bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Även vissutrednings- och uppföljningsverksamhetavses att täckas av bemyndigandet.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.10.3 Uppdelning och försäljning av PostenABMotionsförslagPer och (båda m)framhåller i motion 2002/03:T337 yrkande1 att posten är ett statligtmonopolföretag som försöker strypa allform av konkurrens och riskeraratt bryta mot postlagen eftersom enomorganisation gör att Posten inte klararav att dela ut brev i veckan.Motionärerna begär därför att Posten ABbör delas upp och privatiseras.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte uppfattningen om enuppdelning och försäljning av Posten AB.Riksdagen bör därför avslå dettamotionsyrkande.10.4 PostserviceMotionsförslagFrågor om postservice i olika hänseendenhar väckts i 18 motionsyrkanden sombehandlas i detta avsnitt. Flera motionerhandlar om vikten av att utvärdera ochfölja upp Posten AB:s omorganisation.Vidare behandlar motionerna bl.a.tillgängligheten till och omfattningen avpostservicen samt lantbrevbärarnas roll.Motionsförslag om en utvärdering avPosten motion 2002/03:T298 av . yrkande 23 anförs att Postens nyaorganisation med ett ökat antalserviceställen somkassaservicen avskiljts i ett särskiltbolag har medfört fleragränsdragningsproblem ochfrågeställningar. Det är bl.a. viktigtatt Posten inte utnyttjar sin dominerandeställning på postmarknaden genom att viaprissättning m.m. konkurrera ut andrabolag. Regeringen bör därför enligtmotionärerna uppdra åt Posten attutvärdera reformen och vidta åtgärder somundanröjer eventuella brister som kanfinnas.Även m.fl. (v) vill imotion 2002/03:T281 få en utvärderingtill stånd. Motionärerna uppger bl.a. attPosten skall agera på en konkurrensutsattmarknad som den ansvarar för enfullgod service, vilket är svårt att fåihop ekonomiskt. Den statligaersättningen för kassaservice är intetillräcklig. Privata företag kan åta sigvinstgivande delar medan Posten får tahand om dem som är kostnadskrävande ansermotionärerna. En utvärdering av densamhällsekonomiska lönsamheten av Postensavreglering och omorganisation begärsdärför (yrkande 1).Vidare framhålls i samma motion attantalet postkontor och serviceställen harminskat kraftigt och därmed har antaletanställda minskat, vilket i huvudsakdrabbat kvinnor. Kassaservicen är enstarkt kvinnodominerad verksamhet ochdärför är det flest kvinnor som harpåverkats av omstruktureringen.Motionärerna menar också att monotonaarbetsuppgifter har skiljts från merkvalificerade uppgifter. Jobben harutarmats på kvalitet och omväxling. Etttillkännagivande yrkas om vad som anförtsom att låta utvärdera följderna påarbetsmarknaden och arbetsmässiga följderav Postens avreglering och omorganisation(yrkande 2).I yrkande 3 i samma motion begärs enutvärdering av konsekvenserna förallmänheten av Postens avreglering ochomorganisation när det gäller service.Som skäl till detta anför motionärernabl.a. att servicen har försämrats, attinformationen till allmänheten i vissafall har upplevts som otillräcklig ochatt postärenden måste uträttas på olikaställen. Vidare har personal i t.ex.matbutiker saknat tillräcklig utbildning.Antalet postserviceställen har minskat istor utsträckning.Motionärerna i samma motion vill ävenutvärdera konsekvenserna när det gällertillgängligheten (yrkande 4).Tillgängligheten för funktionshindradeoch rullstolsburna har enligtmotionärerna försämrats när de hänvisatstill matbutiker och bensinmackar som intealltid är handikappanpassade. Enligt () visarungefär vart tredje serviceställe bristerfrån tillgänglighetssynpunkt.Motionsförslag om statens ansvar m.m.Staten måste även i fortsättningen taansvar för att upprätthålla en godpostservice med en väl fungerandebetalnings- och kassaservice