bet · GP01SOU11 · 2002-02-21 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 75 motionsyrkanden i olikasocialtjänstfrågor från den allmänna motionstiden2001.Ett enigt utskott föreslår med anledning avmotioner rörande stöd för anhöriga och närståendeett tillkännagivande till regeringen. Utskottetanser att det vore önskvärt att i socialtjänstlageninföra en särskilt reglerad skyldighet försocialnämnden att stödja dem som vårdar närstående.Regeringen bör göra en analys av deekonomiska konsekvenserna av en sådan lagändringsamt redovisa för olika alternativalagregleringar i avsikt att ytterligare stödjaanhöriga.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, främstmed hänvisning till utskottets tidigareställningstaganden och mot bakgrund av pågåendearbete på området.I betänkandet finns 24 reservationer och fyrasärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänna utgångspunkter försocialtjänstenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So350yrkande 1 och 2001/02: So358 yrkande 5.Reservation 1 (m)2. Privatisering av socialtjänstenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So358yrkande 4 och 2001/02: So456.Reservation 2 (m)Reservation 3 (v)3. RiksnormenRiksdagen avslår motion 2001/02:So350 yrkandena2 och 3.Reservation 4 (m)4. Höjning av riksnormenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So301 och2001/02:So459.Reservation 5 (v, mp)5. Barns tillgångar och inkomsterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So340,2001/02:So603 yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:K284yrkande 6.Reservation 6 (v, kd, c, fp)Reservation 7 (mp)6. Bistånd till konstnärerRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr227 yrkande11.7. Ideella skadeståndRiksdagen avslår motion 2001/02:So384.Reservation 8 (v)8. Villkor för försörjningsstödRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub552 yrkande3.Reservation 9 (c)9. flygplatsRiksdagen avslår motion 2001/02:So235.10. Vistelsebegreppet enligt socialtjänstlagenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So259,2001/02:So289, 2001/02: So367, 2001/02:So378,2001/02:So405 och 2001/02:So585.Reservation 10 (kd)Reservation 11 (c)11. Våld mot kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So445,2001/02:Ju324 yrkande 5 och 2001/02:Ju396yrkandena 3, 4 och 10.12. Vård av missbrukareRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So275yrkande 3, 2001/02:So298, 2001/02:So319 yrkandena1 och 2, 2001/02:So371 yrkande 3, 2001/02: So396yrkande 6, 2001/02:So401 yrkandena 1 och 3-5,2001/02:So425 yrkande 1, 2001/02:So497 yrkande 9,2001/02:So501 yrkande 16, 2001/02:So622 yrkande 4och 2001/02:Ju326 yrkande 4.Reservation 12 (m)Reservation 13 (v)Reservation 14 (kd, c)Reservation 15 (fp)13. En könsneutral lag om vård avmissbrukare i vissa fallRiksdagen avslår motion 2001/02:So425 yrkande3.Reservation 16 (mp)14. Öppna alkoholrådgivningarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So396yrkande 5 och 2001/02: So401 yrkande 2.Reservation 17 (v)15. Samverkan i missbrukarvårdenRiksdagen avslår motion 2001/02:So487.Reservation 18 (kd)16. Kroppsvisitering vid LVM-hemRiksdagen avslår motion 2001/02:So614 yrkande1.Reservation 19 (m, kd, c, fp)17. Förutsättningar för vård enligt lagenom vård av missbrukare i vissa fall avslår motion 2001/02:So425 yrkande4.Reservation 20 (mp)18. Anhöriga till missbrukareRiksdagen avslår motion 2001/02:So473.19. Vård av ungdomarRiksdagen avslår motion 2001/02:So374 yrkandena2-4.20. Stöd för anhöriga och närståendeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om stöd för anhörigaoch närstående. bifaller därmed delvismotionerna 2001/02:So240 yrkande 17,2001/02:So243 yrkandena 1 och 2, 2001/02:So387yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:So609 yrkande 9.21. Utsatta grupperRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So322,2001/02:So328 yrkande 3, 2001/02:So346 och2001/02:So348.Reservation 21 (v, kd)22. FamiljehemRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So262yrkandena 1 