bet · GP01TU8 · 2002-03-19 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas ett sjuttiotalmotionsyrkanden om informationsteknik (IT) ochtelekommunikationer från de allmänna motionstidernahösten 2000 och hösten 2001.Informationstekniken har stor betydelse församhällsutvecklingen. Utskottet anser det därförviktigt att den pågående utbyggnaden av enkapacitetsstark och säker IT-infrastruktur gerhushåll och företag i hela landet goda möjligheteratt utnyttja den nya tekniken tillkonkurrenskraftiga priser. Utskottet framhåller attkonkurrens bör betraktas som ett viktigt medel föratt uppfylla de telepolitiska målen. När det gällermobiltelefoni anser utskottet att det är viktigt attdet finns en god täckning i hela landet. Medhänvisning till gällande riktlinjer och pågåendeutvecklingsarbete avstyrks samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns fem reservationer (m, kd, coch fp) samt två särskilda yttranden (v och kd).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. IT-infrastrukturRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T201yrkande 6, 2000/01:T202 yrkande 4, 2000/01:T211yrkande 27 i denna del, 2000/01:T232 yrkande 9,2000/01:T707 yrkande 1, 2000/01:T708,2000/01:T709, 2000/01: T710, 2000/01:T711,2000/01:T713 yrkandena 1 och 3, 2000/01:T715,2000/01:N263 yrkande 1, 2000/01:N267 yrkande 17,2000/01:N268 yrkande 10 i denna del, 2000/01:N325yrkande 8, 2000/01:N385 yrkande 19,2000/01:Ub479 yrkande 8, 2001/02:T289 yrkande 3,2001/02:T328, 2001/02:T340, 2001/02:T362,2001/02:T391, 2001/02:T409 yrkande 7,2001/02:T439, 2001/02:T462, 2001/02:T463 yrkande21 i denna del, 2001/02:T465 yrkandena 1 och 2,2001/02:MJ220 yrkande 10, 2001/02:N262 yrkande 7och 2001/02:Sk288 yrkande 12.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (c)2. Nationell IT-samordningRiksdagen avslår motion 2001/02:T466 yrkande 7.3. Säkerhets- och sårbarhetsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T702,2000/01:T713 yrkande 19, 2001/02:T242,2001/02:T409 yrkande 3, 2001/02:T465 yrkande 12och 2001/02:Ju388 yrkande 13.4. JämställdhetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A808yrkandena 19 och 20 samt 2001/02:T465 yrkande 8.5. Sociala konsekvenser m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:T704 och2001/02:T395.6. LagstiftningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T707yrkande 2, 2000/01:T717 yrkande 6 och2001/02:T465 yrkande 11.7. UtbildningsinsatserRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T707yrkande 3 och 2000/01:T713 yrkande 4.8. IT-användning och en ekologiskt hållbarutvecklingRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ711 yrkande38.9. Fri programvaraRiksdagen avslår motion 2000/01:T713 yrkandena6 och 8.Reservation 3 (kd) motiv.10. ProgramvarulicenserRiksdagen avslår motion 2001/02:T466 yrkande 8.11. FrekvensutrymmeRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T712 och2001/02:T240.Reservation 4 (m)12. InternetspråkRiksdagen avslår motion 2000/01:T701.13. Konkurrensen på telemarknadenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T212yrkande 38, 2000/01:T717 yrkande 5, 2001/02:T463yrkande 21 i denna del och 2001/02:T466 yrkande3.Reservation 5 (m, kd, fp)14. KonsumentinriktningRiksdagen avslår motion 2001/02:T410.15. MobiltelefontäckningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T231yrkande 28, 2000/01:T716, 2001/02:T442 och2001/02:MJ339 yrkande 9.16. TeletaxorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:T211yrkande 27 i denna del, 2000/01:T232 yrkande 10och 2000/01:N268 yrkande 10 i denna del.17. KontantkortstelefonerRiksdagen avslår motion 2000/01:T714.Stockholm den 19 mars 2002På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (m), JarlLander (s), (), (), Tom (), (), LarsBjörkman (m), (), (), Skånberg (kd), (),(), (), () och ().2001/02TU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas ett sjuttiotalmotionsförslag om informationsteknik (IT) ochtelekommunikationer från den allmänna motionstidenåren och 2001. I samband med ärendet harutskottet informerats om utbyggnaden