bet · GP01SOU7 · 2002-02-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas ett drygt femtiotalmotionsyrkanden om handikappolitik från den allmännamotionstiden . Utskottet avstyrker samtligamotioner med hänvisning till arbete som pågår ianledning av den nationella handlingsplanen förhandikappolitik och till annat pågående arbete. Ibetänkandet finns 26 reservationer och 2 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Målen för handikappolitikenRiksdagen avslår motion 2001/02:So240 yrkande1.Reservation 1 (c)2. Etisk plattformRiksdagen avslår motion 2001/02:So619 yrkande1.Reservation 2 (kd)3. Jämlikhet mellan funktionshindrade mänoch kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So500yrkande 1 och 2001/02: Sf402 yrkande 5.Reservation 3 (v, mp)4. Individuella rättigheterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So240yrkande 2 och 2001/02: So611 yrkande 1.Reservation 4 (m)Reservation 5 (c)5. Radikalare handikappolitikRiksdagen avslår motion 2001/02:So637 yrkande18.Reservation 6 (fp)6. HandikappengRiksdagen avslår motion 2001/02:N319 yrkande14.7. DomstolstrotsRiksdagen avslår motion 2001/02:So611 yrkande12.Reservation 7 (m)8. Funktionshindrades delaktighetRiksdagen avslår motion 2001/02:So618 yrkande17.Reservation 8 (v, fp, mp)9. Socioekonomisk situation m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:So618 yrkande5.10. BrukarrevisionRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So500yrkande 12 och 2001/02: So619 yrkande 2.Reservation 9 (v, kd, mp)11. HjälpmedelsgarantiRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So240yrkande 8, 2001/02:So611 yrkandena 4 och 5 och2001/02:So618 yrkande 8.Reservation 10 (m, kd, c, fp)12. Ny teknik hörselhjälpmedel m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:So240yrkande 6, 2001/02:So268, 2001/02:So332,2001/02:So360, 2001/02:So391, 2001/02:So476,2001/02:So500 yrkande 8, 2001/02:So536,2001/02:So557 och 2001/02: So618 yrkande 9.Reservation 11 (m)Reservation 12 (c)Reservation 13 (fp)13. Hund som hjälpmedel m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:So471,2001/02:So500 yrkande 9 och 2001/02:So578.Reservation 14 (v, mp)14. Rätt till teckenspråkstolkRiksdagen avslår motion 2001/02:So486.Reservation 15 (kd)15. Habilitering och rehabiliteringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So611yrkande 3, 2001/02:So618 yrkande 11 och2001/02:So619 yrkande 10.Reservation 16 (m, kd, fp)16. Psykiskt funktionshindradeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So418 och2001/02:So500 yrkandena 10 och 11.Reservation 17 (m, kd, fp)17. Råd och stöd enligt LSSRiksdagen avslår motion 2001/02:So618 yrkande7.18. AnmälningspliktRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So253 och2001/02:So528.Reservation 18 (v)19. Daglig verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So240yrkande 13 och 2001/02: So245.Reservation 19 (kd, c)Reservation 20 (mp)20. VuxenutbildningRiksdagen avslår motion 2001/02:Ub322 yrkande18.Reservation 21 (c)21. Insatser enligt socialtjänstlagenRiksdagen avslår motion 2001/02:So574.22. Personligt stödRiksdagen avslår motion 2001/02:So619 yrkande14.Reservation 22 (kd)23. Funktionshindrade kvinnors utsatthetRiksdagen avslår motion 2001/02:So500 yrkande7.Reservation 23 (v, mp)24. HandikappguiderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So531 och2001/02:So618 yrkande 10.Reservation 24 (fp)25. Stöd till föräldrar medfunktionshindrade barnRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So365 och2001/02:So500 yrkande 2.Reservation 25 (v, kd, mp)26. PersonalutbildningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:So606 och2001/02:So619 yrkande 5.Reservation 26 (kd)den 5 februari 2002På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), MargaretaIsraelsson (s), (), ChatrinePålsson (kd), (), (),(), Elisebeht (), (), (), (), (),(), (), LenaOlsson (v) och ().2001/02SoU7Utskottets övervägandenMål och inriktning förhandikappolitiken m.m.Utskottets förslag i korthetRikdagen bör avslå samtliga