bet · GP01UBU7 · 2002-03-07 00:00:00 — De av regeringen föreslagna tilläggen ilagbestämmelserna kan innebära en fokusering på deexemplifierade faktorerna skolans storlek,geografiska läge och för vissa skolformerutbildningens innehåll och därmed undanskymma detförhållandet att tyngdpunkten vid prövningen skallligga på en helhetsbedömning av samtligaomständigheter som kan inverka på den aktuellafriskoleverksamhetens betydelse för skolväsendet.Det är också viktigt att prövningen görs ur ettelevperspektiv och beaktar huruvida nyetableringenberikar eller försvårar ett breddat ochefterfrågestyrt utbud.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen beslutar i fråga om regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen (1985:1100) attdels avslå 2 b kap. 10 a § andra stycket samt 9 kap.6 § första stycket, 8 § andra stycket och 8 b §andra stycket, dels anta 9 kap. 6 a § första stycketmed den ändringen att bestämmelsen får den lydelsesom utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ub15 yrkande 7,2001/02:Ub16 yrkande 4, 2001/02:Ub17 yrkande 3,2001/02:Ub18 yrkande 6 i denna del, 2001/02:Ub19yrkande 4, 2001/02:Ub221 yrkande 25, 2001/02:Ub222 yrkande 21 och 2001/02:Ub511 yrkande 4 samtavslår motionerna 2001/02:Ub291 yrkandena 3 och 4,2001/02:Ub343 och 2001/02:A317 yrkande 14.Huvudmannen för skolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tillnya bestämmelser i skollagen om atthuvudmannen för en fristående skola skall haförutsättningar att bedriva verksamheten ienlighet med de villkor som gäller förgodkännande respektive rätt till bidrag samtatt, vid byte av huvudman, förnyad ansökanskall göras. Ett motionsyrkande omhuvudmannens juridiska status bör avslås avriksdagen med hänvisning till att enutredning i frågan beslutats.Jämför reservation 2 (m).PropositionenRegeringen framhåller att huvudmannen för enfristående skola skall ha förutsättningar attbedriva verksamheten i enlighet med de grundläggandevillkor som gäller för godkännande respektive rätttill bidrag. Den som vill överta verksamheten vid engodkänd eller bidragsberättigad fristående skolaskall ansöka om fortsatt godkännande respektiveförklaring om fortsatt rätt till bidrag.Bestämmelser av denna innebörd skall enligtregeringens förslag införas i 9 kap. 2, 8, 8 b och16 c §§ skollagen.MotionI motion 2001/02:Ub511 (m) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att huvudmannens juridiskastatus inte heller skall påverkamöjligheten att få tillstånd och rätt till bidragför fristående skolor. Enligt motionären kanskolkoncerner med stora resurser bidra tillskolväsendets utveckling i långt större utsträckningän vad hårt hållna kommunala skolor oftast klarar.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att redan i dagprövar huruvida huvudmannen för fristående skola harförutsättningar att bedriva verksamheten i enlighetmed de villkor som ställs upp i skollagen. En sådanprövning är viktig, inte minst med tanke på eleversoch föräldrars förtroende för utbildningen vid denfristående skolan. Utskottet har inte något atterinra mot att uttryckliga bestämmelser i dettaavseende tas in i skollagen. Vidare tillstyrkerutskottet att bestämmelser införs om att en förnyadansökan om godkännande eller rätt till bidrag skallgöras vid byte av huvudman. bör såledesanta regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 9 kap. 2 § första stycket 2,8 § första stycket 2, 8 b § första stycket 2 och 16c §.Utskottet föreslår avslag på motionsyrkandet om etttillkännagivande i frågan om huvudmannens juridiskastatus.I propositionen anmäls att regeringen avser atttillsätta en utredning som skall ta fram förslagtill lagstiftning för att underlätta bildandet avföretag där vinsten alltid går tillbaka tillverksamheten, dvs. där det överskott som upparbetasi skolverksamheten används för att utveckla den.Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare med uppdrag attutreda frågor om ett nytt slag av aktiebolag föricke vinstutdelande verksamhet (dir. 2002:30).Kännetecknande för det nya slaget av bolag skallvara att syftet med bolagets verksamhet är ett annatän att ge aktieägarna vinst. Upparbetade överskottskall användas för att utveckla den verksamhet sombolaget bedriver. Utgångspunkten för arbetet skallvara att åstadkomma en bolagsform som är ägnad förverksamhet inom barnomsorg, skola, sjukvård ochäldrevård, som finansieras av offentliga medel. Detnya slaget av aktiebolag skall skapas genomsärbestämmelser i aktiebolagslagen (1975:1385).Resultatet av utredningens arbete, som skallredovisas , bör enligtutskottets mening avvaktas.Närmare om prövningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör tillkännage för regeringen somsin mening vad utskottet anfört dels omuppdrag till att utarbetaanvisningar för utformningen av friståendeskolors ansökan om bidragsrätt ochkommunernas konsekvensbeskrivningar medanledning av ansökan om bidragsrätt, dels omatt en särskild skolorinte bör inrättas. bör vidare avslåregeringens förslag till en ny bestämmelse iskollagen om avgift för prövning.Därmed bifaller motioner i dessafrågor.Jämför reservation 9 (s, v).Yttranden över ansökningarPropositionenEnligt regeringens bedömning bör i förordningen(1996:1206) om fristående skolor införasbestämmelser om att den kommun som yttrar sig överen ansökan om godkännande av eller bidragsrätt fören fristående skola skall bifoga enkonsekvensbeskrivning till sitt yttrande.Regeringen anser att kommunerna tydligare än i dagbör påvisa vilka följder en etablering av enfristående skola har, om dessa är av beståendekaraktär och om de är så påtagliga att bidrag intebör ges. Även då en kommun tillstyrker en ansökankvarstår ansvar att ta ställning tillansökan utifrån en helhetsbedömning. För det fallatt en skola avvecklas till förmån för enfristående skola, bör kommunen alltid i sinkonsekvensbeskrivning redogöra för hur dettapåverkar elevers möjlighet att välja en kommunalskola. Detsamma bör gälla vid ansökningar ometablering av fristående skolor i nybyggdastadsdelar, där ingen skola ännu planerats.MotionMiljöpartiet begär i motion 2001/02:Ub17 yrkande 4ett tillkännagivande om att regeringen bör geSkolverket i uppdrag att utarbeta och ge anvisningarför utformningen av fristående skolors ansökan ombidragsrätt och kommunernas konsekvensbeskrivningarmed anledning av ansökan om bidragsrätt, i syfte attförbättra underlaget för beslut iberörda ärenden.Utskottets ställningstagandeEtt problem vid prövning av friståendeskolas rätt till bidrag är att skolansansökningshandlingar ofta inte är tillräckligtspecificerade för att kommunen eller kommunernaskall kunna göra en relevant konsekvensbeskrivning.Ett annat problem är att kommunernas yttrandenibland har uppenbara brister ikonsekvensbeskrivningarna, som inte kan hänförastill knapphändiga ansökningshandlingar. mening bör regeringen ge iuppdrag att utarbeta och lämna tydliga anvisningar,såväl till sökande fristående skolor som till dekommuner som skall avge yttrande, om hur ansökningaroch konsekvensbeskrivningar skall utformas så attunderlaget för bedömningarna blir fullgott.Vad utskottet nu anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotionsyrkandet.Inrättande av en särskild redovisar i propositionen sin bedömningatt en särskild nämnd bör inrättas inom för att besluta i ärenden om godkännandeoch rätt till bidrag samt återkallande avgodkännande och rätt till bidrag för friståendeskolor. I nämnden bör ingå företrädare för denstatliga sektorn, kommunsektorn och friståendeskolor. Ledamöterna i nämnden skall utses avregeringen.Enligt regeringen fortsätter antalet friståendeskolor att växa, som elevkullarna minskarsuccessivt. Därmed kommer frågan om påtagliganegativa följder för skolväsendet i kommunen eller inärliggande kommuner att allt oftare aktualiseras iärenden om prövning av fristående skolas rätt tillbidrag. Kravet på en allsidig bedömning blirstarkare. Regeringen bedömer därför att det finnsskäl att