och 2, 2001/02:So317 och2001/02:So413.Reservation 22 (kd)23. Kompetens och kvalitetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So424yrkandena 1-7 och 2001/02:So510.Reservation 23 (mp)24. HBT-kompetensRiksdagen avslår motion 2001/02:L371 yrkande28.Reservation 24 (v, mp)den 21 februari 2002På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), (), (), (), (), (), (), (),Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (), KerstinHeinemann (fp), (), LarsElinderson (m) och ().2001/02SoU11Utskottets övervägandenAllmänna utgångspunkter försocialtjänstenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om annaninriktning för socialpolitiken m.m. Utskottetvidhåller bl.a. den inställning som intogs isamband med att den nya socialtjänstlagenbehandlades . bör ocksåavslå motioner om tydligare lagstiftning närdet gäller privatisering av socialtjänsten.Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen på området.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (m) och 3(v).MotionerI motion So358 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att socialpolitiken skall varaett instrument för att bryta utanförskap ochbidragsberoende (yrkande 5). Enligt motionärernasuppfattning måste den stora utmaningen försocialtjänsten vara att fokuseraverksamheten på dem som är mest utsatta samtidigtsom människor utan allvarlig social problematik gesförutsättningar att stå på egna ben. Motionärernaanser det ytterst olyckligt att en så stor andel avbefolkningen är klienter vid socialkontoren. Detpåverkar deras självuppfattning negativt, föder enkänsla av hjälplöshet och skapar i förlängningenbidragsberoende och utanförskap. Enligt motionärernabehövs det en politik som genererar arbetstillfällengenom att göra det lönsamt att driva företag,anställa, arbeta och utbilda sig. Flyktingar ochandra som invandrat till måste ges möjlighetatt ta ansvar för sin egen livssituation. Ennaturlig princip borde vara att den som betalarskatt inte skall behöva bidrag och att densom får bidrag inte skall behöva betala skatt.Vidare måste det alltid löna sig mer att arbeta änatt uppbära ersättning och bidrag, anförs det.I motion So350 av de ()begärs tillkännagivanden om att en grundligomprövning av socialbidragens syfte, roll ochutformning bör komma till stånd (yrkande 1).Två motioner rör privatiseringen av socialtjänsten.I motion So358 (m) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om nya driftsformer isocialtjänsten (yrkande 4). Motionärerna efterlyserett arbetssätt där mindre tid tillbringas påsocialkontoren och mera tid i arbetet med de mestutsatta ute på fältet. Möjligheten att anlitatjänster utanför socialkontorens väggar förexempelvis adoptionsutredningar, skuldrådgivning ochbarnpsykiatriska utredningar är enligt motionärernaett nödvändigt kompetenstillskott liksom viktigavlastning för att skall få bättremöjligheter att fullfölja sina uppgifter.Motionärerna anser att en lagändring bör övervägassom tydligt avgränsar vad som är verkligmyndighetsutövning och som ger möjlighet förmångfald inom övriga delar av verksamheterna.I motion So456 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över lagstiftningen vadgäller utredningar så att denenskildes integritet och rättssäkerhet tryggas.Motionärerna anser att rågången mellan lagligt ocholagligt när det gäller att lägga ututredningsuppdag på entreprenad måste förtydligasoch att en nationell norm för kommunernas socialautredningsarbete bör presenteras.Bakgrund och tidigare behandlingDen trädde en ny socialtjänstlag ikraft (SFS 2001:453). I det av godkändabetänkandet /01:SoU18 (rskr. 2000/01:259)behandlade utskottet regeringens proposition2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. Under rubrikenAllmänna utgångspunkter behandlades bl.a. motionermed liknande innehåll som ifrågavarande motionerSo358 (m) yrkande 5 och So350 (m) yrkande 1.Utskottet avstyrkte yrkandena med följandemotivering (s. 19 f. res. m):Utskottet delar regeringens uppfattning attsocialtjänsten utgör en central del