bet · GQ01KU1 · 2002-11-26 00:00:00 — ser positivt på detta ochanser att möjligheten till samlokalisering med andra nordiska länder börbeaktas och utnyttjas när lämpligt tillfälle uppstår. Däremot serutrikesutskottet inte något behov av att frågan skall bli föremål försärskild utredning. Mot bakgrund av det anförda menar utrikesutskottet attkonstitutionsutskottet bör avstyrka motion 2002/03:U268 yrkandena 7 och 8 (kd).Vad gäller yrkandet 2002/03:U20 (m) att skall lägga nedambassaderna i de övriga medlemsländerna inom EU vill utrikesutskottetframhålla att största delen av en ambassads verksamhet, vid sidan av frågorsom rör EU, är av bilateral natur. Det gäller exempelvis främjande avsvensk export och kultur, turistinformation, service och programläggning åtstörre svenska delegationer från såväl offentlig som privat sektor. Detfinns enligt utrikesutskottets mening behov av att även dessa funktionerupprätthålls vid ambassader i andra EU-medlemsstater. Mot bakgrundav det anförda menar utrikesutskottet således att konstitutionsutskottetbör avstyrka motionen.Vad gäller öppnandet av nya ambassader konstaterar utrikesutskottet attdet är regeringen som har att avgöra hur utrikesrepresentationskall utformas inom ramen för de budgetmedel som anslår, även omutskottet förordar att samråd sker i dessa frågor med utrikesutskottet.Utrikesutskottet konstaterar att regeringen fattat beslutbåde om att lägga ned ambassader i vissa stater och öppna nya ambassader iandra. ser inte att det finns anledning att genomanslagsvillkor knutna till budgetbeslutet närmare föreskriva i vilka staterSverige skall vara representerat utomlands. Det är därför utrikesutskottetsuppfattning att det inte finns anledning för att genom etttillkännagivande delge regeringen någon särskild ståndpunkt i denna fråga.Mot bakgrund av det anförda menar utrikesutskottet således attkonstitutionsutskottet bör avstyrka motion 2002/03:U297 yrkande 7 (mp).Utrikesutskottet konstaterar beträffande frågor om kompetens vidutlandsmyndigheterna att de mänskliga rättigheterna redan utgör ettomfattande beredningsområde inom utrikesförvaltningen. Ambassaderna svararför en kontinuerlig bevakning som resulterar i ett stort antalrapporter. , mänskliga rättigheteroch traktaträtt bedriver vidare ett mycket viktigt arbete inom område isamråd med departementets politiska ledning. Även vad gäller miljöområdetkan utrikesutskottet konstatera att utrikesförvaltningens verksamhet påområdet är omfattande. vill vidare framhålla att det ävenär en angelägen uppgift för hela den svenska utrikesrepresentationen attfrämja svensk export. Den handels- och exportfrämjande verksamheten inomutrikesförvaltningen är omfattande och utförs i nära samarbetemed exportråd. får, med författningsstöd, även planeraoch leda exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Utrikesutskottet ser sammanfattningsvis inget behov av att utreda de frågorsom tas upp i motion 2002/03:U268 yrkandena 4, 5 och 6 (kd) och menar attkonstitutionsutskottet därför bör avstyrka motionen i nu aktuella delar.När det gäller konsulärt bistånd anför utrikesutskottet följande.Regeringen bemyndigade chefen för atttillsätta en kommitté för att se över lagen (1973:137) om ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Kommittén överlämnade sittbetänkande Konsulärt bistånd till svenskar i utlandet (SOU 2001:70) tillregeringen . Enligt vad utrikesutskottet har inhämtat är enproposition under beredning i , vilken avses bli avlämnadtill . konstaterar att denregeringsberedning som motionärerna efterlyser redan är igångsatt. Vidarekonstaterar utrikesutskottet att frågor kring det konsulära biståndetsframtida utformning kommer att läggas fram i för beslut och serdärför inte skäl för något särskilt riksdagenstillkännagivande i frågan. menar därför attkonstitutionsutskottet bör avstyrka motion 2002/03:K403 (s).Konstitutionsutskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 90:5 m.m. skall uppgå till . I enlighet härmed avstyrker utskottet motionerna2002/03:K407 (delvis) (m), 2002/03:K367 (delvis) (kd), 2002/03:K430 (delvis) (c) och 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) (fp), i vilka det föreslås attanslaget skall uppgå till lägre belopp.Motion 2002/03:K311 (fp), i vilken föreslås att beslutar att demedel som anslås i budgeten skall användas för bl.a. fortsatt verksamhetvid för Studier i Offentlig Ekonomi () av samma slag somhittills, avstyrks.I motion 2001/02:U343 yrkande 2 (m) föreslås att utrikesförvaltningentillförs ökade resurser för nu löpande budgetår. Utskottet instämmer medutrikesutskottets bedömning att detta är obehövligt och avstyrker därförmotionen.När det gäller frågorna om utrikesrepresentationens organisation ställersig utskottet bakom vad utrikesutskottet har anfört. Motionerna 2002/03:U268 yrkandena 7 och 8 (kd), 2002/03:U208 (m) och 2002/03:U297 yrkande 7 (mp) avstyrks.