bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — En omfördelning av jordbruksstöden bördessutom ske från generella stöd till miljöstöd.Detta för att finansiera en utökning av miljöstödeni samband med den pågående översynen av miljö- ochlandsbygdsprogrammet (yrkande 2). I motion2001/02:MJ338 (c) poängteras vikten av det fortsattaarbetet med miljöförbättringarna inom jordbruket ocharbetet med odling i balans (yrkande 26).Riksdagen bör enligt motion 2001/02:MJ256 (v) begäraatt regeringen tillsätter en utredning med uppdragatt utveckla en ny modell för jordbrukets miljöstödsom tar ett helhetsgrepp kring hela detproduktionsinriktade jordbrukets miljöproblem(yrkande 3).Värdefulla natur- och kulturmiljöerFäbodkulturen behandlas i ett flertal motioner.Enligt motion 2001/02:MJ237 (m) behövs åtgärder föratt möjliggöra en fortsatt utveckling av den svenskafäbodkulturen (yrkande 1). Myndigheterna somansvarar för hanteringen av fäbodkulturen börsamordna sin verksamhet (yrkande 2). Det behöverenligt motion 2000/01:MJ201 (c) vidtas åtgärder föratt möjliggöra bevarandet av ett levande fäbodbruk iSverige (yrkande 1). Ägofredslagstiftningen behöverändras så att fortsatt fäboddrift kan bedrivas(yrkande 2). Därutöver behövs en ökad satsning påvårdplaner, mark- och byggnadsvård på fäbodar samtett bättre juridiskt skydd för att bevara befintligafäbodsmiljöer, som är eller kommer att vara, levande(yrkande 3). Många fäbodar fyller enligt motionen enviktig funktion genom att bevara utrotningshotadehusdjursraser. Ett aktivt arbete för en genomarbetadavelsplan bör därför utarbetas för alla deutrotningshotade husdjursraserna (yrkande 4).Regeringen bör enligt motion 2000/01:MJ234 (v) vidöversynen av landsbygdsförordningen se över reglernaför miljöstöd för biologisk mångfald. Enligtinventeringar och bedömningar gjorda avNaturvårdsverket finns det sammantaget ca 300 000hektar ängs- och hagmark som är av värde för natur-och kulturvården. För att målet om fortsatt hävd avdessa marker skall kunna uppnås fordras enligtmotionärerna ökade ersättningar till jordbruket.Landsbygdsförordningen ligger fast, men i sambandmed den pågående översynen föreslås att reglerna förmiljöstöd för biologisk mångfald ses över (yrkande3).Enligt motion 2000/01:MJ234 (v) bör regeringenutreda möjligheten att involvera fler aktörer ibevarandet av ängs- och hagmarker samt utvecklaformerna för alternativ till stöd till jordbrukareför hävd av ängs- och hagmarker. Genom förordnandeenligt 7 kap. kan t.ex. särskiltskyddsvärda marker eller tätortsnära betesmarker gesstatus av naturvårdsområde. Detta kan göras genomatt lokala eller regionala myndigheter på uppdrag avNaturvårdsverket tar huvudansvaret för hävden avmarken genom inhyrning av betesdjur eller genomsärskilda avtal med jordbrukare eller andra som kanhävda marken (yrkande 7).I motion 2001/02:MJ375 (mp) föreslås att särskildamedel avsätts till länsstyrelserna för att handlaupp god skötsel av ängs- och hagmarksinventeringensobjekt i klasserna 1, 2 och 3 (yrkande 5).Ekologisk odlingFrågor med anknytning till ekologisk odlingbehandlas i flera motioner. Enligt motion2000/01:MJ234 (v) bör regeringen vid nästa översynav landsbygdsförordningen se över reglerna förmiljöstöd för ekologisk odling (yrkande 4). I motion2001/02:MJ422 (v) föreslås att målet för arealenekologiskt odlad mark bör ökas till att senast år2010 uppgå till (yrkande 6). Ett förenklatregelsystem som gynnar ekologisk odling efterlyses imotionerna 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 13 och2001/02:MJ520 (kd) yrkande 16. bör enligtmotion 2000/01:N383 (mp) begära att regeringenutreder varför det svenska ekojordbruket inte klararav att tillfredsställa marknadens efterfrågan(yrkande 17). Vidare bör behovet av stimulanser föratt öka produktionen av ekoprodukter övervägas(yrkande 18). Sistnämnda krav framförs även imotionerna 2001/02:MJ466 (mp) yrkande 6 och2001/02:N364 (mp) yrkande 9. I motion 2001/02:MJ515(mp) tas behovet av billigare ekologisk mat upp(yrkande 16). Motionärerna