bredda kompetens vidhandläggning av ärenden om godkännande och rätt tillbidrag genom att bl.a. ta till vara den erfarenhetsom finns inom den kommunala sektorn.MotionerI motioner från Moderata samlingspartiet,, ochMiljöpartiet avvisas inrättandet av en skolor inom Skolverket.Enligt i motion 2001/02:Ub15 yrkande 8skall myndighetsprövning handla om fakta och inte omtyckande. Med en politiskt tillsatt nämnd finnsrisken att besluten baseras mer på beslutsfattarnasideologiska hemvist än på faktaunderlag.Liknande synpunkter framförs av Kristdemokraternaoch i motionerna 2001/02:Ub18 yrkande6 i denna del respektive 2001/02:Ub16 yrkande 5 samti motion 2001/02:Ub511 (m) yrkande 2.Folkpartiet understryker i motion 2001/02:Ub19yrkande 1 att ärenden om godkännande av och rätttill bidrag för fristående skolor även framgentmåste hanteras av oberoende tjänstemän påSkolverket. Kommunerna är konkurrenter till defristående skolorna. En särskild nämnd med bl.a.kommunala representanter kan därför inte ges ensådan makt över de fristående skolornas vara ellericke vara.Riksdagen bör enligt i motion2001/02:Ub17 yrkande 5 tillkännage för regeringensom sin mening att en nämnd vid , med denstatus och de befogenheter som regeringen skisserari propositionen, inte skall inrättas. Motionärernapåtalar att en nämnd inom myndigheten med avregeringen tillsatta ledamöter riskerar att ledatill en politisering av bedömningar och beslut. Detär viktigt att ärendena hanteras av politisktoberoende tjänstemän samt att deras beslut ärtydligt motiverade och för rättssäkerheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas farhågor att en nämndmed en sådan sammansättning som regeringen aviserarkan leda till en politisering av bedömningar ochbeslut när det gäller godkännande av och bidrag tillfristående skolor. Enligt utskottets mening är detsynnerligen viktigt att prövning och beslut i sådanaärenden sker med objektivitet och med uppfyllande avkrav på rättssäkerhet.Riksdagen bör med bifall till motionernatillkännage för regeringen som sin mening att denaviserade särskilda skolorinte bör inrättas.Avgift för prövningPropositionenI propositionen föreslås att regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer skall få meddelaföreskrifter om avgift för prövning av ansökningarom godkännande av fristående skolor eller omförklaring om rätt till bidrag till sådana skolor.Det föreslagna bemyndigandet bör regleras i en nyparagraf, 9 kap. 16 d § skollagen.Enligt vad som redovisas i propositionen är detett stort antal fristående skolor som inte kommer igång som planerat. Detta tyder på, anför regeringen,att blivande huvudmän i många fall har enbristfällig eller orealistisk planering. En särskildavgift bör därför införas i syfte att bidra tillfinansieringen av statens merkostnader förprövningen av ansökningar samt för att begränsamängden mindre seriösa ansökningar. Avgiften skallinte få överstiga myndighetens självkostnader förprövningen.MotionAvslag på regeringens förslag om avgift begärs avMiljöpartiet i motion 2001/02:Ub17 yrkande 6.Motionärerna drar som en parallell fram att de delarregeringens uppfattning att avgifter som begränsarantalet sökande vid antagning till skolor inte ärönskvärda. Samma grundinställning gäller i fråga omavgifter som styrmedel vid fristående skolorsansökningar till Skolverket.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner i likhet med motionärerna inte skälatt införa en avgift för prövning avansökningar om godkännande av fristående skoloreller om förklaring om rätt till bidrag till sådanaskolor. Handläggningen av sådana ärenden är enligtutskottets uppfattning en uppgift som åvilarmyndigheten. bör avslå regeringens förslagom en ny lagbestämmelse, 9 kap. 16 d § skollagen,och därmed bifalla motionsyrkandet.Bidrag till fristående grundskoloroch särskolor m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i skollagen som innebär att bidragtill en godkänd fristående särskola skalllämnas av hemkommunen för