av IT-infrastruktur av företrädare förNäringsdepartementet och Länsstyrelserna samt deregionala självstyrelseorganen.Utskottet har tidigare under i sambandmed budgetbehandlingen behandlat frågorom ekonomiskt stöd till utbyggnad av IT-infrastruktur (prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, bet.2001/02:TU1, rskr. 2001/02: 125).Riksdagens IT-politiska beslut år2000Det IT-politiska målet innebär att somförsta land skall bli ett informationssamhälle föralla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr.1999/2000:256). Enligt beslut är en bredIT-satsning på ett flertal områden nödvändig för attSverige skall ha en hållbar grund att stå på ochkunna hävda sig internationellt. I riksdagsbeslutetfastlades en handlingsplan där områdena tillit,tillgänglighet och kompetens prioriterades.Enligt riksdagsbeslutet gäller vidare att denvägledande inriktningen för IT-politiken skall varaatt främjatillväxt genom att· öka den svenska IT-sektorns internationellakonkurrenskraft;·· bidra till nya marknader, fler jobb och ökadproduktivitet i hela samhället genom användningenav IT;·· öka den elektroniska handeln;·sysselsättning genom att öka anställbarheten genom att ge IT-utbildningmed hög kvalitet på alla nivåer;regional utveckling genom att bidra till att skapa förutsättningar förtillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur;demokrati och rättvisa genom att· öka allas möjlighet till information omoffentlig verksamhet och delaktighet ipolitiska beslutsprocesser, både i ochi övrigt inom EU genom användningen av IT;·· bidra till ett aktivare medborgarskap genomatt IT skapar nya möjligheter att användayttrandefriheten;·· tillvarata IT:s möjligheter att bevara ochutveckla kultur, kulturarv och språk iSverige;·· inte otillbörligt kränka människors integritetnär IT används;·livskvalitet genom att· öka individernas välfärd genom användningen av ITi vardags- och arbetslivet;·· höja utsatta gruppers livskvalitet genomanvändningen av IT;·jämställdhet och mångfald genom att· öka alla människors förutsättningar för attutnyttja informationsteknikens möjligheteroberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund ocheventuella funktionshinder;·· bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolkningen med avseendepå kön och etnisk bakgrund;·en effektiv offentlig förvaltning genom att· låta den offentliga förvaltningen bli enföregångare i användningen av IT;·· bidra till att elektronisk kommunikation sker påett säkert sätt mellan myndigheter, människor ochföretag;·ett hållbart samhälle genom att· använda IT för att främja en ekologiskthållbar utveckling;·· bidra till att minska transporters miljö- ochhälsopåverkan genom användning av IT;·inordna IT-utrustningen i ett hållbart kretslopp.Utskottets överväganden1 IT-infrastrukturUtskottets förslag i korthetInformationstekniken har stor betydelse församhällsutvecklingen. Utskottet anser detdärför viktigt att den pågående utbyggnadenav en kapacitetsstark och säker IT-infrastruktur ger hushåll och företag i helalandet goda möjligheter att utnyttja den nyatekniken till konkurrenskraftiga priser. Medhänvisning till gällande riktlinjer ochpågående utbyggnad av IT-infrastrukturenavstyrks samtliga motionsförslag. Jämförreservationerna 1 (m, fp) och 2 (c).BakgrundMed IT-infrastruktur avses i detta betänkandekommunikationsmöjligheter med högöverföringskapacitet, s.k. bredband, som medgerförmedling av multimedietjänster med god kvalitet iriktning både till och från användare. Definitionenstämmer överens med den som gavs iBredbandsutredningens slutbetänkande IT-infrastruktur för stad och land (SOU 2000:111).Enligt IT-politiska beslut år 2000skall alla delar av fåtillgång till IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet. Målet skall uppnås i huvudsakgenom utbyggnad i marknadens regi. Staten har enligtbeslutet ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finnstillgänglig i hela landet. För att främjautbyggnaden har ett infrastrukturprogram lagts fastsom kan beskrivas på följande sätt.Den