avvälfärdspolitiken och ett viktigt komplement tillde generella ekonomiska stödsystemen. I likhetmed regeringen anser utskottet vidare att deövergripande målsättningarna och grundläggandevärderingarna för verksamheten inomsocialtjänsten skall stå fast. Till 1 kap. 1 § iförslaget till ny socialtjänstlag överförsoförändrad den nu gällande portalparagrafen medinnebörd att på demokratins ochsolidaritetens grund skall främja människornasekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet ilevnadsvillkor och aktiva deltagande isamhällslivet. Under hänsynstagande tillmänniskans ansvar för sin och andras socialasituation skall inriktas på attfrigöra och utveckla enskildas och gruppers egnaresurser. Verksamheten skall vidare bygga pårespekt för människornas självbestämmanderätt ochintegritet.Utskottet vidhåller att det inte finns någonanledning att frångå de principer som enligtförarbetena till den nuvarande socialtjänstlagenskall vara vägledande för det individinriktadearbetet inom , nämligen principernaom helhetssyn, frivillighet och självbestämmande,kontinuitet, normalisering, flexibilitet, närhetoch valfrihet. skall arbetaförebyggande och ta till vara den enskildes egnaresurser samt beakta den enskildes delaktighetoch egna ansvar. Principerna ger också uttryckför den människosyn som alltjämt skall präglareformarbetet inom socialtjänsten.Utskottet anser i likhet med regeringen att detär ett kompromisslöst mål att välfärden skallomfatta samtliga medborgare. Socialtjänstensinsatser ger de människor som av olikaanledningar utsätts för ekonomiska eller socialapåfrestningar möjlighet att leva ett värdigt ochsjälvständigt liv. Utskottet delar regeringensuppfattning att det är angeläget att nu stärkadetta skyddsnät.Utskottet vidhåller dock att socialbidragetskall vara ett yttersta skyddsnät för tillfälligaekonomiska behov och inte fungera som enlångsiktig försörjningskälla. Familjeutredningenhar analyserat de samlade effekterna av skatter,bidrag och avgifter för barnfamiljerna samtdärvid bl.a. belyst marginaleffekterna. Riksdagenbör inte föregripa kommande förslag på området.I samma betänkande behandlades vidare motioner omprivatisering av . Utskottetredogjorde för ett beslut av JO angåendeanvändningen av privata rättssubjekt som utredareinom samt anförde bl.a. följande (s.69; res. m):Enligt regeringsformen kan en förvaltningsuppgiftöverlämnas till ett privat rättssubjekt. Omuppgiften innefattar myndighetsutövning måste detemellertid ske med stöd av lag. Socialtjänstlagenger inte kommunerna utrymme att anlita privatarättssubjekt för myndighetsutövning. Beredningenav och beslutet i ett ärende hos socialnämndenfår i princip anses utgöra oskiljaktiga delar aven och samma förvaltningsuppgift. Om ett ärendeinnefattar myndighetsutövning kan nämnden såledesinte lagligen överlämna exempelvis uppgiften attutföra en utredning enligt 50 § i den nuvarandesocialtjänstlagen till ett privat rättssubjekt.Utredningar som skall utgöra underlag för sådanayttranden som socialnämnden enligt lag ellerannan författning är skyldig att lämna till annanmyndighet kan inte heller lämnas till ett privaträttssubjekt eftersom skyldigheten att yttra sigåvilar socialnämnden själv. Motsvarande gällervårdnadsutredningar enligt 6 kap. föräldrabalken.Utskottet, som således ställer sig bakom denbedömning som JO gjort, avstyrker med detsagda motion - - -.I 2001 års ekonomiska vårproposition (prop.2000/01:100) föreslog regeringen ett rättvisemål,att halvera antalet socialbidragstagare mellan åren1999 och 2004. ställde sig i juni 2001bakom detta mål (bet. 2000/01:FiU20, rskr.2000/01:288). Regeringen kommer att redovisaen avstämning av målet. En första avstämning finnsredovisad i budgetpropositionen (prop.2001/02:1, bil. 3 till finansplanen). Regeringenanför bl.a. att utgångspunkten i arbetet med attbryta socialbidragsberoendet är att skapa trygghetoch rättvisa som fattigdomsfällor ochmarginaleffekter skall göras så små som möjligt. Detyttersta målet är att minska behoven av socialbidraggenom att