anser att det behövs enöversyn av vilka behov av medel förmarknadsstödjande åtgärder som föreligger senast år2003 (yrkande 17). Slutligen anser de att det behövsen handlingsplan för ekologiskt förökningsmaterial(yrkande 21). Enligt motion 2001/02:MJ490 (s) bör påsikt den ekologiska odlingen utvecklas till dendominerande odlingsmetoden.Enligt motion 2000/01:MJ256 (m) bör en betydandedel av de medel som satsas på ekologisk forskning istället satsas på forskning kring miljöåtgärder inomdet konventionella jordbruket (yrkande 10).BekämpningsmedelFör att kunna undvika vidare hälso- ochmiljöeffekter av bekämpningsmedelsanvändningen börenligt motion 2001/02:MJ422 (v) yrkande 5 en totalavveckling av bekämpningsmedel vara målsättningeninom det svenska jordbruket. Enligt motion2000/01:MJ842 (mp) bör regeringen återkomma tillriksdagen med nytt mål och handlingsprogram förminskning av bekämpningsmedel i jordbruket (yrkande1). Regeringen bör dessutom lämna förslag pååtgärder för hur det nya målet skall kunna nås(yrkande 2).Övriga miljöfrågorEnligt motion 2000/01:MJ212 (kd) bör det iskötsellagen införas krav på odlingsfria zoner på510 meter längs vattendrag.Miljöpartiet de gröna anser i motion 2001/02:MJ515(mp) att det behövs ekonomiska styrmedel och andraåtgärder för att minska användningen av konstgödsel(yrkande 7).Det är enligt motion 2000/01:MJ233 (c) av vikt inom EU arbetar för att åstadkommainternationellt bindande regler om att hållagenmodifierade grödor och andra grödor skilda frånvarandra (yrkande 12).Enligt motion 2001/02:MJ338 (c) bör beteskravenutformas efter de lokala förhållandena. Det gälleratt på olika sätt arbeta för att stödja de lantbrukvars förhållanden är sådana att beteskraven kan varasvåra att följa. Reglerna bör utformas efter deförutsättningar som råder i olika delar av landet(yrkande 11).Utskottets ställningstagandeMiljöstödens inriktningI om översyn av miljö- ochlandsbygdsprogrammet (Rapport 2001:19) lämnas en radförslag i vad avser miljöstöden och derasmåluppfyllelse i förhållande till miljömålen. Irapporten redogör verket också för uppdraget attutreda de sammanlagda effekterna av ochförutsättningarna för att tillföra ytterligare EG-medel för de åtgärder som eventuellt föreslås genomen tillämpning av modulering i enlighet med rådetsförordning (EG) nr 1259/1999 om gemensammabestämmelser för system för direktstöd inom ramenför den gemensamma jordbrukspolitiken. Verket harutrett två moduleringsförslag. Det ena förslagetinnebär en differentiering mellan olikaföretagsstorlekar och det andra en generellprocentuell sänkning av de belopp som skullebeviljas jordbrukare för ett visst kalenderår. Irapporten anför att fördelarna meden generell procentuell neddragning är att det är entydlig och genomskådlig modell samt att den äradministrativt enklast att hantera. Vidare undvikeren sådan modell omstruktureringar blandjordbruksföretagen i syfte att stödoptimera som kanbli fallet vid en differentierad modell. Fördelenmed en differentierad modell är att den ger störremöjlighet till styrning av jordbrukets utveckling.Syftet och målet med moduleringen bör vara avgörandeför vilken modell som tillämpas. Enligt regelverketinom EU kan moduleringsmedel endast användas förytterligare åtgärder eller ett utökat antalstödmottagare inom miljöersättningar ochkompensationsbidraget. föreslår inteytterligare åtgärder inom ramen för översynen.Kostnaden för ett utökat antal stödmottagare ärenligt verket svåruppskattad men bedöms varabegränsad. Enligt verket är det planeringsmässigtmer gynnsamt att tillämpa modulering redan frånprogramperiodens början. Vidprogramplaneringsstadiet kan samtliga åtgärder ochstödmottagare betraktas som nya och därmedfinansieras med moduleringsmedel. Jordbruksverketbedömer att har svårt att i någonstörre utsträckning utnyttja moduleringsregelverketinom EU eftersom de miljöersättningar som redantillämpas i miljö- och landsbygdsprogrammet ärrelativt omfattande. beredssom tidigare påpekats inom . Medanledning härav föreslår utskottet att frågan ommiljöstödens inriktning i de avseenden som tas upp imotionerna 2001/02:MJ256 (v) yrkandena 1 och 2 samt2001/02:MJ338 (c) yrkande 26 lämnas utan vidareåtgärd.