översta nivån i utvecklingen mot entillgänglig IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet är utbyggnad av ett nationelltstomnät för bredbandskommunikation mellan landetssamtliga kommuner på marknadsmässiga villkor. Meddetta nät avses ett rikstäckande allmänttillgängligt nät som förbinder nationella noder ochhuvudnoder i landets olika delar med varandra.Svenska kraftnät fick regeringensuppdrag att bygga ett nät med högöverföringskapacitet mellan alla kommuner.Utgångspunkten var att utbyggnaden skall göras medoptokabel på Svenska kraftnäts egna elstamnät.Nätkapaciteten i form av svart fiber(överföringskapacitet som tillhandahålls utankoppling till några tjänster) skall i stomnätetupplåtas på marknadsmässiga villkor. Utbyggnaden,som beräknades kosta , skullefinansieras genom Svenska kraftnäts egen försorg.Målet var att ansluta alla kommunhuvudorter senast idecember 2002.Sedan uppdraget lämnades till harförutsättningarna för en snabb utbyggnad kraftigtförändrats varför affärsverket nu bedömer att casjuttio av landets kommunhuvudorter inte kommer attvara anslutna . Regeringen har motdenna bakgrund gett i uppdrag attkartlägga i vilka kommuner de kommersiellaförutsättningarna inte bedömstillräckliga för att ansluta kommunhuvudorten tilldet nationella nätet på marknadsmässiga grunder.Regeringen har även givit en särskild utredare iuppdrag (dir. 2001:99) att gå igenomförutsättningarna i de kommuner som inte bedöms fådel av det marknadsmässiga utbudet genom Svenskakraftnäts försorg.De ortssammanhängande näten förbinder olika ortermed varandra samt med huvudnoderna i nätet. Dessaregionala nät sammanfaller fysiskt ibland med detnationella stomnätet i de delar detta passerar genomområdet/kommunen och med områdesnätet i de orter ochområden som de regionala näten passerar genom. Deortssammanhängande näten består till drygt60 % av optisk fiberkabel. Resterande nät utgörs avradiolänk och i mycket begränsad omfattning avkoaxialkabel och koppar.Områdesnäten är lokala spridningsnät somsammanbinder fastighetsnäten i en ort eller ettgeografiskt avgränsat område med detortssammanhängande nätet. I områdesnät ingår ävendet nät som ofta benämns accessnät. Områdesnätkommer på vissa sträckor att fysiskt sammanfalla medortssammanbindande nät och/eller nationella stamnät.Områdesnätet utgörs till avoptisk fiberkabel. Andelen radiolänk beräknas tillknappt medan resterande utgörs av koppar-och koaxialkabel.Fastighetsnätet är lokala nätverk, dvs. nätet ilokalen, huset eller lägenheten. Fastighetsnätenförbinder lägenheterna/lokalerna i sammabyggnad/fastighet med fastighetsnoden. Nätet anslutssedan till områdesnätet. Det lokala nätverketanvänds till att koppla samman apparater somdatorer, skrivare och hushållsapparater. I detlokala nätverket kan exempelvis tekniken Ethernetanvändas, men det kommer också nya, trådlösa,alternativ som Bluetooth.För statens stöd till det ortssammanhängande nätetoch områdesnätet finns gemensamma utgångspunkter.Dessa är att· stöd endast lämnas om kommunen har ettgodkänt IT-infrastrukturprogram,·· kommunen medfinansierar avstödberättigat underlag,·· stöd utgår med mellan och avstödberättigat underlag beroende på denenskilda kommunens förutsättningar inomramen för det maximala stöd som lagtsfast i gällande bidragsförordningar,·· kommunen gör en upphandling avtillhandahållandet av nätet,·· beslut om stöd fattas av länsstyrelseneller, om det finns, av regionaltsjälvstyrelseorgan.