motioner om annaninriktning för handikappolitiken m.m. Den avriksdagen fastställda nationellahandlingsplanen för handikappolitiken och dei det sammanhanget fastställda målen börfortsätta att gälla, anför utskottet. Planenär inriktad på generella lösningar och denallmänna tillgängligheten i samhället. Dettabör leda till ett minskat behov avsärlösningar och till att fler kan delta isamhällslivet på likvärdiga villkor. Jämförreservationerna 1 (c), 2 (kd), 3 (v, mp), 4(m), 5 (c), 6 (fp), 7 (m), 8 (v, fp, mp) och9 (v, kd, mp).MotionerI motion So611 av m.fl. (m) begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförs om att stärka individens rättsliga ställning(yrkande 1). Motionärerna anser det angeläget attstudera andra länders erfarenheter av att användacivilrättsliga regler för att stärka den enskildesställning i samhället. Enligt motionärerna berorframgången för den amerikanska lagstiftningen påhandikappområdet på att funktionshindrade fickindividuella rättigheter garanterade i lag,som kännbara sanktioner infördes för brottmot dessa rättigheter.Motionärerna yrkar vidare att regeringen läggerfram förslag om ekonomisk kompensation till denenskilde vid kommunalt domstolstrots (yrkande 12).Motionärerna anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag som ger den enskilde individenmöjlighet att få ekonomisk kompensation frånkommunen motsvarande kostnaden för att betala någonannan, t.ex. en privat utförare som i kommunensställe kan tillgodose de aktuella behoven.I motion N319 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om handikappeng (yrkande14). Genom att införa en statlig handikappeng somföljer den enskilde ges möjlighet till likabehandling oberoende av de kommunala resurserna,anför motionärerna.I motion So500 av m.fl. (v) yrkas attregeringen tillsätter en utredning för att kartläggaoch föreslå åtgärder mot den dokumenteradeojämlikheten mellan funktionshindrade män ochkvinnor (yrkande 1). Välfärdsbokslutet harkonstaterat att det bland personer medfunktionshinder finns tydliga könsskillnader.Kvinnor har i högre grad ekonomiska problem än män.Kvinnor får också mindre stöd och hjälp.Motionärerna anser att det är nödvändigt med enfördjupad kartläggning av ojämlikheten som nämntsovan. Kartläggningen skall följas av ettåtgärdsprogram där man presenterar förslag som skallminska skillnaderna mellan kvinnor och män, anförsdet.Vidare begärs att regeringen uppdrar åtSocialstyrelsen att ta fram en manual enligt vad imotionen anförs om brukarrevision (yrkande 12).Motionärerna anser att , mot bakgrundav psykiatrireformens intentioner om ökad makt ochinflytande för de psykiskt funktionshindrade, bör tafram en enhetlig manual för brukarrevisioner. Dettaskulle dessutom möjliggöra jämförelser över landet.I motion So619 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs ombehovet av en utredning om en etisk plattform(yrkande 1). Motionärerna konstaterar atthandikappolitiken brister vad gäller detaljer ochenskilda beslut. De allvarligaste orättvisornainträffar dock när grundläggande demokratiskaprinciper och internationella konventioneråsidosätts, anför de. En etisk plattform behöverdärför utarbetas till stöd för bevakningen avfunktionshindrades grundläggande rättigheter.I samma motion begärs också tillkännagivande omvad i motionen anförs om en manual förbrukarrevision (yrkande 2). Motionärerna konstateraratt handikappolitiken implementeras ute i kommuneroch att tillämpningen av lagstiftningen skiljer sigåt mellan olika delar i landet. Regeringen bör avden anledningen uppdra åt att tafram en enhetlig manual för brukarrevision som kangöra det möjligt att genomföra kvalitetsgranskningarur brukarperspektiv mellan olika delar i landet.I motion So240 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om ett ytterligare målför handikappolitiken som innebär att arbetetsärskilt inriktas på att ge alla människor,oberoende av förutsättningar, makt över sitt egetliv (yrkande 1). Motionärerna anser att regeringenhar ett snävt samhällsperspektiv