bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Ävenersättningar enligt militärersättningslagen(1950:261) avseende skador som inträffat före juli1977 bekostas från anslaget.Från och med 2003 bekostar anslaget även kostnaderför vissa yrkesskadeersättningar som tidigarebelastade anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar.I propositionen föreslås att till anslaget 19:6 anvisar ettramanslag på 69 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.19:7 och 19:8Allmänna försäkringskassorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning dels till anslaget 19:7Riksförsäkringsverket, dels till anslaget19:8 Allmänna försäkringskassor. Riksdagenbör därmed avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslagen 19:7 och 19:8.Riksdagen bör bemyndiga regeringen attunder 2003, för anslaget 19:7, ingåekonomiska förpliktelser som, inklusivetidigare åtaganden, medför utgifter på högst9 efter 2003.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om krav på försäkringsläkare,utbildning av läkare i försäkringsmedicin ochförstatligande av försäkringskassorna.Jämför reservationerna nr 37 (m), 38 (kd), 39(fp), 40 (kd), 41 (m), 42 (fp), 43 (fp), 44(kd), 45 (m) och 46 (kd).BudgetpropositionenSocialförsäkringens administration utgörs av RFV ochde allmänna försäkringskassorna. RFV skall bl.a.utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna,vara ansvarig systemägare för de gemensamma IT-systemen, utarbeta normer för regeltillämpning,svara för ekonomistyrningen inom verksamheten samtförebygga och minska ohälsa.Försäkringskassorna ansvarar för handläggning ochutbetalning av socialförsäkringsersättningar ochbidrag samt har att förebygga och minska ohälsa ochaktivt arbeta med rehabilitering.Sedan budgetåret 1999 har RFV fått ekonomisktutrymme för att stödja och medverka till attforskning bedrivs inom området för socialförsäkring.Med anledning härav föreslås att regeringenbemyndigas att , i fråga om ramanslaget19:7, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter om högst 9miljoner kronor efter 2003.För att klara anslagsbelastningen på grund av denökande ohälsan och för att framgångsrikt slutföragenomförandet av pensionssystemet föreslårregeringen att anslagen till RFV ochförsäkringskassorna höjs. För RFV:s vidkommandeföreslås en höjning av anslaget 19:7 med 175miljoner kronor 2003, varav avseren förstärkning av utbildningen iförsäkringsmedicin. Därutöver föreslås attanslagsnivån justeras ned till följd avett generellt besparingskrav, vilket motsvarar cafem miljoner kronor.För försäkringskassornas del föreslås att anslaget19:8 höjs med 2003, varav 22,5miljoner kronor avser anställning av flerförsäkringsläkare. Därutöver föreslås attanslagsnivån justeras ned , vilketmotsvarar ca 38 miljoner kronor.I propositionen föreslås att tillanslaget 19:7 anvisar ettramanslag på . Vidare föreslåsatt till anslaget 19:8 Allmännaförsäkringskassor anvisar ett ramanslag på 5 822miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf357yrkandena 6, 11 och 12 (delvis) att riksdagenbeslutar att för till anslaget 19:7anvisa mer än vad regeringenföreslagit för utbildning i försäkringsmedicin. Ettlikalydande yrkande finns i motion Sf291 yrkande 14av m.fl. (m).I motion Sf357 yrkandena 7 och 12 (delvis) begärmotionärerna att till anslaget 19:8anvisar mer än vad regeringenföreslagit för köp av rehabiliteringstjänster. Ettlikalydande yrkande finns i motion Sf291 yrkande 12.I motion So298 av m.fl. (m) begärs iyrkande 2 beslut om att låta försäkringskassornaköpa vård. Motionärerna anser attförsäkringskassorna skallfå upphandla vård om vården inte inom tre månaderkan erbjudas av . Vården skall få köpasprivat, offentligt, inom eller utom landet.FolkpartietI motionerna Fi232 yrkande 14 (delvis) av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och Sf377 yrkande 9 (delvis)av och () begärs attriksdagen beslutar att för tillanslaget 19:8 anvisa mer än vadregeringen föreslagit. Resurstillskottet krävs förinköp av rehabiliteringstjänster och för åtgärdermot felaktiga utbetalningar.