bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Men vi kan ju inte an-vända oss av begrepp som att alla är flyktingar, för det ärmånga som är illegala invandrare och asylsökande som inte harskyddsbehov. Kan du uppskatta ungefär hur många som harverkliga skyddsbehov av dem som kommer till ochsöker asyl?Carl : Jag vågar inte göra någon uppskattning. Jaganvänder ordet asylsökande med flit. Jag använder inte ordetflyktingar för hela den grupp av personer som kommer till våragränser. Jag använde alltså ordet asylsökande medvetet.Det som är viktigt är att bland den här gruppen asylsökandefinns det personer med genuina skäl att söka asyl och med ge-nuina skyddsbehov. Vad det handlar om är att se till att dessapersoner i den större gruppen erbjuds möjlighet att söka asyloch få sina skäl prövade. Det är den möjligheten som jag ärrädd för att vi via transportörsansvaret och via visumkraveninte erbjuder längre.Matz (): Temat för den här utfrågningen är ju"Har flyktingpolitiken hårdnat?". Att döma av anförande så har den det. Det är också min och Miljö-partiets uppfattning, och den delas av flera.I slutet av januari höll FN:s generalsekreterare ett tal i med anledning av den inter-nationella konferensen in tolerance. Han sade då:"Det finns vissa tecken på att håller på att svika sinplikt att skydda flyktingar enligt internationell lag, som denuttrycks i . "Jag skulle vilja höra vilka åtgärder anserskulle vara de viktigaste för att få en human flyktingpolitik iEuropa. Det skulle också vara intressant att höra besvara den fråga som inte besvarade.Kan man säga att och övriga EU-länder följer ?Carl : Först och främst tycker jag att det som EU-länderna måste titta på och ta ett ansvar för gentemot resten avvärlden är vilken signaleffekt man ger. Det är nämligen så attandra världsdelar tittar mycket noggrant på det som sker inomEU . Det jag vill påstå är att man, genom att man fokuse-rar så mycket på kontrollåtgärderna, skickar en signal till andravärldsdelar att man kan lägga åt sidaneller undvika att erbjuda rätten att söka asyl till alla dem sombehöver det. Vi ser att andra världsdelar tittar mycket noggrantpå det här. Vi ser t.ex. en tillämpning av tillfälligt skydd iCentralamerika, där länder kanske tar emot ett tiotal asylan-sökningar . Just detta att allt det här används av andravärldsdelar tycker jag är mycket, mycket oroväckande.Genom att man undviker att följa de förpliktelser som finnsi och i artikel 14 i den allmänna förkla-ringen, måste jag säga att asylpolitiken har hårdnat.Johan (): Jag vill fråga hur han serpå de konstiga och beklagliga reglerna som faller ned från EU-nivå och undrar var de formas. Sker det framför allt i kommis-sionen eller i ministerrådet? Det sker knappast i parlamentet,har jag en känsla av. Hur agerar Amnesty på europeisk nivå?Det här handlar ju mycket om en kamp om verklighetsbilder,som jag ser det, eftersom Amnestys verklighetsbild skiljer sigkraftfullt från den verklighetsbild som vi hörde om alldelesnyss.Carl : Det finns två bra exempel, Amsterdamtrak-tatet och tilläggsprotokollet, dvs. det spanska förslaget att be-gränsa eller göra det nästan omöjligt för EU-medborgare attsöka asyl inom EU . Anledningen var väldigt mycket denspanska regeringens påtryckningar. Man kan också se på detfranska förslaget att höja böterna för transportörsansvaret. Detär också ett exempel på en stark regering som trycker på ochpåverkar hela det gemensamma arbetet. Jag tror att sanningenär att det pågår en kohandel i korridorerna och att det är detsom leder till de åtstramningar vi ser.Vad gäller Amnestys arbete försöker vi påverka, och vi märkt att varit mer öppenför att föra en dialog med frivilligorganisationerna om att tamed olika åsikter. Det gäller t.ex. i framtagandet av ett förslagtill en gemensam tolkning av flyktingdefinitionen. Vad vi ärrädda för är att mycket av det positiva i just det här förslaget,som innehåller mycket positivt och mycket som vi föreslog,kommer att försvinna i den kohandel som kommer