bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs ominvandrarkvinnornas situation.Motioner från allmänna motionstiden20002000/01:Sf609 av m.fl. (v):begär att regeringen tillsätter enutredning som får till uppgift att beskrivainvandrade kvinnors livssituation, inventerakunskapsläget gällande de mekanismer som liggerbakom diskriminering av invandrade kvinnor samt attutvärdera könsperspektivets genomslag iintegrationspolitiken.2000/01:Sf611 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökade kunskaperoch medvetenhet i integrationsprocessen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om efterlevnad av densvenska lagstiftningen oavsett kulturellatraditioner.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om särskilda åtgärderför ungdomars integrationsprocess.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökad delaktighetoch inflytande.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att stimuleralokalt utvecklingsarbete.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om brukarinflytande.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en snävareanvändning av begreppet invandrare.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enhetligaidentitetshandlingar.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning omlagstiftning för ekonomiska utvecklingszoner.2000/01:Sf613 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ett nytt steg istorstadspolitiken inom den generellavälfärdspolitikens ram för att motverka ökadesamhällsklyftor och segregation i storstadsområdena.2000/01:Sf617 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av en nyintegrationspolitik byggd på de nya invånarnasinitiativ och ansvarstagande.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om socialbidrag,övergångsregler från socialbidrag till aktivtinkomstbringande liv, betalda uppdrag ochkompetenskonton för socialbidragens mottagare.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om decentraliseradintegrationspolitik.2000/01:Sf619 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om program ochförslag för att tillvarata migranters utbildningoch yrkeskunskaper på ett effektivare sätt än idag.2000/01:Sf621 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om särskilda insatser förkvinnor med invandrarbakgrund.2000/01:Sf622 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om tolkservice vidmyndighetsutövning.2000/01:Sf624 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en utredning föratt belysa traditionella afrikanska religioner ivårt samhälle.2000/01:Sf629 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att ta vara påinvandrade akademikers kompetens.2000/01:Sf637 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att särskiltuppmärksamma barnens situation i storstäderna.2000/01:Sf645 av m.fl. (kd):27. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att möjliggöra förinvandrare att tillgodogöra sig det svenskaspråket i arbetslivet.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att sfi-kurserindividualiseras och kopplas till praktiskutbildning.29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förenkling för densom vill starta eget företag och att erbjudamänniskor anpassade lärlings- och praktikplatser.2000/01:So451 av ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om uppdrag tillIntegrationsverket.2000/01:A812 av m.fl. (fp):14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om invandrarkvinnorssituation.2000/01:Bo223 av ():10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omarbetsgivaravgifterna i vissa förortsområden.Motioner från den allmännamotionstiden 20012001/02:Sf228 av de ochInger ():begär att regeringen lägger fram förslagtill ändring i lagen om medborgarskap i enlighet medvad som anförs i motionen.2001/02:Sf251 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om krav på vissasvenskkunskaper för erhållande av svensktmedborgarskap.2001/02:Sf255 av m.fl. (c):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökat samarbetemellan kommuner och berörda myndigheter vidmottagandet av asylsökande och flyktingar.