påhandikappolitiken och inte lyfter fram den enskildesförutsättningar.I samma motion yrkas också att regeringen läggerfram förslag om en utredning av individuelltutkrävbara rättigheter för funktionshindrade(yrkande 2). Motionärerna anser att de grundläggandefri- och rättigheterna måste kompletteras medytterligare rätt till sociala förmåner som krävs föratt kunna delta i samhället på likvärdiga villkor.Staten har tagit sitt ansvar gentemot utsattaindivider och grupper genom skyldighetslagstiftninggentemot kommunerna, men det saknas motsvarandeindividuella rättigheter för enskilda.I motion So618 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om funktionshindrades delaktighet isamhällsliv och politik (yrkande 17). Det är viktigtatt även funktionshindrade skall kunna delta ipolitiken och i den offentliga sfären, anförmotionärerna. Motionärerna anser att det behövs enlag som föreskriver att information och underlag förbeslut skall tas fram i anpassad form om så begärs.Merkostnader för resor på grund avfunktionsnedsättning skall ersättas av huvudman fördet organ som den förtroendevalde är med i. Detta ärnågra åtgärder som är nödvändiga för att ökafunktionshindrades delaktighet i det politiskalivet, anförs det.Vidare begärs tillkännagivande till regeringen omatt återkomma till med en analys av defunktionshindrades totala socioekonomiska situationsamt förslag till åtgärder för att förbättra denna(yrkande 5). Motionärerna anför att studier visaratt funktionshindrade personer generellt har högrekostnader än andra för exempelvis läkarvård,läkemedel, hemsjukvård, hjälpmedel, praktisk hjälp ihemmet samt transporter. Personer medfunktionshinder kan därutöver ha doldamerkostnader exempelvis för en handikappanpassadbostad eller för att funktionshindret medför högrekostnader för mat, semester eller kläder.Motionärerna anför att målsättningen med flera av dehandikappolitiska reformerna har varit attfunktionshindrade skall ha lika rättigheter ochfaktiska möjligheter att delta i alla samhälletssfärer.I motion So637 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om handikappades rätt att hamakten över sitt eget liv genom en radikalarehandikappolitik (yrkande 18). satsa mer på att öka tillgängligheten ibyggnader och kollektivtrafik.I motion Sf402 av m.fl. (mp) begärsatt regeringen lägger fram förslag angåendeutredning gällande könsskillnader mellan kvinnor ochmän med funktionshinder (yrkande 5).Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1999/2000:SoU14 om en nationellhandlingsplan för handikappolitiken godkändeutskottet regeringens förslag till nationella målför handikappolitiken. en samhällsgemenskap med mångfald som grund,2.3. ett samhälle utformat så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fulltdelaktiga i samhällslivet,4.5. jämlikhet i levnadsvillkor för flickor ochpojkar, kvinnor och män med funktionshinder.6.Utskottet avstyrkte en motion frånCenterpartiet om ytterligare ett mål förhandikappolitiken med samma innebörd som den nuaktuella motionen. följde utskottet (rskr.1999/2000:240).Utskottet konstaterade vidare att flera reformerunder senare år har varit inriktade på förbättringarav det individuella stödet till personer medfunktionshinder. Den nationella handlingsplaneninriktas på generella lösningar och den allmännatillgängligheten i samhället, vilket bör leda tillett minskat behov av särlösningar och till att flerkan delta i samhällslivet på likvärdiga villkor.Samtidigt aviserades kommande förslag som var merindividuellt inriktade, såsom borttagandet av 65-årsgränsen för rätt till personlig assistans,ändringar i bilstödet och förslag angåendeavgifterna inom kommunernas vård, boende ochservice.I betänkande 2000/01:SoU12 behandlades åter enmotion om ytterligare mål för handikappolitiken.Utskottet anförde då följande (s. 1213):Handikappolitiken är ytterst en fråga omdemokrati. Samhället måste, enligt utskottetsmening, bygga på insikten om att alla människorär lika mycket värda, har samma grundläggandebehov och skall behandlas med samma respekt, attmångfald berikar, att varje människa med sinkunskap och sin erfarenhet är en tillgång församhället. Det innebär att alla skall ha likarätt och lika möjligheter att bestämma över sinaliv och få sina önskemål respekterade. Utskottetvidhåller att de nationella målen förhandikappolitiken som ställtsig bakom bör fortsätta att gälla och avstyrkerdärmed förslaget i motion So354 (c) yrkande 1 omytterligare mål för handikappolitiken.