att följaeller som säkert pågår nu.Jag minns just att jag glömde att svara på en sak i den förrafrågan, nämligen om åtgärder för framtiden. Det som vi serhända inom EU-diskussionen är att det är vissa begrepp somsakta men säkert kommer in i den här diskussionen, t.ex. trans-portörsansvaret. Det är inte längre fråga om att accepteratransportörsansvaret utan om hur höga böter det bör vara. Jagtycker helt enkelt att vi måste sätta stopp för det här och sägaatt vissa begrepp och vissa åtgärder helt enkelt inte är accep-tabla. Jag tycker att vi måste få ett slut på sådana begrepp somtransportörsansvaret.Anita (): Det som är det centrala här i både frågor ochdet vi har hört från inledarna är rätten till asyl. Den är en avgrundpelarna. När du, , säger att det har hård-nat och är svårare att söka asyl vill jag fråga av vad dudrar den slutsatsen.I förra veckan hade vi möjlighet att ha generaldirektörenLena Häll i vårt utskott. Hon visade då på siffror somtalar om att det t.o.m. är fler som söker asyl än vad vi ti-digare har räknat med.Carl : Antalet asylsökande beror väldigt mycket påhur världssituationen ser ut. Det behöver alltså inte nödvän-digtvis spegla de möjligheter som erbjuds personer att kommatill EU-området för att söka asyl. Svängningarna med flykting-ar som kom från och asylsökandesom kommer speglar väldigt mycket världssituationen.Jag tror att man kan se mitt påstående om en hårdare asyl-politik mot bakgrund av hur människosmugglingen har växt.Det finns t.ex. en rapport som UNHCR tog fram för ungefär ettår sedan, där man ser just kopplingen mellan EU:s åtgärder,ökningen av människosmugglingen och de ligor som finns ba-serade i , , osv. Det råder ett stortmörkertal, och det är väldigt svårt att beräkna exakt hur mångamänniskosmugglare det finns i världen. Men man ser ändå entrend. Jag tror att det finns en parallell mellan ett ökat antalmänniskosmugglare och de här åtgärderna, och denna parallellkan inte vara helt slumpmässig.Ordföranden: för det, . Vi går vidare i programmet.Det finns ytterligare möjligheter för utskottets ledamöter attkomma med synpunkter och ställa frågor till de tre inledarnapå det här avsnittet som behandlar flykting- och migrationssi-tuationen i Europa.Jag hälsar välkommen hit. Gun-Brittär statssekreterare i . Varsågod, ordet ärditt.Gun-Britt : Ordförande, kära kolleger och alla in-bjudna! I olika ordvändningar har statsministern i regerings-förklaringar sagt att vår migrationspoli-tik ska präglas av respekt för asylrätten, humanitet och rättssä-kerhet. Vi har ett nationellt ansvar för en sådan politik, men vihar också ett gemensamt europeiskt och globalt ansvar. Migra-tionspolitiken måste ses som en helhet i all sin komplexitet.Det är bara så EU gemensamt kan säkerställa migration underordnade former som asylrätten garanteras. Öppenheteller fritt utbyte är målet, och vägen dit kräver samverkan inomEU och inom olika politikområden med ursprungs- och tran-sitländer för den mer eller mindre ofrivilliga migration sompågår i dag.I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors1999 angavs ett stort antal konkreta åtgärder som ska genom-föras för att vi i ska upprätta ett område med frihet, sä-kerhet och rättvisa. På det asyl- och migrationspolitiska områ-det prioriterar ett genomförande av Amsterdamfördra-get och Tammerforsslutsatserna. De hänger ihop. Amsterdam-fördraget ger oss hela dagordningen för harmonisering av asyl-och migrationspolitiken inom EU.En utvärdering av Tammerforsslutsatserna ska ske vid stats-och regeringschefernas möte i Laeken den 14-15 december.Sveriges målsättning är att mötet ska markera att harmonise-ringsprocessen måste accelerera på hela det asyl- och migra-tionspolitiska lagstiftningsområdet.En hörnsten för oss i EU:s arbete är uppgiften att skapa ettgemensamt europeiskt asylsystem, grundat på en fullständigoch allomfattande tolkning av Genèvekonvention ochförstås också av New York-protokollet. välkomnarEU-kommissionens senaste förslag till tolkning av