bet · GP01KRU17 · 2002-04-04 00:00:00 — BUSfördelningssystem bygger på att de verk som ärersättningsgrundande erhåller poäng. Poängmodellenvärderar den prestation som ligger bakom varje verksamt verkets exponering för allmänheten. , t.ex. grafiska blad, placerade i enstatstjänstemans arbetsrum ger lägre poäng än encentralt placerad skulptur på ett torg. Verken skalli princip vara inköpta för att kunna erhålla poäng.BUS gör inte någon kvalitetsmässig bedömning avkonsten.Lägsta belopp som betalades ut från BUSvar , medan högsta belopp var 25 000kronor. ansökte drygt 3 300 konstnärer omersättning, medan knappt 2 700 uppfyllde kriteriernabeträffande verk i offentlig ägo m.m. och erhöllersättning. BUS lämnar en redovisning tillregeringen av utfallet av fördelningen på män ochkvinnor, ålderskategorier m.m.Ersättning lämnas till konstnärer utanhänsynstagande till om konstnären tillhör enintresseorganisation eller facklig organisationeller om vederbörande är helt oorganiserad.Utskottet har noterat att regeringen ibudgetpropositionen framfört åsikten attersättningen fungerar väl (prop. 2001/02:1 utg.omr.17 s. 29). finns det - som framhållitsmotionsvägen - indikationer på att vissakonstnärsgrupper såsom tecknare, keramiker,konsthantverkare och fotografer inte får någonersättning över huvud taget eller endast ett mindrebelopp. Med tanke på att nu har förflutitsedan ersättningen återinfördes anser utskottet attdet är motiverat att summera de erfarenheter somvunnits av fördelningssystemet. Enligt utskottetsuppfattning bör regeringen därför utifrån denredovisning som lämnas av BUS till regeringen göraen översyn av hur det poängsystem som föreningentillämpar fungerar, vilka återverkningar det har påolika konstkategorier liksom vilka kategorier avbidragsmottagare som omfattas av ersättningen samtvilka som faller utanför den och orsakerna tilldetta. Översynen bör även innefatta en redogörelseav vilka belopp som fördelats till olikakonstnärskategorier och enskilda konstnärer.Det ankommer på regeringen att utifrånöversynsarbetet dra slutsatser rörande det nuvarandefördelningssystemet och lämna förslag till riksdagenom de åtgärder som kan föranledas av översynen. Idetta sammanhang bör även övervägas om det ärlämpligt att vidga begreppet "offentlig ägo" tillatt omfatta andra ägargrupper än de som avses,t.ex. kyrkliga församlingar, samt vilka ekonomiskakonsekvenser en sådan vidgning skulle få för staten,konstnärerna och det bidragsfördelande organet.Slutligen bör regeringen även överväga vilketorgan som är lämpligast för uppdraget att ansvaraför fördelningen av ersättningen till konstnärerna.Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrkerutskottet delvis motionerna Kr272 (kd, m, c, fp)yrkande 5 och Kr422 (mp) yrkande 18.Konstnärsnämndens ochBildkonstnärsfondens styrelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omKonstnärsnämndens och Bildkonstnärsfondensstyrelser.MotionernaI tre motioner behandlas frågor som rörKonstnärsnämndens och Bildkonstnärsfondensstyrelser.I motion Kr272 (kd, m, c, fp) sägs att ledamöternai de båda styrelserna fortfarande kommer från ettfåtal konstnärsorganisationer, något som vållat orobland vissa konstnärer när det gäller styrelsernasobjektivitet vid fördelningen av konstnärsstöd. Enöversyn bör därför göras (yrkande 2).Förslaget i motion Kr422 (mp) syftar till attstyrelserna i ochBildkonstnärsfonden skall vara opartiska och atteventuella misstankar skall elimineras om attledamöterna i första hand representerar sinaorganisationers och dessas medlemmars intressen. Enkorrigering av de båda styrelsernas sammansättningkrävs därför (yrkande 13).