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökaddecentralisering av flyktingmottagandet.2001/02:Sf260 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ge berörda myndigheteri uppdrag att tillse att även döva asylsökande skallfå tillgång till kontakter, information ochutbildning vid flyktingmottagandet.2001/02:Sf264 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om mottagandet av dövaasylsökande och invandrare.2001/02:Sf269 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ge ochIntegrationsverket ett uppdrag att förbättramottagande och integration av döva flyktingar ochinvandrare.2001/02:Sf280 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om bättre tolkverksamhet.2001/02:Sf284 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder för att förbättratolkservicen.2001/02:Sf287 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införande av en mindreavgift för tolkhjälp vistelse iSverige.2001/02:Sf288 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att uppdra åtMigrationsverket och att planeraför döva asylsökande och invandrare.2001/02:Sf311 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om personkontroll inför beslutom permanent uppehållstillstånd eller medborgarskap.2001/02:Sf315 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i motionen om att uppdra åtMigrationsverket och att planeraför döva asylsökande/invandrare enligt förslagen imotionen.2001/02:Sf334 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det som i dagkallas integrationspolitik erkänns som ett ihuvudsak arbetsmarknadspolitiskt problem.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att s.k.inkubatorer för tillvaratagande av spetskompetensbland inflyttade människor införs.2001/02:Sf343 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om skuldbördans betydelseför flyktingars integration.2001/02:Sf363 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att regeringen bör följautvecklingen beträffande hemutrustningslån och vidtaåtgärder om det anses nödvändigt.2001/02:Sf394 av m.fl. (mp):7. begär att regeringen lägger framförslag till ändring angående medborgarskap ienlighet med vad som anförs i motionen,2001/02:Sf399 av m.fl. (kd):31. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utplacering avmyndigheter och institutioner i invandrartätaområden.2001/02:Sf400 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om utanförskapetsorsaker.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att angripa destrukturer i samhället som skapar utanförskap.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omdiskrimineringsombudsmannens verksamhet.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att brytasegregationen för invandrarkvinnor.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs ominvandrargruppernas delaktighet.2001/02:So631 av m.fl.(mp):2. begär att regeringen uppdrar åtMigrationsverket och attplanera för döva asylsökande/invandrare enligtförslagen i motionen.2001/02:A226 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökade insatser föratt minska segregeringen i samhället.2001/02:A317 av m.fl. (v):32. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behov av att ändrastatens roll vad gäller det antirasistiskaarbetet.33. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om antirasistisktcenter.2001/02:Ju237 av m.fl. (c):18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utanförskap ochsegregation.2001/02:U347 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs ominvandrarorganisationernas betydelse i arbetet förett tolerant samhälle.Bilaga 2Utbildningsutskottets yttrande 2001/02:UbU2yIntegrationspolitik inför 2000-taletTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har den 9 april 2002beslutat att bereda utbildningsutskottet tillfälleatt avge yttrande över skrivelse 2001/02:129Integrationspolitik för 2000-talet jämte motioner ide delar som berör utbildningsutskottetsberedningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följandemotionerna 2001/02:Sf27 yrkandena 2-4 (c),2001/02:Sf28 yrkandena 2-4 (m), 2001/02:Sf31yrkandena 6 och 7, 13-16, 24 och 28 (mp),2001/02:Sf32 yrkandena 2 och 4 (kd) samt2001/02:Sf33 yrkande 2 (fp).Svenskundervisning för invandrareSkrivelsenI skrivelsen gör regeringen bedömningen attintroduktionen för nyanlända invandrare ännu inte äranpassad till individens bakgrund ochförutsättningar. Man menar att även om det finnstydliga utvecklingstendenser i positiv riktningkvarstår fortfarande brister i verksamheten. Under2001 har ett arbete med en förbättrad introduktionpåbörjats. Regeringen meddelar att man har föravsikt att vidta ytterligare åtgärder för attåstadkomma en effektivare och bättre individanpassadintroduktion för flyktingar och andra invandrare ochatt en översyn har startats med detta syfte.Regeringen redovisar också åtgärder som vidtagitsför att förbättra svenskundervisningen förinvandrare. Regeringen har i propositionen om vuxnaslärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop.2000/01:72) framhållit att situationen inom sfi ärbekymmersam, bl.a. för att bara var tredje deltagarenår målen för sfi inom fem terminer. Efter fyra århar knappt hälften av deltagarna nått målen för sfi.Skollagen har ändrats så att kommunernasansvar för svenskundervisning utvidgats till attgälla alla invånare med behov av utbildning.