bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Som en integrerad del iden gröna skatteväxlingen arbetar därförett par utredningar med att ta framunderlag för en reformering av energi- ochmiljöskattestrukturen:Skattenedsättningskommittén (dir. 2001:29)om nedsättning av energiskatt förnäringslivet ochVägtrafikskatteutredningen (dir. 2001:12)om vägtrafikbeskattningen.Enligt utskottets mening bör ytterligareett steg nu tas i den gröna skatteväxlingen, och härvid bör växlingenutvidgas till på detsätt som föreslås i motion Fi230.Härigenom skapas ytterligare utrymme fören sänkning av inkomstskatten genom etthögre grundavdrag.Utskottet tillstyrker att regeringensförslag genomförs med de ändringar somföreslås i motion Fi230 yrkande 12 delvis.Härvid avstyrker utskottet motionernaFi287 yrkandena 12 och 13 och N301 yrkande9 samt motion Fi256 yrkande 32.När det gäller förslaget om enneddragning av koldioxidskatterabatten förtillverkningsindustrin och jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksnäringarnaanser utskottet att resultatet avSkattenedsättningskommitténs arbete böravvaktas.Enligt utskottets mening utgör denkväveoxidavgift som tas ut på störreanläggningar ett exempel på ett välfungerande ekonomiskt styrmedel inommiljöpolitiken, och utskottet är inteberett att tillstyrka att det i ställetläggs en skatt på dessa anläggningar.Utskottet avstyrker med det anförda ävenmotion Fi286 yrkandena 25 och 26.KraftvärmebeskattningenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en övergång till industribeskattningför kraftvärmeverken, ändradeturordningsregler för bränslen och enutfasning av avdraget för egenelförbrukning, men framhåller samtidigtatt kommissionens godkännande bör avvaktasinnan beslut fattas i ärendet.Jämför avvikande mening 4 (c).BakgrundI energipropositionen (prop. 2001/02:143)bedömde regeringen att möjligheterna börundersökas att införa ändringar ienergibeskattningen för kraftvärmeanläggningar som innebär attskattereglerna likställs med dem somgäller för industriellt mottryck. får avdrag göras förhälften av energiskatten på den del avbränsleförbrukningen som hänförs tillvärmeproduktion. Om i stället industrinsavdragsregler införs för dennabränsleförbrukning innebär det att helaenergiskatten och av koldioxidskattenpå bränslen får dras av.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.2.1-3,punkt 33) att avdrag skall få göras förhela energiskatten och avkoldioxidskatten på bränslen som förbrukasför värmeproduktion i kraftvärmeverk.Vidare förslås att turordningen mellanbränslena inte skall få väljas fritt vidberäkning av skatteavdragen i kraftvärmeverk. I stället införs regler omproportionering. Sådana regler införsockså i andra sammanhang där turordningenfått väljas fritt. Slutligen förelås attavdraget för energiskatt på el somproduceras i kraftvärmeverk och somanvänds i egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjningslopas . En begränsning avavdragsrätten sker dock redan den 1januari 2003.Regeringen anför att en förutsättning förskatteavdraget vid produktion av värme ikraftvärmeverk är att el- ochvärmeproduktionen sker integrerat ochsamtidigt, dvs. att produktionen sker i ensammanhållen process och att förhållandenavid varje tillfälle är avgörande. Reglernaför nedsättning av energiskatter ärföremål för översyn av en parlamentariskkommitté, (dir. 2001:29). Kommittén, som tillsattessom ett led i arbetet med att förverkligastrategin för fortsatt grön skatteväxling,skall redovisa sitt arbete senast den 31december 2002. Den föreslagna ändringenfår därför ses som temporär i avvaktan påkommitténs förslag.Regeringen anför vidare att det fordrasen prövning av kommissionen om de höjdaavdragen är tillåtliga enligt EU:s reglerom statsstöd innan en förändring avskattebestämmelserna kan genomföras.Sverige har redan anmält förslaget omändrade bränsleavdrag i samband med enpågående granskning avenergiskattenedsättningarna för industrin.En central