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:195).I samma betänkande behandlades även några motionerom väntetider vid insatser enligt LSS ochsocialtjänstlagen. Utskottet anförde då följande (s.3132):Utskottet erinrar om att har beslutatom ändring i socialtjänstlagen och lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade fr.o.m.den 1 juli 2000 så att numera fårförelägga en kommun eller ett landsting vid viteatt följa en lagakraftvunnen dom som ger enenskild rätt till vissa insatser enligtrespektive lag.Utskottet delar den oro som motionärernaredovisar angående de långa väntetider somenskilda ibland drabbas av såvitt gäller tidenmellan ett gynnande beslut och verkställighet avdetsamma. Den enskilde försätts i en mycket svårsituation då han eller hon inte kan överklaga ettpositivt beslut som verkställigheten avdetta dröjer orimligt länge i många fall.Utskottet delar bedömningen att detta är enmycket angelägen rättssäkerhetsfråga.Utskottet konstaterar emellertid att regeringennyligen givit i uppdrag att isamarbete med länsstyrelserna kartlägga ochanalysera antalet ej verkställda domstols- ochmyndighetsbeslut enligt 9 § lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade(LSS) och 6 f § socialtjänstlagen (1980:620).Utskottet anser att regeringen skall återkommatill med en redovisning samt om detbehövs även med förslag till förändringar. nu anfört med anledning av motionernabör som sin mening ge regeringen tillkänna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:195).Enligt regleringsbrevet skall Socialstyrelsenredovisa uppdraget senast den 31 mars 2002.I budgetpropositionen 2001/02:1, utgiftsområde 9redovisas att regeringen tillsatt flera utredningarsom syftar till att utveckla frågor om demokrati ochmedborgarskap där frågor om tillgänglighet ochdiskriminering ingår. Det gäller bl.a. översyn avvallagen (dir. 2000:10) samt behov av åtgärder föratt stärka den medborgerliga insynen och deltagandeti den kommunala demokratin (dir. 1999:98). Vidareanförs att betänkandet Att vara med på riktigt (SOU2001:48) innehåller förslag till åtgärder för attbl.a. öka tillgängligheten och funktionshindradesdeltagande i den kommunala demokratin. Förslagenbereds inom Regeringskansliet.Regeringen har avlämnat proposition2001/02:80 Demokrati för det nya seklet. Ipropositionen förslås förbättrade villkor förfunktionshindrade förtroendevalda, bl.a. skallförtroendevalda med funktionshinder ha rätt tillskälig ersättning för reskostnader som uppkommer närde fullgör sina uppdrag. Vidare föreslås attkommunallagen tillförs en bestämmelse som innebäratt kommuner och landsting skall verka för attförtroendevalda som har funktionshinder skall kunnadelta på lika villkor. Bestämmelsen inbegripermöjlighet att såväl ta del av sammanträdeshandlingarsom delta i de överläggningar som föregårbeslutsfattandet.I betänkande 1999/2000:SoU14 föreslog utskottet medanledning av motioner ett tillkännagivande angåendefunktionshindrades totala ekonomiska situation.Utskottet anförde följande (s. 98):Utskottet delar uppfattningen i motionerna attdet vore värdefullt med en belysning avfunktionshindrades totala ekonomiska situation,bl.a. med hänsyn till kostnader för läkarbesökoch läkemedel, hjälpmedel, hemtjänst, färdtjänstm.m. Kostnaderna för ett mer vittomfattandehögkostnadsskydd bör beräknas. I det fall detföreligger likheter och skillnader beträffandeden ekonomiska situationen för kvinnor och mänbör det belysas särskilt. Vad utskottet nu anförtmed anledning av motionerna So33 (m) yrkande 11,So40 (fp) yrkande 12, So41 (mp) yrkandena 4 och 5samt 6 delvis, So44 (kd) yrkande 13, So462 (s)och So490 (v) yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:240).Regeringen har uppdragit åtStatistiska centralbyrån att utarbeta en rapport omfunktionshindrade personers levnadsförhållanden.Rapporten skall i huvudsak baseras på SCB:s tidigaregenomförda undersökningar av levnadsförhållanden föråren 19881999. Uppdraget skulle redovisas senastden men har blivit försenat. Enligtuppgift kommer rapporten att avlämnas under förstahalvåret 2002.I från utvärderingen av 1995 årspsykiatrireform (följer upp ochutvärderar 1999:1) föreslår atthuvudmännen tillsammans inleder försök att utvärderaolika verksamheter med hjälp av s.k. brukarrevision.Lokal granskning av den egna verksamheten ärnödvändig för att säkerställa kvalitet. I en sådankvalitetstillsyn har brukarna en självklar del. Inomdetta område sker en metodutveckling,anförs det. Vidare föreslås att brukarinflytandetstärks genom att det införs särskilda brukarråd ochatt en faktisk samverkan med brukarorganisationernasäkerställs.I proposition 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare en nationell handlingsplan förhandikappolitiken gör regeringen bedömningen att enförsöksverksamhet med personligt stöd till brukaremed funktionshinder bör inledas ihandikapporganisationernas regi. Olika metoder förhur ett sådant stöd kan utformas, organiseras,administreras och finansieras bör prövas.Utvecklingen av försöksverksamhet kring personligtbrukarstöd har sedan i skrivelse 1999/2000:125Redovisning av fördelningen av medel från Allmännaarvsfonden under angetts som ett avde områden som särskilt bör uppmärksammas vidkommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden.Riksdagen har inte haft något att erinra.Regeringen har beslutat attavsätta ur Allmänna arvsfondentill Arvsfondsdelegationens förfogande förförsöksverksamhet kring personligt brukarstöd.Regeringen har anfört att avsikten är att under treprojektår avsätta sammanlagt idenna särskilda satsning. Regeringen har samma dagockså beslutat att ställa urAllmänna arvsfonden till Arvsfondsdelegationensförfogande för ideella organisationers utveckling avverksamhet som syftar till att använda kulturen somuttrycksmedel för att minska fördomar och förbättrakunskapen om funktionshinder. Beloppet avser detförsta året av en treårig projektverksamhet.Socialstyrelsen har publiceratrapporten och brukarrevisioner inomverksamheter för personer med psykiskafunktionshinder. Rapporten behandlar s.k. brukarrådoch brukarrevisioner som ett medel förbrukarinflytande över offentliga verksamheter förpersoner med psykiska funktionshinder. Deninnefattar en kartläggning av brukarråd i kommunalaoch landstingskommunala verksamheter. Syftet är attbelysa och redovisa erfarenheter såväl frånbrukarråd med olika organisation och befogenhetersom från verksamhetsgranskningar utförda av brukare.Rapporten redovisar inte någon komplett inventeringav samtliga brukarråd och genomfördabrukarrevisioner i landet. Av rapporten framgår attsåväl intervjuade brukare som verksamhetsföreträdareär övervägande positiva till brukarrådens funktion.Brukarperspektivet inom verksamheter sägs ha stärktsoch konkreta resultat av rådens arbete har uppnåtts.De brukarrevisioner som redovisas är upplagda sommodifierade versioner av BUKU, en metod förbrukarstyrd granskning av verksamheter för personermed utvecklingsstörning, respektive BIKVA, en danskmodell som syftar till att skapa diskussion mellanolika aktörer. anser det svårt attdra några generella slutsatser utifrån det fåtalgenomförda revisioner som ingår i studien.