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört omtillsättande av en parlamentarisk kommitté meduppgift att utarbeta en svensk strategi förreformering av den gemensamma jordbrukspolitiken,anser utskottet att kravet på en sådan utredning somefterlyses i motion 2001/02:MJ256 (v) yrkande 3 fåranses vara tillgodosett.Värdefulla natur- och kulturmiljöerRiksdagen har godkänt ett antal delmål förmiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap (prop.2000/01:130 Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36). Enligt delmål 1 skall senast år 2010samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas påett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdadängsmark skall utökas med ocharealen hävdad betesmark av de mest hotade typernaskall utökas med till år 2010.Delmålet innebär att samtliga ängs- och betesmarkerskall kunna hävdas . Därutöver skapasförutsättningar för att arealen hävdade ängsmarkerskall kunna fördubblas och att arealen betesmarker iNorrland samt utmarksbeten skall kunna öka med . Enligt delmål 4 skall det senast år2010 finnas ett tillräckligt antal individer för attlångsiktigt säkerställa bevarandet av inhemskahusdjursraser i . I samband med detta delmålpåpekar regeringen att det genom miljö- ochlandsbygdsprogrammet finns stöd tillavelsföreningarnas information samt ett begränsatekonomiskt stöd till den som håller vissautrotningshotade husdjursraser. Regeringen harpåbörjat arbetet med en strategi förhusdjursgenetiska resurser som tillsammans medutvärderingen av den gemensamma jordbrukspolitikenår 2003 kommer att klarlägga om det finns behov avytterligare stöd till dem som håller hotadehusdjursraser. Utskottet anser att det påbörjadearbetet bör avvaktas innan vidtar någraytterligare åtgärder. Med anledning härav föreslårutskottet att motionerna 2000/01:MJ201 (c) yrkandena13 samt 2001/02:MJ237 (m) yrkandena 1 och 2 lämnasutan vidare åtgärd.I propositionen Svenska miljömål (prop.2000/01:130 s. 153) redogör regeringen för orsakernatill att ängs- och hagmarker inte hävdas i störreutsträckning; kunskapsunderlaget vad gäller defaktiska förhållandena är bristfälligt i dessaavseenden men undersöks i samband medden löpande utvärderingen av EU:s gemensammajordbrukspolitiks miljöeffekter. Resultatet av dennaundersökning får enligt regeringen visa om det finnsbehov av ytterligare styrning. Regeringen kommer isådant fall att låta utreda hur betesmarkerna kannyttjas på ett från naturvårdssynpunkt bättre sätt.Stöd kan ges för bevarande av betesmarker ochslåtterängar och innebär att jordbrukare kan fåersättning för skötsel av betesmarker, slåtterängarm.m. så att hävdgynnande natur- ochkulturmiljövärden bevaras och förstärks.Ersättningen betalas ut som grund- ochtilläggsersättning. föreslår i sinöversyn av miljö- och landsbygdsprogrammet (Rapport2001:19) att tilläggsersättningen höjs från 1 400 krper hektar till per hektar och förlieslåtter från per hektar till 6 600 krper hektar. Motivet är enligt verket att dennuvarande ersättningen inte motsvarararbetskostnaden för skötseln. De slåtterängar somkvalificerar sig för tilläggsersättning har i regelterrängformer, stenbundenhet och andramarkförhållanden som gör att de är merarbetskrävande än den genomsnittliga slåtterängen.Stödet för bevarande av värdefulla natur- ochkulturmiljöer i odlingslandskapet syftar till attbevara kulturhistoriskt värdefulla agrara miljöermed spår av äldre markanvändning samt biologisktrika småbiotoper och livsmiljöer i eller ianslutning till och att bevaraodlingslandskapets lokala och regionala särdrag ialla delar av landet. föreslår attkvalifikationsgränsen sänks från till 1 000kr, vilket möjliggör att ett större antalsmåbiotoper och värdefulla landskapselement kankomma att skötas och bevaras samt bl.a. förbättradregional spridning och mer omfattande bevarande avytmässigt små jordbruksmiljöer. I