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkandena23 och 24 (delvis) att beslutar att till anslaget 19:7 anvisa 10miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Motionärerna vill öka anslaget till RFV föradministration av den utvecklingspeng som skall gestill flyktingar.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf347yrkande 1 (delvis) att beslutar att till anslaget 19:7 anvisa 70miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att det finns utrymme för enadministrativ besparing.I motion Sf331 av m.fl. (c) begärs iyrkande 10 ett tillkännagivande om utökade anslagtill försäkringskassorna. Cirka tre miljarder kronorper år bör anslås till rehabiliteringsutredningaroch till handläggning, inklusivefinansiering av tvåläkarkontrollerna.Övriga motionerFörsäkringsläkare m.m.Bo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf291 yrkandena 16 och 17tillkännagivanden om riktlinjer förförsäkringsläkare vad gäller krav på utbildning m.m.och om läkarnas sjukskrivningsrutiner. Inom ett parår bör det finnas klara riktlinjer för vilka krav påutbildning m.m. som bör ställas på enförsäkringsläkare. Vid sjukfall som överstiger 28dagar bör en annan läkare än sjukskrivande läkare taställning till fortsatt sjukskrivning ochbehandling.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf290yrkande 4 ett tillkännagivande om utbildning avläkare i försäkringsmedicin som villkor för att fåskriva sjukintyg för utbetalning av sjukpenning. Iyrkande 5 begärs ett tillkännagivande om begränsningav möjligheterna för en läkare medspecialistutbildning att skriva sjukintyg för längretids sjukpenning med diagnoser inom en annanmedicinsk specialitet. I yrkande 9 begärmotionärerna förslag om att försäkringskassorna börkunna föreskriva att arbetsplatser med många långasjukfall skall köpa in medicinsk expertis i form avföretagshälsovård.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf333yrkandena 1-4 och 6 att försäkringsläkarnasbedömningar skall grundas på vetenskap och beprövaderfarenhet samt tillgodose kraven på likformighetoch rättssäkerhet, att vidareutbildning förförsäkringsläkarna bör vara kontinuerlig och baseradpå aktuell kunskap, att försäkringsläkare bör ståunder tillsyn på samma sätt som andra läkare, attutbildning i försäkringsmedicin skall ges enstarkare ställning i läkarutbildningen och att ettreformerat försäkringsmedicinskt system bör utredasgrundligt. Motionärerna framhåller att Utredningenom en översyn av processuella regler inomsocialförsäkringen har diskuteratförsäkringsläkarens uppgifter men stannat för attnuvarande system bör behållas. En ny utredning börtillsättas i syfte att göra en grundlig översyn avsystemet.Dröjsmålsränta m.m.Bo Könberg och () begär i motionSf377 yrkande 7 ett tillkännagivande om attförsäkringskassan vid försenad eller felaktigärendehantering skall vara skyldig att betaladröjsmålsränta. I motion Sf242 yrkande 1 av HelenaBargholtz (fp) finns ett likalydande yrkande.Motionären framhåller att den enda möjligheten äratt begära skadestånd av staten. Även () begär i motion Sf221 att dröjsmålsränta skallbetalas vid felaktig utbetalning frånförsäkringskassan.I motion Sf242 yrkande 2 begärs etttillkännagivande om preskriptionstiden vid löpandeutbetalningar från . Tiden räknasfrån dagen för beslut och det ärorimligt att det inte går att söka skadestånd för enlöpande utbetalning.Frågor om socialförsäkringsadministrationen i övrigtBo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf291 yrkande 6ett tillkännagivande om att försäkringskassornaseffektivitet kan förbättras om - på sätt Moderaternaföreslagit i andra motioner - ekonomisk ersättningför sjukfrånvaro som beror på arbets- ochtrafikolyckor övertas av arbetsgivare ochförsäkringsbolag. I samma motion yrkande 13 begärsatt för tillförsäkringskassorna anvisar 1,15 miljarder kronormer än vad regeringen föreslagit för köp av vård.I motion A314 av m.fl. (m)begärs i yrkande 4 