Även beträffande frågorna om kompetens vid utlandsmyndigheter instämmerutskottet i vad utrikesutskottet har anfört. Motion 2002/03:U268 yrkandena4, 5 och 6 (kd) avstyrks.Också vad gäller frågor om konsulärt bistånd ställer sig utskottet bakomvad utrikesutskottet har anfört. Motion 2002/03:K403 (s) avstyrks.I motionerna 2002/03:K419 (v) och 2002/03:MJ490 yrkande 2 (mp) föreslåsatt det skall finnas en särskild minister för hela den samlademinoritetspolitiken respektive en särskild djurskyddsminister. Detta äremellertid frågor som det inte ankommer på att besluta om.Motionerna avstyrks.Stöd till politiska partierUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:6 Stöd till politiska partier på . Vidare föreslår utskottet att avslår en motion (fp)där det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:7 Stöd till politiska partier skalluppgå till budgetåret 2003.Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnasstöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, somär avsett för partier som är företrädda i , lämnas som grundstödoch tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivåår 1996.För beräknas anslaget uppgå till 145 200 000 kr.MotionerI motion 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en minskning av anslaget med . Motionärerna menar attpartiernas beroende av staten bör minska och att en viss minskning avstatsstödet till partierna därför bör kunna ske.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motion 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) (fp), ivilken det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Expertgruppen för EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor på . Vidare föreslår utskottet att av-slår en motion (fp)där det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:8 Expertgruppen för EU-frågor skalluppgå till budgetåret 2003.Verksamheten regleras i förordningen (2001:204) med instruktion förExpertgruppen för EU- frågor. Myndigheten har valt att arbeta underbeteckningen för europapolitiska studier (Sieps).Expertgruppens verksamhet syftar till att initiera och bedriva forskning,utvärdering och analys av EU:s politik inom områdena ekonomi och handel,statsvetenskap och juridik. Kansliet består av sju personer, varav treforskare och en utredare.Styrelsen har identifierat ett antal projekt som kommer att inledas underår 2002. I fråga om vissa av dessa projekt avser myndigheten att utlysaforskningsanslag som är sökbara för intresserade forskare. Exempel påforskningsprojekt som startat är kompetensfördelningen inomEuropeiska unionen, EG:s konkurrensrätt och kommissionens framtida roll.Kansliet har vidare initierat en kartläggning av pågående Europapolitiskforskning inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik.För beräknas anslaget uppgår till 9 382 000 kr.MotionerI motion 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en minskning av anslaget med 9 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motion 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) (fp), ivilken det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Riksdagsförvaltningens årsredovisning för verksamhetsåret 2001Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lägger årsredovisningen till handlingarna.RedogörelsenI redogörelse /02:RS2 lämnas en redovisning för riksdagsförvaltningensverksamhet under . Där lämnas uppgifter om organisation, ekonomi och personal, om stödet till beslutsprocessen, stödet tillriksdagens ledamöter och anställda, information till allmänheten samt detinternationella parlamentariska arbetet. Därtill finns en bilaga medredogörelse för behandlingen av skrivelser tillriksdagsstyrelsen och riksdagsförvaltningen under år 2001.Av redogörelsen framgår