bet · GP01UU4 · 2002-04-09 00:00:00 — 3 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:N375 |resurser för utveckling |5.3.1 |besvaras ||(mp) yrk. 4 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:N375 |globala styrformer |5.2 |besvaras ||(mp) yrk. 5 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:N375 |demokratisering genom |5.4 |avstyrks ||(mp) yrk. 6 |decentralisering och | | || |självtillit | | |---------------------------------------------------------6 ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Demokratisering genom decentralisering och självtillit(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 1. Därmed bifaller motion 2001/02:N375 yrkande 6.StällningstagandeU-ländernas egen politik, det som ofta brukar kallas sydperspektivet, och somför att ge människor lokalt inflytande är en nödvändig del i utvecklingenmot en högre grad av självtillit. En uppbyggnad och förbättring avdemokratin och fungerande samhällsinstitutioner är av grundläggandebetydelse för goda livsvillkor och måste utgöra en viktig del avutvecklingssamarbetet. I en globaliserad värld blir och är demokrati ochpåverkansmöjligheterna extra viktigt att värna om.2. Skuldfrågor (punkt 2)av och (båda v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 2. Därmed bifaller motion 2001/02:U323 yrkande14.StällningstagandeÄven om många lösningar på fattigdomsproblemen också ligger inom defattiga länderna själva, så finns det mycket som det internationellasamfundet bör göra för att skapa mer gynnsamma globala förhållanden. Detgäller i första hand villkoren för handel, en omfattande skuldavskrivningoch bistånd. Inom dessa områden måste vi göra mer, som enskilda länder,men också gemensamt. En speciellt viktig fråga för att få en fungerandevärldsekonomi och social utveckling som kan bekämpa fattigdomen är ettsamlat initiativ för skuldavskrivningar av de fattiga ländernas skulder.De skulder som den fattiga världen har till den rika är ett stort hinderför social utveckling och en bidragande faktor till världsfattigdomen.Miljöpartiet anser att dessa skulder, som betalats tillbaka flera gångerom , måste avskrivas snarast.Fattigdom är ett globalt problem: De ekonomiska klyftorna ökar i allaländer och mellan länderna. Avskaffandet av fattigdomen har blivit denövergripande inriktningen inom FN-systemet, utvecklingsbankerna och ibilaterala biståndsorganisationer. går nettoflödet av ekonomiskaresurser från fattiga länder till rika. betalar mer iamorteringar och räntor på lånen från de rika länderna än vad de fårtillbaka i bistånd. Denna skuldfälla förvärras genom ochInternationella valutafondens omfattande strukturanpassningsprogram somländerna måste följa för att få fortsatta lån. Programmen går ut på attanpassa ekonomier till den export- och importinriktadevärldsekonomin. Följden blir minskad självtillit och ett ökat beroende avi-länderna. medför strukturanpassningen att budgeten försocialvård, hälsovård och skola ofta måste skäras ned. anseratt aktivt skall föregå med gott exempel genom att skriva av ocharbeta för avskrivningar av de fattiga ländernas skuldbörda. "Commission on Global Governance" menar också att det är nödvändigt medstarkare global ekonomisk styrning för att hantera skuldkrisen. Det finnsen växande ekonomisk marginalisering av världens fattiga. De två senastedecennierna har privatkonsumtionen per capita i söder om från en redan extremt låg nivå. Världsbankensuppskattning av tillväxten till ligger knappt i nivåmed befolkningsökningen. Det har gjorts vissa framsteg att bekämpafattigdomen i länder som , och . Men trots dettaökar antalet fattiga människor i världen och över 1,4 miljoner människorlever på mindre än per dag.Vi anser inte som majoriteten i utskottet att en avskrivning av skulderskulle försvåra kreditläget för de fattiga länderna. Långivningen tilldessa är till största delen en fråga om den politiska viljan frånpolitiskt