konventio-nen. Det visar att trycket i harmoniseringsarbetet leder till kommer fram med t.o.m. bättre förslag än vad man kundeförvänta. Tolkningen av konventionen ska inkludera skyddmot tredjepartsförföljelse och förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning. Målet är att skapa en gemensam europeiskplattform av skydd, grundad på rättssäkerhet och humanitet.Gemenskapens arbete på asylområdet går, om än långsamt,i alla fall framåt, och kommissionen har lagt fram förslag påhela området. De viktiga rättsakterna som det gemensammaasylsystemet ska bygga på är kommissionens förslag om till-närmning till tolkningen av och alterna-tiva former av skydd, miniminormer för gemensamma asyl-procedurer, mottagandevillkor för asylsökande och ett ersätt-ningsinstrument för . Direktivet om till-fälligt skydd var det första EG-rättsliga dokument som antogspå asylområdet, och det gjordes under vårt ordförandeskap.Förslaget om flyktingstatus och subsidiärt skydd utgörgrundstenen i asylrätten. Det är min förhoppning att förhand-lingarna om förslaget kan påbörjas under det spanska ordför-andeskapet. Vi hade som tema för vårt informella minister-rådsmöte under vårt ordförandeskap att man ska börja med ettstarkt asylsystem. Vi menar också att det vore bra om manbörjade i den här änden. Parallellt med detta ska arbetet medasylprocedurerna drivas vidare. Detta direktiv är särskilt vik-tigt ur ett svenskt perspektiv när vi ska skapa en ny instans-och processordning på området.Den svenska utgångspunkten på asylområdet är att försökaskapa gemensamma miniminormer på en hög nivå. Vi hoppasatt framsteg görs . Vi deltar aktivt i arbe-tet för att få fram godtagbara kompromisser. Senast inför drev frågan om en övergång till kvalifice-rad majoritetsomröstning för de migrations- och asylpolitiskafrågorna, för nu är det ofta så att goda beslut blockeras av etteller ett par länder. Vi tror att en övergång till kvalificerat be-slutsfattande och ett bättre deltagande från parlamentet är för-utsättningar för att man ska nå målen. Tanken är att man skavara klar med det här . Men jag tror får fortsätta med fördragsfrågorna vid regeringskonferen-sen 2004.EG-fördraget omfattar också andra former av invandring änflyktinginvandring. Exempel på sådana frågor är familjeåterfö-rening och tredjelandsmedborgares rättsliga ställning, som detjust nu finns direktivförslag om. Men vi har också en ökaddiskussion om arbetskraftsinvandring inom EU. har lagt fram förslag till direktiv om villkorenför arbetstagare och egna företagares inresa till och vistelse iEU. Man har också lagt fram förslag om en öppen samord-ningspolitik på invandringsområdet, precis som man har närdet gäller sysselsättning och socialpolitik.EU skulle vinna mycket på att vi framöver öppnar alternati-va dörrar till invandring. Skälen är de demografiska och ar-betsmarknadsmässiga behoven. Kanske skulle också allmän-hetens förtroende för migrationspolitiken öka om skiljelinjernamellan olika typer av migration blev tydligare. Vad jag här ta-lar om är en viss öppning för arbetskraftsinvandring, vilket intealls utesluter att vår första prioritet är att de som är invandradeska få ett ordentligt stöd för att komma in på arbetsmarknaden.De första stegen mot en ökad öppenhet för arbetskraft hartagits i och med EU-utvidgningen. Vi kunde driva fram enhygglig kompromiss inför utvidgningen. är inställt påatt vara helt öppet från den dag de nya medlemsstaterna kom-mer med. Vi är i färd med att utforma direktiv för en utredningför att ändra utlänningslagen så att det är möjligt. Vi vill ocksåatt öppenheten ska omfatta tredjelandsmedborgare som redanfinns i Europa.Det behövs kontrollåtgärder för att stoppa den olagliga in-vandringen. Arbetet i rådet för rättsliga och inrikes frågor harkoncentrerats på det. Det är uppenbart att många andra länderhar drivit frågan. Vi delar uppfattningen att kontrollåtgärdernabehövs. Om man talar om är det en del av en organise-rad brottslighet som har ökat i samband med oredan efter