fråga är enligt vad som anförshur den här föreslagna generellastimulansen för kraftvärmen skall kunnauppnås utan att biobränslenas konkurrenskraft försämras. För att viaskattereglerna minska risken för en ökadfossilanvändning på bekostnad avbiobränsleanvändningen föreslås att deregler som gäller för beräkning avskatteavdragen ändras. Kraftvärmeproducenten får enligt dagens regler välja hurden gemensamma bränsleförbrukningenfördelas på elproduktion respektivevärmeproduktion. Det har därvid varitgynnsamt att så långt möjligt hänförabeskattade fossila bränslen tillelproduktionen, eftersomskatteavdragsbeloppet då blir större. Omflera beskattade bränslen använtssamtidigt har de också fått turordnassinsemellan. I stället bör regler omproportionering införas. Sådana regler börockså införas när el framställs samtidigtmed både kraftvärme- ochkondenskraftteknik i sammankoppladesystem. Likaså om värme levereras tillutomstående som omfattas avnedsättningsreglerna för industri,jordbruk, skogsbruk och vattenbruk.Vid elproduktion i kraftvärmeverk finnsdet en alternativ möjlighet att i ställetför bränsleavdrag göra avdrag förenergiskatten på den del av denegenproducerade el som används ikraftvärmeproducentens egen verksamhet sombestår av el-, gas-, värme- ellervattenförsörjning. Med nuvarande skattesatser på bränslen och el har det varitfördelaktigt att utnyttja detta avdrag ombiobränslen och andra obeskattade bränslenhar använts för elproduktionen. Det harvisat sig att denna avdragsmöjlighet harutnyttjats i allt större omfattning underde . Uppenbarligen är detutnyttjandet av avdraget för el i elpannoroch värmepumpar som ökar.Elcertifikatsutredningen konstaterade isitt slutbetänkande Handel medelcertifikat (SOU 2001:77) att ett bibehållande av denna avdragsrätt kombineratmed ett certifikatsystem kunde ses som ettdubbelt stöd för att främja förnybarelproduktion. Avdraget motverkar ocksåsyftet med de förhöjda skattesatserna påstora elpannor omavdrag får göras för sådan elanvändning.Ett slopat avdrag bör minskaelanvändningen för värmeproduktion, vilketstämmer överens med målen inomenergipolitiken.MotionerI motion Fi230 yrkande 14 av . (s, v, mp) anförs att förslagen omändrad beskattning av kraftvärme ikombination med planerna på handel medelcertifikat bör leda till en utbyggnad avbiobränslebaserad kraftvärme. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att det ärviktigt att regeringen noga följerutvecklingen och snabbt återkommer tillriksdagen med förslag till ändringar omeffekterna inte skulle bli deeftersträvade.Centerpartiet anför i motion N394yrkandena 2 och 3 av m.fl.(c) att det finns en risk att förslagetkommer att gynna användningen av fossilabränslen för all producerad kraftvärme,inte bara för kraftproduktionen. För attmota denna risk bör skatteavdrag förvärmeproduktion endast medges för en mängdbränslen som motsvarar den produceradeelenergin. I den fortsattaenergiomställningen och utvecklingen avförnybara bränslen är det angeläget med entydlig redovisning av de energipolitiskakonsekvenserna av förändrade regler förbeskattningen av kraftvärmeverk.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har den tekniskautformningen av skattestimulansen förkraftvärmeverken fått till följd attstimulansen för denna produktionsformurholkats . De höjda energi-och koldioxidskatterna har inneburit enförbättring av biobränslenaskonkurrenskraft medan förutsättningarnaför den fossilbaserade kraftvärmenförsämrats. Med dagens energiskatter ärdet inte lönsamt att bygga nyafossileldade kraftvärmeanläggningar ochkraftvärmeverken klarar inte längre avkonkurrensen från t.ex. kolkondenskraftverk.