en handlingsplan mot ohälsaninnebärande bl.a. att en nationell vårdgarantiinförs och att försäkringskassorna ges 1,15miljarder kronor 2004 för köp av vård och 520miljoner kronor för köp avrehabiliteringstjänster.I motion Sf250 av (m) begärs etttillkännagivande om att ett förstatligande avförsäkringskassorna bör övervägas i samband med enöversyn av kassornas organisation.Marietta de () begär i motionSf268 ett tillkännagivande om behovet av attklarlägga RFV:s roll. RFV skall både kontrollera ochkritisera försäkringskassorna men också ge råd ochutveckla arbetet inom socialförsäkringen. Enligtmotionären fungerar det inte med så oförenligaroller.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande15 ett tillkännagivande om en fungerandesocialförsäkringsadministration. Utan en sådankommer problemet med ohälsan aldrig att lösas. Isamma motion, yrkande 16, begärs etttillkännagivande om särskilda resultatenheter inomförsäkringskassan som arbetar med rehabilitering.Sådana behövs för att förhindra attrehabiliteringsverksamheten måste stå tillbaka förutbetalningar av sjukpenning.Rigmor och () begär imotion Sf208 yrkande 2 ett tillkännagivande omhandläggning och ekonomiska medel hosförsäkringskassorna. Motionärerna påpekar attwhiplash-skadade har svårt att få rehabiliteringeftersom försäkringskassornas rehabiliteringspengartar slut långt är slut.I motion Sf267 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om försäkringskassornasarbete med rehabiliteringsärenden. Alla medel förköp av rehabiliteringstjänster används inte på grundav att kassorna har fullt upp medsjukpenningutbetalningar. bör fåmöjlighet att omdisponera sina pengar så att flerkan arbeta med rehabilitering.I motion Sf279 av () begärsett tillkännagivande om utbetalning av pension. Föratt undvika att pension utbetalas efter en helg börpensionen betalas ut vardagen före ordinarieutbetalningsdag, om den skulle infalla på enhelgdag.I motion Sf281 av () begärsett tillkännagivande om vikten av attförsäkringskassorna i sitt arbete prioriterar attkorta handläggningstiden för LSS- och LASS-ärenden.I dag tvingas enligt motionären kommunernaförskottera ersättning på grundav de långa handläggningstiderna. Detta förhållandeökar belastningen på kommunerna.Utskottets ställningstagandeAnslagen för socialförsäkringsadministrationenEtt viktigt verktyg för en väl fungerandesocialförsäkring i allmänhet och ohälsoarbetet isynnerhet är socialförsäkringens administration.Enligt vad som anges i propositionen fungerar intedagens administration tillfredsställande när detgäller effektivitet, rättssäkerhet och kvalitet.Genomströmningstiden för ärenden isocialförsäkringsnämnd är t.ex. oacceptabelt lång.Allvarligt är också att av de försäkradesom varit sjukskrivna längre än var föremålför samordnad rehabilitering.Enligt regeringen beror de stora skillnaderna iresultat, som fortfarande kan påvisas mellanförsäkringskassorna, i huvudsak på interna faktorerhos administrationen, nämligen ledning, kontroll ochstyrning. Trots flera åtgärder har skillnadernamellan försäkringskassorna inte minskattillräckligt.Regeringen avser därför att tillsätta en kommittésom skall se över och föreslå sådana förändringar avadministrationen som fordras för att nå regeringensmål. Ambitionen är bl.a. att organisera verksamhetenså att den utgör det instrument som regeringenbehöver för att bryta den negativaohälsoutvecklingen. En grundläggande förutsättningför den framtida organisationen är enligt regeringenatt det skapas tydligt ledningsansvar, nationellsamsyn, likformighet och gemensamverksamhetsutveckling. Det är vidare viktigt attorganisationens funktioner för normering,handläggning och tillsyn är tydligt definierade.Socialförsäkringens administration står inför enperiod med stora omställningar. genomförsdet sista steget i ålderspensionsreformen som fårsägas vara en av de största reformerna någonsin påsocialförsäkringsområdet. genomförsanpassningar på flera områden t.ex. vad gällerefterlevandepensioneringen, bostadstillägget