bet · GP01KRU11 · 2002-03-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motionsyrkanden frånallmänna motionstiden hösten 2001.Förslag om det framtida public service-uppdragetsutformning, om finansieringsformen för (), () ochSveriges () och om ändringarav lagen om TV-avgift avstyrks med hänvisning tillatt frågor av detta slag kommer att aktualiserasinom ramen för en av regeringen aviserad utredning.Förslag om privatisering av public service-kanaleravstyrks av utskottet som anser att ettförverkligande av motionärernas förslag skulleinnebära en väsentlig minskning av mångfalden iutbudet för en stor del av befolkningen.En rad motionsyrkanden som på olika sätt berörriktlinjerna för programverksamheten avstyrks. Dethandlar om valbevakning, maktstrukturerna i SVT:snyhetssändningar, ljudsignal före program medvåldsinslag, SVT:s programtextning, uppläsning avtextremsan i SVT och riktlinjer för språkliga ochetniska minoriteter. Utskottet hänvisar till debestämmelser som styr programverksamheten i radio-och TV-lagen samt till de villkor som knutits tillde av regeringen utfärdadesändningstillstånden för de tre programföretagenunder tillståndsperioden 20022005.Förslag som rör programföretagens medelsanvändningavstyrks. Utskottet konstaterar att det ankommer påföretagen att själva avgöra hur tillgängliga medelskall fördelas på olika utgiftsändamål.Motionsförslag om att extra avgifter skall tasbort för de TV-tittare som har tillgång till detdigitala marknätet avstyrks, eftersom förslaget efter det att motionen väcktes har tillgodosettsgenom regeringens beslut om anslagsvillkor för SVT.Yrkanden som bl.a. syftar till att SVT skall erbjudasina programkanaler gratis åt kortoperatörer fördistribution via satellit avstyrks med hänvisningtill att det är en fråga för de berörda företagenatt avtala om ekonomiska villkor m.m.Förslag om att en digitalradiokommitté skalltillsättas avstyrks. Utskottet utgår från att enkommitté med parlamentariker kommer att tillsättassnarast. Även förslag som syftar till att regeringenskall ta ansvar för att rädda SR:s nuvarande DAB-sändningar avstyrks. Enligt utskottet ankommer detpå självt att ansvara för företagets digitalasändningar.Utskottet anser att regeringens ställningstagandedå det gäller tidpunkt för avveckling av det analogamarknätet för TV inte skall föregripas.Motionsförslag med sådana krav avstyrks således.Likaledes avstyrks ett yrkande om att utbyggnaden avdet digitala marknätet skall stoppas.Utskottet avstyrker även motioner om tillgångentill SVT:s regionala sändningar, nordiskt TV-samarbete, TV-utbyte mellan och ,ägardirektiv till rörande försäljning avpersonuppgifter, forskning rörande barn och medier,mediernas brist på jämställdhet, medievåld ochöversyn av uppdrag.I betänkandet finns 19 reservationer och 6särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Public service-uppdragets utformningRiksdagen avslår motion 2001/02:K243 yrkande14.2. Privatisering av public service-kanalerRiksdagen avslår motion 2001/02:K243 yrkandena19, 20 och 21.Reservation 1 (m)3. Finansieringsformen för public service-företagenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr257yrkande 2, 2001/02:Kr270 yrkande 2, 2001/02:Kr419yrkande 32 och 2001/02:K243 yrkande 15.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)4. Ändringar av lagen om TV-avgiftRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr207,2001/02:Kr208, 2001/02:Kr257 yrkande 1 och 2001/02:Kr318.Reservation 4 (m)Reservation 5 (mp)5. Regler för jämlik valbevakningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr400yrkande 2 och 2001/02:Kr422 yrkande 59.Reservation 6 (mp)6. Handlingsplan för att brytamaktstrukturerna i SVT:s nyhetssändningarRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr401.Reservation 7 (v)7. Ljudsignal före program medvåldsinslagRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr429 