bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — harpreciserat detta övergripande mål i detIT-politiska målet, i de telepolitiskamålen och i det postpolitiska målet.Riksdagen har vidare lagt fast att detskall finnas en grundläggandekassaservice i hela landet.Målet för IT-politiken innebär attSverige som första land skall bli ettinformationssamhälle för alla (prop.1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr.1999/2000:256). Den beslutadehandlingsplanen e-Europa 2005 ligger tillgrund för EU:s mål inom IT-politiken förde kommande tre åren. Inriktningen idenna handlingsplan är i linje medriksdagens mål för IT-politiken.Enligt de telepolitiska målen skallenskilda och myndigheter i landets olikadelar få tillgång till effektivatelekommunikationer. Var och en skall hamöjlighet att från sin stadigvarandebostad eller sitt fasta verksamhetsställeutnyttja telefonitjänst inom ett allmänttillgängligt telenät till ett rimligtpris. Alla skall få tillgång tillteletjänster på likvärdiga villkor.Telekommunikationerna skall varauthålliga samt tillgängliga under kriseroch i krig (prop. 1996/97:61, bet.1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201).Det postpolitiska målet innebär att detskall finnas en posttjänst av godkvalitet i hela landet som innebär attalla kan ta emot brev och andraadresserade försändelser som väger högst20 kg. Det skall finnas en möjlighet föralla att få sådana försändelserbefordrade till rimliga priser samtförsäkrade och kvitterade av mottagaren.Dessutom skall enstaka försändelserbefordras till enhetliga priser (prop.1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr.1997/98:304).Målet för den grundläggandekassaservicen är att alla i hela landetskall ha möjlighet att verkställa och taemot betalningar till enhetliga priser(prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU1,rskr. 2001/02:125).Resultatuppföljning för politikområde IT,tele och postSverige är enligt regeringen på god vägatt uppnå målet att som förstaland skall bli ett informationssamhälleför alla med avseende på möjligheten förden enskilde att på ett relativt enkeltsätt utnyttja Internet via telefonnätet.Mer kvalificerade användningar avinformationssamhällets tjänster är dockännu inte tillgängliga för den enskilde.Vidare sätter konstaterade brister isäkerhet och integritet gränser föranvändningen. Det är därför ännu förtidigt att med visshet säga om deåtgärder som vidtagits bidragit till attmålet Ett informationssamhälle för allaär på väg att uppnås. Regeringen bedömerdock att de åtgärder som vidtas inomramen för IT-politiken och IT-infrastruktur-utbyggnaden kommer attmedverka till att informationsteknikensmöjligheter utnyttjas på ett aktivt sätt.Problem finns dock sammanhängande med attden tidigare uppgången på IT-marknadenalltsedan 2000 har avlösts av en nedgångnär det gäller investeringstakten och endämpning av konsumtionsökningen. Dettafår påtagliga effekter, eftersomregeringens IT-politik i hög grad byggerpå en samverkan med marknadskrafterna.Den, vid sidan om utbildningssektornsinsatser och personaldatorreformen,ekonomiskt mest omfattande insatsen inomIT-politiken är stödet till IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet. Effekten av dettastödprogram, som riktades tillkommunerna, uppges det ännu vara förtidigt att utvärdera.Regeringen bedömer att den utvecklingsom skett under föregående år, delagändringar som genomförts och deåtgärder som () vidtagit medverkat till attuppfylla de telepolitiska målen.Sammantaget bidrar detta till attuppfylla målet om att enskilda ochmyndigheter i landets olika delar skallfå tillgång till effektivatelekommunikationer. Regeringen bedömeratt de åtgärder som vidtagits av PTS medsyfte att skapa tillgänglighet förpersoner med funktionshinder tillteletjänster i allt väsentligt medverkattill att underlätta för dessa personeratt utnyttja olika teletjänster.Enligt propositionen har de åtgärdersom vidtagits på postområdet under åretbidragit till att upprätthålla en stabilmarknad med en väl fungerandepostdistribution