att verksamheten kom att präglas av tvåyttre händelser, nämligen ordförandeskap i EU ochterroristhändelserna i . Ordförandeskapet innebar attriksdagen stod värd för flera evenemang, bl.a. värdskapet för COSAC och detårliga EU-talmansmötet. Terrorhändelserna ledde till att säkerhetsfrågorför kom i fokus.Omfattningen av verksamheten i kammare och utskott fortsätter att öka,liksom antalet motioner, skriftliga frågor och interpellationer. Plenitidenhar ökat, särskilt för allmänpolitiska och särskilda debatter, liksomefterfrågan på information från . När det gäller deninternationella verksamheten startades ett utredningsarbete beträffande deinternationella delegationerna och utskottens internationella kontakter.Utredningar och åtgärder har också gjorts på områden som rör ledamöternasresor och andra ersättningar.Av den ekonomiska redovisningen framgår att av totala anslag,exklusive stöd till politiska partier, förbrukades 1 020 000 000 kr.Jämfört med föregående år innebär detta att anslagsförbrukningen ökade med6 %. tog vidare upp nya lån för sammanlagt 38 000 000kr hos , vilket är en ökning med 26 %.Bland höga kostnadsökningar nämns i skrivelsen ökadekostnader för bidraget till partigrupper med ca och ökadearvodeskostnader med ca . Inom förvaltningen ökadelönekostnaderna med ca och IT-kostnaderna med 13 400 000 kr.Internrevisionen har utförts av . Därtill harRiksdagens revisorer granskat årsberättelsen för år 2001.Revisionsberättelserna är bifogade redogörelsen och av dessa framgår attenligt båda revisionsinstansernas uppfattning är årsredovisningen i alltväsentligt rättvisande.ÖvrigtUtskottet har hållit en utfrågning därriksdagsdirektören , förvaltningschefen ekonomichefen lämnat information om bl.a.riksdagsförvaltningens årsredovisning för år 2001.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som med tillfredsställelse noterar riksdagsförvaltningensarbete med mål- och resultatstyrning, föreslår att läggerredogörelse /01:RS2 till handlingarna.ÖvrigtSammanhållet ombudsmannainstitutUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att med hänvisning till pågåendeutredningsarbete avslår två motioner (m) om ett sammanhålletombudsmannainstitut.BakgrundI finns lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet i fyraolika lagar - jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet, lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning samt lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan.Den sistnämnda lagen har till ändamål att på högskoleområdet främja likarättigheter för studenter och sökande och att motverka diskriminering pågrund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning ochfunktionshinder. , Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, och Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning utövar tillsyn över dessa lagar.MotionerI motion 2002/03:A364 av m.fl. (m) föreslås att riksdagenbeslutar att uppföra ett nytt utgiftsområde 14 politikområde 23:NyOmbudsmannen mot diskriminering och anvisar för ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 23). Motionärerna föreslåratt de fyra ombudsmän som har i uppdrag att utöva tillsyn överdiskriminering i arbetslivet slås ihop till en gemensam myndighet. Underutgiftsområde 14 slopas därmed anslagen 23:7 Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning samt 24:1Jämställdhetsombudsmannen. Under utgiftsområde 8 slopas Ombudsmannen motetnisk diskriminering och under utgiftsområde 9 Handikappombudsmannen.Förslaget innebär också enligt motionärerna att mot diskriminering läggs samman med varandra.I motion 2002/03:Sf378 av m.fl. (m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attOmbudsmannen mot etnisk diskriminering överförs till utgiftsområde 14 (yrkande 6).Tidigare behandlingFrågan om en samlad ombudsmannamyndighet behandlades (bet.2000/01:KU3). Utskottet framhöll i sin bedömning inledningsvis densärställning som ombudsmän har. Utskottet ansåg inte att detfanns någon anledning att ifrågasätta JO:s ställning och verksamhet.När det gällde frågan om att föra ihop de ombudsmän som är underställdaregeringen till en ombudsmannaorganisation ansåg utskottet att tiden nu varmogen att utreda frågan. Enligt utskottet borde således en utredningtillsättas med uppgift att undersöka om det finns förutsättningar för attslå