bet · GP01BOU14 · 2002-05-16 00:00:00 — Det finns enligtvår mening skäl att ifrågasätta en sådan sänkning,eftersom den kan medföra både praktiska problem ochen stor ekonomisk belastning på fastighetsägarna ochpå samhällsekonomin i stort.Rapporterna om riskerna med radon i inomhusluftenbör givetvis tas på största allvar. har detemellertid ansetts ligga på fastighetsägarnas egetansvar att ta ställning till om och när det ärrimligt att vidta olika saneringsåtgärder vid lägreradonhalt än /m3. Om staten skall ta överdetta ansvar genom att väsentligt skärpa det i dagtillämpade gränsvärdet måste det föreligga ettstarkt vetenskapligt stöd för ett sådant krav. Någotsådant stöd för att just nivån /m3 bör gälla ifortsättningen redovisas emellertid inte ipropositionen.Vi intar den principiella inställningen attretroaktivt verkande samhällskrav på den enskilde idet längsta bör undvikas. När regeringen nu läggerfram förslag som i praktiken innebär en retroaktivskärpning borde också frågan om finansieringen av denödvändiga åtgärderna ha behandlats. Det kan starktifrågasättas om inte staten borde stå för dekostnader som en skärpning skulle förorsaka.Enligt vår mening bör i stället för attnu förorda ett nytt gränsvärde för radon begära attregeringen ökar satsningen på forskning om radon iinomhusluften i syfte att ta fram en bättrevetenskaplig grund för framtida insatser på området.Resurser bör också läggas på information om riskernamed radon. Informationen bör framför allt syfta tillatt förmå fastighetsägare med långt högreradonvärden än /m3 att åtgärda sinafastigheter. Det är också detta som borde varariksdagens mål, dvs. att ingen skall bo i ett husmed högre radonhalt än /m3 luft.Vi anser sammanfattningsvis att inte börgodkänna det av regeringen föreslagna delmålet förinomhusmiljön. bör i stället med anledningav motion 2001/02:Bo27 (m) yrkandena 1 och 2 som sinmening ge regeringen till känna vad vi ovan anfört.2. Handläggningen av radonbidraget (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo29 yrkande 6.StällningstagandeDet är ytterst angeläget att det stöd som ges tillåtgärder mot radon i bostäder också används på ettriktigt sätt. I samband med bidragsgivningen bördärför råd kunna ges angående bl.a. val av konsulteroch entreprenörer.Småhusskadenämnden har genom sitt arbete med stödtill egnahem med fukt- och mögelskador fått enbetydande erfarenhet och kompetens som också börkunna tas till vara i samband med åtgärder motradon. Myndigheten har också byggt upp ettomfattande kontaktnät med sakkunniga konsulter ochentreprenörer runt om i landet. Vi anser därför attSmåhusskadenämnden bör ges i uppdrag attadministrera bidraget till åtgärder mot radon ibostäder.Småhusskadenämndens arbete vad gäller bedömning avskador och erbjudande om åtgärder har hittillsinriktats mot egnahem. Nämndens kompetens böremellertid också kunna utnyttjas för stöd till andratyper av fastigheter, som hyresbostäder, förskoloroch skolor.Det vi nu med anledning av motion 2001/02:Bo29(kd) yrkande 6 anfört bör som sin meningge regeringen till känna.3. Anslag för åtgärder mot radon m.m. (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo28 yrkande 2.StällningstagandeDet är viktigt att uppföljningsbara mål formulerassom utgångspunkt för arbetet med att förbättrainomhusmiljön. Det är emellertid lika viktigt att setill att målen omsätts i praktisk handling. För attkunna förverkliga ambitionerna om en godinomhusmiljö krävs det därför att erforderliga medelavsätts i det kommande budgetarbetet för bl.a.