yrkande6.Reservation 8 (kd, c)8. SVT:s programtextningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr201,2001/02:Kr209 yrkande 1 och 2001/02:Kr422 yrkande60.Reservation 9 (mp)9. Uppläsning av textremsanRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr213.10. Riktlinjer rörande de språkliga ochetniska minoriteterna i SverigeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr274 och2001/02:Kr332.Reservation 10 (kd, fp)11. Programföretagens medelsanvändningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr400yrkande 3 och 2001/02:Kr419 yrkande 33.Reservation 11 (fp)Reservation 12 (mp)12. Extra avgifter för TV-tittare som hartillgång till det digitala marknätetRiksdagen avslår motion 2001/02:K243 yrkande16.13. Satellitdistribution av SVT:s programRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr220yrkande 2 och 2001/02:K243 yrkande 17.14. SVT:s regionala sändningarRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr398.15. Nordiskt TV-samarbeteRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr424 yrkandena1 och 2.16. TV-utbyte mellan och FinlandRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr424 yrkande3.17. DigitalradiokommittéRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr338yrkande 4 och 2001/02:Kr423 yrkande 3.Reservation 13 (v)18. SR:s nuvarande DAB-sändningarRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr338 yrkande5.Reservation 14 (v)19. Tidpunkt för avveckling av det analogamarknätet för TVRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr423yrkande 4 och 2001/02:K367 yrkande 4.Reservation 15 (kd)20. Stopp för fortsatt utbyggnad av detdigitala marknätet för TVRiksdagen avslår motion 2001/02:T409 yrkande 8.Reservation 16 (m, fp)21. Fråga avseende ABRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr270 yrkande1.Reservation 17 (m)22. Forskningsläget rörande barn ochmedierRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr416 yrkande4.23. Mediernas brist på jämställdhetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr400yrkande 1 och 2001/02:Kr422 yrkande 66.Reservation 18 (mp)24. MedievåldRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr402.25. Översyn av VåldsskildringsrådetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr423yrkande 5 och 2001/02:Kr429 yrkande 5.Reservation 19 (kd)den 5 mars 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (), (), JanBackman (m), (), (),(), (), (), (), (),() och ().Vissa bakgrundsuppgifterRiksdagen beslutade om public service-verksamheten för tiden 20022005 (prop. 2000/01:94,bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268).I enlighet med riksdagsbeslutet har regeringenutfärdat sändningstillstånd för (), () och (). Tillstånden är fyraårigaoch gäller fr.o.m. t.o.m. den 31december 2005.Enligt tillstånden skall programverksamheten inomSR, SVT och UR bedrivas självständigt i förhållandetill såväl staten som olika ekonomiska, politiskaoch andra intressen och maktsfärer i samhället.Programföretagens styrelser har det övergripandeansvaret för företagens programverksamhet.Styrelserna skall enligt de riktlinjer som riksdagenställt sig bakom fastställa programföretagens måloch långsiktiga planer, besluta om grundläggandeprioriteringar i programverksamheten samt besluta omrespektive företags anslagsframställning (numerabudgetunderlag), planering och viktigareutnämningar. Ingripanden i det löpandeprogramarbetet på redaktionsnivå skall normalt inteförekomma (jfr t.ex. prop. 1992/93:236 s. 16, bet.1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377 och prop. 2000/01:94 s. 13,bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268).Bland tillståndsvillkoren för innehållet isändningarna kan bl.a. följande nämnas.Programföretagens sändningsrätt skall utövasopartiskt och sakligt. Ämnesval och framställningskall ta sikte på vad som är väsentligt.Programföretagen