samman några av eller samtliga dessa ombudsmannainstitutioner till eninstitution. Frågan om huvudmannaskapet för dessa ombudsmän måste, enligtutskottet, ses i ljuset av de uppgifter ombudsmännen tilldelas. anfört gavs regeringen till känna (rskr. 2000/01:33-35).Utredning om en sammanhållen diskrimineringslagstiftningRegeringen har beslutat tillkalla en parlamentariskkommitté med uppdrag att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Kommittén skall också ha i uppdrag att se överansvarsområden och uppgifter för , Ombudsmannenmot etnisk diskriminering, och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning samt överväga en samordningeller sammanslagning av samtliga dessa ombudsmän samt om den eller deframtida ombudsmannainstitutioner som föreslås skall vara underställdaregeringen eller . Kommittén skall redovisa uppdraget senast den 1december 2004.Utskottets ställningstagandeI motionerna 2002/03:A364 och 2002/03:Sf378 (m) behandlas frågor omsamordning eller sammanslagning av ombudsmän som är underställda regeringen. Utskottet, som noterar att regeringen har tillsatt en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppgift att bl.a. överväga dessa frågor, anser attresultatet av detta utredningsarbete bör avvaktas. Mot den anfördabakgrunden avstyrks motionerna 2002/03:A364 och 2002/03:Sf378.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Utrikesrepresentationens organisation (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1 om att regeringen bör utreda vilka möjligheter till samverkansom kan finnas med nordiska länder och EU-medlemsländer vad gällerutlandsmyndigheter. Därmed bifaller motion 2002/03:U268 yrkandena7 och 8.StällningstagandeDe fem nordiska ambassaderna inom anläggningen i inklusive detgemensamma huset för utställningar, konferenser och viseringskansli hargett en uppmärksamhet som vi aldrig skulle kunnat uppnå ensamma.Därtill kommer att fått faciliteter som vi inte skulle haft råd attordna själva. Min bedömning är att satsningen i är lyckosam, och jagmenar att regeringen bör utreda om fler s.k. nordiska ambassader på långsikt kan upprättas eller samordnas i världen.Inom EU växer ett ökat samarbete kring diplomatin fram. Framför allt ärdet kommissionens kapacitet och resurser som en diplomatisk aktör utanförEuropa som diskuteras. Då EG- kommissionen förbättrar sin förmåga att göraviktiga analyser och landrapporter, samt ökar sin representativa roll, bördet finnas möjligheter för som EU-medlem att dra nytta av detta.Det handlar inte om att på något sätt skall ersätta detnationella behovet av bilaterala diplomatiska relationer, men däremot kanSverige ännu mera dra nytta av rapporter som skrivs inom EU och utnyttja EU-kontor i de länder där saknar representation. I framtidenkan det bli tal om att slå ihop ambassader mellan EU-medlemmar i stil medden fysiska integreringen av de nordiska ambassaderna i . Regeringenbör utreda hur i ökad utsträckning kan dra nytta av EU-diplomatin.2. Kompetens vid utlandsmyndigheter (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 2 om att utreda möjligheterna att tillsätta MR-attachéerrespektive miljöattachéer vid utrikesrepresentationer där MR-frågorrespektive miljöfrågor är av speciell betydelse samt möjligheterna attintegrera handelsfrämjande organ med ambassaderna. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U268 yrkandena 4-6.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det är av största vikt att främjandet avmänskliga rättigheter genomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten.Därför räcker det inte med att skriva vackra ord i handlingsprogram, utandet skrivna måste även praktiseras inom utlandsmyndigheterna. Inom detmilitära och säkerhetspolitiska området har man på vissa strategiskt valdaambassader placerat militärattachéer för att främja viktigasäkerhetspolitiska relationer med andra stater samt för att följautvecklingen på plats i viktiga regioner. På ett liknande sätt bör Sverigeäven ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valdaambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följautvecklingen kring de mänskliga rättigheterna. Detta skulle främjabevakningen i specifika regioner samt underlätta samarbetet med svenskainternationella företag och svenska frivilligorganisationer på plats,liksom samarbetet