bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Vidare föreslårutredningen införandet av två nyalåneformer inom ramen för - mikrolån och småförtagarlån.Dessa behandlas utförligare i avsnittetom kapitalförsörjning.Näringsutskottet behandlade underhösten 2001 (bet. 2001/02:NU4) motionervari anfördes att modellen med kvinnligaaffärsrådgivare, resurscentrum förkvinnor och kvinnolån har slagit väl utoch inte bör upphöra utan istället permanentas. Dessa åtgärder, somvarit lyckosamma när det gällerkvinnornas företagande, bör prövas ocksånär det gäller att stötta invandrare somvill starta företag, sades det imotionerna. I detta sammanhang påpekadeutskottet att det inte var av annan åsiktän motionärerna i frågan om att åtgärdersom varit lyckosamma när det gällerkvinnornas företagande även kan prövasnär det gäller att stötta invandrare somvill starta företag. Vidare anfördes attden förda politiken ligger i linje medden grundsyn som framfördes i motionernaoch att det därför inte borde föranledanågot uttalande från sida.I detta sammanhang kan även noteras attdet inom harbedrivits ett projekt om produktivmångfald i näringslivet och påarbetsmarknaden. Arbetet har haft somsyfte att ta fram ett nationellt programför en produktiv mångfald inomarbetsmarknad och näringsliv, ökadtillväxt, ökad jämställdhet mellankvinnor och män, ökad jämlikhet ochsocial rättvisa. Arbetsgruppen skulle idetta syfte särskilt uppmärksamma frågorrörande företagandets villkor för olikagrupper, behov av att bryta segregerademönster på arbetsmarknaden samtdiskriminering i arbetsliv och påarbetsmarknad. avlämnadesslutbetänkandet Alla är lika olika -mångfald i arbetslivet (Ds 2000:69). Irapporten lämnas ett antal förslag tillåtgärder för att främja mångfalden iarbetslivet. Förslagen är en blandning avstörre och mindre åtgärder och berörflera politikområden. Fokus ligger pååtgärder för att stärka skyddet motdiskriminering i arbetslivet.Sotningsverksamhet, som innebär attsotning och brandskyddskontroll utförsbeträffande vissa förbränningsanordningarm.m. i byggnader och andra anläggningar,är enligt nuvarande regelverk en kommunalangelägenhet. Verksamheten regleras genomräddningstjänstlagen och till dennaknuten förordning. Genom tilläggsdirektiv(dir. 2001:30) till utredningen omöversyn av räddningstjänstlagen m.m. iapril 2001 beslutade regeringen attutredningen med utgångspunkt iarbetsgruppens rapport skulle utarbetaett delbetänkande med förslag till ettreformerat sotningsväsende. Utredningenöverlämnade delbetänkandetReformerat sotningsväsende (SOU 2001:42)till regeringen. I delbetänkandetföreslog utredningen att kommunensnuvarande ansvar för att sotning ochbrandskyddskontroll förs över på ägarenoch innehavaren av byggnader eller andraanläggningar och att kommunenstillsynsfunktion när det gällerbrandskyddet renodlas. Förslaget haremellertid inte föranlett några åtgärder.Försvarsminister svaradei med anledning av eninterpellation (ip. 2001/02:172) avGunell () på vilka åtgärderregeringen avsåg att vidta för attavveckla sotningsmonopolet. I sitt svarhänvisade försvarsministern till att deti regeringsförklaringen inför öppnandetav 2001/den 18 september2001 anfördes att regeringen kommer attta initiativ till en omfattande ochförutsättningslös utvärdering av degenomgripande avregleringar ochförändringar av offentlig verksamhet somgenomdrivits . Enreformering av sotningsväsendet fårdärmed anstå till dess att resultatet avdenna utvärdering är klar, sadeförsvarsministern. Detta svar lämnadesäven i samband med enfråga (fr. 2001/02:712) av () om sotningsmonopolet.Försvarsutskottet behandlade frågan ommonopol inom sotningsväsendet (bet. 2001/02:FöU4) i samband medberedningen av motioner från allmännamotionstiden. Det påpekades frånutskottet att frågan varit uppe vid ettflertal tillfällen och att utskottet fanndet anmärkningsvärt att regeringen inteheller under innevarande avseratt lämna någon proposition i ärendet.Utskottet förutsätter därför attregeringen - när effekterna