Även de befintligakraftvärmeanläggningarna har i daglönsamhetsproblem. Anledningen till attden faktiska elproduktionen varit lägre änden möjliga är att elpriset på dennordiska elbörsen ofta varit lägre än derörliga elproduktionskostnaderna ikraftvärmeanläggningarna. Detta gällerinte bara utan även undervår och höst då behov av värmeproduktionfinns. För fjärrvärmeföretaget är det dåmer lönsamt att för värmeproduktionent.ex. använda en biobränsleeldadhetvattenpanna eller, i de fall annanvärmeproduktionsanläggning saknas, enbartproducera värme i kraftvärmeverket.Fjärrvärmeföretag med gaseldadekraftvärmeverk väljer i stor utsträckningatt i stället producera värme i gaseldadehetvattenpannor, eftersom de ofta ärbundna av särskilda kontrakt medgasleverantören. Sådana kontrakt innebärskyldighet att köpa en viss mängd naturgaseller åtminstone betala för gasen underkontraktsperioden.Bristande lönsamhet i de fossileldadekraftvärmeverken kan leda till attdessa, liksom tidigare kondenskraftverken,läggs ned. Detta skulle leda till attförsörjningstryggheten i det svenskaelsystemet försämras, framför allt i södraSverige, som miljöeffekternaskulle vara negativa eftersom det rör sigom anläggningar med ofta mycket högverkningsgrad såsom naturgaseldadekombicykelanläggningar och PFBC (trycksattfluidiserad bädd). På marginalen skullebortfallande elproduktion ersättas medimport av miljömässigt sämre elproduktioni kolkraftverk.Det finns av dessa skäl anledning attgenomföra en omläggning av den nuvarandeskatterabatten för kraftvärmetekniken. Somregeringen föreslår är det härvid lämpligtatt låta kraftvärmeverk få sammaskatteregler som industriellt mottryck. Ensådan förändring kommer att leda tillhögre elproduktion i befintligakraftvärmeverk och även till enförbättring av förutsättningarna förinvesteringar i ny kraftvärme. Ibefintliga gaseldade kraftvärmeverk isödra kan elproduktionen komma attöka med ca . Därtill kommer en ökningmed om det planeradegaskraftvärmeverket i byggs. Denökade inhemska elproduktionen skulle ledatill minskad elimport med minskadekoldioxidutsläpp i vår omvärld som följd.Enligt utskottets mening är det viktigtatt den omläggning som genomförs kanske med bibehållen konkurrenskraft förbiobränslen och då särskilt för debiobränsleeldade kraftvärmeverken. Fördessa verk finns särskildabidragsformer. harinvesteringsstöd utgått till biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar. Deanläggningar som fått investeringsstöd ienlighet med energipolitiskaprogram är förpliktigade att användatotalt biobränsle under enfemårsperiod. För de större anläggningarnauppgår elproduktionen till avtillförd bränsleenergi. Därmed begränsasandelen fossilt bränsle i dessaanläggningar till av det bränslesom används för elproduktion. I deanläggningar som fått stöd i 1997 årsprogram måste biobränslen utgöra minst70 % av den totala förbrukningen under enfemårsperiod. Anläggningsägaren skallvidare förbinda sig att under samma tidför framställning av el endast användabiobränslen. Det senare kravet innebär mednuvarande skatteregler att det ger lägstproduktionskostnad att använda 100 %biobränslen i de anläggningar där detta ärtekniskt möjligt vid samtliga driftfall.Ett införande av ett system medelcertifikat innebär en förbättrad konkurrenssituation för den biobränslebaseradekraftvärmen. Även med en övergång tillindustribeskattning för den fossilakraftvärmen skulle biokraftvärme rentgenerellt vara mer konkurrenskraftig, ochsameldningen med fossila bränslen förelproduktion i de kraftvärmeverk som kananvända både fossila bränslen ochbiobränslen kommer enligt de bedömningarsom redovisats i proposition 2001/02:146 iallmänhet inte längre att vara lönsamt.För att ytterligare minska risken för enökad fossilanvändning finns det somregeringen anför anledning att ändra desärskilda turordningsregler som gäller förberäkning av skatteavdragen. Med dagensregler är det fördelaktigt att så långmöjligt hänföra beskattade fossilabränslen till elproduktionen, eftersomskatteavdragseffekten då blir större. Omen proportionering används i ställetstängs möjligheten att få fullt avdrag förfossila bränslen i kraftvärmeverk.Eftersom kraftvärmeverken ibland drivs somfjärrvärmeverk bör samma regler gällaöverallt där turordningsreglerna