bet · GP01MJU13 · 2002-02-21 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 26 motionsyrkanden omskogspolitiken och vissa skogsbruksfrågor frånallmänna motionstiden . Utskottet avstyrker denu aktuella motionerna med hänvisning bl.a. tillSkogsstyrelsens och nyligenredovisade utvärdering av skogspolitiken. Det ärregeringens avsikt att för riksdagenredovisa denna utvärdering och de förslag tillåtgärder som den kan föranleda. Flertaletmotionsyrkanden avstyrks med hänvisning tillregeringens kommande skogspolitiska proposition. Ettantal motioner avstyrks med hänvisning till att deberör frågor där delegeratbeslutanderätten till regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer.I betänkandet finns 11 reservationer och 1särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Översyn av skogspolitiken m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ389,2001/02:MJ520 yrkande 29 och 2001/02:MJ523yrkandena 3 och 8.Reservation 1 (kd)2. Skydd av skogsmarkRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ276 yrkande1.3. Ädellövsskog m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ286 och2001/02:MJ339 yrkande 13.Reservation 2 (v, mp)4. Forskning om ekdödenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ450 och2001/02:MJ523 yrkande 10.5. Utredning av gamlareservatsavsättningarRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ523 yrkande6.Reservation 3 (kd)6. SkogscertifieringRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ523 yrkande4.7. Anläggande av skogsvägRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ517 delvis.8. Skogens betydelse i SverigeRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ339 yrkande1.Reservation 4 (m, kd, c)9. Sågkedjeoljans miljöpåverkanRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ437.10. Samordning av skogspolitikenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ419 yrkande1.Reservation 5 (m, c)11. Skogsvårdsorganisationenssamordningsansvar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ504 och2001/02:MJ523 yrkande 7.12. Ägarstrukturen i skogsbruketRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ339yrkande 3 och 2001/02:MJ523 yrkande 1.Reservation 6 (kd, fp)13. Förenklingar för familjeskogsbruketRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ419 yrkande5.Reservation 7 (m, c)14. Statens innehav av skogsmarkRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ419yrkande 2 och 2001/02:MJ523 yrkande 2.Reservation 8 (m, kd)15. Översyn av skogsvårdslagenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ374.Reservation 9 (mp)16. Ersättning för skogsbilvägarRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ451.17. Inrättande av en katastroffondRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ523 yrkande9.Reservation 10 (kd)18. Förlängd tid för markinköpRiksdagen avslår motion 2001/02:517 delvis.19. Kostnadsnackdelar för svensktskogsbrukRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ419 yrkande4.Reservation 11 (m)den 21 februari 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (),(), (),(), (), LarsLindblad (m), () och ().BakgrundI behandlade utskottet 44motionsyrkanden i motionsbetänkandet 2000/01:MJU5 omskogspolitiken och skogsbruket, däribland ett antalmotionsyrkanden liknande de nu aktuella. Riksdagenhar beslutat om miljökvalitetsmåletLevande skogar (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) som innebär att skogens ochskogsmarkens värde för biologisk produktion skallskyddas som den biologiska mångfaldenbevaras samt kulturmiljövärden och sociala värdenvärnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmåletskall nås inom en generation. I november 2001beslutade (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02: 36) dessutom om ettantal delmål för miljökvalitetsmålet Levande skogarsom bl.a. innebär:· att ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmarkskall undantas från skogsproduktion till år 2010·· att mängden död ved, arealen äldre lövrik skogoch gammal skog skall bevaras och förstärkas tillår 2010 på följande sätt:·- mängden hård död ved skall öka med i hela landet och med avsevärt mer iområden där den biologiska mångfalden ärsärskilt hotad,- arealen äldre lövrik skog skall öka medminst ,- arealen gammal skog skall öka med ,- arealen mark föryngrad med lövskog skallöka.Vid årsskiftet 2001/2002 presenteradeSkogsvårdsorganisationen och singemensamma utvärdering av skogspolitikens effekter,2001 (Meddelande 1-2002). att utgöra underlag till den skogspolitiskaproposition som är planerad till hösten 2002.Föregående utvärdering av skogspolitiken gjordes1997-1998 då och Naturvårdsverketgjorde en utvärdering av skogspolitiskabeslut. Med utvärderingen som underlag redovisaderegeringen i sin proposition Uppföljning avskogspolitiken (prop. 1997/98:158) vissa förslagtill ändringar i skogsvårdslagen (1979:429) sominnebar bl.a. preciseringar i fråga om kraven påskogsföryngring och