Även motionärerna bakom motion Kr419 (fp) tar uppfrågan om styrelsernas sammansättning ibidragsgivande myndigheter, vilket torde syfta påKonstnärsnämnden och Bildkonstnärsfonden. I motionensägs bl.a. att det är ett grannlaga arbete förstyrelserna att fördela ersättning, stipendier m.m.till konstnärer. Sammansättningen av styrelser sombeviljar stöd och ger andra förmåner måste därförvara bredast möjliga, insynen måste garanteras ochgränserna måste vara tydliga mellan särintressen ochbeslutsfattare och neutraliteten hos olikaorganisationers medlemmar måste upprätthållas(yrkande 27).Tidigare riksdagsbehandlingVåren 1999 uttalade kulturutskottet att det inte vartillfredsställande att styrelserna förKonstnärsnämnden och bildkonstnärsfondutsågs efter nominering från endast ett visst antalkonstnärsorganisationer, som angivits i förordningen(1977:1153) med instruktion för Konstnärsnämnden.Utskottet framhöll att även andra organisationerfanns, som representerade konstnärer ochkonstnärsgrupper. Enligt utskottets mening bordenomineringarna komma från en vidare krets avorganisationer för att de två styrelserna skullekunna tillföras en så bred kunskap och kompetens sommöjligt. Regeringen borde se över frågan om hurkonstnärernas förslagsrätt vid utseende avstyrelserna för och Sverigesbildkonstnärsfond skulle kunna vidgas och därefterredovisa för hur den avsåg att öka kretsenav nominerande organisationer. beslutadeatt som sin mening tillkännage för regeringen vadutskottet uttalat (bet. 1998/99:KrU9 s. 8-9, rskr.1998/99:189). I budgetpropositionen för år 2000anförde regeringen att den dåvarande ordningen bordebehållas. gjorde ännu etttillkännagivande av innebörd att regeringen snarastborde se över frågan om hur konstnärernasförslagsrätt skulle kunna vidgas beträffandeledamöterna i styrelserna för ochBildkonstnärsfonden (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 91-92, bet. 1999/2000:KrU1 s. 51-53, rskr.1999/2000:87).I enlighet med tillkännagivandebeslutade regeringen om en ändring iförordningen (1997:1153) med instruktion förKonstnärsnämnden. Av instruktionen framgår attKonstnärsnämndens styrelse består av högst elvaledamöter och att fem av dessa utses efter förslagsom får lämnas av konstnärsorganisationer (2 och 15§§). Vidare framgår att styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond består av högst tretton ledamötersamt att sju av dessa utses efter förslag som fårlämnas av konstnärsorganisationer (5 och 16 §§).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen genom ändringenår 2000 av instruktion nu har envidare krets av nominerade att välja ur vidförordnandet av de båda styrelserna än vad som förutvar fallet. Utskottet inser att det är en grannlagauppgift för regeringen att utse de för uppgiftenmest lämpade styrelseledamöterna i de bådastyrelserna. Dessa bör ha god kännedom om denaktuella utvecklingen inom sina respektivekonstområden och om nu verksamma konstnärer. De börvidare ha stor personlig integritet. Det bör ocksåvara meriterande att en ledamot själv är utövandekonstnär på professionell nivå. (Jfr prop.1999/2000:1 utg.omr. Krav ställs också påen jämn könsfördelning i styrelserna. Dessutom börhänsyn tas till att det finns kontinuitet istyrelserna. Alla ledamöter bör således inte bytasut . Det ankommer på regeringen att bl.a.utifrån inkomna nomineringar göra ett val sommotsvarar de kriterier som här har angivits. Detfinns skäl för att regeringen även skall kunna väljastyrelseledamöter utanför de nominerandeorganisationernas förslag, t.ex. sådana personer somär fristående från organisationer och som uppfyllerde uppställda kriterierna och representerar enkunskap och kvalitet som är värdefull för respektivestyrelse.Utskottet vill understryka att arbetet att fördelaersättningar, stipendier m.m. som åvilar styrelsernai och Bildkonstnärsfonden, liksomäven Författarfonden och BUS, är mycket ansvarsfulltoch ställer krav på opartiskhet och oväld. Utskottetförutsätter att de av regeringen förordnadestyrelseledamöterna är väl medvetna om dessa krav.Med anledning av vad som framförts motionsvägen omkrav på insyn vill utskottet tillägga attförvaltningsmyndigheter i enligtregeringsformen har en självständig ställning. Insyni deras arbete möjliggörs genom gällandelagstiftning. är en statligmyndighet, medan Författarfonden har en annanorganisationsform. BUS, som är