kri-get. Brottsligheten behöver bekämpas.Från svensk sida har vi konsekvent drivit attdet inte räcker. Det kommer heller inte att fungera. Vad sombehövs är att man får en ordnad migrationsordning också i des-sa länder och en lagstiftning på området. Om de inte får enförbättrad lagstiftning och mottagandevillkor på områdetkommer de att fortsätta att vara transitländer.Det innebär att vi arbetar för att fler länder i vårt närområdeska bli säkra första asylländer och vara med och dela ansvaretför att ta emot flyktingar och skyddsbehövande. Det handlarom att ha ett samarbete kring en gemensam asyllagstiftning,gränskontroll och viseringspolitiken.Inom har vi utarbetat olika program för samarbetemed tredjeländer. Tyngsta arbetet har skett med kandidatlän-derna. Det har utvärderats för att se hur de uppfyller villko-ren för att bli medlemmar i . I takt med att framsteg görshär visar det sig också att flera av kandidatländerna nu är fun-gerande mottagarländer för asylsökande. har 10 000asylsökande.Under vårt ordförandeskap arbetade vi vidare också på för-slag som andra länder har lagt fram om transportörsansvaretoch människosmugglingen. Vi tyckte att det var viktigt att slut-föra de diskussionerna under vårt ordförandeskap. Då hade viockså största möjligheten att påverka och t.ex. få in ordentligagarantier i direktivet om transportörsansvar att göra undantagför dem som söker asyl och uppehållstillstånd. Likaså ska mannär det gäller människosmugglingen göra klara undantag förhandlingar som görs av humanitära skäl. Jag tror att vi hargjort en insats för humaniteten på europeisk nivå och skapat engrund för diskussion i andra länder.Vad gäller samarbetet med länderna utanför EU får migra-tionsområdet ökad tyngd i EU:s externa relationer. I avtal medolika ländergrupper - t.ex. med dem som omfattas av , dvs. länderna i , och -ingår nu migrationsfrågorna som en del. Man ska ha en dialogom rättsordningar som tar hänsyn till både utvecklingsbehoveni länderna och EU-ländernas intresse av en ordnad migration.Under vårt ordförandeskap arbetade vi också mycket medatt stärka dialogen med , , , ochländerna på västra , som har varit särskilt aktiva tran-sitländer där människosmuggling har organiserats under de se-naste åren. Som ett resultat av det pågår nu ett stort samarbets-projekt inom ramen för stabilitetspakten där EU-länder ochkandidatländer gemensamt har bildat arbetsgrupper med vartoch ett av länderna på västra för att underlätta för dematt få en institutionsutveckling på området som gör att männi-skosmugglingen kanske kan stävjas. Det gör också att de leverupp till sitt internationella ansvar att ge skyddsbehövandeskydd.Sverige har fokuserat debatten vad gäller kandidatländernapå åtgärder för kunskapsöverföring för att de ska bygga uppasylsystem enligt EU:s normer. Stora framsteg har gjorts i la-ganpassningen. Men det gäller också att stödja genomförandet.När kommissionen presenterade sin årli-ga översiktsrapport om framstegen i kandidatländernas an-passningsarbete kunde man konstatera stora framsteg. För-hoppningsvis ska förhandlingarna på området kunna avslutasför en stor grupp länder under det belgiska ordförandeskapet.Än så länge är det bara som helt fyller kraven på om-rådet.I har vi manifesterat en helhetssyn på migrations-politiken genom att föra frågorna till UD. Vid Tammerfors-mötet stadfästes synsättet också på EU-nivå.Helhetssynen innebär att migrationsfrågorna också inom EUnu sammankopplas mer med verksamheten på andra politi-kområden, inom biståndet och inom utrikespolitiken som hel-het.Det tar sig bl.a. uttryck i det arbete som görs inom högni-vågruppen för asyl och migration. Där arbetar man över allapelarna med ett antal ursprungsländer för mer eller mindreofrivillig migration. Budgetmedel finns nu också på europeisknivå för att man ska kunna samarbeta, ha en dialog och arbetamed lagstiftningen. Det gäller t.ex. och föratt se om man kan ge bättre skydd åt irakiska flyktingar i nä-rområdet.Det pågående lagstiftningsarbetet