varje elev somgenomgår utbildning i den friståendesärskolan. Bidraget skall bestämmas eftersamma grunder som kommunen tillämpar vidfördelning av resurser till de egnasärskolorna.Riksdagen bör avslå regeringens förslag tilländringar i skollagen om att vidbestämmande av bidrag till friståendegrundskolor och särskolor hänsyn skall tastill kommunens ansvar för att beredagrundskole- respektive särskoleutbildning åtsamtliga barn i kommunen som har rätt tillsådan (s.k. skolpliktskostnader).Jämför reservation 9 (s, v).PropositionenEnligt gällande bestämmelser om bidrag till engodkänd fristående särskola får skolan och elevernashemkommun komma överens om bidragets storlek. Om enöverenskommelse inte kan träffas, skall kommunenbetala det belopp som regeringen beslutat (9 kap. 6a § skollagen). Samma bidragsbestämmelser gäller förelever i förskoleklass i en fristående särskola (2 bkap. 10 c § skollagen).I propositionen framhåller regeringen att eleversom tillhör särskolans personkrets inte är enhomogen grupp utan har varierande stödbehov. Det ärdärför inte ändamålsenligt att bidraget fastställssom en klumpsumma för en grupp elever. Det är inteheller möjligt att besluta om ersättningens storlekutan att ha ingående kännedom om de enskildaelevernas olika behov. Sådan kunskap finns avnaturliga skäl endast lokalt.Regeringen föreslår därför att hemkommunens bidragtill en godkänd fristående särskola skall beräknasför varje enskild elev. Bidraget skall bestämmasefter samma grunder som kommunen tillämpar vidfördelning av resurser till elever i kommunalasärskolor. På motsvarande sätt skall bidragetberäknas för elever som deltar i förskoleklass vidfristående särskolor. Förslagen innebär att sammabestämmelser om bidrag kommer att gälla förfristående särskolor som för fristående grundskolor.Det bidragssystem som gäller för friståendegrundskolor innebär en i lag reglerad skyldighet förelevens hemkommun att ge en fristående skola bidragmed hänsyn tagen till skolans åtagande och elevensbehov efter samma grunder som kommunen tillämpar försina egna grundskolor. Systemet innebär likvärdigavillkor för en elev i en kommun vare sig eleven gåri en eller en fristående skola.I propositionen påpekar regeringen att enligtskollagen har en kommun att se till att allaskolpliktiga barn i kommunen får sin rätt tillutbildning tillgodosedd nära hemmet. I det kommunalauppdraget ligger att kunna bereda plats för allaskolpliktiga barn. Antalet elever som skall börjaskolan skiftar år , vilket medför att behovetav lokaler och lärare varierar. En kommun måstealltid ha ett visst utrymme reserverat förelevökningar i samband med skolstarten förnybörjare, men även för att ta emot andra elever somflyttar till kommunen. Kommunen kan alltså intesåsom en fristående skola optimera sin organisation,dvs. avsluta sin intagning av elever när man harfyllt upp sina klasser och undervisningsgrupper.Dessa särskilda kostnader som kommunen har benämnsibland kommunens skolpliktskostnader.Om kommunens särskilda skolpliktskostnaderinkluderas i grunderna för bidraget per elev tillfristående skolor, utan hänsyn tagen till vad denfristående skolans åtagande innebär, kan dettaenligt regeringen medföra att kommunen kommer attöverkompensera den fristående skolan.Regeringen föreslår mot denna bakgrund attskollagens 9 kap. 6 och 6 a §§ skall kompletterasmed en bestämmelse som anger att en kommun skall tahänsyn även till det kommunala ansvaret för attbereda utbildning, dvs. skolpliktskostnaden, vidberäkningen av det bidrag som kommunen skall betalaför en elev i en fristående grundskola ellersärskola.MotionerEnligt i motion 2001/02:Ub17 yrkande 7bör avslå förslaget om tillägg i skollagenatt bidraget till fristående grundskolor ochsärskolor skall bestämmas med hänsyn till kommunensansvar för att bereda grundskole- ochsärskoleutbildning åt samtliga barn i kommunen somhar rätt till sådan. Enligt motionen skulle dettainnebära ett schablonmässigt beräknat högre bidragtill kommunala