i helalandet anser m.fl. (s)i motion 2002/03:T496 yrkande 11.Särskilt småföretagare är beroende av attkassaservicen fungerar på ett bra sätt.Enligt och (båda c) i motion 2002/03:T398 yrkande 1bör Posten AB:s målkrav förändras tillatt vara ett företag med särskiltsamhällsintresse. Post- och kassaserviceär en grundläggande service som alla iSverige har rätt till. hardärför ett annat uppdrag än många andrastatliga bolag. Uppdraget bör förändrastill ett företag med särskiltsamhällsintresse. Motionärerna villdärför att det skall ställas högre kravpå att Posten finns tillgänglig för helaSveriges befolkning och över hela landetän på avkastning och ökad lönsamhet.Motionsförslag om postserviceI motion 2002/03:T463 av . (kd) yrkande 1 konstaterarKristdemokraterna att partiet intemotsätter sig en förändring av systemet.På flera håll har det varit riktigt attöverlåta postservicen till en butik ellerliknande. Detta har enligt motionärernasuppfattning i många fall lett till enökad tillgänglighet och en förbättradservice. Men i vissa fall hartillgängligheten minskat, särskilt förfunktionshindrade och äldre. Detta måsteuppmärksammas anser motionärerna.Christina och (båda s) framhåller i motion 2002/03:T265att det är viktigt att Posten använderpartner med serviceställen som kan nåsvia kollektivtrafik. Tillgänglighethandlar också om kommunikationer.Alla måste garanteras möjligheter god post- och kassaservice tillenhetliga priser och rimligadistributionstider. Det framför ClaesVästerteg och (båda c) imotion 2002/03:T398 yrkande 2. I de falldär Posten inte anser sig kunna ha kvarett separat postkontor måste post- ochkassaservicen behållas genom andralösningar, t.ex. Post i butik. Samhälletsinfrastruktur får enligt motionärernainte organiseras så att vissa gruppermåste ha bil.I motion 2002/03:T469 yrkande 1 anförAnnika Qarlsson och (bådac) att utvecklingen leder till mångalokala postombud som ger ökad närhet förprivatpersoner. För företagen som skasköta sin posthantering via postcenterriskerar däremot avstånden att öka ochförsvåra kontakten och möjligheten nära och bra postservice. Därför måstePosten tillsammans med företag,serviceställen och lantbrevbärare lokalthitta den optimala lösningen för varjepostkund. Motionärerna begär etttillkännagivande om vad som anförts omtydliga krav på produktutveckling ochkvalitetssäkring för att garantera att enbra och säker postservice tillhandahållsi hela landet.Lika villkor för postservice skallgälla i hela enligt JohanLinanders (c) uppfattning i motion2002/03:T294. Det viktiga är att allagaranteras tillgång till service, inteatt detta görs på samma sätt över helalandet. Till en nödvändig basservice hör,enligt motionären, att varje vardag utanextra kostnad få posten avlämnad i näraanslutning till bostaden.Motionsförslag om lantbrevbärarnas rollI motion 2002/03:T463 av . (kd) yrkande 2 konstateras attförutsättningarna för ett levandesamhälle är att hela landet har tillgångtill en god grundservicenivå. HelaSverige skall leva och varje kommun skallvara ett fungerande samhälle därmänniskor kan få sina grundläggande behovav arbete och service tillgodosedda.Lantbrevbärarna utgör enligt motionärernai linje med detta en viktig institution isamhället.Annika Qarlsson och (båda c) anser i motion 2002/03:T469yrkande 2 att lantbrevbärarnas uppgifterskall utvecklas att även gälla motföretag som mobila postcenter. I mångafall är det lantbrevbärarna som harkunskapen, närheten och flexibiliteten.Detta innebär att de är mest lämpade attha den nära kontakten med företagen.Motionärerna yrkar även i samma motion(yrkande 3) att för regeringensom sin mening ger till känna attlantbrevbärarnas uppgifter utvecklas tillatt tillhandahålla kassaservice underviss tid på orter som har långaavstånd