miljöhänsyn. Vidare skärptesbestämmelserna om krav på säkerhet föråterväxtåtgärder efter avverkning. Krav infördes påatt det för varje brukningsenhet skall finnas enredovisning av hur skogen ser ut och vilka natur-och kulturmiljövärden som har registrerats förbrukningsenheten. konstaterade regeringenatt varken skogspolitikens produktionsmål eller dessmiljömål hade nåtts . Målen för skogspolitikenskulle dock ligga fast. beslutade ienlighet med regeringens förslag (bet. 1998/99:MJU3,rskr. 1998/99:32).2001/02MJU13Utskottets övervägandenAllmän skogspolitik m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avslår ett antal motionsyrkanden(s, kd) om skogspolitiken samt ettmotionsyrkande (mp) om skydd av skogsmark medhänvisning till bl.a. den kommandeskogspolitiska propositionen. Vidare föreslåsatt ett par motionsyrkanden (v, c) omädellövsskog respektive ekdöd (s, kd) samtenstaka yrkanden om utredning av gamlareservatsavsättningar, skogscertifiering(kd), skogsbilvägar (c), skogens storabetydelse (s) och sågkedjeolja (s) lämnasutan vidare åtgärd med anledning av att de ihuvudsak kan anses tillgodosedda.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ520 (kd) yrkande 29 bör det skapaslångsiktigt hållbara spelregler för skogsnäringensom främjar såväl produktions- som miljömål ochskapar en balans mellan dessa. Motsvarande kravframförs även i motion MJ523 (kd) yrkande 3. Vidarebör begära att regeringen gör enutvärdering av älgskötselområdena och avvägningenmellan skogsbruk och viltvård (yrkande 8). Enligtmotion MJ389 (s) bör en översyn göras avskogspolitiken för att förbättra skogsskötseln.Det av fastlagda produktionsmålet iskogsbruket innebär att skogen och skogsmarken skallutnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den geren uthållig god avkastning. Skogsproduktionensinriktning skall ge handlingsfrihet i fråga omanvändningen av vad skogen producerar. Av miljömåleti skogsbruket följer att skogsmarkens naturgivnaproduktionsförmåga skall bevaras. En biologiskmångfald och genetisk variation i skogen skallsäkras. Skogen skall brukas så att växt- ochdjurarter som naturligt hör hemma i skogen gesförutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arteroch naturtyper skall skyddas. Skogenskulturmiljövärden samt dess estetiska och socialavärden skall värnas. Som redovisats ovan föreslogregeringen i proposition Uppföljning avskogspolitiken (prop. 1997/98:158) ett antalåtgärder innebärande bl.a. att skogsvårdslagenändrades på flera punkter med syfte att snabbare ochmer effektivt nå de mål som satt upp i1993 års skogpolitiska beslut. Samtidigtkonstaterades att målen för den svenskaskogspolitiken skulle ligga fast. I förslaget tillstatsbudget för framhöll regeringen bl.a.att skogen är en nationell tillgång som skall skötasså att den uthålligt ger en god avkastning samtidigtsom den biologiska mångfalden behålls (bet.1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). I den skogspolitiska utvärderingen 2001finns en fullständig redovisning av såvälutvärderingen av den gällande skogspolitiken som deändringar som eventuellt kan behövas. Utvärderingenvisar hur ett flertal andra faktorer änskogspolitiken har påverkat och påverkarutvecklingen i skogen. Sådana faktorer är bl.a. denekonomiska utvecklingen och andra politikområden meddirekt eller indirekt påverkan på skogsbruket. Detkonstateras också att många av de målbilder ochvissa av de sektorsmål som är gällande gällerföreteelser där de skogspolitiska medlen ärotillräckliga eller där skogspolitiken i principsaknar medel. Som ett exempel på detta nämnsviltskadorna, som beror på en kombination av förhöga populationer av framför allt klövvilt och enför liten mängd tillgängligt viltbete. Utvärderingenvisar även att det finns vissa brister när detgäller att nå produktionsmålet. Främst rör det sigom försämrade återväxtresultat och behov av en ökadröjningsaktivitet. konstaterar ocksåatt skogsbruket inte röjer tillräckligt storaarealer, vilket negativt påverkar ungskogarnasutveckling. När det gäller arbetet med att nåmiljömålet är utvecklingen mer positiv.Miljöhänsynen har förbättrats inomskogsbruket både när det gäller frivilligaavsättningar och vid olika skogsbruksåtgärder.Enligt och Naturvårdsverketsbedömning har viktiga och stora steg mot att nåmiljömålet tagits, men det krävs ytterligareåtgärder. Enligt vad utskottet erfarit avserregeringen att återkomma med eventuella förslag tillåtgärder i en proposition som lämnas till riksdagenunder hösten 2002.Utskottet förutsätter att de frågor somaktualiseras i motionerna MJ389 (s), MJ520 (kd)yrkande 29 och MJ523 (kd) yrkandena 3 och 8 kommeratt uppmärksammas i den av regeringen aviseradepropositionen. Med hänvisning härtill och motbakgrund av vad som redovisats ovan finner utskottetatt inte nu bör ta några ytterligareinitiativ i dessa frågor. Utskottet avstyrker därmedberörda motionsyrkanden.Enligt motion MJ276 (mp) prioriteras skydd