avvaktan på denfortsatta beredningen av de förslag Jordbruksverketlämnat föreslår utskottet att motion 2000/01:MJ234(v) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd.Motionen avstyrks.Naturvårdsverket har haft regeringens uppdrag attutarbeta en nationell bevarandeplan förodlingslandskapet. Uppdraget har utförts i samarbetemed och länsstyrelserna.Syftet med planen var att presentera de nationelltvärdefullaste helhetsmiljöerna och ängs- ochhagmarkerna. Helhetsmiljöerna omfattar störreområden som till exempel en hel gård, by ellerlandskap. Ängs- och hagmarkslistan utgörs avenskilda ängar eller naturbetesmarker. Objektenskall ha så höga värden att ett skydd med stöd avmiljöbalken skall vara befogat om inte andrastyrmedel som exempelvis miljöstödet kan räcka föratt bevara värdena. Bevarandeplanen är emellertidinte komplett beträffande urvalet av helhetsmiljöer.Den benämns därför etapp I. Naturvärdena bildargrund för denna etapp. Främsta underlaget ärresultatet från ängs- och hagmarksinventeringen ochlänsstyrelsernas bevarandeprogram förodlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden.Nationella bevarandeplanen omfattar drygt 510helhetsmiljöer och en lista med drygt 1 230nationellt värdefulla ängs- och hagmarker. avdessa ängs- och hagmarksobjekt ingår i skyddadeområden såsom naturreservat, naturvårdsområde ellernationalpark. har därutöverutarbetat ett åtgärdsprogram för genomförande av dennationella bevarandeplanen. Verket anför medanledning härav att bonden är den viktigaste aktörenför att dessa odlingslandskap skall kunna bevaras.Grundläggande för att klara detta är att det finnsjordbruk och bönder i de regioner och bygder där deför biologiska mångfalden och kulturmiljövårdenvärdefulla områdena finns. Det är enligtNaturvårdsverket viktigt att jordbruk med betesdjurfår sådana ekonomiska förutsättningar att detstimulerar till att driva jordbruket vidare. Det ärdärför viktigt att kommunerna tillsammans medlantbrukets företrädare och länsstyrelsernaanalyserar jordbrukets förutsättningar i de aktuellabygderna. Möjligheterna att hålla betesdjur måsteenligt verket utredas särskilt. Betesdjuren börstyras till de värdefulla naturbetesmarkerna.Naturvårdsverket har rekommenderat länsstyrelsernaatt tillsammans med kommunerna och lantbruketsföreträdare göra ett åtgärdsprogram för länet ochredovisa hur genomförandet av nationellabevarandeplanen bör ske. Avsikten medåtgärdsprogrammet är att informera om på vilket sättsamhället kan stimulera och skapa förutsättningarför ett jordbruk som kan bevara de biologiska ochkulturhistoriska värdena. För att stimulera enfortsatt skötsel av de värdefulla odlingsmarkernakan samhället bidra med miljöstöden och andra EU-stöd, regionalpolitiska stöd osv. Juridiskastyrmedel i form av naturreservat,biotopskyddsområde, samrådsområde kan i vissa fallanvändas.Jordbruksverket har härefter erhållit ansvaret förmiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap.Jordbruksverket skall, enligt uppdrag frånregeringen, genomföra en nationell inventering avlandets värdefulla ängs- och betesmarker.Länsstyrelsen kommer att utföra självainventeringsarbetet på regional nivå. Urvalet avmarker görs från de betes- och ängsmarker som är ijordbruksdrift och de marker som tidigareuppmärksammats i inventeringsarbete inomodlingslandskapet. Enligt verket togs under år 2001en metod och ett IT-stöd fram. Inventerare utbildasoch själva fältarbetet börjas under år 2002.Fältarbetet sträcker sig fram till och med år 2004.Enligt planerna skall /2005 detsamlade resultatet finnas tillgängligt i form av endatabas såväl som en skriftlig rapport.Inventeringen skall användas för att följa uppmiljö- och landsbygdsprogrammet för . Denkommer att fungera som ett underlag för uppföljningkring miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskapoch användas som verktyg för myndigheter i arbetetkring odlingslandskapet (Miljöstödet och ängs- ochhagmarkerna, Rapport 2000:20). Detanförda innebär enligt utskottets uppfattning attmotion 