Ändringen öppnade också möjligheten för en störredifferen-tiering av utbildningen med hänsyn till deltagarnasförutsättningar och behov. Regeringen informerarockså om att fick i uppdragatt utarbeta förslag till nya kursplaner för sfi. Denya kursplanerna skall präglas av att deltagarnasbakgrund, förutsättningar och behov att lära sigtala och skriva svenska varierar starkt och att dedärmed kan ha olika studiemål. Förslaget till nyakursplaner har redovisats. harockså i uppdrag att i samråd med ochSvenska undersöka hur sfi förhögutbildade invandrare kan anordnas ihögskolemiljö. Uppdraget skall redovisas senast den31 . Regeringen anser också attskolformens identitet behöver stärkas och densärskilda professionalitet som krävs av lärarna inomsfi bör betonas samt den ämnesteoretiska kompetensenhos lärarna understrykas. Förhållningssättet tillsfi och till dem som är verksamma inom denna måste,enligt regeringens mening, präglas av den storabetydelse verksamheten har för att förverkligautbildningspolitiska, sysselsättningspolitiska ochintegrationspolitiska mål i det svenska samhället.MotionerModeraterna menar i motion 2001/02:Sf28 yrkande 2att de brister som finns i introduktionen förlängerbidragsberoendet och försvårar möjligheten till egenförsörjning för nyanlända flyktingar. Moderaternaframhåller svenskundervisning för invandrare som enav bristerna i introduktionen. I yrkande 3 menarModeraterna vidare att kraven på svenska förinvandrare måste skärpas och utbildningenindividualiseras. Utbildningen i svenska skallskapas kring den enskildes behov ochförutsättningar. För att åstadkomma detta bör de sominvandrat få en check som de kan köpa undervisning isvenska för. En modell med sfi-check ger makten tilldem det berör. Checken skall individanpassas så attvar och en ges möjligheter till undervisning utifrånsina individuella behov. När pengarna följerindividen kommer konkurrensen mellanutbildningsanordnarna att höja kvaliteten. Sfi-undervisningen skall också utvärderas ochresultaten offentliggöras.Även menar i motion 2001/02:Sf27yrkande 2 att sfi-undervisningen måste bli merfordrande vad gäller resultat. Undervisningen måstebättre anpassas efter elevernas livssituation,bakgrund, förkunskaper och intresse. Även kvalitet,pedagogik och metodik i undervisningen måsteförbättras. framhåller att möjlighetertill arbete och ökat deltagande i det svenskasamhällslivet nås genom kvalitetssäker undervisningi svenska för invandrare. Genom god svenska når mankunskap om historia, kultur, lagar ochregler. Goda kunskaper i svenska är en förutsättningför att kunna etablera sig i samhället. I yrkande 3begär ett tillkännagivande om attsvenskundervisning för invandrare bör kombineras medarbetspraktik. framför att erfarenhetvisar att de personer som snabbt får tillgång tillarbetsmarknaden tillgodogör sig svenskundervisningenpå ett bättre sätt. Tillgång till arbetsmarknadenger känslan av såväl samhörighet som delaktighet.Miljöpartiet yrkar i motion 2001/02:Sf31 yrkande 6att svenskundervisning för invandrare skall börjaännu tidigare än inom de som framgår avskollagen. anser också att kommunernabör samarbeta mer med de lokala arbetsförmedlingarnai syfte att finna praktikplatser. Man lär siglättare språk i en relation, t.ex. på enarbetsplats, än från katedern. I yrkande 7framhåller att en del äldre invandrarekanske aldrig kommer att lära sig svenska och att endel yngre invandrare kommer att tappa svenskaspråket när de blir äldre. Regeringen bör återkommamed åtgärder för hur de äldres behov skall mötas utei samhället då de inte kan tala eller helt förståsvenska.