta utser byggherrenen byggledare, vanligen en konsult, som ansvarig förkvaliteten. Problemet är att byggherren kanske intehar de kunskaper inom bl.a. miljöområdet, som ettproducentansvar innebär. Det behövs klara riktlinjeri alla en-treprenadformer för att veta vem som hardet yttersta ansvaret för de material som användsvid byggnationen. Primärt är att ansvaret interamlar mellan stolarna. Ett exempel på detta ärtunnelbygget vid och följderna avanvändandet av preparatet . Här skyllde deinblandade aktörerna på varandra.Det huvudsyfte som bör tillgodoses är att det överhuvud taget inte skall komma in miljöfarligtmaterial i byggnationen. Genom detta förhindras attfler allergier och oväntade miljömässiga bakslaguppstår och uppnås att framtidens byggnation blir såekologiskt hållbar som möjligt. Problemet med olikaentreprenörer i en byggnation kan vara att de olikaaktörerna har skilda utgångspunkter. En kanske tarmer miljöhänsyn än en annan, som plockar in ettskadligare material i byggnationen. Här behövsalltså en helhetssyn, och det krävs att någon hardet slutliga ansvaret, så att inget ansvar fallermellan stolarna om det visar sig attnågot har gått snett. Det är helt enkelt onödigt attdet uppstår fler "Lindomefall" eller "Hallandsåsar"där ingen tar det slutliga ansvaret.Byggsektorns Kretsloppsråds frivilliga riktlinjer,som i vissa delar berörts av mig inledningsvis, ärbra men bör följas upp. Regeringen bör utvärderabyggsektorns åtagande och återkomma med huransvarsdelen skall utformas. Viktigt är också attnormera vilka material som kommer in i byggnationenfrån början och att de deltagande entreprenörernasmiljöpolicy finns klart uttalad. En minskning avavfallsberget medför också att de ingåendekomponenterna bör ha en bra miljöstatus. Enutredning bör göras för att klarlägga om byggsektornklarar sina åtaganden med ett frivilligtproducentansvar, och om en lagstiftning behövs börsådan införas. I en utredningen bör också frågan omen helhetsansvarig vid en byggnation tas upp.Jag föreslår således att som sin meningger regeringen till känna vad jag anför. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Bo220 (mp) och2001/02:Bo308 (mp) yrkande 3 samt avslår övrigamotionsförslag.8. Kraven på tillgänglighet (punkt 9) (c, fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:So618 yrkande 2 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo255 yrkandena 1 och 2 samt2001/02: Bo313 yrkande 1.StällningstagandeVi vill drastiskt förbättra tillgängligheten för defunktionshindrade. Det är enligt vår mening dags fören ny stor tillgänglighetsreform.Ansvaret för att öka tillgängligheten skall iförsta hand ligga lokalt, på kommuner och andralokala aktörer, t.ex. privata fastighetsägare.Ansvars- och finansieringsprincipen bör gälla, menmot bakgrund av bl.a. den ekonomiska situationen ilandets kommuner kommer, åtminstone initialt, enstatlig medverkan i finansieringen av entillgänglighetsreform att vara nödvändig för attutvecklingen verkligen skall ta fart. Statens stödbör bestå i stimulansbidrag till bland andrakommuner, fastighetsägare och kollektivtrafikföretagi kombination med riktlinjer från statsmakten.Boverket har konstaterat att kostnaderna kan minskasom samtliga aktörer tar fram en systematisk ochlångsiktig plan för åtgärderna.Plan- och bygglagen måste kompletteras medriktlinjer som verkligen tvingar fram rimligaanpassningsåtgärder för de funktionshindrade. Densocialdemokratiska regeringen stoppade ett sådantförslag 1995 med hänvisning till att det skulle varaför dyrt för kommunerna. Med vissa stimulansmedelkan plan- och bygglagens bestämmelser kompletterasså att all nybyggnation anpassas tillfunktionshindrades behov och så att äldre byggnaderoch annan infrastruktur kan anpassas. Lokalahandikapporganisationer bör engageras lokalt för atttillsammans med myndigheter, företag ochorganisationer identifiera hinder för tillgänglighetoch komma med förslag till åtgärder.Handikappombudsmannen bör få i uppdrag att följa ochutvärdera tillgänglighetsutvecklingen.Vi föreslår således att som sin meningger regeringen till känna vad