alla individer i arbetsför ålder gesmöjligheter till en egen försörjning.Familjeutredningen har haft i uppdrag att pröva omdet ekonomiska familjestödet kan göras mergenerellt, dvs. med minskade marginaleffekter menmed bevarad eller ökad fördelningspolitiskträffsäkerhet. Utredningens slutbetänkande Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24) bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller målen och de grundläggandeprinciperna för vidhåller utskottetsin inställning såsom den redovisats i betänkande2000/01:SoU18. I motion So358 (m) yrkande 5 anförsatt socialpolitiken skall vara ett instrument föratt bryta utanförskap och bidragsberoende. Utskottetvill med anledning härav åter framhålla sinuppfattning att socialbidraget skall vara ettyttersta skyddsnät för tillfälliga ekonomiska behovoch inte fungera som en långsiktigförsörjningskälla. Utskottet konstaterar attregeringen har ställt upp som mål att halveraantalet socialbidragstagare mellan åren 1999 och2004, vilket mål ställt sig bakom.Utgångspunkten i detta arbete är att skapa trygghetoch rättvisa som fattigdomsfällor ochmarginaleffekter görs så små som möjligt. Yttersthandlar det om att alla i arbetsför ålder skall gesmöjligheter till en egen försörjning. Utskottetanser vidare att vissa av förslagen somFamiljeutredningen har lämnat bör kunna bidra tillett minskat socialbidragsberoende. börinte föregripa kommande förslag på området.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna So350(m) yrkande 1 och So358 (m) yrkande 5.I motionerna So358 (m) yrkande 4 och So456 (v)begärs tydligare lagstiftning när det gällersocialtjänstens möjligheter att lägga ut uppdrag påentreprenad. Utskottet kan konstatera att JO harbeslutat i ett ärende angående användningen avprivata rättssubjekt som utredare inomsocialtjänsten samt att förvaltningsdomstolarna haratt handlägga mål rörande lagligheten i kommunalabeslut att lägga ut på entreprenad.Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen och återkommer till medförslag till lagstiftning om det blir nödvändigt.Motionerna avstyrks.Ekonomiskt bistånd enligtsocialtjänstlagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om riksnormen,om vilka inkomster och tillgångar som böringå i beräkningsunderlaget för ekonomisktbistånd samt om kraven för bistånd enligtsocialtjänstlagen. Utskottet vidhåller sintidigare redovisade inställning i dessafrågor. Jämför reservationerna 4 (m), 5 (v,mp), 6 (v, kd, c, fp), 7 (mp), 8 (v) och 9(c).MotionerI motion So350 av de ()begärs ett tillkännagivande om att kommunerna självaskall få fastställa socialbidragsnormen (yrkande 2)samt yrkas att skall begära att regeringenlägger fram förslag till ändring i socialtjänstlagenbeträffande överklagande av beslut om bistånd hosallmän förvaltningsdomstol (yrkande 3). Enligtmotionären skall kommunerna själva få möjlighet attfastställa de lokala nivåerna för skäligalevnadskostnader. Eventuella överklaganden skalldärefter bedömas med utgångspunkt från de kommunaltfastställda normerna.I motion So459 av och () begärs ett tillkännagivande om attsocialbidragsnormen bör höjas. Motionärerna anföratt socialbidragen i mycket få kommuner ligger överden miniminivå som socialbidragsnormen utgör.Sex motioner berör frågan om vilka inkomster somskall ingå i beräkningsunderlaget för ekonomisktbistånd.I motion So340 av m.fl. (c, s, v,kd, fp, mp) yrkas att begär att regeringengör en översyn så att nya riktlinjer kan tas fram avSocialstyrelsen vad gäller feriearbetandetonåringars inkomster vid bedömning av familjersrätt till socialbidrag. Motionärerna ifrågasätternuvarande ordning, där kommunerna har olika reglerför beräkningen av socialbidrag.I motion K284 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om attregeringen bör ta initiativ till att förändra lagenom ekonomiskt bistånd så att barns inkomster inteingår i beräkningsunderlaget för det ekonomiskabiståndet (yrkande 6). Motionärerna anser att detger fel signaler att barns inkomster från exempelvissommararbete räknas in i