och koordineringen med internationella organ ochorganisationer. Jag föreslår att begär att regeringen utrederförutsättningarna för att utse MR-attachéer.Lika viktigt som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning,kompetens och externa samarbetsmöjligheter för mänskliga rättigheter är detatt bevaka globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéer kaninrättas vid lämpliga ambassader kan även miljöattachéer inrättas. Detta ärsärskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner därmiljöförstöringen är extremt påtaglig eller där stora internationellainsatser görs för miljösäkerhet. Jag föreslår att begär attregeringen utreder förutsättningarna för att utse miljöattachéer.Under åren 1991-94 genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheternaoch biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ettliknande sätt anser jag att regeringen bör se över möjligheterna attintegrera den handels- och exportfrämjande verksamheten medutrikesförvaltningen. Med många länder och regioner är den dominerandeverksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, ochutrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenskahandels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellanSveriges ambassader utomlands och t.ex. olika handelskammare och exportråd.Jag anser att möjligheterna att mer integrera svenska handelsfrämjandeorgan med ambassaderna, för att ytterligare främja en samordnadutrikespolitik, bör utredas. Detta gäller framför allt i ekonomiskt starkanationer samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökadutsträckning bör samordnas.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 (punkt 1)av Per (), (m) och ().Konstitutionsutskottet har under beredningen av detta betänkande arbetatunder förutsättningen att en riksdagsmajoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister den 4 december 2002kommer att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i denstatliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2003 samtbesluta om preliminära utgiftstak för år 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken bör vara att möjliggöra ökadtillväxt. Då måste utgiftskvoten sänkas. För detta krävs bl.a. enmoderniserad arbetsmarknad, avregleringar, sänkta skatter och lägreoffentliga utgifter. Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måsteminskas genom att sjukvård och rehabilitering förbättras.Våra förslag syftar också till att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialt växande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla större möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden.Den sociala tryggheten ökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrar bådetill mångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma. Avsevärda resurser tillförs till exempel för att bryta denökade sjukfrånvaron och de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - bör ses som en helhet där intenågon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra.Om majoritet beslutar om ramar för de olikautgiftsområdena i enlighet med finansutskottets förslag och därmed väljeren annan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 1.När det gäller anslaget 27:2 Presstöd föreslår vi i kommittémotion K406att anslår för (yrkande 1). Dettainnebär en minskning i förhållande till regeringens förslag med 300miljoner kronor. Enligt vår mening visar erfarenheterna att stödettill stor del har använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter istället för till nödvändiga rationaliseringar. Tidningarna har enligt vårmening anpassat sig efter och blivit beroende av presstödet i stället föratt åtgärda de ekonomiska problemen. Vi menar vidare attkonkurrensvillkoren gentemot tidningar utan presstöd snedvrids.Beträffande anslagen 27:4 Radio- och och 27:5 Granskningsnämndenför radio och TV föreslår vi i kommittémotion K425 att anslår respektive för (yrkandena 4 och 5).Vi anser att reformeringen av den kommersiella lokalradion sker på ett sättsom inte är acceptabelt i ett samhälle som värnar yttrandefriheten ochmotsätter oss därför de ökningar av anslagen som regeringen föreslår.Frågorna kring anslaget 90:5 m.m. behandlar vi ikommittémotion K407. Det finns enligt vår mening skäl att hålla tillbakaexpansionen av .