tillpensionärer och förtidspensioneringen, som ersättsav ett system med sjuk- och aktivitetsersättning.Därtill kommer försäkringskassornas övrigaverksamhet där speciellt den ökande sjukfrånvaronfortfarande är det stora bekymret liksom denkraftigt eftersatta rehabiliteringsverksamheten.För att administrationen skall få en rimligmöjlighet att klara sitt åtagande framför allt vadgäller arbetet mot ohälsan krävs även ökaderesurser. Utskottet välkomnar därför regeringensförslag om kraftigt ökade anslag till både RFV ochförsäkringskassorna. Genom de föreslagnaresurstillskotten anser utskottet attförutsättningar skapas för administrationen både atthöja ambitionsnivån vad gäller kvaliteten ocheffektiviteten i handläggningen och att få tillstånd en fungerande rehabiliteringsverksamhet fördet stora antalet långa sjukfall.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning till anslagen 19:7 och19:8. Utskottet avstyrker motionerna Sf357 yrkandena6, 7, 11 och 12 (delvis), Sf291 yrkandena 12 och 14,So298 yrkande 2, Fi232 yrkande 14 (delvis), Sf377yrkande 9 (delvis), Sf335 yrkandena 23 och 24(delvis), Sf347 yrkande 1 (delvis) och Sf331 yrkande10.Övriga frågor om socialförsäkringens administrationI några av motionerna berörs frågor om sjukskrivandeläkare och vilka villkor som bör ställas för att fårätt att utfärda läkarintyg för sjukskrivning. Ävenförsäkringsläkarens roll och de krav som rimligenkan ställas på denne berörs i flera motioner.När det gäller sjukskrivande läkare har enligtregeringen flera utredningar konstaterat att denintygsskrivande läkarens kunskaper om sambandetmellan hälsa och arbetsförmåga inte ärtillräckliga, att läkarens intyg om sjukskrivning imycket liten utsträckning ifrågasätts och att det imånga fall är patienten själv som i praktikenbestämmer om han eller hon skall sjukskrivas. Dethar även konstaterats att sjukfrånvaron uppvisaranmärkningsvärt stora regionala variationer. Enligtregeringen är det ytterst angeläget att åtgärdervidtas i syfte att begränsa den negativautvecklingen vad gäller antalet långasjukskrivningar. För att förbättra situationenbehöver de intygsskrivande läkarnas utbildning iförsäkringsmedicin förbättras och utbildningen iförsäkringsmedicin stärkas under läkarutbildningensalla delar. Vidare avser regeringen att föreslå enändring i AFL så att det framgår att ersättning iform av partiell sjukpenning skall varautgångspunkten vid utfärdande av intyg omsjukskrivning. Regeringen gör vidare bedömningen attom sjukperioden pågår än åtta veckorskall under vissa förutsättningarkunna inhämta ett fördjupat underlag från en annanläkare. Utskottet noterar att detta är avsett förden situationen att underlag ärotillräckligt och inte något som generellt skalltillämpas.Enligt regeringen behöver det också anställas flerförsäkringsläkare hos försäkringskassorna i syfteatt öka kvaliteten på den medicinska bedömningen.Vidare skall RFV bl.a. ges ansvaret för attförsäkringsläkarna kontinuerligt ges möjlighet attdelta i relevanta utbildningar. Regeringen avseräven att överväga frågan om och på vilket sättförsäkringsläkarnas bedömningar skall kunnas ställasunder en liknande tillsyn som gäller för övrigaläkare.Mot bakgrund av vad som anförts kan utskottetkonstatera att flera av de frågor som tagits upp imotionerna redan är föremål för regeringensöverväganden och/eller beredning. I den månmotionerna Sf291 yrkandena 16 och 17, Sf290yrkandena 4, 5 och 9, Sf333 yrkandena 1-4 och 6 intekan anses tillgodosedda med vad utskottet anförtavstyrks motionerna i fråga.I tre av motionerna tas frågan upp om inteförsäkringskassan bl.a. vid försenad utbetalning börbetala dröjsmålsränta till den försäkrade. Utskottetkonstaterar att saknar lagligmöjlighet att betala sådan ränta men att ersättningför ränteförlust kan utges i form av skadeståndenligt skadeståndsrättsliga principer. Staten kanåläggas skadeståndsansvar för skada som vållatsgenom fel eller försummelse vid myndighetsutövning iverksamhet för vars fullgörande