åtgärder mot radon, fukt och mögel. börredan nu, i samband med att ett delmål förinomhusmiljön fastställs, begära att regeringen ibudgetarbetet beaktar de ökade resurskrav som enhöjd ambitionsnivå för inomhusmiljön kommer attställa.Det vi nu med anledning av motion 2001/02:Bo28 (c)yrkande 2 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.4. Nationellt register för radon- ochventilationsstatus (punkt 5)av (), (), EwaThalén Finné (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo27 yrkande 3.StällningstagandeRegeringen avser att ge i uppdragatt utreda hur uppgifter om byggnaders radon- ochventilationsstatus kan samlas i ett nationelltregister. Vi anser att det måste föreligga myckettungt vägande motiv om nya statliga register överlandets invånare eller deras egendom skall inrättas.Några motiv av en sådan dignitet redovisas inte ipropositionen när det gäller det planerade registretöver radon- och ventilation.Varje nytt statligt register medför en ökad riskför att människors integritet kan bli kränkt. Ävenom riskerna med ett enskilt register kanske ärbegränsade måste den sammantagna effekten av allaregister beaktas. I förlängningen kan vi annars fåett samhälle där staten har insyn i snart sagt varjeförhållande som rör den enskildes liv. En sådansamhällsutveckling måste motverkas genom att varjeförslag om utökad registrering noga prövas.Riksdagen bör enligt vår mening framhålla förregeringen att det saknas tillräckliga skäl attinföra ett nationellt register för radon- ochventilationsstatus. Någon utredning med dennainriktning bör därför inte komma till stånd.Vad vi nu med anledning av motion 2001/02Bo27 (m)yrkande 3 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.5. Åtgärder mot radon i övrigt (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo29 yrkandena 3-5.StällningstagandeFastighetsägarna bör på olika sätt stimuleras attvidta åtgärder i byggnader med höga radonhalter.Åtgärderna måste utgå från riktigt genomfördamätningar av radonhalten och bedömningar av källantill radonförekomsten. Därefter måste rätt åtgärdervidtas med utgångspunkt från förhållandena i varjeenskilt fall. För alla dessa steg i en s.k.radonsanering krävs emellertid att de utförs av välutbildad personal. Tyvärr finns det oroandeuppgifter om att var tredje radonsanering inte ledertill sänkta radonhalter i inomhusluften. Orsaken ärsannolikt att det råder brist på kunnigsaneringspersonal som genomgått den utbildning påområdet som ges av . Bara etttiotal personer går varje termin denna utbildning.Av dem är de flesta miljöhandläggare frånkommunerna.Ett sätt att påverka utbudet av kunnigsaneringspersonal är att utforma ett system förcertifiering med en kravspecifikation somtillgodoser de olika typer av kompetens somerfordras. Någon sådan certifiering avsaneringsföretagen finns inte i dag.Radonutredningen föreslog att en kravspecifikationskulle tas fram under SSI:s ledning men regeringenlägger inte fram något förslag med denna inriktning.Vi anser att målet om en sänkning av radonhalten iskolor, förskolor och bostäder måste följas upp meden rad olika konkreta åtgärder. Utvecklingen av ettcertifieringssystem för radonsanerare är en av dekonkreta åtgärder som erfordras.Vi är vidare kritiska till att regeringen ipropositionen helt undviker att behandla en avkällorna till radonförekomsten i våra byggnader,nämligen radon från dricksvatten. Orsaken ärsannolikt att regeringen anser att radon idricksvatten är en livsmedelspolitisk fråga. Vianser att det är olyckligt att göra denna typ avsektorsindelning av problem som har ett starktsamband och rimligen bör beredas i ett sammanhang.Det kan för övrigt noteras att regeringen i sinaskrivelser om miljöstrategier m.m. brukar framhålladet önskvärda i tvärsektoriella syn- ochangreppssätt. Radon i dricksvatten och inomhusluftbör således få likartad behandling. att den möjlighet till bidrag