av bl.a.avregleringen av taxiväsendet ochelmarknadsreformen m.m. utvärderats -återkommer till medförslag om en avveckling av det s.k.sotningsmonopolet.Näringsdepartementet har tillsatt enkollektivtrafikkommitté som har somuppgift att granska hur kollektivtrafikenkan utvecklas. I uppdraget ingår attutifrån ett konsument- ochhelhetsperspektiv identifiera, analyseraoch beskriva kollektivtrafikens problemoch möjligheter, formulera mål ochvisioner samt föreslå förändringar avorganisation, regelverk och dylikt avbetydelse för kollektivtrafikensutveckling och ett ökat kollektivtresande. Kommittén presenterade ettdelbetänkande . Enligtdirektiven skall ett slutbetänkandelämnas , men kommittén harframfört önskemål om att få fortsätta medsitt arbete till . Beslut ärännu inte fattat i frågan.Det kan även nämnas att har tagit fram ettförslag till ny förordning om upphandlingav kollektivtrafik. Parlamentet haryttrat sig i frågan och kommissionenskall ta ställning till detta yttrandevåren 2002. Förhandlingsarbete pågår förnärvarande också i rådsarbetsgruppen.Förslag väntas inte inom överskådligframtid enligt de uppgifter sominhämtats.Utskottet behandlade (bet.2000/01:NU4) frågan om etableringshinderför detaljhandeln med anledning av dåväckta motioner. Utskottet noterade idetta sammanhang att i det arbete somKonkurrensverket skall bedriva, medklarläggande av konkurrensförhållandenoch genomförande av konkurrensanalyser,kan frågan om eventuella förekommandeetableringshinder och de effekter påkonkurrenstrycket som dessa kan medförakomma att tas upp. I en reservation (m,kd, c, fp) sades att bör uttalasig om konkurrenseffekterna avhandelsändamålet i detaljplan. Detta hari praktiken fungerat som en kommunaletableringskontroll, och ett avskaffandeskulle bidra till ökad konkurrens inomfrämst detaljhandelns område, framhållsdet i reservationen.Konkurrensverket påpekar i en rapport(2001:4) att kommunerna har storamöjligheter att avväga olika intressenoch driva konkurrensfrågor aktivt vidtillämpningen av (PBL). Detta har de dock avståttfrån att göra, konstateras det irapporten.Regeringen uppdrog åtKonkurrensverket att närmare analyseravilka strukturella problem som kan finnasinom dagligvarumarknaden. Utredningenskall bl.a. undersöka förutsättningarnaför små leverantörer och etablering avnya företag på marknaden. Den slutligaredovisningen av uppdraget skall ske idecember 2002.Riksdagen tog ett initiativtill en översyn av PBL (bet.2001/02:BoU6). Enligt bostadsutskottetsförslag skall en bred översyn av PBLkomma till stånd. Utskottet menar att denförordade översynen bör inbegripauppgiften att sammanställa ochstrukturera de överväganden och förslagom PBL som tidigare framförts i flerautredningar och där den fortsattaberedningen ännu inte lett fram till ettställningstagande. En prioriterad frågabör vara att överväga åtgärder som kanmotverka förseningar i plan- ochbyggprocessen. I översynen bör ocksåfrågor om bygglov, tillsyn och kontrollkunna övervägas. Översynen bör bedrivasså att resultat och förslag kan redovisasetappvis. Vissa avgränsade frågor börsåledes kunna övervägas med förtur. Dettagäller exempelvis frågan om systemet föröverprövning av kommunala plan- ochbyggbeslut, sägs det i betänkandet. Iövrigt bör den inledandesammanställningen av framförda förslagoch iakttagelser ge underlag förställningstagande till vilka frågor sombör ges prioritet. tar ibetänkandet även ställning till förslagom åtgärder för att förbättrauppföljningen av PBL, förtydligalänsstyrelsens roll samt förtydligaoklara begrepp i PBL.Enligt inhämtade uppgifter pågår påMiljödepartementet ettarbete med att se över vad som skall ingåi en översyn av . Dethar även tillsatts en arbetsgrupp sombl.a. skall se över möjligheter tillförenklingar av överklagandeförfarandena.Detta skulle kunna leda till att beslut ibyggärenden kan fattas snabbare än i dagdå de ofta försenas av överklaganden.Arbetsgruppen granskar också vilketförenklingsarbete som måste ingå i denstörre översynen av PBL och vilka frågorsom kan lösas separat.