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat liknande yrkandenavseende svenskundervisning för invandrare (bet.2001/02:UbU10 Skolan, m.m.). Utskottet föreslog attyrkandena skulle avslås med hänvisning till detarbete som pågår inomRegeringskansliet vad gäller nya kursplaner försvenskundervisning för invandrare. Utskottet delarmotionärernas mening att möjligheterna att användaspråket, t.ex. på en arbetsplats, är viktiga förstudieresultatet. Utskottet menar dock att de reglerom praktik som finns i 9 § förordningen om svenskaför invandrare tillräckligt reglerar kommunernasskyldighet att i samarbete med arbetsförmedlingenverka för arbetsplatsorientering ellerförvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet attträna sig i att tala svenska. Utskottet avstyrkteockså införandet av att en sfi-check och att sfiobligatoriskt skall konkurrensutsättas genomupphandling. beslutade i enlighet medutskottets förslag. Utskottet finner ingen anledningatt nu ändra uppfattning. Med hänvisning tillovanstående anser utskottet attsocialförsäkringsutskottet bör avstyrkamotionsyrkandena.Språk och utbildningSkrivelsenI skrivelsen gör regeringen bedömningen attkunskaper i svenska språket är av stor betydelse förintegrationen. Regeringens arbete med att stärkasvenskundervisningen kommer att fortsätta.Regeringen framhåller att också modersmålet ärviktigt för att barn och ungdomar skall kunnautveckla sin kulturella identitet och få en lyckadskolgång. Regeringen informerar om sin avsikt attförstärka området, med utgångspunkt från Skolverketskommande redovisning av modersmålets ställning igrundskolan och gymnasieskolan. En särskild satsninggörs också för attanordna kompletterande teoretisk och praktiskutbildning vid universitet och högskolor förinvandrare med utländsk bakgrund.Andelen barn och ungdomar med utländsk bakgrund iSverige har stadigt ökat . Mångaav dem som kommit hit i skolåldern har haftbristfällig eller ingen skolgång före ankomsten ochelever som har invandrat igrundskolan har sämre skolresultat än andra. Ocksåelever med utländsk bakgrund, där också elever somär födda i ingår, uppvisar generellt sämreresultat i skolan än elever med svensk bakgrund,även om det också går väldigt bra för vissa.Regeringen framhåller att föräldrarnas skolbakgrundär av stor betydelse för barns inställning tillskolan och deras skolresultat. harockså hävdats att social bakgrund och situation ären starkare bidragande orsak till problem i skolanän utländsk bakgrund. En annan viktig faktor ärbristande språkkunskaper. Goda kunskaper både isvenska och i modersmålet är viktiga för elevensmöjligheter att få en bra skolgång och kunnautveckla sin kulturella identitet. Inomstorstadssatsningen satsas medel för språkutvecklingi skolan som syftar till att ge barnen bättreförutsättningar för att nå målen i genomförbättrade språkkunskaper. Medlen syftar till attge barnen bättre förutsättningar att nå målen igrundskolan genom förbättrade språkkunskaper. Iflera bostadsområden har särskilda verksamheter tillstöd för skolarbetet utvecklats, såsom språk- ochstudieverkstäder i vilka eleverna kan få hjälp medläxläsning och hjälp med att på sitt eget modersmålförstå innebörden i svenska ord och uttryck ochdärför få bättre förutsättningar att följaundervisningen. Antalet barn som inte klarar godkänti basämnena minskar i flera av dessa skolor.I skrivelsen betonas förskolans arbete med attutveckla både det svenska språket och modersmålethos barnen. Språkutvecklingen är mycket aktiv årennärmast innan skolstarten. Regeringen redogör ocksåi skrivelsen för förskolesatsningen inom ramen förstorstadspolitiken. Förskolesatsningen innebär att ialla de bostadsområden som ingår i avtalet erbjudssamtliga barn i åldern , som stårutanför förskoleverksamheten, förskola på deltid.Ansträngningar görs för att höja antalet barn iförskoleverksamheten, vilket bl.a. sker genom olikakanaler för kontakter med föräldrar med utländskbakgrund. I samtliga förskolor i områdena görspersonalförstärkningar som den språkligakompetensen hos personalen höjs genom utbildning ochgenom metodutveckling.Regeringen pekar i skrivelsen på att det finns enrad uppmärksammade problem kring bådemodersmålsundervisning och studiehandledning påmodersmål, bl.a. är det bara ungefär hälften av deelever som är berättigade tillmodersmålsundervisning som deltar i sådanundervisning. Ännu färre elever erhållerstudiehandledning på modersmålet och modersmålsstödi förskolan bedrivs i begränsad omfattning. Medanledning av detta fick ettregeringsuppdrag att bl.a. kartlägga organisationenoch omfattningen av modersmålsundervisningen samtstudiehandledningen i ochgymnasieskolan. I uppdraget innefattas ävenmodersmålsstöd i förskolan. Verket skall belysaattityder till modersmålet samt behovet avstudiehandledning på modersmålet ochmodersmålsundervisning. skall också lämnakonkreta förslag på stimulansåtgärder samteventuella förordningsändringar. Uppdraget skallredovisas senast den 15 maj 2002.MotionernaFolkpartiet framhåller i motion 2001/02:Sf33 yrkande2 att skolan riskerar att bli ännu en segregerandedel av det svenska samhället, där de redanmissgynnade eleverna med utländsk bakgrundmissgynnas på nytt. är sämre än genomsnitteti