familjens samlade inkomstervid beräkning av socialbidrag.I motion So603 av () begärstillkännagivanden om att kommunerna bör se överhanteringen av socialbidrag i förhållande till andrainkomster utifrån ett barnperspektiv (yrkande 1)samt om behovet av en översyn av hur kommunernahanterar frågan om familjers socialbidrag ochinkomster från ungdomars sommararbete, barnbidrag,barnpension och förmögenhet ställd under förmyndare(yrkande 2). Motionären är kritisk mot att vissakommuner låter dessa inkomster och tillgångar ingå iberäkningsunderlaget för ekonomiskt bistånd.I motion So301 av () begärs etttillkännagivande om åtgärder som syftar till attbarnfamiljer med behov av försörjningsstöd också fårdel av förbättrade barnbidrag.I motion Kr227 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom konstnärerna och socialbidragen (yrkande 11).Enligt motionärerna finns inga generella regler förhur stipendier som skall finansiera kostnader förmaterial, ateljé, resor m.m. skall bedömas vidberäkningen av socialbidrag. Praxisen varierarmellan kommunerna. Motionärerna anser att kraven påkonstnärer bör vara samma som för alla andra samtatt samma regler bör gälla i hela landet.I motion So384 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om ideella skadestånds påverkanpå socialbidrag. Motionärerna utgår från attregeringen vidtar de åtgärder som behövs för atttydliggöra det ideella skadeståndets ställning iförhållande till olika samhällsstöd/ingripanden ochåterkommer med nödvändiga förslag tillregeländringar.En motion handlar om kraven för bistånd i 4 kap. 4-6§§ socialtjänstlagen.I motion Ub552 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om en ändring av socialtjänstlagenså att studenter inte skall innefattas i möjlighetenatt begära motprestationer av socialbidragstagare(yrkande 3). Enligt motionärerna torde behovet avaktiveringsåtgärder för studenter vara begränsateftersom de i många fall har sina studier attåtervända till.Bakgrund och tidigare behandlingGenom den nya socialtjänstlagen har bestämmelsernaom bistånd i allt väsentligt återgått till vad somgällde före . Den som inte självkan tillgodose sina behov eller kan få demtillgodosedda på annat sätt har rätt till biståndför sin försörjning (försörjningsstöd) och för sinlivsföring i övrigt (4 kap. 1 § socialtjänstlagen).Begränsningarna rörande begreppet "livsföring iövrigt", dvs. att det endast avser hjälp i hemmetoch särskilt boende för service och omvårdnad föräldre eller bostad med särskild service förfunktionshindrade (annat bistånd) har tagits bort.Beslut om i princip alla former av bistånd kan nuöverklagas genom förvaltningsbesvär (16 kap. 3 §socialtjänstlagen).Försörjningsstödet består liksom tidigare av tvådelar. Den ena delen utgörs av den av regeringenfastställda schablonberäknade s.k. riksnormen (4kap. 3 § första stycket 1) som skall täcka kostnaderför livsmedel, kläder och skor, lek och fritid,förbrukningsvaror, hälsa och hygien samtdagstidning, telefon och TV-avgift. lämna försörjningsstöd för skäligakostnader för boende, hushållsel, arbetsresor,hemförsäkring samt medlemskap i fackförening ocharbetslöshetskassa (4 kap. 3 § första stycket 2).Socialnämnden kan frångå riksnormen och beräknakostnaderna till en högre eller lägre nivå om det iett enskilt fall finns särskilda skäl för detta (4kap. 3 § andra stycket).I 4 kap. 4-6 §§ socialtjänstlagen finnsbestämmelser om att socialnämnden i vissa fall fårbegära att den som uppbär försörjningsstöd underviss tid skall delta i av nämnden anvisad praktikeller annan kompetenshöjande verksamhet. Dettagäller exempelvis om den enskilde följer enutbildning med tillgång till finansiering i särskildordning men under tid för studieuppehåll behöverförsörjningsstöd (4 § första stycket 3).I det tidigare nämnda betänkandet 2000/01:SoU18behandlades motioner med krav på att riksnormenskall avskaffas och att kommunerna skall fastställasocialbidragsnormerna. Utskottet avstyrktemotionerna med följande motivering (s. 31; res.m+kd+c):Utskottet vidhåller att det är