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikensinriktning överensstämmer med den somredovisades i budgetpropositionen för år2002 och som föregåtts av överläggningarmellan regeringen, ochMiljöpartiet. Som utskottet vid tidigaretillfällen uttalat är det dess mening attvägledande för den näringspolitik som börbedrivas är att den skall bidra till attskapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och välfärd i helaSverige. har utskottet framhävtatt det är viktigt att tillväxten skallvara ekonomiskt, ekologiskt och socialthållbar.Sedan våren 2001 har deninternationella ekonomiska utvecklingenkännetecknats av en globalkonjunkturnedgång. har som ettlitet, öppet och exportberoende landdirekt påverkats av den internationellautvecklingen. lett till att antalet varsel ökatunder . Sysselsättningen haremellertid utvecklats förhållandevisstarkt trots en avmattningi efterfrågan. Enligt statistik från SCBvar i genomsnitt ca 80 000 personer flersysselsatta än året innan.Regeringens mål är att avbefolkningen skall vara sysselsatta påden reguljära arbetsmarknaden . Ijanuari 2002 var denna andel . Denöppna arbetslösheten var ,trots konjunkturnedgången, liksom för ettår sedan av arbetskraften. Antaletdeltagare i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program har undersamma period minskat med ca 8 000personer och uppgick till119 500 personer.Samtidigt pekar olika prognoser nu påatt konjunkturen är på väg att bottna ochatt tillväxten är på väg att ta ny fart.Den långsiktiga trenden är att antaletnya företag under de senaste årensuccessivt ökat. startades39 520 nya företag enligt statistik (). Det är det högsta antalet nyaföretag och innebär enuppgång jämfört med år 1999.Uppgifter tyder dock på att antalet nyaföretag som startas kommeratt vara något lägre. Enligt utskottetsmening bör detta i första hand kopplassamman med den globalakonjunkturnedgången, varför utskottetsnarare uppfattar minskningen somkonjunkturell än som ett mer varaktigttrendbrott.Våren 2001 presenteradeNäringsdepartementet en rapport medinternationell jämförelse avnäringspolitiken 2001 (Ds 2001:20). Irapporten beskrivs position iförhållande till andra OECD-länderbeträffande olika områden som påverkarden ekonomiska tillväxten. Av de 45indikatorer som presenteras i rapportenhör i 27 fall till de länder somhamnar på den övre tredjedelen i enrangordning. Endast i tre fall hörSverige till den tredjedel av länder somplacerar sig sämst.Sammantaget har enligtutskottets mening ett modernt och braföretagsklimat. Dock kan företagsklimatetförbättras ytterligare på olika områden,särskilt för de små företagen. Ett sådantområde är regelförenklingar försmåföretagen. Utskottet har vid tidigaretillfällen framhållit att frågan omregelförenkling för småföretagen ärmycket viktig ur tillväxtsynpunkt.Regelverken bör vara utformade så att destimulerar till nyföretagande ochtillväxt, vilket innebär att reglernamåste vara enkla att använda. En radförenklingar har redan genomförts ochfler planeras eller utreds. Ett annatområde avser olika åtgärder för attfrämja förnyelse av näringslivet, vilketbl.a. innefattar teknikspridning,kompetensutveckling ochinnovationsfrämjande åtgärder. Isammanhanget vill utskottet särskiltframhålla de insatser för att främjainnovationssystem och kluster somregeringen presenterade i denregionalpolitiska propositionen.Ytterligare ett område är att vissahinder för en tillfredsställandekapitalförsörjning för framför allt småoch växande företag måste undanröjas.Utskottet vill här särskilt betona viktenav att det finns kapital i de tidigautvecklingsskedena, s.k.såddfinansiering. är detviktigt med ett aktivt arbete för degrupper som har särskilt svårt att fåfinansiering. Vidare är även en effektivkonkurrens av stor betydelse, såväl förde små företagen som för konsumenterna.Enligt utskottets uppfattning skallSverige dock inte konkurrera med lågalöner och okvalificerade arbeten utan medkunnande, kompetens och ett