·För det ortssammanhängande nätet har drygt 2,6miljarder kronor beräknats i statsbidrag, vilketberäknas motsvara ungefär en tredjedel av kostnaden.För områdesnäten och fastighetsnäten har statligainsatser beräknats i form av skattelättnader förtotalt . På grund av att dendelen av nätet är störst och dyrast beräknas detstatliga stödet motsvara avden totala kostnaden. För privatpersoner innebärbidragssystemet en skattereduktion på avkostnaden . Stödet är maximerat till 5000 kr.MotionsförslagModerata samlingspartiet framhåller i motionerna2000/01:T201, 2000/01: N385 och 2001/02:Sk288 av BoLundgren m.fl. att goda förutsättningar förföretagande, risktagande och en aktivforskningspolitik är viktigt för att utveckla nyatjänster och ny infrastruktur. Det är ocksåbetydelsefullt att offentlig verksamhet snabbtbörjar använda sig av IT-tjänster för att dra nyttaav fördelarna med den nya tekniken och bidra tillden fortsatta utvecklingen. Motionärerna betonar attutvecklingen av nya tjänster ställer krav påutbyggnad av ny och bättre infrastruktur ochframhåller att utbyggnaden bör ske påmarknadsmässiga grunder. Landets mer utsatta delarriskerar dock att bli dåligt försörjda medkapacitet. Staten bör därför ta ansvar för att deninformationstekniska infrastrukturen blirtillfredsställande också på landsbygden.Regionalpolitiska insatser bör kunna utnyttjas somett verktyg för att undanröja utvecklingshinder ilandets mer glest bebyggda delar. Det kan antingenske genom upphandling eller genom att staten tarhela ansvaret och privatiserar infrastrukturen närden har byggts ut.Jeppe och (båda m) påtalar imotion 2001/02:T328 att även kommunala bolag börkunna få del av det statliga stödet för anläggandeav ortssammanhängande telenät och anläggande avlokala telenät.Enligt (), motion 2001/02:T362,ligger det i det allmännas intresse att främjateknik som kan ge en väl utbyggd infrastruktur somöppnar för konkurrens. Som exempel på en ny ochintressant teknik för IT-infrastrukturen angesmöjligheten att erbjuda bredbandsförbindelse viaelnätet genom PLC (). () tar i motion 2001/02:T462upp möjligheten att använda PLC och framhåller attstatens insatser bör vara teknikoberoende.Motionären efterlyser vidare en inventering av olikatekniska sätt att bygga ut bredband.Holger m.fl. (kd, m) påpekar i motion2000/01:T707 att, eftersom IT-utvecklingen går såsnabbt, det är väsentligt att de som besitter denbästa kunskapen styr utvecklingen. Med allför storoffentlig inblandning hämmas produktutvecklingen ochrisken finns att man låser sig vid tekniker somsnabbt föråldras. Marknadsaktörerna bör därför i såstor utsträckning som möjligt driva IT-utvecklingenoch bredbandsutbyggnaden.Centerpartiet utvecklar i motionerna 2000/01:T713 avLennart m.fl., 2000/01:N267 av . och 2001/02:T465 av m.fl. delarav sin IT-politik om en digital allemansrätt.Motionärerna framhåller att utgångspunkter för dendigitala infrastrukturen bör vara att· trygga konkurrensen på tjänste- ochoperatörsidorna genom ett nät öppet på likavillkor för alla operatörer,·· garantera likvärdiga förbindelser i helalandet,·· ge förutsättningar för en långsiktigplanering, som gör att nätet blir skalbart itakt med att efterfrågan på kapacitet ökar.·Enligt motionerna bör en strategi tas fram för attgarantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsakbestående av optisk fiber, till nära hemmet. Föratt garantera ett finmaskigt bredbandsnät bör ettstatligt nätbolag bildas. I motionerna uppmärksammasvidare att nätleverantörer kan kräva långabindningstider och ensamrätt på förbindelsen. Likasåkan kunderna tvingas använda leverantörernasstartsidor som de erbjuds snabbaförbindelser på leverantörernas nät men långsammakontakter med utomstående nät. Alla tendenser tillmonopol på tjänster bör enligt motionärernamotverkas.Andra ledamöter i har väckt en rad ihuvudsak likartade motionsyrkanden om IT-infrastrukturens utbyggnad. m.fl.understryker i motion 2001/02:MJ220 statens ansvarför att hela landet får tillgång till en digitalinfrastruktur på lika villkor. säger imotion 2000/01:T708 att staten bör stå som ägare förinfrastrukturen medan privata aktörer bör bygga uttjänsterna. uppmärksammar i motion2000/01:T709 de mindre kommunernas situation ochframhåller vikten av att den infrastruktur som byggsut blir likvärdig i hela landet. m.fl.påtalar särskilt i motion 2000/01:Ub479 betydelsenav en snabb IT-utbyggnad för distansutbildning. Iväntan på att ett nationellt fibernät införs är detenligt motionen rimligt att enhetstaxa tillämpas förelektroniska anslutningar.Sven och (båda c) föreslår imotion 2001/02:T391 att en nationell standard förbredband läggs