staten svarar.Enligt förordningen (1995:1301) om handläggning avskadeståndsanspråk mot staten handläggerJustitiekanslern anspråk på ersättning om anspråketgrundas på ett påstående om felaktigt beslut ellerunderlåtenhet att meddela beslut. I betänkande2001/02:SfU1 avstyrkte utskottet liknandemotionsyrkanden. Även frågan om preskriptionstidenvid löpande utbetalningar från försäkringskassanavstyrktes i detta betänkande. Utskottet vidhållersina tidigare ställningstaganden och avstyrkerdärmed motionerna Sf377 yrkande 7, Sf242 och Sf221.Vad gäller frågan om ett förstatligande avförsäkringskassorna liksom att RFV:s roll skallklarläggas har som nämnts regeringen för avsikt atttillsätta en kommitté för översyn avsocialförsäkringsadministrationen. Enligt regeringenbehöver det skapas ett tydligt ledningsansvar,nationell samsyn, likformighet och gemensamverksamhetsutveckling.Frågan om att överföra försäkringskassorna tillden statliga myndighetsorganisationen har underårens lopp diskuterats i olika sammanhang, t.ex. avUtredningen om översyn av socialförsäkringensadministration. I betänkandet FörsäkringskassanSverige - Översyn av socialförsäkringensadministration (SOU 1996:64) föreslog utredningenatt det formella huvudmannaskapet förförsäkringskassorna skulle ändras.Enligt utskottets uppfattning är effektivastyrningsmöjligheter nödvändiga om målet med ökadhälsa i arbetslivet skall uppnås och den ökandesjukfrånvaron därmed kunna bemästras. Ävenrättssäkerhetsaspekter talar för en förbättradstyrning. Mot bakgrund av den av regeringenaviserade översynen anser utskottet att nuvare sig bör uttala sig för eller emot ettförstatligande av försäkringskassorna eller i frågaom RFV:s roll. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna Sf250 och Sf268.Beträffande tidpunkt för utbetalning av pensionkonstaterar utskottet att regeringens förordning(1980:624) om sättet och tiden för utbetalning avpension enligt AFL fr.o.m. den 1 januari 2003ersätts av förordningen (2002:782) om ansökan ochutbetalning av pension m.fl. förmåner. Reglerna omutbetalningsdag i samband med helgdagar har inteändrats i den nya förordningen. Utskottet anser attdet i första hand får ankomma på regeringen attreglera frågan om lämplig dag för utbetalning avpension i samband med helgdagar. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf279.Utskottet anser inte attmotionsyrkandena i övrigt påkallarnågon åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därmedmotionerna Sf291 yrkandena 6 och 13,A314 yrkande 4, Sf335 yrkandena 15och 16, Sf208 yrkande 2, Sf267 ochSf281.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdomUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomiskäldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslaginom utgiftsområdet. innefattaranslagen garantipension till ålderspensionärer ochefterlevande, omställningspension, änkepension iform av tilläggspension, bostadstillägg tillpensionärer, delpension samt äldreförsörjningsstöd.Utgifterna för utgiftsområdet blev år högre än anslagna medel. För 2002beräknas utgifterna bli 290 miljoner högre änanvisade medel. Detta innebär en avvikelse med ca0,. Utgiftsområdet kommer att påföras markantökade utgifter . Utgifterna beräknas då bli , vilket är 18 781 miljonerkronor högre än . Anledningen är attgarantipension ersätter nuvarande folkpension,pensionstillskott och det särskilda grundavdragetför pensionärer. Garantipensionen är en utfyllnadmot den inkomstrelaterade pensionen. I och med attdet särskilda grundavdraget avskaffas beskattasgarantipensionen fullt ut. För att bibehålla nettotmåste bruttopensionen därmed höjas, vilket innebären utgiftsökning med ca . Vidaretillkommer äldreförsörjningsstödet inomutgiftsområdet , vilket innebär enutgiftsökning med . Avskaffandeav inkomstprövningen inom änkepensionen innebär enutgiftsökning med ca 800 miljoner kronor.Fr.o.m. 2003 träder det reformeradepensionssystemet i full kraft i och med att de somär födda då fyller och kan beviljasgarantipension. Därmed