styrda organ som IMF och . Att utskottet dessutomvill framföra rättviseaspekter som skäl för att avstå frånskuldavskrivningar ser vi heller ingen anledning till i en redan alltförskuldtyngd och orättvis världsordning.3. Etablerandet av ett forskningsinstitut om den fria handelnsbetydelse (punkt 3)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsi reservation 3. Därmed bifaller motion 2000/01:U204.StällningstagandeFrihandel har empiriskt visat sig fördelaktig för alla deltagandeaktörer. Trots detta förekommer fortfarande allehanda skyddsåtgärder iform av tullar kvoter och exportsubventioner. Det kan därför finnas skälatt med bifall till motion 2000/01:U204 utreda möjligheterna atttillskapa ett internationellt kring den friahandelns betydelse, gärna med anknytning till iStockholm.4. Skuldfrågor och Frågor i övrigt rörande globalisering(punkterna 2 och 4, motiveringen)av , , och (alla m).StällningstagandeTobinskattenProblemen för de fattiga länderna är inte överskott på kapitalflöden.Tvärtom är det angeläget att påskynda deras tillväxt och utveckling genomatt på olika sätt underlätta kapitalförsörjningen. Tobinskatten skulleexempelvis kosta lika mycket som hela det svenska biståndet dit.En sådan skatt kommer dessutom inte att kunna få en allmän acceptans, ochde länder som avvisar den kommer att bli orimligt rika. Den är en metodsom söker ett mål, och som det nu är hög tid att avskriva fråndagordningen.SkuldfrågorDet är hög tid att avskriva skuldbördan för de högt skuldsatta fattigaländerna (HIPC-länderna). Vi har alla ett humanitärt ansvar för att lättapå den svåra ekonomiska situation som dessa länder har, även om dennavanligen betingats av vanstyre.Enligt går av den rika världens biståndsmedeltillbaka till den rika världen genom skuldtjänstbetalningar. Det ärorimligt att skuldebrev som egentligen borde vara tämligen värdelösa, medbiståndsmedel vidmakthålls på nominella värden. När ett företag hamnar ien ohållbar ekonomisk situation använder vi konkursförfarandet. Skuldernaavskrivs och en ny och utvecklingsorienterad ledning får nystarta utanatt belastas av bördorna från tidigare vanstyre.Samma metod bör nu tillämpas för de högt skuldsatta fattiga länderna.Under förutsättning av god samhällsstyrning och utveckling mot demokrati,MR, marknadsekonomi och rättssamhälle samt korruptionsbekämpning, börderas skulder avskrivas i sin helhet för att möjliggöra en nystart.Dessa länders ekonomier är relativt små men skuldbördan är 200miljarder dollar.Sverige bör omgående ta initiativ till en total skuldavskrivning fördessa länder och härvid vara berett att då medverka med sinandel av åtagandet, vilket innebär 2 miljarder dollar.Synen på globaliseringen m.m.Moderata samlingspartiet ser mycket positivt på globaliseringen. Den ären spännande utmaning som innefattar utomordentligt stora möjligheter förutveckling och tillväxt världen över. Aldrig har forskningen varit sådynamisk. Kunskapsmassan fördubblas , och av samtligaforskare i världshistorien lever . Informationsteknik,bioteknik och nanoteknik skapar helt nya utvecklingsmöjligheter. IT ochflyg skapar en snabbhet i kommunikationerna människor emellan som ärrevolutionerande. Engelskans utveckling mot att bli de flestas andraspråkskapar en tvåspråkig värld med helt nya kontaktmöjligheter.De senaste 20 åren har världen genomgått den snabbaste utvecklingenhittills. Självfallet skapar en så dynamisk utveckling problemav såväl etisk som praktisk natur - men utvecklingen skapar ocksåresurser att hantera dem. Det är tillväxten som ger oss resurserna föratt hantera miljöproblemen. Tillväxten höjer levnadsnivån för alla, menvi behöver utveckla socialförsäkringssystem som skapar trygghetoch goda levnadsförhållanden.Marknadsekonomins seger och kommunismens fall har skapat nyaförutsättningar. Men frihandeln måste stärkas ytterligare, ochprotektionistiska tendenser bekämpas. Företagsamhet och