till närmaste postcenter. Detkommer att stärka den lokala servicensamt dessutom utveckla lantbrevbärarnasarbetsuppgifter.Motionsspörsmål om gemensamt nordisktporto m.m.Håkan Juholt (s) uppger i motion2002/03:T387 att det är regionerna som ärEuropas framtid. Det är igränsöverskridande samverkan somväxtkraften frodas. Regeringen bör därföri samtal med övriga nordiska länder ageraför att återupprätta det nordiska portot.Av samma uppfattning är HelenaBargholtz (fp) i motion 2002/03:T297 ochnoterar att är portot från Finlandoch andra grannländer till Sverigebilligare än i motsatt riktning.Slutligen vill Per och (båda m) i motion 2002/03:T337 att PostenAB inte skall tillåtas att höja portot(yrkande 2). Posten är ett monopolföretagmed av marknaden ochlevererar, anför motionärerna, dåligservice.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner i likhet med fleramotionärer att det är nödvändigt att helalandet har en väl fungerande och effektivpostservice. Posttjänsterna skall varatillgängliga för alla till en servicenivåsom motsvarar användarnas behov.Enligt postlagen (1993:1684) har statenett ansvar för att upprätthålla ensamhällsomfattande posttjänst. Detinnebär bl.a. att det skall finnas enposttjänst i hela landet som gör detmöjligt för alla att ta emot brev ochandra adresserade försändelser som vägerhögst . Vidare skall alla erbjudasatt få sådana försändelser befordradetill rimliga priser samt försäkrade ochkvitterade av mottagaren. Dessutom skallenstaka försändelser befordras tillenhetliga priser. Genom tillståndsvillkoråligger det att tillhandahållapostservice i hela landet iveckan. kan undervissa omständigheter och geografiskaförhållanden meddela undantag från detta.För att säkerställa en väl fungerandepostservice i landets mer glest bebyggdaområden utgör lantbrevbärarna enligtutskottets mening en viktigt tillgång.Lantbrevbäringen är en tjänst somfungerar bra, är flexibel och uppskattadav många kunder. Enligt vad regeringenanfört i budgetpropositionen 2002/03:1har genomupphandling säkrat äldre ochfunktionshindrades tillgång till engrundläggande kassaservice vialantbrevbärare.För Posten gäller bl.a. följande enligtPost- och telestyrelsenstillståndsvillkor:- Som servicenorm för lantbrevbäringenskall det finnas minst två fasta hushållper kilometer enkel färdväg för attlantbrevbäraren skall göra en avvikelsefrån sin ordinarie färdväg.- Tillståndshavaren skall påbeställning från Post- och telestyrelsenoch mot kostnadsbaserad ersättningtillhandahålla posttjänster tillfunktionshindrade som t.ex. befordran avblindskriftsförsändelser samt utsträcktlantbrevbäring. Det innebär attlantbrevbäraren gör en avvikelse frånordinarie färdväg för att betjäna hushållmed äldre och handikappade i glesbygd,även om det gällande kravet i fråga omavvikelse från färdvägen inte uppfylls.- Indragningar av inlämnings- ochutdelningsställen som berör fler än enanvändare och för vilka inte ettgodtagbart alternativ anvisas skallgodkännas av Post- och telestyrelsen.Utöver detta regelverk vill utskotteterinra om att funktionshindrades behov avbl.a. posttjänster och grundläggandekassaservice finansieras över detsärskilda anslaget 37:2 Upphandling avsamhällsåtaganden som har behandlats iavsnitt 1.5 i detta betänkande.Utskottet delar motionärernas uppfattningatt utvecklingen på postområdet måsteutvärderas och följas upp.Förändringsarbetet måste ske på ettsocialt ansvarsfullt sätt. Regeringen börnoga följa utvecklingen och utvärderaförändringarna.Den tekniska utvecklingen och ändrademarknadsförhållanden påverkarförutsättningarna för en väl fungerandepostservice i hela landet. Post- ochtelestyrelsen verkar för att detpostpolitiska målet om en posttjänst ochkassaservice av god kvalitet i helalandet uppfylls och har