vi anför. Därmedbifaller motion 2001/02:So618 (fp) yrkande2 och avslår övriga motionsförslag.9. Ansvars- och finansieringsprincipen(punkt 10) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo243 yrkande 7.StällningstagandeVi har efterfrågat åtgärder som kanpåskynda omställningen mot ett samhälle som ärtillgängligt för alla. De förändringar i PBL medökade krav på tillgänglighet på allmänna platser ochi befintliga miljöer som fattade beslut omvåren 2001 var ett steg i rätt riktning. Beslutetborde emellertid också ha innefattat en redovisningav hur staten skall ta sitt ansvar för de ekonomiskakonsekvenserna av de nya kraven på tillgänglighet.Regeringen anförde att kostnaderna skall täckasenligt ansvars- och finansieringsmetoden. Vi delardenna utgångspunkt men anser att staten måste ta påsig ett delansvar för kostnaderna när nya kravställs på kommuner och fastighetsägare att åtgärdabefintliga miljöer. Det är också angeläget attstaten anslår tillräckliga medel för genomförandetav den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken.Mot denna bakgrund föreslår vi att i etttillkännagivande begär att regeringen återkommer medförslag om medel för genomförandet av de åtgärdersom kommer att krävas för att tillgodose de utökadekrav på tillgänglighet som lagändringen år 2001innebär. Vårt förslag lämnas med anledning av motion2001/02:Bo243 (kd) yrkande 7.10. Barnsäkerhetskrav i bostäder (punkt 12) (v,kd, c, fp, mp)av (), (),(), (), RigmorStenmark (c), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo256 yrkande 2 och2001/02:So634 yrkande 14.StällningstagandeUnder en lång rad år har det i motioner föreslagitsatt åtgärder skall vidtas för att förebyggabarnolycksfall i våra bostäder. Bostadsutskottetsoch majoritet har avvisat dessa förslagmed hänvisning till pågående överväganden ellergenomförda informationskampanjer. Några merpåtagliga åtgärder för att förbättra barnsäkerheteni det befintliga bostadsbeståndet har emellertidinte vidtagits. har ett skrämmande stortantal barnolycksfall understrukit behovetav att vidta åtgärder för en ökad barnsäkerhet.Regler som syftar till att förhindrabarnolycksfall infördes i byggnadslagstiftningen förnybyggda hus 1973 och för ombyggnader . Detinnebär med stor sannolikhet att bl.a. större delenav miljonprogrammets bostäder inte från börjanförsetts med sådan utrustning. Även om vissakompletteringar i efterhand kan ha gjorts i delar avdet äldre bostadsbeståndet finns det förmodligen ettmycket stort antal lägenheter i områden med en högandel barnfamiljer som helt saknarsäkerhetsutrustning.De undersökningar som bl.a. ()gjort av barnolycksfall utgör en sorglig bekräftelsepå detta förhållande. BO:s undersökningar har visatatt nästan alla dödsolyckor där barnfallit ut från fönster och balkonger har inträffat ihus byggda . BO har konstaterat att mångaav olyckorna hade kunnat undvikas om krav påsäkerhetsanordningar funnits även för dessa årgångarav hus. BO har också föreslagitatt barnsäkerhetskraven i byggregler ävenskall gälla fastigheter byggda . Boverketföreslog samma sak redan 1993.Under en följd av år reagerade regeringen intealls på de förslag som myndigheterna fört fram. Nuhar regeringen till slut tillsatt enbarnsäkerhetsdelegation med uppgift att se överfrågor om säkerhet och förebyggande av skador ibarns och ungdomars miljö. Delegationen skall bl.a.beskriva hur olycksmönstret ser ut i olika delar avbyggnadsbeståndet och överväga behovet av ändradlagstiftning. Som framgått ovan finns emellertidredan såväl kunskap om olycksmönstret som färdigaförslag om åtgärder framtagna. Vi anser därför attdet är hög tid att regeringen nu agerar och snarastlägger fram ett förslag för riksdagen.Vi föreslår att med bifall tillmotionerna 2001/02:Bo256 (v) yrkande 2 och2001/02:So634 (fp) yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad vi ovan anfört ombarnsäkerhetskrav i bostäder.11. Jordfelsbrytare (punkt 13) (kd, c, mp)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservationen. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Bo222 och2001/02:Bo238.StällningstagandeDet finns stora brister i elsäkerheten i vårtbyggnadsbestånd. Många tragiska olyckor skulle kunnaundvikas om lämpliga åtgärder för att höjaelstandarden kom till stånd. En jordfelsbrytareutgör ett mycket effektivt skydd mot elolycksfall.Framför allt i de lokaler där barn vistas, dvs. iförskolor och skolor, borde det vara en självklarhetatt elinstallationerna är försedda medjordfelsbrytare. Även på bostäder finns detanledning att ställa motsvarande krav.Sedan den 1 juli 2000 skall jordfelsbrytareinstalleras i ledningsgruppcentralerna vidnyuppförande av daghem, fritidshem, grundskolor ochbostäder. Dessa regler innebär emellertid att detunder överskådlig tid endast kommer att vara enmycket liten del av det totala byggnadsbeståndet somhar en acceptabel elstandard. Vi anser att detbehövs en lagstiftning som medför att allaelinstallationer i förskolor, skolor och offentligalokaler förses med jordfelsbrytare. Där detär möjligt bör jordfelsbrytare även krävas i äldrebostäder. För bostäderna bör emellertid entillräcklig tidsperiod medges för att genomförainstallationerna.En brist i de nya föreskrifterna med krav påjordfelsbrytare är att de inte omfattar samtliganybyggnationer. Hotell och arbetsplatser behöverockså ökad elsäkerhet. Att installerajordfelsbrytare vid nybygge är varken komplicerateller kostsamt. Regeringen bör därför geElsäkerhetsverket i uppdrag att utarbeta förslagtill nya regler som innebär att jordfelsbrytareskall installeras i samtliga byggnader som uppförs,oavsett för vilket ändamål. Målet måste vara attjordfelsbrytare skall bli standard i samhället.Det vi ovan har föreslagit om krav påjordfelsbrytare bör som sin mening geregeringen till känna. Vårt förslag lämnas medanledning av motionerna 2001/02:Bo222 (s) och2001/02:Bo238 (kd).12. Brandvarnare (punkt 14) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo302.StällningstagandeVarje år dör över 100 människor till följd avbränder. Den vanligaste dödsorsaken är förgiftningav brandröken och inte själva elden. Trots detsaknar var fjärde hyresgäst brandvarnare. Det ärinte nog med att bränder förorsakar stora mänskligatragedier, de medför också stora samhällskostnader.Riksdagen gjorde 1997 ett tillkännagivande ombehovet av brandvarnare. hardessutom uttalat attbrandvarnare behövs i alla hem och lokaler därmänniskor vistas, men i huvudsak hänvisat till olikaåtgärder för att på frivillig väg öka användningen.Under det senaste året har flera kommuner med stödav räddningstjänstlagen ställt krav som innebär attalla bostäder skall utrustas med brandvarnare. Dettaär i och för sig ett steg i rätt riktning men detkan starkt ifrågasättas om brandskyddet skall varaberoende av vilken kommun man bor i. Ett krav påbrandvarnare som gäller i hela landet skulle till enlåg kostnad kunna rädda ett stort antal människolivvarje år och minska skadeverkningarna i samband medbränder.Jag anser att enhetliga regler som gäller i helalandet bör utarbetas. Kravet bör vara att minst enbrandvarnare per våningsplan installeras i allabostäder. Ansvaret för installationen bör läggas påfastighetsägaren.Vad jag ovan anfört med anledning av motion2001/02:Bo302 (s) bör som sin mening geregeringen till känna.13. Kretsloppslösningar som krav vid byggande(punkt 15) (v, c, fp)av (), (), RigmorStenmark (c), ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo255 yrkande 9.StällningstagandeDet talas i många sammanhang om ekologiskhållbarhet. Det är ett begrepp som närmastfått status av ett honnörsord som tillgrips för attförstärka uttalanden i olika sakfrågor. Risken meddetta är att begreppet kan komma att tappa sinverkliga innebörd. Det kan alltså konstateras attekologisk hållbarhet är ett svårdefinierat begrepp,vilket blir väldigt tydligt när det gäller denbyggda miljön. Den nu gällande lagstiftningen gerinte något bra svar på vad som menas med ekologiskhållbarhet när det gäller bebyggelsen. I lagen omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL)finns en rad egenskapskrav som skall uppfyllas isamband med byggnation. Där nämns skydd med hänsyntill miljön, energihushållning och