som medfört att en godpostservice har funnits tillgänglig föralla enligt de mål som uppställts ipostlagen. Vidare anser regeringen att deåtgärder som vidtagits av PTS med syfteatt skapa tillgänglighet tillposttjänster för personer medfunktionshinder har bidragit till attunderlätta för dessa personer attutnyttja posttjänsterna och attkommunicera med omvärlden.Regeringen bedömer att Posten harupprätthållit en grundläggandekassaservice i hela landet som motsvararsamhällets behov. Ersättningen som harlämnats till Posten harbidragit till att trygga tillgången tilldenna kassaservice. Regeringens bedömningär också att de åtgärder som PTS vidtagiti syfte att underlätta för personer medfunktionshinder att utnyttja kassaservicehar bidragit till att upprätthållatillgängligheten för dessa personer.Vidare anges att haruppfyllt åtagandena enligt avtalet medstaten.1.4 Anslag inom politikområdeTransportpolitikPolitikområdets omfattningPolitikområdet omfattarverksamhetsområdena Väg, ,Sjöfart, Luftfart, Interregionalkollektiv persontrafik samt Forskning ochanalys.Anslag inom verksamhetsområde administrationsanslagTusental kronorAnslag Regeringen m fp kd c2002 s förslag1 029 9 1 010 555 -60 -80 -20 -6023 000 000 000 000Anslaget 36:1 : Administrationanvänds för finansiering av verketskostnader för ledning, den tilltänktavägtrafikinspektionen,ekonomiadministration,personaladministration, planering ochuppföljning, internt expertstöd, internutveckling samt vissutredningsverksamhet.För nästa budgetår föreslår regeringenen anslagsnivå på 1 011 miljoner kronor.Regeringens förslag till medelsberäkningförutsätter att fortsätter attreducera sina administrativa kostnader.Samtliga partier som motionerat omalternativ anslagsfördelning inomutgiftsområde 22 anser attadministrationsanslaget kan minskasytterligare i förhållande tillregeringens förslag. Längst gårFolkpartiet som föreslår en besparing med80 . Moderaternarespektive vill minskaanslaget med medanKristdemokraterna redovisar det minstlångtgående besparingsförslaget, 20miljoner kronor. I motion 2002/03:T450 avRoger () förordas vidare att100 från anslaget omförstill väghållninganslaget.VäghållningsanslagetMiljoner kronorAnslag Regeringen m fp kd c2002 s förslag13 370 14 923 +2 +1 0 +1 5 90 0Av budgetpropositionen framgår attanslaget bekostar sektorsuppgifter, t.ex.insatser inom trafiksäkerhet och miljö,kollektivtrafik, handikappfrågor,forskning och utveckling samt bidrag tillideella organisationer. Vidare skallanslaget finansiera myndighetsutövning,statlig väghållning och bidrag tillkollektivtrafik, enskilda vägar,förbättring av miljö och trafiksäkerhetpå kommunala vägar samt kompensation tillkommunerna för lokal och regionalbusstrafik.För innevarande budgetår har totaltanvisats . Förnästa budgetår föreslås en ökning till . Som framgår avföljande sammanställning beräknasmerparten av medlen komma att fördelas påatt vidmakthålla vägnätet genom drifts-och underhållsinsatser.Miljoner kronorÄndamål Ansl Försag lag2002 2003Sektorsuppgiften 516 534Myndighetsutövningen 268 278Investeringar i nationell 1 2plan 208 759Investeringar i regionala 2 2planer 983 564Investeringar i fysiska 414 428trafiksäkerhetsåtgärderDrift och underhåll 6 6002 294Räntor och återbetalning av 370 434lån för vägarDrift och byggande av 584 604enskilda vägarStorstadsöverenskommelsen 485 405Bidrag i regionala planer 521 604Kostnader för kameror för 17 17hastighetskontrollTill 2 2dispositionSumma 13 14370 923Regeringens medelsförslag är i enlighetmed det beslut som fattade angående infrastrukturpropositionen (prop.2001/02:20). Den riktadetrafiksäkerhetssatsningen, det s.k. 11-punktsprogrammet, skall fullföljas genomprioritering av riktade trafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet.Samtidigt anges att det är mycketangeläget att övriga investeringsinsatserinom gällande planer, eller som regeringeller riksdag beslutat om på annat sätt,kan slutföras. För att möjliggöra sådanainvesteringsinsatser samt en ökadsatsning för bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion ingår i regeringensförslag att får ta upp lån upptill iRiksgäldskontoret för år 2003.För investeringar ochförbättringsåtgärder på stamvägarframhålls att medel först och främstmåste ställas till förfogande för fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder och åtgärder medhög samhällsekonomisk lönsamhet.Regeringen bedömer att en ökning avanslaget är nödvändigt för att fullföljapågående vägutbyggnadsprojekt. När detgäller väginvesteringar i regional plananges att anslaget bör fortsätta attligga på en hög nivå. Regeringen villsäkerställa och bevara nuvarandeinfrastruktur och därför skapaförutsättningar för en fortsatt satsningför ökad bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av det regionala vägnätet.Regeringens bedömning är att medel fördrift och underhåll bör ökas för atttillgodogöra det ökade behov som uppståtti och med trafikökningen.Samtliga motionärer föreslår högrebelopp till väghållningen än regeringen.Moderata samlingspartiet vill höjaanslaget mest, nämligen med 2 miljarderkronor. vill höja anslagetmed för att deteftersläpande underhållet skall kunna tasigen och för att angelägna investeringarskall bli möjliga. Kristdemokraternasförslag innebär en höjning med 1,6miljarder kronor. Sistnämnda alternativbör ses mot bakgrunden av attKristdemokraterna avstyrker regeringensförslag om upptagande av nya lån iRiksgäldskontoret. Folkpartietliberalerna föreslår slutligen 1 miljardkronor mer än regeringens förslag.Anslag inom verksamhetsområde administrationsanslagTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag740 490 754 161 -40 -75 -5 0 -30000 000 00 000Med anslaget 36:3 Banverket:Administration finansieras kostnader förledning, ekonomiadministration,personaladministration, planering ochuppföljning, viss utredningsverksamhetm.m. Medelsbehovet beräknas av regeringentill vilketmotsvarar i princip en oförändradanslagsnivå.Fyra partier anser att anslaget föradministrationskostnader kan minskas.Föreslagna besparingar är 5 miljonerkronor (kd), (c), 40miljoner kronor (m) och 75 miljonerkronor (fp).BanhållningsanslagetMiljoner kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag7 -690 -1 7 +1 71 -63 0Från anslaget 36:4 : Banhållningoch sektorsuppgifter finansierasinvesteringar i nationella och regionalastomjärnvägar samt drift och underhåll avdet statliga järnvägsnätet. Härutöverfinansieras bl.a. vissmyndighetsutövning, nämligenJärnvägsinspektionen samttidtabellsläggning och banupplåtelse,sektorsuppgifter samt bidrag till t.ex.Inlandsbanan, Öresundsbro-konsortiet ochanläggningar i det kapillära bannätet.För år 2003 föreslår regeringen attanslaget beräknas till 7 064 miljonerkronor, dvs. ungefär samma belopp som förinnevarande budgetår.Miljoner kronorÄndamål Ansl Försag lag2002 20031. Myndighetsutövning 54 331.1 27 291.2 Fastställelse av tågplan 27 4och järnvägsplan2. Bidrag till 304 314och Öresundsbrokonsortiet3. Sektorsuppgifter 141 1604. Banhållning 6 15 6 554 74.1 Investeringar i 2 51 2 01nationell plan 5 04.2 Investeringar i 306 312regionala planer4.3 Drift, underhåll och 2 83 3 30trafikledning 8 04.4 Räntor och återbetalning 889 835av lån4.5 Riskavgift 0 100ÖresundsbrokonsortietSumma 7 04 7 067 4Folkpartiet anser att Banverketsinvesteringar kan bedrivas i långsammaretakt och föreslår en minskning med ca 1,7miljarder kronor, jämfört med regeringensförslag. , som hävdaratt investeringsnivåerna inom såväl väg-som järnvägssektorn måste höjas, vill satsa 200 miljonerkronor mer än regeringen på banhållning.Med hänvisning till att Kristdemokraternaavstyrker regeringens förslag om enlåneram i föreslås enhöjning av medelanvisningen med ca 1,7miljarder kronor för nästa budgetår.Enligt Moderata samlingspartiet bör debanavgifter som trafikutövarna betalarför att utnyttja statens spåranläggningarhöjas med . Banverketsmedelsbehov har följaktligen iovanstående sammanställning räknats nedmed motsvarande summa.Ersättning till Statens järnvägarTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag25 000 45 000 - - - -Anslaget 36:10 Ersättning till Statensjärnvägar i samband med utdelning från ABSwedcarrier har tidigare använts för attkompensera det dåvarande affärsverketStatens järnvägar för att verket inte kanåtnjuta obeskattade koncernbidrag isamband med försäljning av dotterbolag iAB Swedcarrier. /01överfördes större delen av verksamhetenvid till ett antalaktiebolag. Mot den bakgrunden användsanslaget också för andra ändamål än detursprungliga, nämligen för att finansieraengångskostnader för arkivering av visstmaterial, kostnader för SverigesJärnvägsmuseum samt tillfälliga kostnaderför ett vagnregister. Dessutomfinansieras från anslaget kostnader förden stämpelskatt som uppkommer närfastighetstillgångar förs över frånstaten till aktiebolag.Regeringen föreslår att ändamålet föranslaget utvidgas till att även innefattakostnader på totalt högst 5 miljonerkronor för att åtgärda historiskamiljöföroreningar på Statens järnvägarsfastigheter i de fall annan ansvarigsaknas. Regeringen bedömer mot dennabakgrund anslagsbehovet för till45 miljoner kronor.EU-bidrag till Transeuropeiska nätverkTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag180 000 200 000 - - - -Med EU-medlemskapet följer möjligheteratt ansöka om finansiellt stöd inomområdet för Transeuropeiska nätverk -Transporter (TEN-T). Erhållna bidragbruttoredovisas på statsbudgeten. Dettainnebär att bidragsinkomsterna redovisaspå statsbudgetens inkomstsida medanbeviljade bidrag avräknas frånstatsbudgetens utgiftssida. I enlighetmed detta redovisningssystem har inomutgiftsområde 22 Kommunikationerinrättats ett anslag, 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd tillTranseuropeiska nätverk. Regeringenföreslår att anslaget för tas uppmed 200 miljoner kronor.Utskottets ställningstagande tillanslagsförslagen inom verksamhetsområdenaVäg och JärnvägUtskottet bedömer att regeringens förslagtill anslag inom verksamhetsområdena totalt sett ligger på enrimlig nivå. Tillsammans med övrigafinansiella dispositioner skapar denföreslagna resurstilldelningenförutsättningar för ökade underhålls- ochinvesteringsverksamhet under nästa år.Utskottet har heller ingen erinran motden fördelning av resurser på väg-respektive järnvägssektorn somregeringens förslag innebär.Vad gäller väghållningsanslagetinstämmer utskottet i regeringensbedömning att säkerställande ochbevarande av vägnätet är en angelägenuppgift. Drift och underhåll av vägarbidrar till en hög transportkvalitet ochgod tillgänglighet. Av särskild vikt äratt satsningen på drift och underhållsamt på tjälsäkring, ökad bärighet ochrekonstruktion i det regionala vägnätetfortsätter. Utskottet vill betona viktenav att den särskilda satsningen påtjälsäkring, bärighet och rekonstruktionhuvudsakligen går till de regioner somhar störst problem med tjälskador.Dessutom noterar utskottet medtillfredsställelse att regeringenfullföljer det s.k. 11-punktsprogrammetför ökad trafiksäkerhet genom riktadetrafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet.När det gäller den närmaremedelstilldelningen m.m. för det enskildavägnätet återkommer utskottet till dettai avsnitt 2 Vägar.Av det anförda följer att utskottetinte kan biträda motionärernas förslagtill väg- och banhållningsanslag förnästa budgetår. Utskottet är heller inteberett att tillstyrka motionärernas kravpå ytterligare administrativa besparingarinom och eller enhöjning av banavgifterna.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens samtliga förslag tillanslagsberäkningar inomverksamhetsområdena Väg och Järnväg.Därav följer att motionerna i motsvarandedelar avstyrks.Anslag inom verksamhetsområde SjöfartErsättning för fritidsbåtsändamålTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag71 000 71 000 -30 00 - - -0Anslaget 36:7 Ersättning förfritidsbåtsändamål m.m. finansierarsådana tjänster inom Sjöfartsverketsansvarsområde, bl.a. förfritidsbåtssektorn, som inte täcks genominkomster från handelssjöfarten. Detgäller t.ex. kostnaderför informationsinsatser inomsjösäkerhetsområdet, vissa kostnader