skolor, oavsett om skolorna har någotåtagande som har med kommunens ansvar att göra.Motionärerna påpekar att det förhållandet att enfristående skola skulle kunna ha ett åtagande som ärav betydelse för kommunens möjligheter att hålla enviss beredskap, har fått en minst sagt undanskymdbehandling. De hävdar att förslaget, om detgenomfördes, skulle öppna upp för orättvisor ochgodtycke till skada för skolväsendet i dess helhet.Också Moderata samlingspartiet i motion2001/02:Ub15 yrkande 9 ställer sig avvisande tillatt kommunerna generellt och schablonmässigt skallkunna dra av kostnader för det kommunala ansvaret.De vill ha ett tillkännagivande till regeringen omatt sådana kostnader måste preciseras iberäkningsunderlaget för bedömning av bidragen tillfristående grundskolor och särskolor. I motion2001/02:Ub511 (m) yrkande 3 efterfrågas regler förvilken skolpliktskostnad som är rimlig för kommuneratt ta ut.I motioner från och motionerna 2001/02:Ub16 yrkande 2 respektive2001/02:Ub19 yrkande 10 begärs samstämmigt entydlig redovisning av i vilken mån ersättningen tillfristående skolor skall kunna minskas med hänvisningtill skolpliktskostnaderna. anför attdet är viktigt att dessa kostnader inte tillåtsmotivera orimligt låga bidrag till friståendeskolor. Regeringen bör återkomma till medbegärd redovisning.Kristdemokraterna utvecklar sin syn på villkorenför de fristående skolorna i motion 2001/02:Ub547,som väcktes under allmänna motionstiden och såledesinnan den här aktuella propositionen lades fram.Bland annat anförs att den fristående skolan skallarbeta utifrån klara och tydliga spelregler som ärlångsiktigt hållbara, att skolan skall garanteras enlägsta grundnivå för ersättning och därutöverkompenseras för särskilda åtaganden samt att skolanskall arbeta under villkor som är likvärdiga med demsom gäller för övriga skolor i kommunen (yrk. 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag att bidragtill en godkänd fristående särskola skall lämnas avhemkommunen för varje elev som genomgår utbildning iskolan efter samma grunder som kommunen tillämparvid fördelning av resurser till de egna särskolorna.Förslaget är helt i linje med principen att en elevskall ha samma stöd från samhället för sin skolgångoavsett om han eller hon går i en eller enfristående skola.Däremot avstyrker utskottet regeringens förslagatt i skollagen införa bestämmelser om att bidragettill fristående grundskolor och särskolor skallbestämmas med hänsyn till kommunens ansvar för attbereda grundskole- respektive särskoleutbildning åtsamtliga barn i kommunen som har rätt till sådan.Utskottet delar motionärernas synpunkter att ensådan reglering i lag kan föra med sig att avdragför s.k. skolpliktskostnader görs generellt ochschablonmässigt.Utskottet ser det som viktigt att principen omlikvärdiga ekonomiska villkor för fristående skoloroch kommunala skolor kan upprätthållas. Det ärdärför nödvändigt, som framförts i motioner, att enklar och tydlig redovisning görs av vad som liggertill grund för resursfördelningen till skolorna, ochatt samma regler för resursfördelning används föralla skolor, fristående och kommunala. Kommunenskostnader för att hålla en viss överkapacitet isyfte att kunna bereda elever plats i denobligatoriska skolan måste preciseras.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen, i fråga om regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100), dels antarförslaget såvitt avser 2 b kap. 10 c §, dels avslår9 kap. 6 § tredje stycket och dels antar 2 b kap. 10b § och 9 kap. 6 a § tredje stycket med deändringarna att bestämmelserna får den lydelse somutskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Ub15 yrkande 9,2001/02:Ub16 yrkande 2, 2001/02:Ub17 yrkande 7,2001/02:Ub19 yrkande 10 och 2001/02:Ub511 yrkande 3 samt bifaller delvis motion2001/02:Ub547 yrkande 5.Bidrag till friståendegymnasieskolor m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå regeringens förslag tilländring i skollagen om att