har alla delar avpensionsreformen fallit på plats. Det reformeradepensionssystemet innebär att nu har ettmodernt och politiskt stabilt pensionssystem somautomatiskt följer den ekonomiska och demografiskautvecklingen. Systemet, som bygger pålivsinkomstprincipen, dvs. att varje inbetald avgiftger rätt till pension, ger människor en störremöjlighet att själva påverka storleken på sinframtida pension. Det är därför av stor vikt attkunskapsnivån om hur pensionssystemet fungerar ärhög. Regeringen anser därför att det är viktigt attde försäkrade ges sådan information att alla, redantidigt i livet, ges förutsättningar att kunnaplanera inför sin pensionering. Här spelar de årligapensionsbeskeden, och att budskapen i dessa nårfram, en avgörande roll.Utöver den allmänna pensionen har kompletterandepensionsinkomster, i form av tjänstepensioner ochprivata pensionsförsäkringar, för många en väsentligbetydelse för den totala pensionsinkomsten ochdärmed för pensionsplaneringen. Utvecklingen går motatt pensionsinkomsten kommer att komma från alltflerhåll och att den i allt större utsträckning kommeratt vara avgiftsbaserad. Att få en total bild översin framtida pension blir därigenom mer komplext.För att uppnå målsättningen att försäkrade skall gesmöjlighet att planera för sin pension blir detdärför alltmer angeläget att de kompletterandepensionsinkomsterna redovisas samlat. Mellan RFV,PPM och pågår för närvarandeett samarbete för att åstadkomma en Internetbaseradinformationstjänst som sammanställer och ger denenskilde en samlad bild av hela den framtidapensionen. Enligt planerna skall Internetportalenkunna tas i bruk . En sådan samlandeportal innebär enligt regeringens uppfattning enbetydelsefull förbättring vad gäller informationenoch därmed förutsättningen för att kunna planera försin framtida pension.Finansutskottet har för i enlighetmed regeringens förslag föreslagit att ramen förutgiftsområde 11 fastställs till 52 547 miljonerkronor (bet. 2002/03:FiU1).Mål inom politikområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag tillutvidgning av målet för utgiftsområdet enligtföljande. Efterlevande make skall ges ettrimligt ekonomiskt stöd för att klaraomställningen efter dödsfall.BudgetpropositionenMålet för utgiftsområdet, som lades fast (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU1, rskr.2000/01:101), är att personer med låg eller ingeninkomstrelaterad pension skall garanteras ettvärdesäkrat grundskydd. Regeringens ambition är attskyddet för efterlevande skall täckas in av måletför politikområdet. Regeringen föreslår därför attmålet även skall innefatta att "Efterlevande makeskall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klaraomställningen efter dödsfall".Som en del i arbetet med att mäta graden avmåluppfyllelse inom politikområdet genomförSocialdepartementet regelbundet studier överålderspensionärernas ekonomiska standardutveckling.Bland annat mäts pensionärernas ekonomiska standardöver tiden, dels inbördes, dels i förhållande tillövriga individer i samhället. Mot bakgrund av detutvidgade målet har regeringen givitRiksförsäkringsverket i uppdrag att ta fram metoderför att mäta hur den ekonomiska standarden för etthushåll påverkas vid ett dödsfall samt redovisaberäkningar av detta.I budgetpropositionen anges bl.a. att alla, ävenpensionärerna, fick bidra tillsaneringen av statens finanser. Dock prioriteradesett bibehållet skydd för de sämst ställdapensionärerna. De som enbart har folkpension ochpensionstillskott har till och med fått realaförbättringar. Bostadstillägg och pensionstillskotthar höjts, vilket i första hand gynnar dem som harlåga pensioner. som ekonomin harförbättrats har regeringen kunnat återställa ochförbättra villkoren för pensionärerna. 2002 ATP-pensionerna för ålderspensionärerknutna till den allmänna inkomstutvecklingen istället för prisutvecklingen genom s.k.följsamhetsindexering. Följsamhetsindexeringeninnebär att pensionerna räknas om medförändringen av inkomstindex minus 1,6.