försjöräddning, farledsverksamhet ochbemanning av fyrar. Anslaget får ocksåanvändas till utredningar med anknytningtill fritidsbåtsverksamheten.Som regeringen redovisar harSjöfartsverket hävdat attanslaget inte täcker de kostnader somfritidsbåtssektorn åsamkar verket. Dettahar medfört att underskottet har fåtttäckas genom intäkter frånfarledsavgifter. De verkliga kostnadernaberäknas uppgå till ca 128 miljonerkronor. Enligt regeringens uppfattning ärdet angeläget att den infrastruktur somutnyttjas av skärgårdsbor ochfritidsbåtsägare håller en god standard.Därför har anslaget i ett första stegfr.o.m. räknats upp med17 miljoner och gjordes en andrajustering med 10 miljoner kronor.Regeringen konstaterar att anslaget intetäcker de kostnader som Sjöfartsverkethar för verksamheten men anser att detinte finns någon utrymme för enytterligare uppräkning och förordardärför ett oförändrat anslag på 71miljoner kronor.I den moderata motionen yrkas attanslaget skall minskas med 30 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.Anslaget är, menar motionärerna,egentligen en restpost i Sjöfartsverketsverksamhet och har bara i ringa månkoppling till fritidsbåtar. Vidare hävdasatt kostnader generelltbör kunna minskas genom fortsattrationalisering och en förändradorganisation, inte minst inomsjöräddningsverksamheten.Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Tusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag71 160 62 660 - - - -Ändamålet med anslaget 36:8 Ersättningtill viss kanaltrafik m.m. är att delstäcka underskott i driften av Trollhätteoch , dels finansieraersättning till VänernsSeglationsstyrelse för utmärkning avfritidsbåtsleder m.m. Efter en temporärhöjning under innevarande budgetår föratt täcka kostnader för sjöfartsregistretföreslås att anslaget för återberäknas till 62,7 miljoner kronor.SjöfartsregistretTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag- 4 369 - - - -För driften av sjöfartsregistret, somnyligen överförts till ,föreslår regeringen att ett nytt anslaginrättas, benämnt 36:9 Sjöfartsregistret.Medelsbehovet för beräknas till4,4 miljoner kronor.Rederinämndens administrationTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag2 800 3 047 -3 047 - - -För Rederinämndens kostnader föradministration, arvoden m.m. beräknarregeringen ett anslag för nästa budgetårpå . I sin motionföreslår Moderata samlingspartiet attstatligt företagsstöd till svenskarederier inte skall lämnas. Nämnden ärföljaktligen överflödig och något anslagbör därför inte beräknas.Utskottets ställningstagande tillförslagen om anslag inomverksamhetsområde SjöfartUtskottet anser att det nuvaranderederistödet fyller en viktig funktionför att trygga och utveckla en svensksjöfartsnäring. Det moderata förslaget omavskaffande av anslag kandärför inte biträdas. Med hänvisninghärtill avstyrks Moderatasamlingspartiets förslag om slopadmedelsanvisning till Rederinämnden.Utskottet är heller inte berett atttillstyrka förslag om enminskning av ersättningen tillfritidsbåtssektorn. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet regeringenssamtliga förslag till anslagsberäkningarinom verksamhetsområde Sjöfart ochavstyrker därmed motionen i motsvarandedelar.Anslag inom verksamhetsområde LuftfartDriftbidrag till kommunala flygplatserTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag99 500 94 900 - +5 0 - -00Inom verksamhetsområdet finns endast ettanslag, 36:11 Driftbidrag till kommunalaflygplatser. Anslaget infördes budgetåret1999. Ursprungligen uppgick det totalaflygplatsbidraget till 115 miljonerkronor, varav 105 miljoner finansieradesfrån anslaget medan 10 miljoner kronorbetalades av . I beslutetom bidraget förutskickades att stödetskulle trappas ned i takt med en antagenproduktivitetsökning om per år.Bidragsnivån har för innevarande budgetårberäknats till totalt 109 miljonerkronor, varav nära 100 miljoner kronortäcks av anslag medan Luftfartsverketsvarar för återstoden. För nästa budgetåranser regeringen att det totala bidragetbör uppgå till . Avdetta belopp bör 95 