fast. Bredband bör i ett första stegdefinieras som en överföringskapacitet på 10 megabitper sekund till och från slutanvändare och i ettandra steg som eller mer tilloch från slutanvändare. Enligt motionen bör ettnationellt bredbandscentrum etableras i Hudiksvallmed bl.a. en knuten tilluniversitet eller högskola. Ett pilotprojekt börvidare startas i för att utvecklafiberoptiska och andra accessnät medbredbandskapacitet till hushåll, företag ochoffentlig verksamhet.Eva Flyborg m.fl. (fp) konstaterar i motion2001/02:T409 att en fortsatt utbyggnad bäst skergenom att efterfrågan på marknaden ökar, flertjänster blir tillgängliga och tekniken förbättras.Enligt motionen råder osäkerhet om vilkenöverföringsteknik som kommer att vara den bästa omett par år. Motionärerna bedömer att de 8,5miljarder kronor som avsatts för bredbandsstödförmodligen inte kommer att användas. RegeringensIT-satsning ser därför ut att misslyckas, varför detnuvarande stödet bör upphöra.Även m.fl. (fp) bedömer i motionerna2000/01:T211 och 2001/02:T463 att det inte är säkertatt fiberkabel är den bästa tekniken förbredbandsutbyggnad. Offentliga resurser bör inteläggas ned på något som är så osäkert. I första handbör näringslivet engageras i utbyggnaden av IT-nät.Det viktigaste är att alla kan få IT-anslutning tillsamma kostnad oavsett bostadsort. Likartade förslagförs även fram i motionerna 2000/01:N268 av YvonneÅngström m.fl. (fp) och 2000/01:N325 av RunarPatriksson (fp).Yvonne m.fl. (fp) framhåller i motion2001/02:N262 vikten av en väl utbyggd och kraftfullIT-infrastruktur i hela landet. I första hand är detnäringslivet som skall engagera sig i IT-utbyggnaden. Stat och kommun bör bara garantera attutbyggnaden når ut till samma kostnad och i rätt tidtill dem i landsbygden eller glesbygden som behöverbredband för att kunna etablera verksamhet.Agneta m.fl. (s) understryker i motion2000/01:T232 att hela landet bör få tillgångtill teleförbindelser som klarar att överföra storadatamängder med hög hastighet. Staten måste ta ettansvar och styra utbyggnaden av IT-infrastrukturenpå ett sådant sätt att hela landet ges likvärdigautvecklingsmöjligheter. Vid tillståndsgivning tillnya licenser måste en god geografisk täckning medhög kvalitet vara ett oavvisligt krav.Kostnader för att använda IT-infrastrukturen tas uppsärskilt i motion 2001/02:T340 av . (s). Motionärerna framhåller att nuvarandeprissättning med en fast anslutningsavgift gertrygghet men skapar besvärande tröskeleffekter sommissgynnar grupper i samhället som har begränsadanvändning av Internet. Det finns därför enligtmotionärerna goda skäl att överväga möjligheternaatt erbjuda Internet till lägre kostnader förhushåll med begränsad efterfrågan.Även m.fl. (s) behandlar imotion 2001/02:T439 prissättningen och framhålleratt för många i glesbygden har IT-användningen visatsig bli alltför dyr. Enligt motionen bör därför enöversyn göras av kostnadsbilden, både vad gällergeografi och operatörer, i syfte att få till ståndavståndsneutralitet.I flera motioner uppmärksammas mer regionaltinriktade frågor om utbyggnad av modern . () uttrycker i motion2000/01:T710 oro för att blir utantillfredsställande bredbandsförbindelser, vilket kanhämma öns fortsatta utveckling. länbehandlas i motionerna 2000/01:T202 av HolgerGustafsson (kd) och 2001/02:T289 av HolgerGustafsson och (båda kd).Motionärerna påtalar att länets norra och nordöstradelar behöver stöd och därför bör ingå i stödområdetför bredbandsutbyggnad. () framhålleri motion 2000/01:T715 att framtidens vägar i Kalmarlän bör vara digitala och han föreslår att länetutpekas som ett metodlän för bredbandsutbyggnad.Lena Ek och () föreslår i motion2000/01:T711 att utpekas som ettförsöksområde för införande av digital allemansrätt.Helena () framhåller i motion2000/01:N263 att det kan finnas skäl för att statenstimulerar bredbandsutbyggnad i sådana delar avlandet där den tycks ha svårt att skjuta fart. Branätförbindelser måste finnas på Gotland.Utskottets ställningstagandeInformationstekniken har stor betydelse församhällsutvecklingen. har