skall beakta programverksamhetensbetydelse för den fria åsiktsbildningen och geutrymme åt en mångfald av åsikter ochmeningsriktningar. Ämnesval och framställning skallta sikte på vad som är väsentligt.Programföretagen har ett särskilt ansvar för detsvenska språket och dess ställning i samhället.SR och SVT skall erbjuda ett mångsidigt utbud avprogram av hög kvalitet på svenska språket ochtillvarata den svenska kulturen i dess vidastebemärkelse. Nyhetsverksamheten i SR och SVT skallbedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyseroch kommentarer kommer till uttryck i olika program.Nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall haolika perspektiv, så att händelser speglas utifrånolika geografiska, sociala och andra utgångspunkter.SR och SVT skall i sina roller som kulturbärarefortsatt vidga och fördjupa sitt kulturansvar. Detre programföretagen skall ägna ökad uppmärksamhetåt program för och med barn och ungdomar samt idessa program förmedla kulturella och konstnärligaupplevelser. SR och SVT skall även förmedla nyheteroch information för barn.Programföretagen skall ta hänsyn till ljudradionsoch televisionens särskilda genomslagskraft när detgäller programmens ämnen och utformning samt tidenför sändning av programmen.Funktionshindrades behov skall beaktas avprogramföretagen. För SVT gäller att avsändningstiden för förstagångssändningar med svensktursprung bör vara textad vid utgången avtillståndsperioden. Vidare skall det vara ett målför SVT att erbjuda upplästtextremsa.Programföretagen skall beakta språkliga ochetniska minoriteters intressen. Insatserna på dettaområde skall öka jämförtmed . Minoritetsspråken samiska, finska,meänkieli och chib skall inta ensärställning.Riksdagsbeslutet innebar i övrigt bl.a.att SR och SVT skall ha en decentraliseradorganisation. Av sändningarna skall minst 55 %produceras utanför . Vidare skall den andelav resurserna som förbrukas av enheterna utanförStockholm behållas på den nivå som gällde för år2001.Programföretagen skall ha flera produktionskälloroch nivån på omfattningen av utomståendes medverkanskall vara hög och jämn. SVT skall totalt sett inteprioritera ytterligare utläggningar av produktioner,medan däremot SR skall sträva efter flerutläggningar under den kommande tillståndsperioden.UR skall i högre grad än koncentrera sinainsatser på utbildningsprogram.Programföretagen skall under tillståndsperiodenfinansieras med TV-avgiftsmedel, vilket även gällers.k. kompletterande verksamhet såsom t.ex.Internetverksamhet. Sidoverksamheter tillprogramverksamheten skall bära sina egna kostnader.Då det gäller möjligheterna till finansiering genomsponsring hänvisas till bet. 2000/01:KrU8 s. 5360.Riksdagen beslutar om medelstilldelning tillprogramföretagen (senast prop. 2000/01:94, bet.2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Regeringenfastställer vissa s.k. anslagsvillkor förföretagen beträffande ekonomiska förutsättningar,organisation samt uppföljning och utvärdering.Beslut om anslagsvillkor för fattades avregeringen i december 2001.Radiotjänst i (), som ägs av , SVToch UR, ansvarar för TV-avgiftsuppbörden ochavgiftskontrollen. Ett avtal mellan staten ochRIKAB reglerar bolagets uppgifter. Influtna medelplaceras på det s.k. rundradiokontot hosRiksgäldskontoret.Från och med den 1 januari 1998 ansvarar RIKAB förförvaltningen av rund-radiomedlen, vilket tidigareSVT gjorde (prop. 1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2,rskr. 1997/98:26). Staten tillhandahåller genomRiksgäldskontoret det rörelsekapital somrundradiorörelsen, dvs. SR, SVT, , behöver när avgiftsmedlen interäcker till.Ett särskilt distributionskonto för finansieringav kostnader för TV-distribution har inrättats iRiksgälden fr.o.m. . Anledningenhärtill är att medelsbehovet för televisionen kommeratt vara högt på grund av att de analogamarksändningarna måste pågå i