tillradonsanering av dricksvatten som upphörde den 1augusti 1999 bör återinföras.Det vi nu med anledning av motion 2001/02:Bo29(kd) yrkandena 3-5 anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.6. Byggnadsdeklarationer (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo28 yrkande 12 ochbifaller delvis motionerna 2001/02:Bo257 och2001/02:Bo261.StällningstagandeEn god inomhusmiljö och en utveckling motmiljöanpassade bostäder är en viktig del ifolkhälsoarbetet och insatserna för att förhindraallergiernas utbredning. En av förutsättningarna föratt detta arbete skall bli framgångsrikt är att detfinns kunskap om de grundläggande faktorer sompåverkar inomhusmiljön i vårt byggnadsbestånd. Genomobligatoriska byggnadsdeklarationer skulle allaberörda kunna ges en sådan kunskap.Byggnadsdeklarationerna skulle ge såvälfastighetsägare som boende en möjlighet att taställning till bl.a. riskerna med hälsofarligabyggmaterial och tekniska lösningar.Det har gått påbostadsutskottets initiativ begärde att regeringenskulle ta fram ett system för deklaration avbostäder som kunde komma i praktiskt bruk så snartsom möjligt. Regeringen har genom nyautredningsuppdrag förhalat frågan . Inteheller i den nu aktuella propositionen vågar man taställning utan aviserar ytterligare en utredning.Dessutom tycks regeringen nu anse att ett eventuelltsystem för byggnadsdeklarationer skall varafrivilligt och begränsas till frågor om radon ochventilation samt eventuellt energianvändning.Jag delar inte regeringens inställning i dennafråga. Regeringen bör i stället anmodas att snarastlägga fram ett förslag om ett obligatoriskt systemför byggnadsdeklarationer som även omfattar bl.a. deingående byggnadsmaterialen i byggnaden. Deklarationav ingående byggmaterial är från allergi- ochhälsosynpunkt av största vikt. En sådan deklarationkan också bidra till att ökade krav kan ställas påbyggnadsmaterialproducenterna att lämna tydliginformation om vad deras produkter innehåller.Det jag nu med anledning av motion 2001/02:Bo28(c) yrkande 12 anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Det anförda torde äveninnebära att motionerna 2001/02:Bo257 (v) och2001/02:Bo261 (s) till stor del får anses varatillgodosedda.7. Byggforskning och experimentbyggande(punkt 9)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo28 yrkandena 3 och 4samt 2001/02:Bo29 yrkande 2.StällningstagandeVid sidan av ett mål för en god inomhusmiljö och ettnationellt handlingsprogram för de åtgärder sombehöver vidtas, måste också en tillräckligbyggforskning med inriktning på inomhusmiljöngaranteras. Obeprövade byggmetoder och nyabyggmaterial ligger bakom en stor del av dagensinomhusmiljöproblem. Det behövs därför ökadesatsningar på forskning både vad gäller material ochbyggteknik. En del av dessa satsningar bör kommatill stånd i form av s.k. experimentbyggande där nyametoder kan prövas under realistiska förhållanden.Denna typ av satsningar är en förutsättning för attkunna undvika att felaktiga metoder och materialkommer till användning i stor skala i detserieproducerade byggandet. För att garantera attexperimentbyggandet får tillräcklig omfattning börsärskilda anslagsmedel avsättas för dennaverksamhet.När lösningar på problemen med inomhusmiljödiskuteras är det viktigt att utgå från de människorsom vistas mycket inomhus och som löper särskiltstor risk att bli drabbade av bristerna i byggandet.Det gäller inte minst de som vistas i lokaler förskolor och förskolor, dvs. i första hand barn,ungdomar och kvinnor. I dessa grupper finns det oftasynpunkter och konkreta förslag på vilka, i flerafall tämligen enkla, åtgärder som skulle kunnavidtas för att väsentligt förbättra inomhusmiljön.Det kan gälla alltifrån