konkurrens måstesättas i högsätet.Att 1,2 miljarder människor lever i absolut fattigdom kan aldrigaccepteras. Vi har alla en humanitär skyldighet att medverka till attsnabbt och effektivt utrota fattigdomen i världen, även när ingen formellskuld föreligger. Det handlar om mobilisering av de fattiga ländernasegna resurser, om frihandel och marknadstillträde för deras produkter, omskuldavskrivningar, om kapitalförsörjning, om strukturfrågor som godsamhällsstyrning, korruptionsbekämpning, rättssamhälle, demokrati och MR,men också om bistånd - som oljan i motorn, men inte bensinen i tanken.Erfarenheterna från Stillahavsasien visar att det är fullt möjligt förett land att gå från absolut fattigdom till relativt välstånd på 20-30år.Kunskapsöverföring till de fattiga länderna kommer att få allt störrebetydelse. Grundutbildning, inte minst för flickorna är nödvändig, ochSverige bör successivt ställa krav på skolplikt i våra samarbetsländer.Men även högteknologi behöver ställas till de fattiga ländernasförfogande. Inte minst gäller detta gentekniken - som så varmtförespråkar - som har potentialen att bidra till att eliminera svälten.Världen lever i "americana" - fred. Men det ärangeläget att ävenledes EU skapar resurser för att effektivt kunnamedverka i konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser. Och eftersomkonflikter nu oftare uppstår inom än mellan länder måste folkrättensuccessivt utvecklas så att den skapar tydliga möjligheter för detinternationella samfundet att ingripa även i dessa sammanhang.5. Frågor i övrigt rörande globalisering (punkt 4, motiveringen)av och (båda v).StällningstagandeI utrikesutskottets betänkande om globalisering saknas en definition avdet begrepp som betänkandet skall handla om. Detta är en mycket markantsvaghet, eftersom den leder till förvirring om vad utskottet egentligenmenar när man beskriver effekterna av denna globalisering. Utskottet harvalt att i huvudsak beskriva den s.k. globaliseringen som ett positivtfenomen och därmed missat möjligheten att problematisera och diskuteraglobaliseringens negativa effekter på ett djupare sätt. Sådana effekterfinns nämligen och de bottnar så gott som samstämmigt i bristandedemokrati och orättvis fördelning av makt mellan fattiga och rika. Demultinationella företagens oerhörda makt förstärks av att så gott somalla rika, industrialiserade länder styrs av makthavare som saknarambition att på allvar förändra den sneda fördelningen av makt,förmögenheter och inkomster på global nivå.Detta leder exempelvis till att huvudansvaret för fattigdomsproblemenläggs på de fattiga länderna (exempelvis under . anser självklart att det är viktigt att allaländer styrs på ett demokratiskt sätt och att en rättvisfördelningspolitik är nödvändig för att socialt hålla samman ettsamhälle. Man kan dock inte bortse från den närmast utpressningsliknandesituation som många progressiva fattiga länders regeringar har hamnat igenom storföretags stora ekonomiska makt som alltför ofta används tillatt begå rovdrift på såväl människor som natur.Den rika världens förhållningssätt till de skriande orättvisorna ivärlden utmärks ofta av fina högstämda ord men också av en förfärandedubbelmoral. Som exempel kan nämnas EU:s jordbrukspolitik elleramerikanska tullar och avgifter som förekommer som ledarna fördessa makter ogenerat talar om vikten av frihandel ochfattigdomsbekämpning vid högtidliga tillfällen.Att påstå att "omsorgen om de mänskliga rättigheterna präglar Sverigesagerande" (under rubriken rättigheter och demokrati som globalvärdegrund) är en uppenbar eufemism. Det räcker med att påminna om svenskvapenexport till diktaturer och länder där kränkning av mänskligarättigheter är legio samt till rädslan för att hävda Genèvekonventionenstillämpning på ockuperade palestinska områden för att påståendet skallklinga falskt.Vänsterpartiet menar att ökade krav på de internationella organen