en förening, harerhållit myndighetsuppgifter genom lagen (1992:318)om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomKulturdepartementets verksamhetsområde.Utskottet anser sig kunna förutsätta attregeringen eftersträvar att uppnå bästa möjligasammansättning av ledamöter i de aktuellastyrelserna och att regeringen i sittrekryteringsarbete beaktar tidigaregjorda tillkännagivande samt följer upp resultatetav de ändringar som gjorts i Konstnärsnämndensinstruktion med utgångspunkt i beslut.Utskottet anser att en uppföljning självfallet börgöras av den nya ordningen för nominering tillstyrelserna för ochBildkonstnärsfonden. Det är dock endast drygt ett årsedan ändringen trädde i kraft. Utskottet anser attdet är för tidigt att redan nu göra en uppföljning.Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte ärmotiverat att gör ett tillkännagivande medanledning av motionerna Kr272 (kd, m, c, fp) yrkande2, Kr419 (fp) yrkande 27 och Kr422 (mp) yrkande 13,vilka avstyrks.Trygghetssystem för konstnärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omtrygghetssystem för konstnärer, jämförreservationerna 8 (kd) och 9 (mp).MotionernaI en rad yrkanden begärs ändringar av gällandetrygghetssystem i förhållande till konstnärligverksamhet.I motion Kr205 (m) anförs att reglerna inomsocialförsäkringssystemet bör anpassas på ett sådantsätt att de tar hänsyn till det faktum att mångakonstnärer har en mycket ojämn och ibland sporadiskinkomst (yrkande 17 delvis).I motion Kr227 (m) yrkas att villkoren för deprofessionella konstnärerna skall vara sådana att dekan basera sin försörjning och inbetalning tillsocialförsäkringssystemet på ersättning för utförtarbete (yrkande 8).I samma motion, Kr227 (m), sägs att konstnärermåste betala sjukförsäkringsavgift om de skall varaberättigade till sjukpenning. Det bör, menarmotionärerna, vara möjligt för konstnären attkomplettera sjukpenningen med en tilläggsförsäkring.Tilläggsförsäkringen bör utformas så att den täckerinkomstförlust även vid föräldraförsäkring,havandeskapspenning och arbetsskadeförsäkring(yrkande 9).Vidare begärs i motion Kr227 (m) attkonstnärsstipendier med varaktighet för kortare tidän skall vara pensionsgrundande. Motionärernaanser också att den typ av kompletterande pensiontill författare med låg pension som exempelvisFörfattarfonden erbjuder borde kunna utvecklas påfrivillig basis inom de olika konstnärsförbunden(yrkande 10).I motion Kr227 (m) föreslås också att nyaförsäkringsalternativ skall utvecklas. Motionärernaanser bl.a. att inbetalda egenavgifter inte börtillfalla staten utan den försäkringslösning denenskilde konstnären valt. Som försäkringsgrundandeinkomst bör även de skattefria stipendiernainkluderas (yrkande 14).I motion Kr418 (kd) behandlas frågor om de nya a-kassereglerna och aktivitetsgarantin. Särskildhänsyn måste tas till kulturarbetarnas specifikaarbetsvillkor. Vidare anser motionärerna att det ärsärskilt angeläget att frågan om pensionerna för defria grupperna får en lösning (yrkande 15).I motion Kr422 (mp) yrkas att regeringen skalllämna förslag till om ett trygghetssystemsom är anpassat till konstnärernas situation(yrkande 15).Utskottets ställningstagandeEnligt den inriktning på de statliga insatserna förkonstnärerna som regeringen presenterade i denkulturpolitiska propositionen skall sådanavillkor skapas för de professionella konstnärernaatt de kan basera sin försörjning på ersättning förkonstnärligt arbete. Vidare skall regelverken påalla politikområden anpassas så att rimlig hänsynkan tas till konstnärernas speciella förhållanden(prop. 1996/97:3). Denna inriktning bör gälla ävenfortsättningsvis. Statens insatser för att förbättrakonstnärernas villkor är alltjämt en prioriteradfråga inom kulturpolitiken (jfr prop. 2001/02:1utg.omr. 17 s. 29).I pågår enöversyn av statens tjänstepensionsåtagande för olikagrupper av konstnärer inom teater-, musik- ochdansområdet och av hur bestämmelserna kring dessasamverkar med reglerna för den reformerade