nutillämpas.Vad slutligen gäller kraftvärmeverkenselavdrag vid produktion av el som användsi egen verksamhet har utskottet intefunnit anledning till erinran motregeringens förslag.Utskottet ställer sig sammanfattningsvisbakom de förslag till omläggning avkraftvärmebeskattningen som regeringenlägger fram. Med hänsyn till att utskottettillstyrkt en utvidgning av denskatteväxling som föreslås i propositionenbör bestämmelserna om kraftvärmerabattenjusteras till den nya nivå som gällerefter utvidgningen.Det finns anledning att framhålla att denföreslagna omläggningen är temporär.Skattenedsättningskommittén genomför enöversyn av reglerna för nedsättning avenergiskatter och skall redovisa sittarbete senast den 31 december 2002.I motion N394 föreslås attkraftvärmerabatten skall kopplas hårdaretill elproduktionen för att på det sättetsäkra att rabatten inte utnyttjas av verksom i huvudsak producerar värme.Motionärernas förslag innebär att rabattskall medges med stöd av en schablon somanger hur mycket värme som åtgår för attproducera en viss mängd el i olika typerav kraftvärmeverk. Motionärerna framhållervidare att det i fortsättningen bör finnastydliga redovisningar av deenergipolitiska konsekvenserna vidförändringar i kraftvärmebeskattningen.Det är enligt utskottets mening viktigtatt reglerna är utformade på ett sådantsätt att rabatten verkligen förbehållsverk som använder sig av den effektivatekniken med samtidig framställning avvärme och kraft. Som framgår av vadregeringen anför har detta också varitutgångspunken vid utformningen av delagregler som föreslås. Regeringen anföratt en förutsättning för skatteavdragetvid produktion av värme i kraftvärmeverkskall vara att el- och värmeproduktionensker integrerat och , dvs. attproduktionen sker i en sammanhållenprocess, och att förhållandena vid varjetillfälle är avgörande. Den värme somberättigar till skatteavdrag skall såledesi ett första steg ha använts förelgenerering. Lagreglerna har utformats ienlighet härmed.Enligt utskottets mening ger regeringensförslag ett bra regelstöd för att se tillatt skatterabatten förbehålls tekniken medsamtidig framställning av värme och kraft,och utskottet ser inte något egentligtbehov av en kompletterande schablon.Härtill kommer att en schablonisering avrabatten skulle introducera en oönskadstyrning på området, med potentielltnegativa effekter på den framtidautvecklingen av kraftvärmetekniken.Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att tillstyrka att regeringensförslag kompletteras med en schablon ochavstyrker därför motion N394 yrkande 2.Som anförs i motion Fi230 är desammanlagda effekterna av förslagen,särskilt på kort sikt, svårbedömda. Enrisk kan finnas att effekten i vissa fallinte blir den eftersträvade. mening är det viktigt att regeringen noga följer utvecklingen och snabbtåterkommer till med förslag tilländringar i beskattningen eller reglernaför certifikatshandeln om effekterna inteskulle bli de eftersträvade. Isammanhanget vill utskottet ocksåframhålla att det är angeläget attförändringar på detta område åtföljs av entydlig redovisning av de energipolitiskakonsekvenserna. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker således motionernaFi230 yrkande 14 och N394 yrkande 3.Förändringarna i kraftvärmerabatten skallgodkännas av kommissionen innan de kangenomföras. Regeringen har ocksåinformerat kommissionen om ändringarna iavsikt att hinna få ett besked i så godtid att reglerna kan träda i kraft den 1januari 2003. Enligt utskottets mening börbesked om kommissionens inställningavvaktas innan ärendet föreläggs riksdagenför beslut i denna del.Kalk- och cementbranschens koldioxidskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en förlängning av kalk- ochcementindustrins begränsningsregel förkoldioxidskatt.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.3, punkt33) att den övergångsvis gällandebegränsningsregeln avseende kalk- ochcementbranscherna m.m. (1,2-procentsregeln) förlängs ytterligare ett år.