inom ramen försitt sektorsansvar till uppgift att följapostmarknadens utveckling. Vidare gälleratt enligtkonkurrenslagen har som uppgift attförhindra verksamhet som inte främjar enväl fungerande postmarknad.Med anledning av motionerna2002/03:T298 yrkande 23 och 2002/03:T281vill utskottet understryka vikten av attPostens förändringsarbete sker på ettansvarsfullt sätt. Enligt vad utskottetinhämtat har Posten bildat en särskildenhet - Posten Futurum - som har tilluppgift att hjälpa dem som har blivitövertaliga. Organisationens huvuduppgiftär att stödjaövertalig personal och skapa möjlighetertill ny sysselsättning utanför Posten,egen verksamhet eller utbildning. Underdenna tid behåller de antagna sintidigare lön. Posten Futurum har enviktig roll i samband medomstruktureringen av kontorsnätet, menövertalig personal kommer från alla delarav Posten. Av Postens årsredovisning förår 2001 framgår att sedan starten år 1999har ca 730 personer av ca 1 150 antagnafunnit en lösning på sin situation.Vidare kan nämnas att enligt en nyligenutförd utvärdering av verksamheten(Posten Futurum, 2002:8) harPosten Futurum inneburit fördelar försåväl de postanställda som för samhälletsamtidigt som uppsägningar kunnatundvikas. Av rapporten framgår också attden tidigare tillämpade hanteringen avövertalighet genom uppsägningar,avtalspensioneringar och avgångsvederlagskulle ha inneburit högrekostnader jämfört medutvecklingslösningar i Posten Futurum.När det gäller tillgängligheten tillpostservicen lämnar Posten kassaservicerespektive brev- och paketservice iskilda nät. Näten innehållerserviceställen dels i egen regi (egnalokaler och egen personal), dels isamarbete med partner samt genomlantbrevbärare. I vissa fall ärkassaservicen och postservicensamlokaliserade, men inte alltid.Samtliga lokaler där Posten bedriververksamhet i egen regi uppfyller, enligtföreträdare för Posten, väl de krav somföreskrivs i gällande lagstiftning. Iövriga lokaler hos partner är Postensmålsättning att lokalerna skall varaenkla att ta sig till, in i och fram i.Under utbyggnaden av det nyaservicenätet har Posten samrått medhandikapporganisationer och anser sig istörsta möjliga utsträckning ha försökttillmötesgå de önskemål som dessa har.När postverksamheten förläggs tillbefintliga lokaler, t.ex. i en butik i entätort, kan det enligt företrädare förPosten vara problem med anpassningen avlokalerna. I vissa kommuner har intetillåtit att det byggs ramper in ibutiken. I de fall det inte har varitmöjligt att uppnå den tillgänglighet sombehövs, har Posten enligt uppgiftbeslutat att tillhandahålla gratishemleverans.Företrädare för Posten har uppgett attdet i avtalen med Postens partner i detnya servicenätet intagits bestämmelsersom syftar till att säkerställa attlokalerna uppfyller de krav påpostservicen som kan ställas. Utskottetvill för sin del understryka vikten avatt utvecklingen av postservicen sker iformer som tillgodoser defunktionshindrades berättigade krav på engod postservice. Det är av yttersta viktatt Posten verkar för att detta uppnås.Postservicen är en viktig del avinfrastrukturen och skall varatillgänglig för alla.Utskottet vill vidare beträffande motion2002/03:T337 yrkande 2 om Posten AB:sprissättning hänvisa till postlagensbestämmelser om att posttjänster skalltillhandahållas till rimliga priser.Postens prissättning på enstakapostförsändelser får höjas årsvis medhögst den genomsnittliga förändringen avnettoprisindex under en treårsperiod.Enligt vad regeringen anfört ibudgetpropositionen 2002/03:1 kommergällande pristaksbestämmelser med störstasannolikhet medge att Posten någon gångunder kan höja portot med 50 öreför ett 20-gramsbrev. Utskottet harinhämtat att Posten har beslutat om ensådan höjning från och med den 1 januari2003.När