allmännapensionen. Arbetet bedrivs i fortlöpande samråd medarbetsmarknadens parter. Ett projekt om nyaföretags- och anställningsformer har inletts iRegeringskansliet bl.a. med syfte att göra engenerell kartläggning av utveckling, drivkrafter ocheffekter i gränssnittet mellan egenföretagande ochanställning.Vidare har regeringen tillsatt en särskildutredare som har i uppdrag att kartlägga hurgällande trygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet. Av direktiven (dir. 2001:90)till utredningen framgår att utredaren skall prövaom de nuvarande regelverken innebär särskildaproblem för konstnärliga yrkesutövare samt iförekommande fall analysera och redogöra för orsakentill problemen. Utredaren skall analysera hurkonstnärspolitiska stipendier och bidrag påverkarkonstnärliga yrkesutövares rätt till andrastödformer utanför det kulturpolitiska området.Utredaren skall även beakta den analys av bl.a.regler inom de sociala trygghetssystemen som utförtsav i betänkandet Generellakonstnärsstöd (SOU 1997:184). Uppdraget skallredovisas senast den 30 november 2002.Utskottet förutsätter att de frågor som tagits uppmotionsvägen om konstnärerna och gällandetrygghetssystem kommer att behandlas inom ramen förutredningens arbete. Något tillkännagivande frånriksdagen med anledning av motionsförslagen ärsåledes inte motiverat. Motionerna Kr205 (m) yrkande17 (delvis), Kr227 (m) yrkandena 8-10 och 14, Kr418(kd) yrkande 15 och Kr422 (mp) yrkande 15 avstyrks.Rådgivningscentrum för dansareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget områdgivningscentrum för dansare, jämförreservation 10 (kd, c, fp).MotionenAv motion Kr419 (fp) framgår att dansare pensionerasredan . För att stödja dansarna iett eventuellt fortsatt yrkesliv krävs särskildkompetens. Det bör därför inrättas ettrådgivningscentrum för dansares fortsatta yrkesliv,vilket bör ges regeringen till känna (yrkande 22).Tidigare riksdagsbehandling m.m.Frågan om ett rådgivningscentrum för dansare harvarit föremål för riksdagsbehandling vid tidigareriksmöten.Vid riksdagsbehandlingen av den konstnärspolitiskapropositionen behandlade kulturutskottetmotioner om dansares möjligheter att få rådgivninginför en ny yrkesverksamhet efter dansarkarriärensslut (bet. 1997/98:KrU13 s. 19-20). Kulturutskottetansåg att särskilda åtgärder måste vidtas för attunderlätta för dansarna att finna nya yrkesvägar.Frågan borde, enligt utskottets mening, lösas medutnyttjande av den befintligaarbetsförmedlingsorganisationen genom att - inomramen för tillgängliga resurser - en eller flerahandläggare anställs för ändamålet. På så sätt bordeen form av rådgivningscentrum skapas inomarbetsförmedlingsorganisationen på ett eller tvåställen i landet. Utskottet betonade att en sådanrådgivning kräver speciell kunskap om dansaresutbildning, arbetssituation och kvalifikationer,vilket måste beaktas vid valet av handläggare.Utskottet förutsatte att regeringen skulle medverkatill att frågan får sin lösning inomarbetsförmedlingsorganisationen.I regleringsbrevet för avseendeArbetsmarknadsverket lämnade regeringen ett uppdragtill verket att redovisa vilkainsatser och stödåtgärder arbetsförmedlingarna geryrkesdansarna för att underlätta yrkesbyte. (Uppdraget redovisas nedan under . )behandlade och avstyrktekulturutskottet ånyo ett förslag om inrättande avett rådgivningscentrum för dansare. Utskottet ansågatt till regeringenborde avvaktas innan ytterligare åtgärder skulleövervägas (bet. 1998/99:KrU9 s. 7-8).Dansares situation har även behandlats vid fleratillfällen i arbetsmarknadsutskottet, senast hösten2000 (bet. 2000/01:AU1 s. 50).Arbetsmarknadsutskottet uttalade då bl.a. följande.Utskottet har behandlat likartade motioner vidflera tidigare tillfällen, senast i betänkande1997/98:AU1. Som utskottet framhöll där står detklart att dansarna är en yrkesgrupp med mycketspeciella förhållanden. Dansare har normalt enkort och koncentrerad karriär som i allmänhet ärbåde fysiskt och psykiskt krävande. Hos många avutövarna är yrkesidentiteten