frågor om ventilationen tillval av golvmaterial. Det är mot denna bakgrundangeläget att även byggforskningen kan bedrivasutifrån ett kvinno-, barn- och ungdomsperspektiv.Det vi nu anfört med anledning av motionerna2001/02:Bo28 (c) yrkandena 3 och 4 samt 2001/02:Bo29(kd) yrkande 2 bör som sin mening geregeringen till känna.8. Nationellt handlingsprogram förinomhusmiljön (punkt 10)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo28 yrkande 1,2001/02:Bo29 yrkande 1, 2001/02:Bo325 yrkande 23 och2001/02:So497 yrkande 14.StällningstagandeI propositionen lägger regeringen fram ett förslagom att miljömålet God bebyggd miljö skallkompletteras med ett delmål för inomhusmiljön. Vihar inga invändningar mot detta delmål när detgäller de frågor som behandlas, dvs. Däremot kan det konstateras att förslagom åtgärder för att uppnå målet nästan helt lysermed sin frånvaro. Den viktigaste invändningen motpropositionen är emellertid att en rad viktigaområden för inomhusmiljön lämnats nästan heltobehandlade. Det gäller exempelvis frågor om fukt-och mögelskador, farliga emissioner frånbyggnadsmaterial, buller, magnetiska och elektriskafält samt frågor om luftföroreningar från källorutanför byggnader. Vidare borde en tydlig kopplingha gjorts mellan arbetet för att uppnå en godinomhusmiljö och folkhälsoarbetet i övrigt, liksomtill det nationella Agenda 21-arbetet.Vi förordar att regeringen tar initiativtill att ett nationellt handlingsprogram förinomhusmiljön utarbetas. Förslag med dennainriktning läggs fram i motioner (kd) och (c) väcktamed anledning av propositionen. Vikten av ett arbeteinriktat på att lösa de hälsoproblem som följer aven dålig inomhusmiljö framhålls också i två motioner(c) respektive (fp) från allmänna motionstiden.Det nationella handlingsprogrammet bör utgå frånett helhetsperspektiv på den komplexa problembildenför inomhusmiljön. Det innebär att all kunskap omhur olika faktorer i inomhusmiljön påverkarmänniskors hälsa bör kopplas samman i stället föratt behandlas separat. Det är också nödvändigt attsamordna insatserna för en bättre inomhusmiljö meddet samlade folkhälsoarbetet med bl.a.allergiproblemen. Allergierna fortsätter att öka,och vi vet att det är faktorer i vår omgivandemiljö, såväl inomhus som utomhus, som orsakarökningen. Arbetet med att kvalitetssäkra bostäder,förskolor, skolor, äldreboenden osv. måste drivas påen bred front. Det behöver därför utvecklasmiljömärknings- och värderingssystem,byggvarudeklarationer och olika typer avmiljöcertifiering.Det vi nu anfört med anledning av motionerna2001/02:Bo28 (c) yrkande 1, 2001/02:Bo29 (kd)yrkande 1, 2001/02:Bo325 (c) yrkande 23 och 2001/02:So497 (fp) yrkande 14 bör som sin meningge regeringen till känna.9. Övriga åtgärder för en god inomhusmiljö(punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo28 yrkandena5-11.StällningstagandeCenterpartiet har i motion 2001/02:Bo28 riktatkritik mot regeringens proposition om inomhusmiljöni flera avseenden. Till stor del gäller kritiken attregeringen är alltför passiv när det gäller attvidta eller föreslå konkreta åtgärder som kan ledatill en bättre inomhusmiljö. I motionen läggs därförfram förslag om tillkännagivanden till regeringen iett antal frågor som bör ägnas särskilduppmärksamhet i arbetet för en bättre inomhusmiljö.Jag anser att bör ställa sig bakom de sjuyrkanden i motion som behandlas underrubriken åtgärder för en god inomhusmiljö:Yrkande 5: Regeringen bör särskilt observera samtföreslå åtgärder som begränsar människors utsatthetför skadlig strålning i inomhusmiljön.Försiktighetsprincipen bör tillämpas vid alltbyggande och alla installationer som kan medföra attmänniskor utsätts för strålning. En lösning som börövervägas