det gäller motionerna 2002/03:T387och 2002/03:T297 om ett gemensamtnordiskt porto finner utskottet inte skälatt föreslå någon åtgärd från riksdagenssida.Utskottet utgår ifrån att regeringennoga följer utvecklingen av postserviceni landet och utvärderar de förändringarsom skett och sker inom PostenAB. Inom ramen för den årligaresultatredovisningen för riksdagenförutsätts en avrapportering av hur detpostpolitiska målet om en posttjänst avgod kvalitet i hela landet uppfylls. Motbakgrund av vad som ovan anförts finnerutskottet att det inte är nödvändigt mednågot särskilt initiativ från riksdagenssida. Det föreslås därför att riksdagenavslår motionerna 2002/03:T265 (s),2002/03:T281 (v), 2002/03:T294 (c),2002/03:T297 (fp), 2002/03:T298 (fp)yrkande 23, 2002/03:T337 (m) yrkande 2,2002/03:T387 (s), 2002/03:T398 (c),2002/03:T463 (kd) yrkandena 1 och 2,2002/03:T469 (c) och 2002/03:T496 (s)yrkande 11. Syftet med flertaletmotionsförslag förutsätts dock helt ellerdelvis bli tillgodosett.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Låneram för prioriterade vägprojektm.m. (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T462yrkandena 1 och 4 i denna del ochavslår regeringens förslag iproposition 2002/03:1 i denna del.StällningstagandeEnligt vår uppfattning avser regeringensförslag om låneram för prioriteradevägprojekt - i likhet med vad som sägsi motion - ickespecificerade väg- ochjärnvägsprojekt. Därutöver avserförslaget inte bara investeringar utanäven reinvesteringar. Utskottet anseratt de nu aktuella projekten i ställetskall finansieras inom utgiftstaket.De möjligheter som budgetlagen medgerför lånefinansiering avserinvesteringar, inte åtgärder som ihuvudsak har som syfte att höjastandarden på befintliga väg- ochjärnvägssträckor. Principen förfinansiering av investeringar genomlån skall vara att sådana skall varareserverade för nyinvesteringar i formav sammanhållna och tydligt avgränsadeprojekt. När det gällerreinvesteringar skall intelånefinansiering användas. Med detanförda tillstyrks motion 2002/03:T462(kd) i här behandlade avseenden.2.Enskilda vägar (punkt 6)av (), (), (), (), (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:T226, 2002/03:T235, 2002/03:T251,2002/03:T280, 2002/03:T283,2002/03:T288 yrkandena 1 och 3,2002/03:T289, 2002/03:T295 yrkande 2,2002/03:T298 yrkande 17, 2002/03:T321yrkandena 2 och 3, 2002/03:T332,2002/03:T369, 2002/03:T384,2002/03:T391, 2002/03: T407,2002/03:T440, 2002/03:T443, 2002/03:T462 yrkande 9, 2002/03: T466yrkandena 5 och 6, 2002/03:T498,2002/03:T502, 2002/03:N270 yrkande 3samt 2002/03:N304 yrkande 7.StällningstagandeVi anser att de enskilda vägarna har storbetydelse för bl.a. landsbygdensbefolkning, näringslivet och detrörliga friluftslivet. Det ärutomordentligt viktigt att dettavägnät tillförsäkras de resurser sombehövs för att ta igen eftersattunderhåll och för att framöver hållaen god standard. Staten måste därförta ett större ekonomiskt ansvar förunderhållet av de enskilda vägar somär öppna för allmän trafik. Dettakräver radikalt ökade statliga medeloch höjda statsbidrag för att klarasåväl det mycket omfattandeunderhållsbehovet sominvesteringsbehovet. Enligt vår meningär det vidare angeläget att i sambandmed utvecklandet av ett nytt ochrättvist bidragssystem beakta demotionsförslag som väckts om bl.a. ennationell fond för oförutseddakostnader, statsbidrag förkulturmiljöåtgärder och ansvar förfärjeförbindelser.3.