ochFN-systemet inte är tillräckligt för att möta problem med legitimitet ochrepresentativitet. Så länge dessa internationella organ speglar sammasneda maktförhållanden som världspolitiken i övrigt och i praktiken påUSA:s villkor är det svårt att se att legitimiteten skulle förbättrasgenom att de internationella institutionerna ges mer makt och inflytande.I stället måste FN och WTO demokratiseras, Valutafonden läggas ned ochVärldsbanken underordnas FN-systemet.Ett demokratiskt problem som utskottet noggrant undviker (underrubriken och parlamentens roll i en globaliserad värld) är denmaktöverföring till institutioner som inte är valda och inte kan väljasbort och som har blivit följden av EU-medlemskapet. Alltmer makt harflyttats bort från folkvalda politiker till kommissionen, till slutetbeslutsfattande i ministerrådet och till ett EU-parlament med mycket svaglegitimitet. Att återföra makt och beslutanderätt till de legitima,nationella, demokratiska institutionerna borde vara en huvuduppgift förden som vill förstärka det folkliga inflytandet över politikensutformning.Liksom utskottet anser att inrättandet av deninternationella brottmålsdomstolen (ICC) är ett viktigt steg förinternationell rättskipning (. Beskrivningen av den amerikanska inställningen till ICCär dock alltför förskönande. har inte enbart valt "att inte anslutasig till domstolen", den amerikanska administrationen bedriver enaggressiv kamp mot domstolens möjligheter att fungera. Så har t.ex. antagit en lag vars innehåll är att ICC skallbekämpas med alla tillgängliga medel och ger president rätt attt.o.m. använda militära medel mot domstolen om någon amerikanskmedborgare skulle ställas inför rätta. Den svenska tystnaden om dennaskandalartade inställning är feg och undfallande.Under rubriken styrformer inklusive FN:s roll resonerarutskottet om olika förslag för att stärka den globala styrningen avinternationell ekonomi, däribland förslaget från - om inrättandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd i FN.Vänsterpartiet anser att detta förslag borde ha fått en väsentligt merpositiv behandling av utskottet än den till intet förpliktigandeformuleringen om att är berett att diskutera sådana förslagkonstruktivt.Utskottet påstår att ensidiga handelsliberaliseringar på lång siktbefrämjar tillväxt och välfärd men att det kan uppstå övergångsproblem.Detta påstående är diskutabelt. Att tala om övergångsproblem är attalltför lättvindigt förbigå stora konkreta svårigheter. Formuleringen kanuppfattas som att utskottet anser att ensidiga avregleringar av u-länderstullar automatiskt skulle ge positiva välfärdseffekter, trots att har kvar tullar och handelshinder för att skydda egenproduktion. Därmed minskar kraften i de nödvändiga kraven, på tillexempelvis , att avskaffa tullar och rätta sig efter WTO:s reglereller på EU att avveckla sin skandalösa jordbrukspolitik. Sanningen ärnog snarare att likvärdiga villkor i världshandeln befrämjar rättvisa ochtillväxt. Med detta synsätt blir det naturligt att ställa krav främst påden rika världen att ta sitt ansvar för att fattiga länder skall fåtillgång till världsmarknaderna som exploateringen avråvarumarknader i måste minska.Sammanfattningsvis anser att det är viktigt attproblematisera frågorna om den så kallade globaliseringens effekter på enrad områden. Till de problem som sorgfälligt undviks i betänkandet hörden skeva maktfördelningen mellan fattiga och rika på världsnivå. Förslagtill eller ens tankar om hur fattiga länder skall kunna bryta sig urberoendet av multinationella storföretag lyser med sin frånvaro. som enda kvarvarande supermakt analyseras knappast alls. Därmedhar utskottet också missat en möjlighet att föreslå åtgärder för attkomma till rätta med det avgörande problemet med dagensinternationaliserade värld, nämligen hur fattiga människor och derasregeringar skall få ett större inflytande över handel och