vid bestämmandeav bidrag till fristående gymnasieskolor hänsyn skall tas till hemkommunens ansvar föratt bereda gymnasieutbildning åt samtligaungdomar i kommunen som har rätt till sådan.Jämför reservation 9 (s, v).Riksdagen bör i övrigt anta regeringensförslag till ändringar i skollagen sominnebär att ett nytt bidragssystem införs förfristående gymnasieskolor.Jämför reservationerna 9 (s, v) villk. och5 (m, kd, c, fp).Riksdagen bör tillkännage för regeringen somsin mening behovet av att det utarbetas ettsystem för redovisning av kostnader för olikaprogram vid kommunala gymnasieskolor.Motionsyrkanden om kompensation förmomskostnader bör avslås av riksdagen.Jämför reservationerna 9 (s, v) och 5 (m, kd,c, fp).BidragsprinciperPropositionenEnligt gällande bestämmelser om bidrag till enfristående gymnasieskola får skolan och elevenshemkommuner komma överens om bidragets storlek(9 kap. 8 a § skollagen). Om en överenskommelse intekan träffas, skall hemkommunerna till skolan betaladet belopp per elev och program som framgår avbilagan till förordningen (1996:1206) om friståendeskolor, den s.k. riksprislistan.Regeringen föreslår i propositionen nyabidragsprinciper för fristående gymnasieskolor avföljande innebörd.I en förklaring om rätt till bidrag för enfristående gymnasieskola skall Statens skolverklämna uppgift om till vilket nationellt program igymnasieskolan som utbildningen i den friståendeskolan i bidragshänseende skall hänföras. För varjeelev som genomgår utbildning i den fristående skolanskall elevens hemkommun lämna bidrag. Bidraget skalli första hand motsvara den kostnad som elevenshemkommun har för det nationella program somutbildningen har hänförts till. Om ett sådantprogram inte finns i elevens hemkommun, men denkommun där den fristående skolan är belägen(lägeskommunen) anordnar programmet, skall bidragetmotsvara kostnaden för det programmet i denkommunen.Bidraget skall i båda fallen bestämmas efter sammagrunder som hemkommunen respektive lägeskommunentillämpar vid fördelning av resurser till den egnagymnasieutbildningen. Hänsyn skall tas till skolansåtagande och elevens behov samt hemkommunens ansvarför att bereda gymnasieutbildning åt samtligaungdomar i kommunen som har rätt till sådan.Om programmet varken finns i hemkommunen eller ilägeskommunen skall det belopp utbetalas somfastställts av regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer. Om en elev har ett omfattandebehov av särskilt stöd, skall kommunen som regelbetala ett extra bidrag för det.Enligt regeringens bedömning bör ,i stället för regeringen, fastställa debidragsbelopp som i sista hand skall gälla förelever i fristående gymnasieskolor. Till grund fördessa belopp skall ligga medelvärdet avmediankostnaderna för tre på varandra följande åruppräknat med index för kostnadsutvecklingen.Regeringens förslag innebär ändringar i 9 kap. 8och 8 a §§ skollagen.MotionerEnligt i motion 2001/02:Ub17 yrkande 8bör avslå förslaget om tillägg i skollagenatt bidraget till fristående gymnasieskolor skallbestämmas med hänsyn till hemkommunens ansvar attbereda gymnasieutbildning. Liksom i frågan om avdragför skolpliktskostnader hävdar motionärerna attregeringens förslag, om det genomfördes, skulleöppna för orättvisor och godtycke till skada förskolväsendet i dess helhet. De menar, liksom i frågaom bidragen till fristående grundskolor ochsärskolor, att det förhållandet att en friståendeskola skulle kunna ha ett åtagande som är avbetydelse för kommunens möjligheter att hålla enviss beredskap har fått en minst sagt undanskymdbehandling.Tillägget om hänsyn vid bidragsgivningen tillkommunens ansvar för att bereda gymnasieutbildningfår inte heller stöd av Moderata samlingspartiet,, fyra partier motsätter sig till alla delaratt bidragssystemet för fristående gymnasieskolorändras enligt regeringens förslag.Centerpartiet begär i motion 2001/02:Ub16 yrkande 6att skall avslå förslaget till nyberäkningsmodell för bidrag till friståendegymnasieskolor.