Översyn av finansieringm.m. (punkt 8)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T462 yrkande6.StällningstagandeVi instämmer med motionärerna om viktenav att genomförs i enlighetmed uppställda ekonomiska och tidsmässigaplaner. Såsom framhålls i denkristdemokratiska motionen 2002/03:T462bör dock en översyn av samtligasatsningar när det gäller Botniabanangenomföras . Det är angeläget attstora järnvägsprojekt drivs så attfastlagda planer kan hållas för kostnaderoch tidsplaner. Erfarenheterna av en radtidigare stora projekt visar på behovetav en sådan kontroll. Med det anfördatillstyrks motionen i berörd del.4.Låneram för prioriteradejärnvägsprojekt m.m. (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T462yrkandena 2 och 4 i denna del ochavslår regeringens förslag iproposition 2002/03:1 i denna del.StällningstagandeEnligt vår uppfattning avser regeringensförslag om låneram för prioriteradejärnvägsprojekt - i likhet med vad somsägs i motion -icke specificerade väg- ochjärnvägsprojekt. Därutöver avserförslaget inte bara investeringar utanäven reinvesteringar. Utskottet anseratt de nu aktuella projekten i ställetskall finansieras inom utgiftstaket.De möjligheter som budgetlagen medgerför lånefinansiering avserinvesteringar, inte åtgärder som ihuvudsak har som syfte att höjastandarden på befintliga väg- ochjärnvägssträckor. Principen förfinansiering av investeringar genomlån skall vara att sådana skall varareserverade för nyinvesteringar i formav sammanhållna och tydligt avgränsadeprojekt. När det gällerreinvesteringar skall intelånefinansiering användas. Med detanförda tillstyrks motion 2002/03:T462(kd) i här behandlade avseenden.5.Banverkets produktionsverksamhet(punkt 12)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T321 yrkande9.StällningstagandeBanverket har olika roller,nämligen sektorsrollen, denförvaltande/banhållande rollen ochproduktionsrollen. Visserligen haråtskillnad gjorts mellan beställarsidanoch utförarsidan, men enligt utskottetsuppfattning har denna uppdelning inteförts tillräckligt långt och otydligheterkvarstår. Beslutet om uppdelningen ärinte verkställt fullt ut. Mot denbakgrunden krävs att de konkurrensutsattaverksamheterna bolagiseras. Allaanläggnings- och underhållsarbeten skallupphandlas i konkurrens, och projekteringoch byggande skall ske i konkurrensmellan marknadens aktörer. Härigenomskulle en effektivisering och därmedbesparing uppnås.6.Handelssjöfartens kostnadsansvar(punkt 18)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 6. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T249,2002/03:T264, 2002/03:T321 yrkandena17 och 18, 2002/03:T340 yrkande 4,2002/03:T357, 2002/03:T400 och2002/03:T464 yrkandena 3, 4 och 10.StällningstagandeHandelssjöfarten bör enligt vår meninginte belastas med kostnaderna förisbrytningen. Denna bör i ställetbekostas över statsbudgeten. Möjlighetertill finansiering med hjälp av EU-medelbör prövas under åberopande av detransportnackdelar som framför alltSverige och drabbas av på grundav de besvärliga vinterförhållandena.Regeringen bör vidare förelägga riksdagenförslag om hur sjöfartens infrastrukturkan finansieras i enlighet med vad somgäller för övrig infrastruktur.Av propositionen framgår atthandelssjöfarten sedan flera år tillbakabelastas med kostnader för en verksamhetsom inte kommer den till godo. Denverksamhet det är fråga om avserfritidsbåttrafiken, för vilkenhandelssjöfarten med sina farledsavgiftermåste täcka de belopp som intefinansieras via anslaget förverksamheten. Vi finner det angeläget attSjöfartsverket genom att rationaliserasin verksamhet minskar medelsbehovetunder anslaget och därmed ocksåomfattningen av handelssjöfartensbetalningsansvar.7.Vänersjöfart samt övrig insjö- ochkustsjöfart (punkt 19)av (), (), (), (), (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 7. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T298yrkande 10, 2002/03:T402, 2002/03:T464yrkande 2 och 2002/03:T466 yrkande 21.StällningstagandeEU:s transportministrar har sagt sigvilja utveckla kustsjöfarten, vilket ärpositivt för transporterna.