är att i större utsträckning än i daggräva ned kraftledningar för att minska exponeringenfrån elektromagnetiska fält. Regeringen bör särskiltobservera samt föreslå åtgärder som begränsarmänniskors utsatthet för skadlig strålning iinomhusmiljön.Yrkande 6: Ekologiskt riktiga metoder bör på bredfront introduceras i allt byggande.I utvecklingen mot ett kretsloppsanpassat samhälleär det hög tid att utnyttja de kunskaper som finnsoch på bred front introducera ekologiskt riktigametoder i allt byggande. Ekologiska lösningar kantillämpas även i stadsmiljö och mer storskaligtbyggande samt vid ombyggnad och upprustning avbefintliga hus. Kretsloppsanpassade avloppssystembör kunna användas även i stadsområden. Statens stödför teknisk utveckling på byggområdet måste ifortsättningen utformas så att större byggprojekt iekologisk byggteknik blir möjliga att genomföra.Yrkande 7: Det nationella Agenda 21-arbetet börintensifieras och förstärkas i frågor som inbegriperinomhusmiljön.I arbetet för ett mer miljöanpassat samhälle ärAgenda 21 en viktig utgångspunkt. Detta gäller ävenför arbetet med en god inomhusmiljö. I ett antalkommuner bedrivs ett aktivt Agenda 21-arbete för attåstadkomma ekologiskt hållbara städer och samhällen.På många håll behövs det däremot krafttag för attmiljöarbetet på allvar skall komma i gång och deuppställda målen nås. Det bör därför vidtas åtgärderi syfte att intensifiera det nationella miljöarbetetinom ramen för och i detta arbete äveninkludera de frågor som rör inomhusmiljön.Yrkande 8: Den yttre miljöns betydelse förinomhusmiljön bör ägnas större uppmärksamhet.Den yttre miljön har stor betydelse förinomhusmiljön. Förekomsten av buller och avgaser,som har en klart negativ hälsopåverkan, måsteminimeras. För att städerna skall kunna erbjuda engod livsmiljö måste vi också slå vakt omgrönområdena. Eftersom föroreningar och skadligaämnen i luften tas om hand av "de gröna lungorna"blir effekten bättre luft både inomhus och utomhus.Yrkande 9: Ett förbud mot direktverkande elvärmebåde vid nybyggnation och vid omfattande ombyggnaderbör införas.En effektiv energianvändning utgör en viktig del iarbetet med att åstadkomma en god bebyggd miljö. används av elenergi föruppvärmning och luftkonditionering av bostäder ochlokaler. Denna andel måste minskas. finnsfortfarande möjlighet att installera direktverkandeelvärme i en- och tvåbostadshus, både vid ny- ochombyggnation. För att nå målet om en lägreförbrukning av elenergi måste användningen avdirektverkande elvärme vid nybyggnation ochomfattande ombyggnation genast förbjudas. Endastfritidshus bör undantas från dessa bestämmelser.Yrkande 10: Regeringen bör belysa olika aspekter påmekanisk och naturlig ventilation samt föreslååtgärder så att dessa två system kan samverka.För att åstadkomma en god inomhusmiljö ochsamtidigt minska energiförbrukningen böranvändningen av mekaniska från- och tilluftssystembegränsas. Dessa system leder ofta till storaproblem. En stark luftgenomströmning ger en känslaav kyla och leder till behov av att höjatemperaturen i lokalerna. Därmed blirluftfuktigheten lägre. Det uppstår "torr luft",vilket blir grogrund för bakterier och virus, medökande allergier och luftvägsinfektioner som följd.Det finns kunskap om andra, mer naturligaventilationssystem som har visat sig vara mereffektiva, hälsosamma och mindre kostnadskrävande änmekanisk ventilation. Självdrag är en väl beprövadventilationsprincip i äldre hus. Med nya tekniskalösningar är det fullt möjligt att utvecklasjälvdragstekniken för dagens energi- ochkomfortkrav. Gällande bestämmelser och tillämpningarav dessa bestämmelser ger dock inte utrymme för ensådan utveckling. En översyn av gällandebestämmelser för