högt teknisktinnehåll i tjänste- och varuproduktionen.Olika insatser görs och avses att görasför att ytterligare främja nyföretagandetoch skapa gynnsammare förutsättningar försmåföretagen. Utskottet återkommer i detföljande till flera av de nämndaområdena.Utskottet vill slutligen i dettasammanhang framhålla det nationellaprogram för entreprenörskap som tidigarenämnts. Det är enligt utskottetsuppfattning viktigt att skapa ett merentreprenörsinriktat klimat, uppmuntraentreprenörskap, bidra till positivaattityder till entreprenörskap ochföretagande samt öka nyförtagandet. Detär även utskottets uppfattning attgrunden för entreprenörskap läggs i ungaår, varför insatser för att främja ungtföretagande och stimulera ungdomarsintresse för teknik och naturvetenskap ärviktiga. För detta kan kommunalateknikskolor vara en möjlig väg.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här aktuella motioner i berördadelar.Kvinnors företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande kvinnors företagande medhänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete. Jämför reservation 2(m, kd, c, fp).MotionernaI motion 2001/02:N233 (m) anförs att denoffentliga sektorns monopol påkvinnodominerade verksamhetsområden somvård, undervisning och omsorg utgör ettstort hinder för ökad jämställdhet. Dennaordning har skapat en dåliglöneutveckling samt en inlåsningseffektför framför allt kvinnor, sägs det imotionen. Enligt motionären kan dettaavhjälpas genom att ovan nämndaverksamhetsområden konkurrensutsätts. Omden offentliga sektorn öppnas föralternativa driftsformer kan fler möjligakarriärvägar öppnas för kvinnor som ärsysselsatta inom dessa s.k. traditionellakvinnoyrken. Vidare hävdas att ett stortantal kvinnor som arbetar i denoffentliga sektorn vill starta eget inomsin bransch. De möter emellertid storahinder som i vissa fall näst intillomöjliggör ett egenföretagande.Motionären menar att ett sådant hinder ärden svårighet en sjuksköterska, somönskar starta eget, har med att erhållaen F-skattsedel. Orsaken därtill är detsjälvständighetskriterium ikommunalskattelagen som inte ansesuppfyllt på grund av kravet om att enperson som önskar bedriva självständigverksamhet inte får vara inordnad iuppdragsgivarens verksamhet, sägs det imotionen. Ett annat hinder är enligtmotionären den snedvridna konkurrensensom föreligger på grund av den kommunalaoch landstingsdrivna näringsverksamhetensom bedrivs med kraftigaskattesubventioner. Dagens möjligheteratt få en laglighetsprövning av kommunensnäringsverksamhet är begränsade enligtmotionären. Därför bör möjligheten prövning för den enskildeegenföretagaren i fråga om laglighet ochjämlik konkurrens förenklas.Enligt vad som anförs i motion2001/02:N246 (m) bör en utvärdering avdagens rådgivning till kvinnligaföretagare genomföras. Fler kvinnor änmän som driver företag upplever problem ilånesituationen. Motionärerna påpekar attdet föreligger en skillnad mellan kvinnoroch män när det gäller möjligheter tillbanklån eller lån i andra privata elleroffentliga låneinstitut så till vida attkvinnors företagande inte ses som likaviktigt som männens. Det behövs därförbättre rådgivning till kvinnor samtidigtsom de affärsidéer som förs fram inom denmjuka tjänstesektorn måste ges högrestatus. Vidare anförs i motionen attregelförenklingar i enlighet medSmåföretagsdelegationens samtliga förslagbör genomföras.Bland de nationella jämställdhetsmålenär jämn fördelning av makt och inflytandeoch lika möjligheter för kvinnor och mänvad gäller eget företagande centralaaspekter, sägs i motion2001/02:N279. Kvinnor agerar och bemötsav omvärlden utifrån den rådandekönsmaktsordningen, där män premieras ochbekräftas med makt och kvinnorunderordnas och ständigt får förhålla sigtill den manliga . Vänsterpartietmenar att detta innebär att kvinnorsföretagande osynliggörs ochmarginaliseras. Enligt vad som anförs imotionen finns det brister i ALMI:s ochNUTEK:s verksamhet vad gäller s.k.mainstreaming (beaktande avjämställdhetsaspekter