kommit att bli enav världens främsta IT-nationer. Som avspeglas i denstora motionsmängden finns det en bred politisksamsyn om vikten av en väl utvecklad IT-infrastruktur. Däremot råder olika uppfattningar omtilltron till marknadens möjligheter att klara dennödvändiga utbyggnaden och synen på statens roll.Ett stort antal motioner finns vidare som betonarbetydelsen av att bredbandsutbyggnaden når ut i helalandet.Enligt utskottets mening är utbyggnaden av en välfungerande IT-infrastruktur avgörande för Sverigesmöjligheter att kunna behålla och utveckla vårledande ställning på IT-området. Utskottet villunderstryka betydelsen av att den pågåendeutbyggnaden ger hushåll och företag i hela landetgoda möjligheter att utnyttja den nya tekniken tillkonkurrenskraftiga priser. Utskottet anser detangeläget att den IT-politik som lades fast avriksdagen genomförs.Enligt utskottets mening bör utbyggnaden i förstahand ske i marknadens regi. I likhet med vad somgäller inom andra viktiga infrastrukturområden harstaten dock en viktig roll att spela. För attmöjliggöra att de nya tjänsterna tillhandahålls påett effektivt och säkert sätt tillkonkurrenskraftiga priser är det nödvändigt attåtgärder vidtas så att hushåll och företag i helalandet ges goda möjligheter att utnyttja den nyatekniken. Konkurrensneutralitet och mångfald liksomsäkerhet och teknisk samordning av näten kan vidarefrämjas genom statliga insatser och regler.Utskottet har tidigare i samband med riksdagensIT-politiska beslut framhållit vikten av attutbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp ochredovisas för . Regeringen hargivit () i uppdrag attfölja utvecklingen av tillgängligheten till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. PTS harnyligen i rapporten i Sverige2001: Uppnås målet om tillgänglighet? angett attantalet hushåll som har tillgång till IT-infrastruktur med hög kapacitet ökar. Enligt PTS ärdet dock svårt att bedöma om de IT-politiska målen kan uppfyllas. Det har gått alltförkort tid sedan riktlinjerna för utbyggnaden blevklara som arbetet med bredbandsutbyggnadenär tidskrävande. Enligt PTS rapport har de statligastöden utnyttjats endast i begränsadomfattning. Utbyggnaden fortsätter dock och Sverigehar i mätning av tillgång till bredbandavancerat från en fjärde plats tredje plats i juni 2001.Utskottet konstaterar att förutsättningarna på IT-marknaden har förändrats efter IT-politiska beslut . Enligt vad utskotteterfarit pågår ett omfattande arbete ilandet för att ta fram lokala och regionalainfrastrukturprogram för utbyggnaden av IT-infrastrukturen. Som tidigare redovisats pågårvidare ett utredningsarbete för att klarlägga hurstomnätet kan färdigställas inom förutsatt tid.Omfattande investeringar görs också även omutbyggnadstakten inte är så hög som förutsatts.Enligt utskottets mening är det angeläget att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet görstillgänglig i hela landet för att skallkunna hävda sig långsiktigt i den internationellakonkurrensen. Utbyggnaden får inte leda till attklyftan mellan storstad och glesbygd vidgas.Utskottet bedömer att gällande riktlinjer förutbyggnaden av IT-infrastrukturen tryggar enutbyggnad av höghastighetsförbindelser även ilandets glest befolkade områden. Utskottet är därförinte berett att ompröva grunderna i gällandenationella infrastrukturprogram.Utskottet delar den uppfattning som redovisas iflera motioner om vikten av att teknikneutralitetråder vid utbyggnaden av IT-infrastrukturen. Dels ärdet omöjligt att med säkerhet hävda vilka tekniskalösningar som är mest lämpliga på , delskan valet av lämplig teknik komma att varieraberoende på lokala förutsättningar. Utskottet villockså erinra om att kravet på högöverföringskapacitet i nät som får statligt stödskall betraktas som ett prestationskrav. Mot dennabakgrund innebär nuvarande stödsystem ingenrekommendation om att någon särskild teknisk lösningskall väljas för accessnätet.Utskottet anser också att det är viktigt attmotverka uppkomsten av lokala monopol i de nyaaccessnäten.