stark och livetkretsar kring dansen, varför det inte ärförvånande om många får problem i samband medsitt yrkesbyte, ett byte som av många dessutomkan uppfattas som påtvingat. Utskottet kan därförha förståelse för att dansarna kan behöva stöd avmånga olika slag, inte bara i fråga om yrkesvalutan även allmänt rådgivande eller kurativt stöd.Utskottet vill här liksom i tidigarebetänkanden framhålla betydelsen av att dansarnaredan under sin karriär förbereder sig för deförändringar som kommer. Först när yrkeskarriärenväl är slut och yrkesbytet ett faktum hararbetsmarknadsmyndigheterna sitt ansvar och skalldå ge de dansare som vill byta yrkesinriktninghjälp med det inom ramen för den befintligaarbetsförmedlingsverksamheten. Där är detnaturligtvis en fördel om arbetsförmedlaren harkännedom om denna grupps särskilda förhållanden.Det kan vara önskvärt med vidgad kunskap påområdet för arbetsförmedlaren så att gruppenssärskilda behov kan tillgodoses. Det viktigasteär emellertid att rådgivning och vägledninglämnas med kunskap om hela arbetsmarknaden så attinte perspektivet snävas in i onödan. Omstödåtgärder behövs utöver detta, måste det skeefter en individuell bedömning.Övrig inhämtad informationArbetsmarknadsstyrelsen redovisade i början av år2000 det uppdrag som givits i regleringsbrevet förår 1999. Av redovisningen (dnr A00-1863-14) framgåratt en arbetssökande konstnär skall erbjudas servicevid närmaste arbetsförmedling. Vid behov kan enspecialförmedling, , konsulteras.Arbetsförmedlingar med denna inriktning finns påelva orter i landet. speciellaservice till arbetssökande och arbetsgivare inomkultur- och medieområdet är organiserad i femregioner, där berörda länsarbetsnämnder på uppdragav AMS har att svara för samordning och service inomrespektive region. Dessutom finns specialservice vidsex länskontor i landet.Vid i , där de flestaarbetssökande dansarna återfinns, finns ettsamarbete med Arbetsgruppen för dansareskarriärutveckling. För att stimulera till yrkesbytehar man anordnat en utbildning med praktik. Vid AfKultur Media i , som är det kontor som harnäst flest dansare registrerade, har man satsat påvidareutbildning av dansare till danspedagoger ochanvänt anställningsstöd och arbetspraktik för attvidga de arbetssökandes syn på sig själva och sinamöjligheter. I har insatser gjorts för attstödja användningen av dansare som danspedagoger. Iövriga landet är antalet dansare vidarbetsförmedlingen mycket lågt. De insatser som därgörs för att vidga gruppens möjligheter påarbetsmarknaden är av samma slag som för övrigagrupper, dvs. vägledning, praktik ocharbetsmarknadsutbildning.Situationen i , där flertaletdansare i landet bor, speglas i en nyligenoffentliggjord rapport med . Irapporten som är resultatet av ett samarbetsprojektmellan Danscentralen (vid ) och i /återfinns eninventering av arbetslösheten i blanddansare och koreografer som visar att 400 dansareskall dela på ca 131 årsverken inom den offentligtstödda dansen i och att många frilansandedansare delar på många korta anställningar. Vidaresägs att det bland arbetslösa dansare finns utövaresom kommer från ett brett område av dans frånflamencodansare till klassiska dansare samt attdansare på grund av åldersskäl måste byta karriärvid eller på grund av yrkesskada vidännu lägre ålder. Enligt rapportförfattaren ärarbetsförmedlingarnas och a-kassornas regler ochrutiner inte gjorda för frilansande eller personermed korttidsanställningar. Det tycks enligtrapporten finnas stor enighet hos berörda parter ombehovet av samsyn mellan utbildnings-, kultur- ocharbetsmarknadspolitik för att kulturarbetsmarknadenskall förbättras.Utskottets ställningstagandeUtskottet är väl medvetet om att situationen fördansare är speciell, bl.a. på grund av att antaletdansare kraftigt överstiger antalet arbetstillfällenmen också med tanke på att dansarnas yrkeskarriär ärförhållandevis kort. Reformeringen av det allmännapensionssystemet, som bl.a. innebär att deninkomstgrundande pensionen i princip