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill än en gång understryka atthandikappolitiken ytterst är en fråga om demokrati.Samhället måste bygga på insikten om att allamänniskor är lika mycket värda, har sammagrundläggande behov och skall behandlas med sammarespekt, att mångfald berikar och att varje människamed sin kunskap och sin erfarenhet är en tillgångför samhället. Det innebär att alla skall ha likarätt och lika möjligheter att bestämma över sina livoch få sina önskemål respekterade. Utskottetvidhåller att de nationella målen förhandikappolitiken som ställt sig bakom börfortsätta att gälla och avstyrker därmed förslaget imotion So240 (c) yrkande 1 om ytterligare mål förhandikappolitiken. I motion So619 (kd) yrkande 1efterlyses en utredning om en etisk plattform.Utskottet anser för sin del att handlingsplanen ochmålen för handikappolitiken utgör en sådanplattform. Motionsyrkandet avstyrks.Ett av målen för handikappolitiken är jämlikhet ilevnadsvillkoren för flickor och pojkar, kvinnor ochmän med funktionshinder. Utskottet vill understrykaatt det är särskilt viktigt attjämställdhetspolitiken tillämpas fullt ut, så att deproblem som det innebär att ha ett funktionshinderinte ytterligare förstärks av könsstereotypaföreställningar. Utskottet anser inte att någotinitiativ bör tas med anledning av motionerna So500(v) yrkande 1 och Sf402 (mp) yrkande 5. Motionernaär delvis tillgodosedda.Den nationella handlingsplanen är inriktad pågenerella lösningar och den allmännatillgängligheten i samhället. Detta bör leda tillett minskat behov av särlösningar och till att flerkan delta i samhällslivet på likvärdiga villkor.Utskottet avstyrker därmed motionerna So240 (c)yrkande 2 och So611 (m) yrkande 1. Även motion So637(fp) yrkande 18 avstyrks. Utskottet biträder inteheller förslaget om att införa en handikappeng.Motion N319 (m) yrkande 14 avstyrks därmed.Utskottet erinrar om att enligt socialtjänstlagen(2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och servicetill vissa funktionshindrade gäller fr.o.m. den 1juli 2000 att länsstyrelserna får förelägga enkommun eller ett landsting vid vite att följa enlagakraftvunnen dom som ger den enskilde rätt viss insats enligt respektive lag. hardessutom uttalat att den förväntar sig attregeringen återkommer till med enredovisning angående ej verkställda domstols- ochmyndighetsbeslut enligt dessa lagar och om detbehövs även med förslag till förändringar. Utskottetanser inte att motion So611 (m) yrkande 12 börföranleda något ytterligare initiativ frånriksdagens sida. Motionen avstyrks.Regeringen har i proposition 2001/02:80 Demokratiför det nya seklet lagt fram förslag bl.a. omförbättrade villkor för funktionshindradeförtroendevalda. Motion So618 (fp) yrkande 17 ärdärmed i huvudsak tillgodosedd.Utskottet konstaterar att SCB:s rapport omfunktionshindrades levnadsförhållanden är försenad,men väntas komma under första halvåret 2002.Riksdagen bör avvakta denna redovisning. MotionSo618 (fp) yrkande 5 avstyrks därmed.Socialstyrelsen har publicerat rapportenBrukarråd och brukarrevisioner inom verksamheter förpersoner med psykiska funktionshinder. Vidare kommerAllmänna arvsfonden att stödjaförsöksverksamhet kring personligt brukarstöd.Riksdagen bör avvakta resultatet av det pågåendearbetet på området. Utskottet anser att motionernaSo500 (v) yrkande 12 och So619 (kd) yrkande 2 delvisär tillgodosedda.HjälpmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om enhjälpmedelsgaranti. Utskottet vidhåller attdet inte finns förutsättningar för enhjälpmedelsgaranti. bör även avslåövriga motioner om hjälpmedelsfrågor.Utskottet hänvisar till att regeringennyligen har tillkallat en särskild utredareatt analysera vissa frågor påhjälpmedelsområdet. Flertalet av defrågeställningar som tas upp i motionernatäcks av direktiven. Jämför reservationerna10 (m, kd, c, fp), 11 (m), 12 (c), 13 (fp)och 14 (v, mp).MotionerI motion So611 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omvalfrihet inom hjälpmedelsområdet (yrkande 4).Vidare begärs att regeringen lägger fram förslagtill införande av en hjälpmedelsgaranti (yrkande 5).Motionärerna anser att den funktionshindrade skallha möjlighet att påverka sin egen situation t.ex.genom att kunna välja vårdpersonal och omsorgsform,men också genom att välja hjälpmedel. Enhjälpmedelsgaranti skulle öka valfriheten för denenskilde och därutöver främja utbudet av olikaformer av hjälpmedel.