full omfattningsamtidigt som den digitala sändningsverksamhetenbyggs upp med högre kostnader som följd. På längresikt, när de analoga marksändningarna har upphört,beräknas medelsbehovet komma att minska eftersom dendigitala distributionen är mindre kostsam än denanaloga. En beskrivning av distributionskontotskonstruktion finns i proposition 2000/01:94 s. 72.Här kan nämnas att medel till distributionskontothärrör dels från rundradiokontot, dels från lån iRiksgäldskontoret. Medel från rundradiokontot ochdistributionskontot betalas ut tillprogramföretagen.Teracom AB är huvudman för rundradionätet. Teracomskall ge sändningsberättigade programföretagtillgång till sändarnätet på likvärdiga villkor.Verksamheten regleras i avtal mellan ochpublic service-företagen.Riksdagen godkände ett regeringsförslagom att TV-sändningar med digital teknik skulle fåinföras i marknätet med möjlighet för staten attsuccessivt ta ställning till om och på vilket sättverksamheten skall fortsätta (prop. 1996/97:67,yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178).Hösten 2000 beslutade att digitalmarksänd TV försöksverksamhet skulle få byggas ut till att gälla hela landet(prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1,rskr. 2000/01:59). under innevaranderiksmöte har beslutat att bemyndigaregeringen att mot en riskavspeglande avgift utfärdaen kreditgaranti till på högst2 . Garantin skall gälla t.o.m.den 31 december 2002 (prop. 2001/02:76, bet.2001/02:KrU7, rskr. 2001/02:149. )har haft i uppdrag att bl.a.följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under utbyggnadens första etapp.Kommittén har avgivit sitt slutbetänkande,vari bl.a. görs bedömningen att de analogamarksändningarna kan avvecklas (SOU 2001:90s. 135).År 1995 beslutade att låta SR, UR ochprivata programföretag, efter särskilda beslut avregeringen, påbörja försök med digitalaradiosändningar (prop. 1994/95:170, bet.1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369). En särskildutredare har fått regeringens uppdrag att i ettförsta steg kartlägga och analysera situationen förden digitala distributionen av radio i och iutlandet. Utredaren skall bl.a. behandla frågor somrör den tekniska utvecklingen, programutbud,frekvensfördelning, ekonomiska aspekter och andradistributionsmetoder för digital ljudradio än DAB(Digital Audio Broadcasting). I ett andra steg skallutredaren analysera den digitala radionsframtidsförutsättningar. I detta andra skede kommerparlamentarisk medverkan att krävas (dir. 2001:88).Riksdagens beslut om public service-verksamheten innebar bl.a. att SR skulle minska sinakostnader för de digitala sändningarna. Detta harlett till att företaget fr.o.m. enbartsänder i storstadsområdena , ochMalmö samt i Luleå.Av regeringsbeslut framgår attSVT och UR får sända sina digitala marksändningaräven över satellit så att de blir möjliga att taemot i hela . Bestämmelsen avser dock intenågon skyldighet för företagen att sända regionalaprogram över satellit.En särskild utredare har fått i uppdrag att göra enöversyn av radio- och TV-lagen (1996:844) och lagen(1989:41) om TV-avgift. I uppdraget (dir. 2000:43)ingår bl.a. att utredaren skall överväga olika sättatt förbättra möjligheten att skydda barn motolämpligt programinnehåll. Vidare kan nämnas attreglerna för avgiftsskyldighet skall ses över isyfte att anpassa dem till den utveckling som harskett när det gäller TV-distribution och mottagare.Regeringens faktapromemoria 2001/02:FPM36I fakta-PM 2001/02:FPM36 Meddelande frånkommissionen om public service broadcasting m.m. harregeringen redovisat hur Europeiska kommissionenavser att tillämpa fördragets regler om statsstödtill radio- och TV-företag i allmänhetens tjänst.Kommissionens principer kommer att tillämpas vidprövning av ärenden om huruvida finansiering avpublic service-företag är förenlig med fördragetsregler om statsstöd och