ekonomi.6. Skuldfrågor och Frågor i övrigt rörande globalisering(punkterna 2 och 4, motiveringen)av och (båda kd).StällningstagandeEn global värdegrund, baserad på mänskliga rättigheter och demokrati,betonas starkt av utskottet. Det ligger väl i linje med kristdemokratiskaidéer. I stort sett är det också en klok och balanserad syn på framtidensom präglar utskottets betänkande. Det är viktigt att se både hoten ochmöjligheterna i globaliseringen.Kristdemokraterna vill lyfta fram förvaltarskapstanken iglobaliseringsdebatten. Vi människor har ansvaret att förvalta detkulturella, ekonomiska, sociala och miljömässiga arvet så att det kommerframtida generationer till del. Förvaltarskapstanken, tillsammans medtron på varje människas unika värde, förpliktar till en aktivglobaliseringspolitik. Det räcker alltså inte att förlita sig på deglobala marknadskrafterna. De måste ledas i rätt riktning. Vi måsteförhindra slöseri och resursförstöring genom att skapa en avsevärt störrelångsiktighet i ekonomin och politiken, liksom i människors livsstilar.Samtidigt måste vi utnyttja den globala ekonomins möjligheter förvärldens fattiga.Det finns en risk med att överdriva globaliseringens betydelse. Envanlig uppfattning är att globaliseringen gör politiker maktlösa och attdet bara gäller att anpassa sig fortast möjligt. trorpå politikens möjligheter att påverka utvecklingen till det bättre.Globaliseringspolitiken måste inriktas på konkreta problem i stället föratt bara hylla eller förkasta utvecklingen. Det finns ett antal sådanaproblem som bör ägna mer kraft åt i framtiden.Globala styrformer, inklusive FN:s rollÖver huvud taget är det nödvändigt att se över arbetsformerna i FN-systemet. Tyvärr fungerar FN-organen långtifrån alltid på ett godtagbartsätt, utan brister i effektivitet, kompetens, kontroll och insyn.Särskilda problem gäller organisationskultur, personalpolitik ochstyrelseformer samt relationerna med det civila samhället, näringslivetoch forskningen. Det är nödvändigt att aktivt verkar föreffektivitetsreformer inom FN på alla dessa områden.Globalisering och fattigdomsbekämpningNär det gäller politik för global utveckling måste den enskildamänniskan, hennes värdighet och rättigheter alltid komma först. Så harlångtifrån alltid varit fallet. blir av målsättningar ochangelägna biståndsinsatser så stor att prioriteringen blir fel, trots attfattigdomsbekämpning alltid måste vara mångfasetterad. Vi förespråkar en"trappstegsmodell" i utvecklingssamarbetet, där utvecklingsländer, somett första steg, måste respektera mänskliga rättigheter och demokratinsprinciper. Med detta som grund kan fungerande statsstyrning,institutioner och en rättsstat byggas upp och korruptionen bekämpas. Meddessa förutsättningar finns en större potential för ekonomisk utvecklingoch handel.Ett problem för de fattiga länderna är att de lider brist på kompetent,välutbildad arbetskraft. blir kunskap en allt viktigareproduktionsfaktor och därmed avgörande för ekonomisk utveckling.Situationen förvärras när upplever s.k. "brain drain", alltsåatt de välutbildade söker arbete i och flyttar till västvärlden. Även omen del av denna arbetskraft senare återvänder till sitt hemland, medvärdefulla erfarenheter och vidareutvecklad kompetens att dela med sigav, måste och EU-länderna aktivt underlätta att så sker. EU-länderna bör tillsammans utarbeta en strategi för återvändande, isamarbete med ursprungsländerna.Resurser för utvecklingKristdemokraterna tror inte på en s.k. Tobinskatt, som sannolikt skullemotverka sitt syfte. Vi inser värdet av en välfungerande internationellvalutahandel, inte minst för fattiga länder. Tobinskatten har utrettsgrundligt och bör därför avvisas. För att undvikavalutachocker bör man i stället stärka regler och öppenhet påfinansmarknaderna, främst i . En större långsiktighet iekonomins funktionssätt är dock eftersträvansvärd. Andra sätt att "kylaned" de snabba