på viseringsområdet är ettannat viktigt arbete inom EU. Här finns ett tiotal direktiv- ochförordningsförslag som ligger på förhandlingsbordet, och flerär att vänta. Medlemsstaterna inom EU, inklusive , be-dömer att det behövs visering. Man ska kunna ha stöd av en vi-sering för en reglerad invandring.EU:s och Schengens medlemsländer antog därför våren2001 en förordning som innefattar bestämmelser om vilkamedborgare som behöver visering och från vilka länder det ärviseringsfritt. Det är 44 länder på listan där ingen visering allskrävs. Vår inställning är att viseringskravet ska hanteras på såsätt att största möjliga öppenhet ändå medges i utbytet medalla länder.För svensk del ansökte 240 000 personer om visum till Sve-rige . av de ansökningarna beviljades. Vårutgångspunkt är också att viseringstvånget ska avskaffas såfort som möjligt. Vi har gjort det för och Bulgari-en. Vi driver också på för att viseringstvånget ska avskaffas förRumänien.En annan fråga som vi har arbetat mycket med är att manska få mycket bättre statistik på europeisk nivå för att under-lätta harmoniseringsarbetet och för att också få en riktig verk-lighetsbild på området. Som ett direkt resultat av ini-tiativ kommer EU nu att lämna offentliga årliga rapporter omhur invandring och flyktingmottagande ser ut i våra länder.Förhoppningen är att den första rapporten ska kunna färdig-ställas under nästa år.Aktuellt just nu är frågor som rör terrorism och migration.EU står bakom FN i det omfattande arbetet för att bekämpaden terrorism som blev så synlig för oss alla efter attacken iUSA . Som en följd av och stats-och regeringschefernas möten efter attackerna har beslut fattatsom en handlingsplan i kampen mot terrorism.När det gäller asyl- och migrationsfrågorna har ett antal åt-gärder listats för att förhindra framtida terrordåd. Kommissio-nen har fått ett särskilt uppdrag att lämna en rapport om hur in-re säkerhet i EU kan förenas med respekt för internationellaåtaganden om skydd för de mänskliga rättigheterna.Uppdraget handlar bl.a. om möjligheterna att exkludera ter-rorister från flyktingstatus - något som förutses i flyktingkon-ventionen att man kan göra - och att inom ramen för åtagandetenligt tortyrkonventionen och ommänskliga rättigheter se till att terrorister lämnar landet ellerkontrolleras ordentligt av medlemsstaterna.Medlemsstaterna kommer dels nationellt, dels gemensamtfrån EU att rapportera till senast den 27 de-cember 2001 om åtgärder som vidtagits för att bekämpa terro-rismen.Den ståndpunkt är tydlig. Flyktingskapmedför en rätt att fly undan orättvisa. Men den medför inte enrätt att komma undan rättvisa. Varken eller andra EU-länder bör vara en bas för terrorister. är det viktigtatt vi inte inskränker grundläggande fri- och rättigheter.Här ska vi komma ihåg att och Eu-ropakonventionen om mänskliga rättigheter tillkom som en re-aktion på övergreppen som begicks på olika sätt under andravärldskriget.Nu vill jag sluta med att visa några bilder som kanske litemer direkt illustrerar vart vi har nått i harmoniseringsarbetetoch också svarar på frågan i rubriken om migrationspolitikenhar blivit hårdare eller inte. Statistik gör aldrig det, men det ärbra att ha en liten verklighetsbild i huvudet. (Bild 1) Jag hoppas att ni ser detta. Bilden visar antalet be-viljade uppehållstillstånd i . Det il-lustrerar det någon annan sade. Det följer rätt mycket händel-seutvecklingen i vår omvärld. Den stora inströmningen frånBosnienkriget markeras väldigt starkt. Det visar också att vihar en ganska jämn tendens för beviljade uppe-hållstillstånd i av flyktingskäl eller flyktingliknandeskäl. Vi kan komma tillbaka till detta om någon har frågor omdet.Kofi Annan sade att var hårdare än , Kanadaoch . Jag ska inte polemisera med FN:s generalsek-reterare. På ekonomins område är och ungefär li-ka stora. brukar också vara en konkurrent där. Man bru-kar beskriva tre block i världen. På detta område är det Europasom är stormakten när det gäller att locka till sig asylsökande.De