konkurrens.Sveriges sammantagna bedömning innebär attmeddelandet i princip inte utgör något hinder försvensk public service. I realiteten är problemetstörst i länder med delvis reklamfinansierade publicservice-företag.Kommissionen skiljer på två typer av finansiering,dels enbart offentliga medel i någon form, dels bådeoffentliga medel och reklam eller liknande.Kommissionen anser att medlemsstaterna är fria attvälja finansieringsform, så länge som den inte äroproportionerlig eller påverkar konkurrensen ellerhandeln mellan stater på ett sätt som strider motgemenskapsintresset.Oavsett vilken rättslig grund (artikel 87.3 deller artikel 86.2) som används för att bedömastödets förenlighet, kommer kommissionen att göra ensjälvständig granskning på grundval av de kriteriersom nämns i kommissionens meddelande.Meddelandet medför enligt fakta-PM:n inga direktakonsekvenser för del. har inga reklamintäkter. Det finnsdessutom särskilda bestämmelser i anslagsvillkorensom föreskriver att sidoverksamheter skall bära sinakostnader och särredovisas från övrig verksamhet.Sverige har välkomnat att kommissionen nu harklargjort ett antal aspekter i denna för samtligamedlemsstater mycket viktiga fråga.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen attmeddelandet uppställer många rimliga krav, men ocksåflera långtgående krav på åtgärder frånmedlemsstaterna beträffande public service-verksamheten. Bland annat krävs en exakt definitionav public service-uppdraget, tillräckliga kontrollerav hur uppdraget uppfylls, precisa särredovisningarav olika aktiviteter m.m. Exakt hur hårda dessa kravär går inte att utläsa av meddelandet.Sverige har liksom flera andra länder framfört attdefinitionen av public service-uppdraget hör tillmedlemsstaternas exklusiva kompetens och innebär enbalansgång mellan å ena sidan respekten förmedieföretagens oberoende och självständighet och åandra sidan en tydlighet i uppdraget. Ett publicservice-uppdrag skall vara vägledande, men kan intevara exakt och detaljerat utan att inkräkta påintegriteten. Vidare menar kommissionen attkommersiella aktiviteter som t.ex. att sända reklaminte kan vara en del av public service-uppdraget.Sverige har påpekat att valet av finansieringsformär en fråga för medlemsstaterna, vilket kommissionensjälv erkänner. Finansieringsformen är dessutomoftast en integrerad del av public service-uppdraget.Utskottet har informerats avkulturministern i de frågor som tas upp i PM:n. Ettnytt möte med kulturministern för information ochdiskussion planeras äga rum införministerrådsmötet den 23 maj 2002.2001/02KrU11Utskottets övervägandenPublic service-uppdragets utformningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om public service-uppdragets utformning.MotionenI motion K243 (m) återkommer motionärerna tillkravet på en ny inriktning av public service-uppdraget. Det gamla public service-tänkandet börersättas av det öppna samhällets grundläggandeprinciper om mångfald och oberoende även påetermediernas område. Public service skall ses somett komplement till den fria mediesektorn i ställetför som konkurrent. Staten har att noga ange vilkauppgifter som skall anses nödvändiga, även om deinte är kommersiellt bärkraftiga. Till sådanauppgifter kan höra mer omfattande kulturprogram,program för minoriteter, nyhetsrapportering m.m.Public service-uppdraget måste kontinuerligt prövasi ljuset av vad andra aktörer på mediemarknadenerbjuder. Värnandet av svenska språket bör vara enhuvuduppgift. Kärnuppdraget bör även omfatta enspegling av hela landet och dess kulturliv.Vidare framhålls i motionen att public service-programmen skall komma alla till del och att demåste präglas av högsta kvalitet. En utgångspunktbör vara att den public service-verksamhet som ärmotiverad bör produceras efter upphandling eller påentreprenad. Det reducerar behovet av egnaproduktionsresurser ägda direkt eller