i alla sammanhang)och kvinnors företagande. Etttillkännagivande om att dessa frågorskall ges ökad prioritet begärs därför imotionen. Det innefattar bl.a.stimulerande av fortsatt forskning -utifrån ett feministiskt perspektiv - påområdet samt mer satsningar som särskiltriktar sig till kvinnor. För attmainstreaming skall fungera i praktikenkrävs att hela organisationen harkunskap. Detta saknas i och helhet, sägs det i motionen. Kunskapom företagande ur ett könsperspektivfinns hos ett fåtal individer och delarav verksamheten, men har inte detfotfäste och den status iorganisationerna som krävs för att få ettreellt genomslag. Kunskaper ommainstreaming och kvinnors företagandemåste därför spridas i organisationerna.Vidare påpekas att alltför otydligadirektiv och en otydlig styrning frånregeringen har gett en situation som intedriver utvecklingen framåt i denutsträckning som krävs.Ett tillkännagivande om att regeringenbör ta initiativ till åtgärder för attaktörer som verkar påriskkapitalmarknaden inte skalldiskriminera kvinnor begärs i motion2001/02:N215 (v). I motionen redogörs föratt andelen kvinnor som startaraktiebolag markant har minskat efter detatt aktiekapitalnivån höjdes från 50 000kr till . Detta är enligtmotionärerna ett mycket allvarligtproblem.I motion2001/02:N370 anförs att kvinnorsföretagande bör uppmuntras och stödjas.Ett ökat företagande för kvinnor kan genäringslivet förnyelse och ökad mångfald.Kvinnor startar av alla nyaföretag i . Två tredjedelar av denystartade företagen etableras itjänstesektorn, antingen riktade motandra företag eller mot privatpersoner,sägs det i motionen. Att kvinnor i högutsträckning verkar inom tjänstesektorninnebär enligt motionärerna att detförslag som presenterats i motionen omavdragsrätt vid köp av hushållstjänstersärskilt skulle gynna kvinnorsföretagande.Ett tillkännagivande om att regeringenbör genomföra en översyn av utlåningeninom ur ett jämställdhetsperspektivbegärs i motion 2001/02: A212 (c). Imotionen påpekas att det finns enbristande jämställdhet när det gällerförutsättningar för företagande. Kvinnorhar i allmänhet svårare än män att fåfram riskkapital när de skall starta ettföretag. När det gäller ALMI:s utlåninganförs i motionen att av lån har visserligen 30 %tecknats av kvinnor, men av de utlånademedlen är utlånade tillkvinnor.I motion 2001/02:A229anförs att det måste underlättas förkvinnor som vill starta och drivaföretag. Enlig ärhuvudorsaken till att inte fler kvinnorväljer att starta och driva företag denmonopolsituation som råder inom vård,utbildning och omsorg, vilken leder tillatt det i praktiken råder näringsförbudför många kvinnor. Därtill måsteföretagsklimatet radikalt förbättras ochregelverket för företag förenklas för attstimulera till ett ökat företagande iSverige. Även i motionerna 2001/02:N267(fp) och 2001/02:A389 (fp) begärstillkännagivanden om att möjliggöra förfler kvinnor att bli företagare genom attbryta de offentliga monopolen inom deyrkesområden där kvinnor traditionelltsett har erfarenhet och kompetens.Regelverkets komplexitet nämns även detsom ett problem. Också i dessa bådamotioner påtalas problemen för kvinnoratt beviljas lån och krediter. Höjningenav aktiekapitalnivån från 50 000 till100 har i detta avseende varitnegativ. Det är enligt motionärerna ävenviktigt att stimulera fler kvinnor attbli småföretagare för att därigenom fåfler kvinnor som småföretagschefer vilketpå sikt kan leda till fler kvinnor somchefer inom storföretagen. Kvinnor måsteäven synliggöras och uppmärksammas ihögre utsträckning än när högretjänstebefattningar tillsätts.I motionerna 2001/02:N364 (mp) och2001/02:N365 (mp) begärs tillkännagivandeom en översyn av villkoren för ALMI:s lånför att göra lånen bättre anpassade förbåde män och kvinnor. De krav pålånesökande som ställer - attlånesökande skall vara intresserade avtillväxt i företaget - missgynnar enligtmotionärerna kvinnor. Vidare är det istrid med de ursprungliga intentionernaatt villkoren skulle svara mot kvinnorssätt att bedöma sitt lånebehov, sägs deti motionen. I den förstnämnda motionenbegärs även ett tillkännagivande, utannärmare kommentar, om att förbättrabeaktandet av jämställdhetsaspekter ialla sammanhang, s.k. mainstreaming, vidNUTEK.