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot förslaget och tillstyrkerpropositionen i denna del.Beskattningen av alternativa drivmedelUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omatt koldioxidneutrala drivmedel skallbefrias från både energiskatt ochkoldioxidskatt.Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4(c).BakgrundRiksdagen (prop. 2001/02:1, bet.2001/02:FiU1) har tagit del avregeringens bedömning ibudgetpropositionen om hur enstrategi för nedsättning avskatten på alternativa drivmedel skallutformas. Huvudkomponenterna i strategininnefattar skattelättnader i form av delsenergi- och koldioxidskattebefrielse förpilotprojektdispenser i enskilda fall,dels en generell koldioxidskattebefrielseför koldioxidneutrala drivmedel med stödav ett beslut enligt artikel 8.4 imineraloljedirektivet.BudgetpropositionenRegeringen bedömer (avsnitt 8.4.5) att detär angeläget att den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel somlades fast i budgetpropositionen för 2002kan börja tillämpas så snart erforderligagodkännanden har erhållits från rådet ochkommissionen. Konkurrenskraftiga ochkonkurrensneutrala villkor för dealternativa drivmedlen under år 2003beaktas i särskild ordning i avvaktan påEG-beslut.MotionKristdemokraterna föreslår i motion Fi256yrkandena 30 och 31 av m.fl.(kd) att både energi- och koldioxidskattenpå biodrivmedel slopas. Motionärerna anföratt regeringens skattestrategi föralternativa drivmedel innebär attkoldioxidneutrala drivmedel skall befriasfrån koldioxidskatt . Producenteroch intressenter på området menar dock atten befrielse från energiskatten ärnödvändig om det skall finnas en chans förökad produktion av alternativa bränslen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening börutgångspunkten för de skattebefrielser somskall gälla mer långsiktigt vara att debränslen som kan betraktas som koldioxidneutrala befrias från koldioxidskatt meninte från energiskatt. Strategin förnedsättning av skatten på alternativadrivmedel bör således ligga fast. En ökadkonkurrenskraft för de koldioxidneutraladrivmedlen uppnås genom att koldioxidskatten ges en ökad tyngd videnergibeskattningen, något som ingår istrategin för en grön skatteväxling.Utskottet avstyrker motion Fi256 yrkandena30 och 31.Skatten på drivmedel, m.m.Utskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omsänkta skatter på drivmedel,veteranlastbilar och veteranfartyg.Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3(kd).MotionerModerata samlingspartiet föreslår attskatten på bensin och diesel sänks med 70öre per liter inklusive moms den 1 januari2003. Sådana yrkanden framställs i motionFi287 yrkande 14 av m.fl.(m) och N304 yrkande 4 delvis av MikaelOdenberg m.fl. (m).Kristdemokraterna föreslår att skatten pådiesel sänks med per literinklusive moms för att underlätta för desvenska åkerierna och att skatten påbensin sänks med per literinklusive moms i stödområde A. Motionärerna anför att det är rimligt att ta uten lägre skatt på bensin i de områden däravstånden är längre. Yrkandena framställsi motionerna Fi256 yrkande 17 och 18 avAlf m.fl. (kd), Sk383 yrkandena 8och 9 av Per m.fl. (kd) och N307yrkande 3 av m.fl.(kd).I motion Fi227 av ochElisabeth () anför motionärernaatt gamla bilar är befriade frånfordonsskatt när de uppnår veteranålder,och motionärerna föreslår en motsvarandebefrielse från dieselskatt för fartyg somär eller äldre.I motion MJ377 yrkande 2 av LarsGustafsson m.fl. (kd) föreslås att detutreds om veteranlastbilar kan befriasfrån vägavgifter och fordonsskatt när deinte regelmässigt går i yrkesmässigtrafik.