ventilation bör ske så att naturligventilation lyfts fram och möjliggörs. Vidare börBoverkets arbete inom ventilationsområdet ingåendegranskas av ett opartiskt organ.Ventilationsindustrins påverkan på utvecklingen moten allt högre grad av mekanisk ventilation börsamtidigt utredas.Yrkande 11: Regeringen bör lägga fram ettförslag om att i förtydligakravet att den kvalitetsansvarige skall varaopartisk.Det påpekas i propositionen att denkvalitetsansvarige kan hamna i situationer meddubbla lojaliteter mot sin uppdragsgivare,byggherren, och de samhällskrav som denkvalitetsansvarige är satt att bevaka. Regeringentycks emellertid inte ha för avsikt att lägga framnågot förslag som kan begränsa detta mycketallvarliga problem. Man konstaterar endast att"tiden nu är mogen för en översyn av nuvaranderegler" och avser att låta denna fråga ingå i denaviserade PBL-översynen. Jag anser emellertid attfrågan har sådan vikt att den bör övervägas separati syfte att lägga fram ett förslag omändring av PBL som förtydligar kravet på en opartiskkvalitetsansvarig vid byggande.Vad jag ovan anfört med anledning av motion2001/02:Bo28 (c) yrkandena 5-11 bör somsin mening ge regeringen till känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilka punkter i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas.Åtgärder mot radon i bostäder (punkt 2-4)(), (), () och (-) anför:I avsnittet med rubriken mot radon ibostäder finns flera ställningstaganden som vi harprincipiella invändningar mot. Vi har emellertidendast reserverat oss vad gäller en fråga, ettnationellt register för ventilations- ochradonstatus.Utskottets ställningstaganden i avsnitten om medelför utbildning på radonområdet, handläggning avradonbidraget samt anslag för åtgärder mot radon,bygger på att ett särskilt radonbidrag kan utgå. Vihar tidigare, senast i samband medbudgetbehandlingen , förordat att dennabidragsform bör avvecklas och att statens insatserpå området i stället bör inriktas påinformationsåtgärder. Vi vidhåller denna uppfattningmen har valt att inte reservera oss i de aktuellaavsnitten eftersom inga nya medel förbidragsverksamhet föreslås. Det kandärför anstå till budgetberedningen attta ställning till eventuella statliga insatser påradonområdet efter år 2002.Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:128 föreslås att riksdagengodkänner1. regeringens förslag om delmål för inomhusmiljöninom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö(avsnitt 4).2. att det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande uppfördaramanslaget 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon ibostäder för också får användas förutbildning på radonområdet (avsnitt 5.2).Följdmotioner2001/02:Bo27 av m.fl. (m):1. avslår regeringens förslag att sänkagränsvärdena för radon i befintlig bebyggelse.2. tillkännager för regeringen sin meningvad i motionen anförs om behovet av omedelbaraforskningsinsatser för att fastställavetenskapligt korrekta gränsvärden för befintligbebyggelse.3. beslutar att inte tillsätta enutredning om möjligheterna att skapa ettnationellt register där uppgifter om radon- ochventilationsstatus kan samlas.2001/02:Bo28 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ett nationellthandlingsprogram om boende och hälsa arbetas fram.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att erforderligamedel avsätts under kommande års budgetar så attambitionerna om en god inomhusmiljö kanförverkligas.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i ökadutsträckning satsa på byggforskning, både vadgäller material och byggteknik.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att satsa påbyggforskning även utifrån ett kvinno-, barn- ochungdomsperspektiv.5.