är mycket färre i de andra länderna.Japan har 440 asylsökande . Om man ser utanförden fattiga världen är det som är mest attraktivt ochsom har den mest utvecklade politiken för att leva upp till deninternationella asylrätten.Harmoniseringsarbetet inom EU betyder väldigt mycket föross. var länge i topp per invånare när det gällde att taemot asylsökande. Andra länder låg långt efter. Ni ser här siff-rorna . Det var under den tiden som de asylsökandekom från , kommuniststaterna och länder i vårtnärområde. Länder som är stora mottagare ligger långt nedpå listan. har alltid fått många asylsökande. Men detär också ett väldigt stort land.Ännu mer markerat hamnade vi i topp i samband med . var på tredje plats, och många länderkom efter. Vad som har hänt beror påSchengenavtalet och den faktiska harmonisering som skett avpolitiken. Även om vi inte har hunnit långt i det formella har-moniseringsarbetet med att få gemensamma direktiv har vi än-då apat efter varandra. Informationen om hur det ser ut i andraländer har ökat, och vi har fått Schengensamarbetet.Nu är många fler länder med och tar ett stort ansvar för attta emot asylsökande. Här skulle vi kunna börja lägga till kan-didatländerna för EU, t.ex. och . De hör nu tillligan medan länderna bortanför inte är med. Det är också enföljd av harmoniseringsarbetet att de kommer med.Frågan var om migrationspolitiken har hårdnat. Just nu ökarantalet asylsökande på de allra flesta ställen i . Antaletasylsökande ökar väldigt starkt i t.ex. och . Inågra länder går antalet ned. Man kan spekulera i vad det be-tyder. För oss är det alldeles uppenbart att inträdet i Schengen-samarbetet har betytt att vi får många fler asylsökande.Så här ser månadssiffrorna ut . Den här kurvan är 2001.Vi ligger på över 2 000 asylansökningar för närva-rande. fick vi sammanlagt 16 000 asylsökande. tror vijust nu att det kan bli så mycket som 25 000. Det är en följd avSchengeninträdet. Det är självklart också en följd av fortsattoro. Det är i väldigt stor utsträckning irakier som kommer. Dekommer hit därför att vi redan har många irakier. Det berorockså på den osäkra situationen i hela . Vi har än-nu inte så många från . Men vi har många från f.d.Sovjetunionen och en del från Afghanistan.Dessa siffror talar inte för att blir hårdare ellermindre attraktivt för asylsökande. Jag är säker på att också kommer att tala om hur många som till slut fåruppehållstillstånd. Det är väldigt många som får uppehållstill-stånd av dem som kommer.Ordföranden: för det, . Då går vi in på denmycket långa lista jag har med utskottets ledamöter. Vi har nutid på oss fram till ungefär kvart i 12 för frågor. Jag lämnarförst ordet till , varsågod.Magda (): Tack så mycket, fru ordförande. Jag villlyfta fram några punkter.Det är en sak som jag har tänkt på när jaghar fått träffa väldigt många asylsökande som har fått avslagoch där beslutet inte kan verkställas eftersom de inte tas emot isina hemländer. De finns här och lever i ett vakuum. Hur långtid måste de vänta innan de får ett svar? Om de inte kan åkatillbaka får de kanske stanna till slut.En del har talat om fyra års tid. Räknas frånförsta dagen de har sökt sig hit till , eller ska man efter det att de har fått det sista beslutet? Det vore ettrimligt krav att de skulle få vara här om de befinner sig här sexmånader efter det sista beslutet när man inte kan verkställa be-slutet. Det var den ena saken.Jag tänkte också fråga om bestämmelsen om sista länkenkan återinföras igen. Det är många som kämpar för att få sinaföräldrar och andra hit från sina hemländer. Regeln har funnitstidigare, men man tog bort den . Det finns en utred-ning. Vi vet inte när den kommer med ett svar. Skulle man pånågot sätt kunna återinföra regeln innan det blir slutligt beslut?Visumkravet har blivit mycket hårdare. När vi talar omflyktingpolitik glömmer vi en del av problemen med visum-kravet. Många vill komma hit och besöka sina anhöriga. De fårknappt komma hit och knappt ansöka hos svenska ambassadeni olika länder.