beräknas på desamlade förvärvsinkomsterna under hela livet, medföratt behovet numera är ännu större för denna grupp äntidigare att finna ett annat arbete efter avslutaddanskarriär.I sammanhanget bör nämnas att iStockholm har utarbetat en plan, benämndKarriärutveckling för dansare. Planen innehållerolika typer av tjänster från somsyftar till att underlätta för dansare att finna nyayrkesvägar när danskarriären är slut. Som exempelkan nämnas rådgivning och arbetsmarknads- ochstudieinformation.Av budgetpropositionen för (prop.2001/02:1 utg.omr. 17 s. 27) framgår att betydandeinsatser har gjorts för dansen bl.a. genomtillkomsten av vissa regionala dansinstitutionersamt ett förstärkt stöd till fria dansgrupper ochdansfrämjande verksamhet. Vidare framgår attregeringen anser att det behövs en samlad bild avområdets problem och förutsättningar för att enändamålsenlig avvägning av statens insatser fördanskonsten skall kunna göras. Ett sådant underlagbör tas fram i dialog med dansens företrädare.Kulturdepartementet avser därför att under år 2002anordna en hearing med olika intressenter inomdansen.Utskottet konstaterar att det problem somaktualiserats i motion Kr419 (fp) uppmärksammatsbl.a. av kulturarbetsförmedlingarna, vilket visats idet föregående. Likväl synes det finnas kvarståendeproblem inom området. Utskottet utgår från att denhearing som skall genomföras av Kulturdepartementetäven kommer att beröra arbetsförmedlingarnas förmågaatt fungera som rådgivningscentrum för dansarna ochde eventuella brister som kan finnas i det rådandesystemet. Om resultatet av hearingen skulle påvisaatt det finns behov av förbättringar bör det ankommapå regeringen att via och andraberörda departement vidta nödvändiga åtgärder.I sammanhanget vill utskottet även nämna att AMSnyligen i ett pressmeddelande konstaterar attkulturarbetsmarknaden har genomgåttstora förändringar, främst gällandeanställningsformer och anställningsvillkor, och attarbetsmarknaden har utvecklats till attkulturarbetarna alltmer har hela landet som sittarbetsfält som deras kompetens börjarefterfrågas inom nya branscher och yrkesområden. Föratt möta dessa förändringar har AMS beslutat om enöversyn av den verksamhet som bedrivs vidspecialförmedlingarna anser att det inte är påkallat med någonriksdagens åtgärd med anledning av yrkande 22 imotion Kr419 (fp), som således avstyrks.Funktionshindrade konstnärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omfunktionshindrade konstnärer, jämförreservation 11 (v).MotionenMotion Kr421 (v) tar upp olika aspekter på desvårigheter som kan finnas för funktionshindradekonstnärer.I motionen begärs en analys av vilka behovfunktionshindrade konstnärer har för att kunnafungera som konstnärer samt vilka krav som måsteställas på samhället för att behoven skall kunnatillgodoses (yrkande 1). Vidare föreslås i motionenatt regeringen skall se över situationen ochförutsättningarna för konstnärer med funktionshinderatt verka professionellt samt hur alla hinder skallundanröjas för att ge professionella konstnärer medfunktionshinder jämlika etableringsmöjligheter medicke funktionshindrade (yrkande 3).Även frågor om diskriminering av funktionshindradevid rekrytering m.m. behandlas i motionen.Motionärerna anser att det borde varakulturinstitutionernas ansvar att se långt överkonventionernas gränser och - genom att intediskriminera konstnärer med funktionshinder - ocksåutveckla konsten genom nya och spännandekonstnärliga uttryck. bör tillkännage förregeringen som sin mening att krav måste ställas påkulturinstitutionerna att inte diskriminerakonstnärer med funktionshinder vid rekrytering ochanställning (yrkande 4). Vidare bör regeringenupprätta en handlingsplan för hur konstnärer medfunktionshinder skall integreras i den offentligtunderstödda kulturen men också hur man skallförebygga och stävja diskriminering av deprofessionella konstnärerna med funktionshinder(yrkande 5).I motionen anförs att fördelningen av makt ochmedel mellan könen är ojämn i samhället.