klippens tänkande inom den globala ekonomin bördiskuteras.Globalisering och frihandelDet är mycket glädjande att utskottet kan enas om frihandelns betydelseoch om att Europeiska unionen måste öppna sina gränser gentemot . Vi anser dock att det s.k. "Everything but Arms"-beslutet baraär ett första steg, som lämnar mycket övrigt att önska. För det förstaundantas viktiga råvaror som socker, bananer och ris. För det andraförbehåller sig EU rätten att göra undantag om den inhemska produktionenskulle hotas på något sätt. Det finns också andra problem för u-ländernasexport till den rika världen, exempelvis reglerna om ursprungsmärkning.Kristdemokraterna delar utskottets positiva syn på nya WTO-förhandlingar och en möjlig "utvecklingsrunda" med de fattiga ländernasbehov i centrum. I den kommande handelsrundan är det främst EU, ochandra industrialiserade länders sak att avlägsna handelshinder. Men dettakommer att möta stort motstånd. En särskilt viktig fråga är att måste ges möjlighet att gradvis öppna sina marknader i takt medsina egna villkor. Erfarenheten visar att en alltför snabb liberaliseringav t.ex. jordbruksområdet kan slå hårt mot de fattiga på landsbygden.Sverige måste ge stöd för handlingsfrihet i detta avseende.Dock är det viktigt att peka på de positiva ekonomiska effekter somblir följden när man sänker de egna handelshindren. I den globaliseradeekonomin blir också handeln mellan , och den regionalafrihandeln, allt viktigare. EU är en föregångsregion i detta avseende.Regionala frihandelsavtal och samarbetsorganisationer mellan regioner ifattigare delar av världen bör uppmuntras.SkuldfrågorSkuldbördan måste lätta. Ett fortsatt arbete med skuldavskrivningar ärnödvändigt för att inte skall bindas fast i fattigdom ochohållbara statsfinanser. Men en helt kravlös avskrivning skulle sannoliktbara förvärra situationen. Skuldavskrivningen måste ske under godtagbaraformer så att länderna i fråga tar sitt ansvar för en sund ekonomiskpolitik och visar respekt för demokrati och rättsstat.Globalisering och ekologiskt hållbar utvecklingEn avgörande aspekt av globaliseringen som berörs kortfattat ibetänkandet gäller de globala miljöhoten. Den expanderandeinternationella ekonomin utvecklas i en riktning som är allt annatän hållbar. Problemen kommer att förvärras i takt med att fler u-länderuppnår ekonomisk utveckling. Risken för katastrofer som följd avklimatförändringar är överhängande, speciellt på södra halvklotet.Förbrukningen av jordens naturresurser, skogsskövlingen, vattenbristenm.m. minskar också det s.k. miljöutrymmet för människor i de fattigaländerna. Lösningen kan självfallet inte ligga i att förvägra de fattigaländerna den utveckling vi åtnjutit.I stället handlar det om att hjälpa att komma förbi de mestnedsmutsande och resursförbrukande stadierna som vi haft i vår egenutveckling. Det kan göras genom export av moderna tekniker, även genombiståndet, samt genom att får politisk hjälp med att utvecklaen hållbar samhällsstyrning. har kommit en bit på väg med attintegrera miljötänkande i sitt bistånd, men ännu återstår mycket attgöra. I-länderna måste ta sitt ansvar och utveckla den kunskap och tekniksom krävs för att skapa en mer hållbar ekonomi samt hjälpa till attöverföra dessa färdigheter till . Formerna för detta börutredas.Internationell miljöförvaltningDet kan också krävas nya finansieringsformer. Här kan man utnyttja begreppetallmännyttor (global public goods) som ett sätt att beskriva deinternationella insatser som måste genomföras, vid sidan av det ordinärabiståndet, eftersom de är en angelägenhet för oss alla. Det gäller inteminst miljöinsatser, men också t.ex. kampen mot epidemier. Ifinansieringen av globala nyttigheter måste näringslivet ges möjlighettill en aktiv roll. Formerna för finansiering och hantering av globalanyttigheter bör utredas i den kommission inom FN som upprättades isamband med Monterreytoppmötet.