värmeisoleringsamt hushållning med vatten och avfall. Ingentingnämns däremot om ekologisk kretsloppstillämpning isin helhet.Av 2 kap. 4 och 5 §§ framgår attmark, vatten och fysisk miljö skall användas så atten från ekologisk synpunkt långsiktigt godhushållning tryggas. Återanvändning och återvinning,liksom annan hushållning med material, råvaror ochenergi skall främjas så att ett kretslopp uppnås.Principen om ekologiskt kretsloppstänkande bör fågenomslag i byggprocessen och slås fast genom deförfattningsbestämmelser som gäller byggnadsverk ochbyggprodukter. Detta kan ske genom att miljöbalkenskrav följs upp i BVL. Andra paragrafen i BVL bör idetta syfte kompletteras med ett tiondeegenskapskrav, nämligen ett krav på tillämpning avekologiskt hållbara kretsloppslösningar i sinhelhet.Regeringen bör till återkommamed ett lagförslag med den innebörd som vi förordat.Vidare bör få i uppdrag att komplettera denu gällande byggreglerna utifrån detta nyaegenskapskrav. Vi föreslår att gerregeringen detta till känna. Vårt förslag lämnas medanledning av motion 2001/02:Bo255 (v) yrkande 9.14. Byggande i trä (punkt 18) (v, kd, c, fp,mp)av (), (),(), (), RigmorStenmark (c), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo223.StällningstagandeVi har i omfattande skogstillgångar somdessutom är av hög kvalitet. Vårt virkesförråd ökardärtill med årligen.Tränäringen håller en hög kompetens och intar entätposition när det gäller att minimeramiljöpåverkan vid tillverkning och användning. Ibranschen finns förutsättningar för att ökavidareförädlingsgraden. pågår enutveckling på miljöområdet där alltfler inser attvalet av material för byggande och boende på etthelt nytt sätt måste bli en naturlig del avframtidens klimatpolitik. i detta perspektivstår det enligt vår mening helt klart attträbaserade skogsprodukter kan spela en viktig roll.Tyvärr är detta ännu inte fallet i , särskiltinte inom byggsektorn.Byggandet av offentliga lokaler och flervåningshusär två viktiga områden som uppvisar en låg träandel.I stället är det stål och betong som dominerar.Givetvis är detta anmärkningsvärt mot bakgrund avdet faktum att är ettav världens starkaste exportländer av trävaror.Denna export avser emellertid i hög grad relativtlågförädlade produkter från sågverksindustrin -detta trots att det gjortsstatliga insatser för att öka vidareförädlingen,inte minst inom forskning och utveckling.Den främsta förklaringen till dagens situation äratt tränäringen i inte haft möjligheter attkonkurrera inom framför allt delar av byggsektorn.Mer avancerade träkonstruktioner har under lång tidvarit uteslutna från viktiga områden inom bygg- ochinfrastruktursektorn såsom flervåningshus, störreoffentliga byggnader samt väg- och järnvägsbroar.När det gäller större offentliga byggnader ochflervåningshus inom bostadssektorn kan detta till endel förklaras med att det fram till den 1 januari1994 existerade en otidsenlig byggnorm som innebaratt det inte var tillåtet att bygga högre än tvåvåningar med träkonstruktion.För att få framför allt byggsektorn - somfortfarande är helt inriktad på byggande itraditionell betong- och stålbyggnadsteknik - att påallvar implementera träbyggnadstekniken i störreskala, krävs politiska beslut. Ett sådant kan varaatt uppmärksamma byggandet av stora träbyggnader idet nya träprogrammet. skulle därmed följa ispåren på en rad europeiska länder som redan i daghar väl fungerande nationella program för byggande iträ. Inget av dessa program hade kommit till ståndutan fattade beslut i respektive parlament. Exempelpå länder med nationella program är inte baratraditionella träproducenter som och Norgeutan också länder som och Frankrike.För att bryta dagens utveckling och ge byggandeten ny inriktning krävs sålunda ett nationelltprogram för ökad träanvändning. I ett sådant programbör ingå såväl stöd och information som lagstiftningoch andra tvingande åtgärder.Vad vi nu med anslutning till motion 2001/02:Bo223(v) föreslagit om en ökad träanvändning i byggandetbör tillkännage för regeringen som sinmening.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.