2000/01:MJ234 (v) yrkande 7 är tillgodosedd.Som utskottet redovisat ovan utför länsstyrelsernadet inventeringsarbete som bedrivs medJordbruksverket som ansvarig myndighet. Utskottethar erfarit att finansieringen sker inom budgetenför miljö- och landsbygdsprogrammet. Totalramen förprojektet är ca och förvaltas avJordbruksverket. Motion 2001/02:MJ375 (mp) yrkande 5avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed det anförda.Ekologisk odlingRegeringen har i skrivelse 1999/2000:14 tillriksdagen angett att målet är att denekologiskt odlade arealen skall fördubblas och attden ekologiska animalieproduktionen bör öka. Dettainnebär att av arealen bör odlas ekologisktsamt att av antalet mjölkkor och slaktdjur avnöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion år2005. I budgetpropositionen (prop.2001/02:1 utg.omr. 23) påpekar regeringen att enförutsättning för att målen skall uppnås är att detfinns en efterfrågan som motsvarar utbudet.Jordbruksverket har i rapport 2001:11 lämnat förslagtill åtgärder för hur målen skall uppnås. Verketbedömer att det kommer att krävas intensifieradeinsatser för att uppnå de nya målen samt att fokusför insatserna i högre utsträckning bör riktas motkonsumentsidan. Rapporten har remissbehandlats ochen majoritet av remissinstanserna stöder i huvudsakde förslag lämnar. Regeringenbedömer att insatser avseende försök och utvecklingsamt forskning bör prioriteras inom den ekologiskasektorn. Enligt regeringen kan medel för detta bidratill att effektivisera produktionen och bättretydliggöra den ekologiska produktionensmiljöeffekter. Regeringen anser vidare att en ökadkunskapsuppbyggnad är angelägen inom den ekologiskaproduktionen samt att marknadsföring och informationtill konsumenterna behöver förbättras.Miljöersättningarna inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet, vilka enligt regeringenomfattar ca för hela perioden,skall medverka till att de aktuella miljömålen förjordbruket uppfylls. Dessa omfattar bl.a.jordbrukets miljöbelastning och omfattningen av denekologiska produktionen. De nya miljöåtgärdernainfördes i full omfattning . I utskottetsbetänkande över budgetpropositionen instämdeutskottet i regeringens överväganden om politikensinriktning och förslaget till medelstilldelning. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01:MJ234 (v) yrkande 4,2000/01:MJ243 (kd) yrkande 13, 2000/01:N383 (mp)yrkandena 17 och 18, 2001/02:MJ422 (v) yrkande 6,2001/02:MJ466 (mp) yrkande 6, 2001/02:MJ520 (kd)yrkande 16 samt 2001/02:N364 (mp) yrkande 9 i denmån de inte är tillgodosedda med det anförda.När det gäller förslaget i motion 2001/02:MJ515(mp) yrkande 16 vill utskottet hänvisa till attregeringen tillsatt en arbetsgruppmed uppgift att se över mervärdesskatten påekologiska livsmedel. Motionen får därmed ansestillgodosedd.Utskottet är inte berett att föreslå en sådanöversyn av medel för marknadsstödjande åtgärder inomekologiskt lantbruk som föreslås i motion2001/02:MJ515 (mp) yrkande 17. Motionen avstyrks iberörd del.Jordbruksverket föreslår i en aktionsplan förekologiska jordbruksprodukter och livsmedel att ensärskild handlingsplan för ekologiskt utsäde skalltillsättas och tar på sig ansvaret för att genomföradetta tillsammans med näringen. arbetardessutom inom ramen för artikel 14-kommitté för lagstiftning på det ekologiska områdetför att finna en lösning på utsädesfrågan. Fråganbehandlas även inom det nordiska samarbetet. Motbakgrund härav avstyrker utskottet motionerna2001/02:MJ490 (s) och 2001/02:MJ515 (mp) yrkande 21.När det gäller kravet i motion 2000/01:MJ256 (m)yrkande 10 om att en betydande del av de resursersom satsas på ekologisk forskning i stället bordesatsas på konventionellt jordbruk vill utskottethänvisa till den uppfattning utskottet vid fleratidigare tillfällen givit uttryck för (se bl.a. bet.2001/02:MJU2). Enligt utskottets mening bör resultatet avforskningsprogrammet för ekologisk jordbruks- ochträdgårdsproduktion även kunna gynna denkonventionella produktionens utveckling. Detankommer för