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2001 avstyrkte (bet.2000/01:NU7) ett antal motionerbeträffande kvinnors företagande, bl.a.beträffande stöd till kvinnorsföretagande, statliga och kommunalamonopol och s.k. mainstreaming vid NUTEK.Samtliga motionsyrkanden avslogs medhänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete. Utskottet anförde idetta sammanhang att det är en viktiguppgift inom näringspolitiken attsärskilt stödja kvinnors företagande ochatt det är angeläget att fler kvinnorblir företagare. Att identifiera vilkaomständigheter som utgör hinder förkvinnor att starta företag och vidtaåtgärder för att eliminera dessa är,betonades av utskottet, en angelägenuppgift inom näringspolitiken. I enreservation (m, kd, c, fp) framfördesdessa partiers ståndpunkt i frågan.För att främja företagandet blandkvinnor och personer medinvandrarbakgrund föreslog regeringen ibudgetpropositionen för attanslaget för näringslivsutveckling m.m.(anslag 38:2 utg. omr. 24) skulle utökasmed och med 14miljoner kronor respektive 19 miljonerkronor . för avdelas 5,5miljoner kronor till kvinnorsföretagande. Dessa medel skall bl.a.användas till att integreraaffärsrådgivning och kunskaper omkvinnors företagande bland etableraderådgivningsaktörer samt till att spridakunskap om förebilder kring kvinnorsentreprenörskap.NUTEK har i uppdrag att främja kvinnorsföretagande. I detta arbete ingår delsatt främja kvinnors företagande, dels attuppmärksamma kvinnor och innovationer.Arbetet med att främja kvinnorsföretagande innebär att ta fram kunskaperom kvinnors företagande, synliggörakvinnliga företagare, synliggöra hinderför kvinnliga företagare och verka föratt undanröja sådana. Syftet med arbetetbeträffande kvinnor och innovationer äratt skapa förutsättningar för att flerkvinnor skall få det stöd de behöver föratt förverkliga sina uppfinningar ochinnovationer. Till uppgiften hör attklarlägga de faktorer som specifikthindrar kvinnor att verka sominnovatörer. En annan uppgift är attstimulera olika aktörer att ta frammetoder för rådgivning, utbildning,mentorskap, nätverk, finansiering ochforskning som utvecklar kreativitet hosbåde kvinnor och män.I januari 2001 överlämnade ettförslag till ett nationellthandlingsprogram för kvinnor ochinnovationer till Näringsdepartementet.Programmet syftar till att främjakvinnors möjligheter att arbeta medinnovationer så att antalet kvinnor somär uppfinnare ökar samt att fler avkvinnors uppfinningar kommer ut påmarknaden. Förslagen gäller fem olikadelprogram: Utbildning, Stöd tillinnovatörer, Opinionsbildning, Forskningoch studier, teknikskola.ALMI Företagspartner () bistårmed rådgivning samt har ett specielltföretagarlån för kvinnor. Företagarlåntill kvinnor är en finansieringsform tillföretag som ägs av en eller flerakvinnor, oavsett företagsform ochbransch, och lånet kan sökas av bådenystartade och befintliga företag. Lånenkan uppgå till högst och lägst25 och avse maximalt avlånebehovet. Flertalet av de regionalaALMI-bolagen har en särskild person medansvar för frågor gällande kvinnorsföretagande.Beträffande företagarlån för kvinnorkan även nämnas att en särskild utredare(dir. 2001:103) tillkallats för att seöver insatserna för tillväxt ochföretagande på regional nivå. I dennesuppdrag ligger att lämna förslag tillinriktning, effektivisering ochorganisering av statens insatser förföretagsutveckling på regional nivå. Iutredningsdirektivet anges att översynenbl.a. skall inriktas på den verksamhetsom utförs av i formav beviljande av lån, lånegaranti,garanti för bankgaranti,utvecklingskapital, nyföretagarlån ochföretagarlån till kvinnor. Utredningenskall även omfatta närliggande uppgiftersom information och rådgivning. Enslutrapport skall lämnas i början avnovember 2002.