indirekt avstaten. Nya organisationsformer måste skapas förbl.a. Radiosymfonikerna, Radioteatern och SVT Drama(yrkande 14).Utskottets ställningstagandeSom redovisats inledningsvis i detta betänkande togriksdagen ställning till förslagen iregeringens proposition 2000/01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 20022005. I anslutning tillkulturutskottets beredning av ärendet behandladesmotioner liknande den nu aktuella (bet. 2000/01:KrU8s. 6870).Utskottet ansåg då i likhet med regeringen atten samlad översyn utifrån en bred och djupgåendeomvärldsanalys borde göras av public service-uppdraget och av public service-företagensförutsättningar att uppfylla detta uppdrag i en nyoch föränderlig mediesituation. Utskottet ansågvidare att det skulle vara av värde att en sådanöversyn uppdrogs åt en parlamentariskt sammansattkommitté och noterade att regeringen avsåg att tafram direktiv till en utredning efter samråd medriksdagens partier. Enligt utskottets mening skulledet vara angeläget att genom en sådan politiskförankring kunna säkerställa de långsiktigaförutsättningarna för en stark och oberoende radiooch TV i allmänhetens tjänst.Utskottet har alltjämt samma uppfattning i dennafråga. Utskottet utgår från att de frågor sommotionärerna tar upp i motion K243 (m) kommer attaktualiseras inom ramen för den aviseradeutredningen.Vidare erinrar utskottet om att regeringen iproposition 2000/01:94 framhöll att den avsåg atttillsätta den parlamentariska kommittén så attresultatet av dess arbete kan föreligga i god tidföre utgången av den nu inledda tillståndsperioden(s. 80). Många olika frågor av vilka en del harstort principiellt intresse torde behövagenomlysas grundligt i detta sammanhang och kommerdärför att vara tidskrävande för kommittén. För attfrågorna skall kunna penetreras på ett önskvärt sättär det därför angeläget att regeringen inlederdiskussioner med riksdagspartierna om innehållet iutredningsdirektiven och därefter tillsätter denaviserade kommittén.Utskottet finner vidare att det är angeläget attregeringen underställer förslag om denframtida public service-verksamheten i så god tidatt ärendet hinner avgöras före riksdagenssommaruppehåll år 2004.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion K243 (m) yrkande 14.Privatisering av public service-kanalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om privatisering av public service-kanaler,jämför reservation 1 (m).MotionenTre yrkanden i motion K243 (m) syftar till att delarav SVT och SR samt hela UR skall ges ett nytt ägande(yrkandena 19, 20 och 21). I motionen hävdas bl.a.att det statliga ägandet hämmar utvecklingen avföretagen och att företagen snärjs av ökade krav pådetaljreglering. Vid en privatisering skulleföretagen få bättre förutsättningar att agera på denförändrade mediemarknaden, menar motionärerna.Då det gäller UR anser motionärerna att företagetbör privatiseras som ett renodlat e-learningföretagutan kopplingar till SVT eller SR (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser nu liksom vid tidigare tillfällen,då liknande motionsförslag behandlats, att publicservice-verksamheten har ett stort värde även i entid när det totala utbudet av radio- och TV-programmångdubblats. Nästan alla svenska hushåll nås avSVT:s kanaler och av . För att i stort sett helabefolkningen skall kunna ha tillgång till ett brettprogramutbud bör inte verksamheten vid någon avSVT:s programkanaler avskiljas och säljas såsomföreslås i motionen. På motsvarande sätt är detangeläget att radiopubliken i hela landet nås av ettbrett utbud genom SR:s sändningar. Ettförverkligande av motionärernas förslag skulleinnebära en väsentlig minskning av mångfalden iutbudet för en stor del av befolkningen. Utskottetanser inte heller att det är motiverat attprivatisera UR, vars sändningar bereds plats i SVT:soch SR:s programkanaler. (Jfr bet. 1998/99:KrU3 s.8.