övrigt på för miljö,areella näringar och samhällsbyggande (Formas) attfatta beslut om fördelningen av medel till olikaforskningsprojekt på området. Motionen avstyrks.BekämpningsmedelDet övergripande målet när det gällerbekämpningsmedel är att minska riskerna för miljöoch hälsa. har därför hafthandlingsprogram för att minska hälso- ochmiljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel ijordbruket. Nuvarande program innehåller en radolika åtgärder som utöver gällande lagstiftning ochtillsyn rörande registrering och spridning omfattarolika former av ekonomiska styrmedel,informationsinsatser, m.m. Regeringen har givitJordbruksverket i uppdrag att utarbeta ett förslagtill nytt handlingsprogram för användning avbekämpningsmedel i jordbruks- och trädgårdsnäringenför perioden 20022006. Uppdraget skall redovisasden . När det gäller ekonomiskastyrmedlen har regeringen tillsatt en utredning meduppgift att se över miljöskatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel (dir. 2001:55).Redovisningen av uppdraget skall ske under hösten2002. Inom ramen för EU-samarbetet harbekämpningsmedel behandlats i det sjättemiljöhandlingsprogrammet. Bland annat kommer entematisk strategi för bekämpningsmedelsanvändningenatt utarbetas. Enligt vad utskottet erfarit deltarSverige dessutom aktivt i pågåendeomregistreringsarbete rörande aktiva substanser ibekämpningsmedel. Målsättningen är att en högskyddsnivå för hälsa och miljö skall uppnås.Resultatet av detta arbete kommer att vara styrandeför vilka ämnen som kommer att finnas påmarknaden. Ett totalförbud för användning avbekämpningsmedel kan enligt regeringen bedömas fåmycket allvarliga konsekvenser för den svenskalivsmedelsproduktionen och det svenska lantbruketskonkurrenskraft. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2000/01:MJ842 (mp) yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:MJ422 (v)yrkande 5.Övriga miljöfrågorNär det gäller förslag att iskötsellagen införa krav på odlingsfria zoner villutskottet hänvisa till att har godkäntregeringens förslag till delmål i propositionenSvenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36) under miljökvalitetsmålet Ingenövergödning. Fram skall de svenskavattenburna utsläppen av fosforföroreningar frånmänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag ochkustvatten ha minskat kontinuerligt årsnivå (delmål 2). Vidare har beslutat attsenast skall de svenska vattenburnautsläppen av kväve från mänsklig verksamhet tillhaven söder om ha minskat med minst 30 %från 1995 års nivå till (delmål 3).Enligt regeringens bedömning förutsätter delmålenkraftfulla insatser bl.a. inom jordbrukssektorn ochav kommunerna. Behovet av effektivare styrmedelkommer enligt regeringen att övervägas, bl.a. vid enöversyn av skatten på handelsgödsel. Regeringenavser att återkomma med ett kvantitativt ochtidsbestämt delmål för fosfor . Detbör vidare tilläggas att inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet får stöd för anläggning avskyddszoner på lämnas. Ersättningen skallbidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap och Ingen övergödning. Syftet medåtgärden är att minska erosionen av växtnäringsämnenfrån till vatten. I ersättningen finns ettkrav på skörd av skyddszonen. När det gäller dettastöd lämnar i sin översyn av miljö-och landsbygdsprogrammet (2001:19) vissa förslagsåsom bl.a. att det gällande skördekravet kan verkahämmande på anslutningen till ersättningsformen,särskilt när det gäller brukare i slättbygden sominte har någon övrig vallodling. Verket föreslårvidare att ersättningsformen för skyddszoner skallgå att kombinera med ersättningsformen förekologiska produktionsformer. Utskottet avstyrkermotion 2000/01:MJ212 (kd) i den mån dess syfte intekan anses tillgodosett med det anförda.Jordbruksverket har i rapporten avEU:s jordbrukspolitik (2002:2) redovisatmodellberäkningar över kväveutlakningen ijordbruket. Beräkningarna visar attbruttobelastningen till följd av jordbruket var påsamma nivå som . beräkningarvisar på en nedgång .