miljoner kronoranslagsfinansieras. I sammanhangetaviserar regeringen sin avsikt attutvärdera driftstödet så att etteventuellt nytt system skall kunnatillämpas budgetåret 2004.Folkpartiet framhåller att de regionalaflygplatserna spelar en stor roll förmånga mindre orter och därför måstetillförsäkras ett visst statligt stöd föratt kunna överleva. Motionärernamotsätter sig följakligen attdriftsbidraget sänks innan ett nyttbidragssystem utretts och förordar enökning av anslaget med 5 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det angeläget att enutvärdering görs av det nuvarandestödsystemet. I avvaktan härpå harutskottet ingen erinran mot denredovisade anslagsberäkningen ochavstyrker följaktligen motionen imotsvarande del.Anslag inom verksamhetsområdeInterregional kollektiv persontrafikRikstrafikens administration ochtrafikupphandlingTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag11 104 11 319 - - -5 -00Med anslaget 36:12 Rikstrafiken:Administration finansieras kostnader förmyndighetens ledning,ekonomiadministration,personaladministration och andra internakostnader. Regeringen anser att anslagetinte bör ändras med mer än vad som följerav pris- och löneomräkning ochjusteringar i syfte att begränsa statligkonsumtion. För föreslåssålunda 11,3 miljoner kronor.I motion föreslås enbesparing om påanslaget. Utskottet förordar för sin delregeringens anslagsberäkning ochavstyrker följaktligen motionen imotsvarande del.TrafikupphandlingTusental kronorAnslag Regeringens mp fp kd c2002 förslag786 000 790 000 -100 - - +100000 000Anslaget 36:13 Trafikupphandlingfinansierar statens upphandling avtransportpolitiskt motiveradinterregional kollektiv persontrafik samtandra kostnader som går att hänföra tillRikstrafikens uppgifter. Anslaget fåräven användas för utredningar medanknytning till kollektiv persontrafik.Regeringen föreslår för nästa budgetår enanslagsanvisning på 790 miljoner kronor.Moderaterna anser attupphandlingsanslaget bör minskas med 100miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag. En effektivisering avupphandlingsorganisationen och ett ökatsamarbete med trafikhuvudmännen tordemöjliggöra en rimlig trafikstandard tilllägre kostnad, menar motionärerna. Andratrafiklösningar än tågtrafik bör ocksåkunna prövas.Enligt har staten ettansvar för en väl fungerandeinfrastruktur i alla delar av landet.Detta ansvar gäller även att en rimligkollektivtrafik skall kunna upprätthållasi glesbygder och då inte barainterregional trafik utan även trafikinom länen. förordar motdenna bakgrund att ett nytt anslaginrättas för upphandling avkollektivtrafik i glesbygd. För nästabudgetår föreslås att 100 miljoner kronoranvisas under anslaget.Utskottet konstaterar att en välfungerande kollektivtrafik kan ses som endel av den grundläggande samhällsservicenoch att trafiken därmed har storbetydelse för uppfyllandet av detransportpolitiska målen. Den bidrar tillvkad välfärd, regional utveckling ochjämlikhet genom att ge människormöjlighet att nå arbetsplatser, skoloroch olika typer av service. En ökad andelkollektivt resande är därför en viktigkomponent i arbetet med att utforma ettlångsiktigt hållbart transportsystem. denna bakgrund har en statligutredning tillsatts för att identifiera,analysera och beskriva kollektivtrafikensproblem och möjligheter, formulera måloch visioner samt föreslå förändringar avorganisation, regelverk och dylikt avbetydelse för kollektivtrafikensutveckling och ett ökat kollektivtresande. I avvaktan på utredningensförslag välkomnar för sin del utskottetden av regeringen föreslagnamedelsberäkningen och avstyrkerföljaktligen samtliga motionsförlag.Anslag inom verksamhetsområde Forskningoch analysViss internationell verksamhetTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag7 500 7 500 - - -1 0 -00För kostnader förbl.a. medlemsavgifter och resor i sambandmed deltagande i vissainternationella organisationer harinrättats ett särskilt anslag, 36:14 Vissinternationell verksamhet. Regeringenberäknar medelsbehovet till 7,5 miljonerkronor, dvs.