angeläget attnivån på det ekonomiska stödet till försörjninginte varierar alltför mycket mellan kommunernasamt att staten bör ha ansvaret för att denenskilde garanteras en miniminivå för de mestgrundläggande behoven. Utskottet ställer sigdärför bakom förslaget att i den nya lagenbehålla bestämmelserna om riksnormen.För de kostnader som ingår i riksnormen lämnasbistånd enligt en norm som regeringen bestämmer.Socialnämnden kan dock, om särskilda skälföreligger i ett enskilt fall, frångå riksnormenoch lämna såväl högre som lägre försörjningsstöd.När det gäller de poster i försörjningsstödet sominte ingår i riksnormen, liksom bistånd förlivsföringen i övrigt, bestämmer kommunerna såvälnivå som innehåll på det bistånd som skalllämnas. Biståndet skall tillförsäkra den enskildeen skälig levnadsnivå. Utgångspunkten vidbedömningen bör vara vad en låginkomsttagare påorten normalt har möjlighet att kosta på sig.Lokala förhållanden och kommunala resurser kandärvid beaktas.I det nämnda betänkandet behandlade utskottet ävenmotioner om att ändra bestämmelserna om krav förbistånd. Utskottet anförde att det inte hade ändratsin inställning i frågan om huruvida och i vilkafall försörjningsstöd skall kunna villkoras ochavstyrkte motionerna (s. 32; res. m).Utskottet behandlade vidare ett motionsyrkande somtog upp problemet med att ideellt skadestånd räknassom inkomst vid biståndsberäkningen. Utskottetpåpekade att regeringen i propositionen med förslagtill ny socialtjänstlag anför att det vidbiståndsbedömningen rimligtvis bör beaktas att denenskilde har fått ett ideellt skadestånd på grund avatt han eller hon har blivit utsatt för ett brottoch t.ex. har behov av långvariga och kostsammabehandlingar till följd härav. Utskottet ansåg inteatt det fanns skäl att tillsätta en utredning föratt se över frågan och avstyrkte därför motionen (s.32; res. kd+c).Motionsyrkanden om att barnbidrag m.m. inte börräknas som en del av familjens gemensamma inkomstvid beräkningen av socialbidrag avstyrkte utskottetmed hänvisning till att regeringen hade för avsiktatt höja barndelen i riksnormen (s. 32).I det av godkända betänkandet 1998/99:SoU9behandlade utskottet en motion om attsommararbetande ungdomars lön räknas av motfamiljens socialbidrag. Utskottet deladeuppfattningen i motionen att det är olyckligt omkommunerna tolkar rekommendationerså snävt att ungdomar avstår från att t.ex.sommarjobba men ansåg att inte borde tanågot initiativ i frågan (s. 20; res. mp+fp).Riksnormen för socialbidrag har höjts fr.o.m. den 1januari 2002. Riksnormen för barn och ungdom 0-18 århar höjts med , beroende påålder, och för vuxna med nästan 5 %.I allmänna råd om försörjningsstöd(SOSFS 1998:11) anförs att hänsyn bör kunna tas underårig familjemedlems arbetsinkomster upp tillden nivå som motsvarar dennes del i familjenskostnader, inklusive kostnader för hyra, vidbedömningen av en förälders biståndsbehov. Den ungebör dock alltid få disponera en viss del av sininkomst för egen räkning utan att det minskar denövriga familjens försörjningsstöd. Detta gällersärskilt inkomster från den underåriges feriearbete.Hur stor denna del bör vara får enligtSocialstyrelsens mening bestämmas från fall tillfall och utifrån de behov den underårige kan ha.Enligt bör underårigas tillgångarsom föräldrarna inte har möjlighet att förfoga överinte påverka en förälders rätt tillförsörjningsstöd. Detta gäller t.ex. bankmedel somstår under överförmyndarens kontroll, omöverförmyndaren inte ger sitt samtycke till uttag.Socialstyrelsen rekommenderar vidare attexempelvis stipendier som är avsedda för ett visständamål, t.ex. en resa, i normalfallet inte börmedföra en reducering av försörjningsstödet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte ändrat inställning när det gällerriksnormen utan vidhåller att det är angeläget attnivån på det ekonomiska stödet till försörjning intevarierar alltför mycket mellan kommunerna samt attstaten bör ha ansvaret för att den enskildegaranteras en miniminivå för de mest grundläggandebehoven.