när det gäller att ge barn med utländskbakgrund en likvärdig utbildning. Dubbelt så mångaelever med utländsk bakgrund misslyckas i denationella proven som elever utan utländsk bakgrund.Folkpartiet menar att behöver en nyskolpolitik och att det är hög tid att skapa enskola som kan ge kunskaper till varje individutifrån hans eller hennes behov och förutsättningar.Man anser också att genom att prioritera läsning ochskrivning redan från förskoleklassen kan barn medutländsk bakgrund komma lika långt i svenska som demed helsvensk bakgrund. framhåller ocksåatt skolan kan bli ett aktivt verktyg i kampen motsegregation. En viktig förutsättning är attbostadssegregationens effekter kan brytas och eleverfrån olika boendemiljöer integreras i en och sammaskola. Detta kan åstadkommas genom att elever fårstörre möjligheter att gå på en skola i ett annatområde än det där de bor. Det är orimligt att enbartbarn som råkar bo i närheten kan komma in på enattraktiv skola. menar dock att det intemåste vara så att skolor i utsatta områden är mindreattraktiva än andra. Grund- och gymnasieskolor iutsatta bostadsområden bör profileras och genomgå ensärskild kvalitetssäkring. Varje skola skall ha storfrihet att forma sin speciella inriktning utifrånlokala förutsättningar och lärarnas intressen ochkompetens.Miljöpartiet anser i motion 2001/02:Sf31 yrkande13 att förskolan måste fylla sin viktiga roll attförmedla kunskap om olika kulturer, språk ochtraditioner till den generation som i framtidenskall leva i det mångkulturella samhället. I yrkande24 menar att det är viktigt attflyktingbarn tidigt får tillgång till förskola ochatt man därmed kan uttrycka sig och förmedla ochbearbeta sina upplevelser.Kristdemokraterna understryker i motion2001/02:Sf32 yrkande 4 att rätten tillhemspråksundervisning måste stärkas ytterligare.Hemspråksundervisning är positiv för den enskildeindividen. Dessutom är det en tillgång för samhälletmed olika invandrargruppers språkkunskaper ochkulturella kompetens. har nytta av två- ochflerspråkiga invånare på en mängd olika områden.Miljöpartiet menar i 2001/02:Sf31 yrkande 14 atthemspråkslärarnas status måste höjas till samma nivåsom andra språklärares. Alla elever skall gesmöjlighet att välja språk som talas i deras närhet.Utskottets bedömningUtskottet menar att det är en mycket viktig uppgiftför såväl förskola som skola att stimulera ochstödja språkinlärningen hos barn och ungdomar medutländsk bakgrund. Situationen för de ungdomar somnyligen kommit till med svårigheter att lärasig svenska och att klara skolan måste naturligtvismötas med aktiva åtgärder. Utskottet vill framhållaStorstadssatsningen som ett bra exempel. Ävenkommuner och stadsdelar utanför satsningen bör kunnaanvända sig av de metoder som används inomsatsningen. Varje kommun bör överväga lämpligaåtgärder för de elever som behöver extra stöd iskolan. Satsningen på personalförstärkningar i skolaoch fritidshem gör det möjligt att öka insatserna(jfr prop. 2001/02:1, utg. omr. 16, s. 142, bet.2001/01:UbU1, rskr. När det gällermodersmålslärarnas ställning hänvisar utskottet tillsitt uttalande i betänkande om skolan (bet.2001/02:UbU10) att det ligger ett värde i attmodersmålsundervisningen integreras med den övrigaverksamheten i skolan och ses som en del av skolansspråkprogram samt att det är viktigt attmodersmålslärarna är en del av skolornas lärarlag.Utskottet menar dock att det är viktigt att inväntaresultatet av utredning innan eventuellaförändringar vad gäller modersmål i skolan kan bliaktuella.Utskottet behandlade frågan om profilskolor isamband med behandlingen av budgetpropositionen för2002 (bet. 2001/02:UbU1, s. 29). Utskottet framhöllatt det ankommer på kommunerna själva att besluta omt.ex. eventuella profileringar av sina skolor.Utskottet har samma uppfattning . När det gällermöjligheten att välja skola inom en kommun är dettaockså en fråga för kommunen att besluta om.Utskottet vill vidare peka på frånhösten 1999 (and CarePolicy). OECD-experterna framhöll där mångfalden ochflexibiliteten i det svenska systemet där det finnsen mängd former och inriktningar som är anpassadetill barnens och familjernas behov, bl.a.språkprogram för invandrarbarn. En tidig satsning påspråkinlärning får effekter då barnen börjar skolangenom att de kan följa undervisningen redan frånskolstart. Utskottet menar dock att läs- ochskrivträning i förskolan skall ske på barnensvillkor, så att inte förskolan i praktiken kommeratt bli en del av skolan. Utskottet vill ocksåframhålla formuleringar i läroplanen för förskolan(Lpfö 98).