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att skatterna på bl.a.bensin och diesel utgör viktiga styrmedeli miljöpolitiken som syftar till attminska utsläppen av koldioxid och andraväxthusgaser. Utskottet konstaterar attregeringen avser (avsnitt 8.4.1.1)att verka för att inslaget av rörligaskatter i vägtrafikbeskattningen ökar ochatt regeringen anser att det är viktigtatt bensin och dieselolja för privat brukbeskattas på ett likartat sätt. Regeringenavvaktar dock den pågåendeVägtrafikskatteutredningens förslag omförändringar av drivmedelsskatten ochutredningens analys om för- och nackdelarmed en kilometerskatt. Utskottet ser ingaskäl att sänka skatten på bensin ochdiesel.När det gäller förslaget om endieselskattebefrielse för äldre fartyg iprivat bruk ser utskottet inte hellernågon anledning att införa en sådan.Veteranlastbilar är enligt gällanderegler befriade från fordonsskatt ochvägavgifter om de inte användskommersiellt. Någon utredning med dennainriktning behövs därför inte.Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna Fi287 yrkande 14, N304 yrkande4 delvis, Fi256 yrkandena 17 och 18, Sk383yrkandena 8 och 9, N307 yrkande 3, Fi227och MJ377 yrkande 2.Kärnkraftsproducerad elUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om ensänkning av skatten på kärnkraftverk ochen övergång från effektskatt till skatt påproducerad energi.Jämför avvikande mening 1 (m).BakgrundSkatt på termisk effekt i kärnkraftverktas ut med per megawattV motsvarande ca per megawatt ochdygn - av kärnkraftsreaktorns högstatillåtna termiska effekt. Om en reaktorhar varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får förvarje dygn utöver de 90 första görasavdrag med per megawatt av den termiska effekten. Skatten ersatte fr.o.m.den 1 juli 2000 en tidigare skatt påenergi som producerats i kärnkraftverk.MotionI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 15 och 16 av . (m) anför motionärerna attmiljöskatter skall tas ut i produktionsledet medan energiskatter skall tasut i konsumentledet. Då erhålls enkonkurrensneutral beskattning mellan olikaenergiproducenter och mellan olikabränslen. Skatten på kärnkraftsproduceradel bryter mot denna princip och bör påsikt tas bort. Motionärerna föreslår attskatten sänks med per kWh 2003. Deföreslår vidare att den omvandlas från eneffektskatt till en skatt på produceradenergi.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att sänka skattenpå kärnkraftverk. När det gäller valet avbeskattningsmetod för kärnkraftverken haren omläggning från en produktionsskatttill den nuvarande effektskattengenomförts för att på detsättet minska risken för snedvridningarinom elproduktionssystemet. Utskottet ärinte berett att nu tillstyrka en återgångtill den tidigare beskattningstekniken.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi287 yrkandena 15 och 16.Grön skatteväxling - höjd avfallsskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjd avfallsskatt, m.m. och gör ettuttalande om behovet av en skatt påförbränning av avfall. Förslagen om beslutoch tillkännagivanden till regeringen omen skatt på förbränning av avfallavstyrks.Jämför avvikande mening 4 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.1.4 och8.4.4, punkt 34) att skatten på avfall somdeponeras höjs perton avfall. Vidare föreslås att avdrag förskatt på avfall som är avsett försluttäckning inom en avfallsanläggningskall medges redan när avfallet förs intill en skattepliktig anläggning, om detförvaras skilt från övrigt avfall ochutgörs av jord, grus, lera, skiffer,kalkstoft, kalksten eller annan sten.Ändringen träder i kraft den 1 januari2003.Regeringen anför att höjningen ger bådeenskilda, kommuner och producenter ettökat ekonomiskt incitament att minskamängden avfall som deponeras.Skattehöjningen, som är ett led i dengröna skatteväxlingen, ligger i linje medden avfallsstrategi som utvecklats inom EUoch som primärt syftar till att styra bortmängden avfall från deponering genomminskning av mängden avfall och en ökadgrad av återanvändning och återvinning.MotionerI motion Fi230 yrkande 15 av . (s, v, mp) anför motionärerna atthöjningen av avfallsskatten aktualiseraren skatt på förbränning av avfall för attfå en utveckling som mer överensstämmermed strategin på avfallsområdet.