avskogsmark olika vid olika länsstyrelser. Enligtmotionärerna bör regeringen klargöra förlänsstyrelserna att skydd av skogsmark är enprioriterad fråga (yrkande 1).Av beslut med anledning av propositionSvenska miljömål ( delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36) följer att skyddet av skogar är ett avdelmålen för att nå miljökvalitetsmålet. Vidareframgår att länsstyrelserna har det övergripandeansvaret för såväl det regionala målarbetet somuppföljningsarbetet av miljökvalitetsmålen. Förmiljömålet Levande skogar har skogsvårdsstyrelsernaansvaret på regional nivå, men de skall i sittmålarbete samverka med länsstyrelserna. Enligtriksdagsbeslutet skall göra en samladuppföljning av miljömålsarbetet och därefterrapportera till regeringen. Regeringen skall i sintur rapportera översiktligt till riksdagenom hur arbetet med miljökvalitetsmålen fortskrider.Av förslaget till statsbudget för framgåratt länsstyrelseanslaget tillfördes 25 miljonerkronor (2003 föradministration av skogsinköp. har beslutati enlighet med regeringens förslag att dessa medelskall ligga fast (prop. 2001/02:1,utg.omr. 18, bet. 2001/02:BoU1, rskr.2001/02:65(68). Av regleringsbrev för år 2002avseende länsstyrelsernas verksamhet(regeringsbeslut 53, ) framgår attlänsstyrelserna skall verka för att nå de avriksdagen beslutade miljökvalitetsmålen medtillhörande delmål. Det framgår vidare attekosystemens struktur, funktion och produktivitetskall upprätthållas. Biologisk mångfald ochnaturmiljö skall bevaras och främjas.Länsstyrelsernas arbete med skydd och skötsel avnaturområden skall motverka fragmentering avnaturmiljön och leda till att värdefulla områdenskyddas så att utarmning av biologisk mångfaldmotverkas såväl på land som i vatten. Arbetet skallvara prioriterat och präglas av en god lokalförankring. I regeringens ovan nämnda förslag tillstatsbudget för framhålls vidare att arbetetmed att skydda värdefulla naturområden i stort setthar löpt planenligt men att det är oroväckande attarbetet med att skydda skogsområden i vissa län gåralltför långsamt. Särskilt oroande är det attskyddsarbetet går långsamt i områden med värdefullalövskogar, en naturtyp där skyddet är eftersatt.Regeringen följer frågan och avser att vidtaåtgärder om takten i skyddsarbetet inte förbättras.Frågan om skydd av skogsmark kommer också attberöras i den aviseradeskogspolitiska propositionen. Med det anfördaföreslår utskottet att motion MJ276 (mp) yrkande 1lämnas utan någon vidare åtgärd.Enligt motion MJ286 (v) bör man öka informationenom ädellövskog till små skogsägare och förbättramöjligheterna för dem att tillgodogöra sig detstatliga bidraget för anläggning av ädellövskog. Detär dessutom angeläget att se över resurser ochregler för bidraget så att det också blir intressantför de små skogsägarna. Enligt motion MJ339 (c)yrkande 13 bör det avsättas mer resurser tillplantering och skötsel av lövskog eftersom det ärangeläget att öka andelen lövinslag i den svenskaskogen.Av den ovan nämnda utvärderingen 2001 framgåratt arealen ädellövskog har varit relativt konstantsedan början av 1950-talet, men att det från börjanav finns en viss tendens till ökning.Virkesförrådet av ädellövträden på all skogsmark,alltså även utanför ädellövskogen, har ökat från ca21 miljoner m3sk perioden (1957 till 41 miljonerm3sk perioden (2000. Enligt SKA 99 (Skogligakonsekvensanalyser ( skogens möjligheter ) kommer virkesförrådet även framgent att öka.Virkesförrådet av bok och ek tillsammans kommer attöka med fram om skogsbruketäven fortsättningsvis bedrivs som under 1990-talet.Ingenting tyder på att målbilden hotas underöverskådlig tid. Ädellövskogsbidraget regleras iskogsvårdslagen (1979:429) samtskogsvårdsförordningen (1993:1096). Bidraget ärbegränsat till den areal ädellövskog som finns ochsyftar till att förhindra en minskning av arealen.Bidraget medverkar således till att tryggaåterväxten. beslutade i enlighet med detförslag om statsbidrag till plantering avädellövskog på stormfällda granskogsarealer iSydsverige som lades fram i budgetpropositionen förår 2001 (prop. 2000/01:1, utg.omr. 23, bet.2000/01MJU2, rskr. 2000/01:86 och 87). Ipropositionen framhölls bl.a. att förslaget hadestöd hos företrädare för markägare och kommuner.Riksdagens beslut innebar att ca blevföremål för bidrag av anläggningskostnaden.Det motsvarar sammanlagt somenligt beslutet skulle fördelas med 8miljoner kronor vartdera året. Den möjlighet somskapats för att ersätta stormfälld granskog isydligaste med mer stormfast ädellövskog kannu tas till vara, och staten kan genom ett bidrag ienlighet med förslag medverka tillatt vissa merkostnader täcks genom ett särskiltbidrag. Enligt beslutet bör totalt ca 2 000 hektarplanteras med ädellövskog , ochanslaget förstärkas med om åretunder . I ett frågesvar den 29januari 2002 (fråga 2001/02:577) om ädellövskog ochvilka åtgärder som har vidtagits för att påskyndakommissionens notifiering av bestämmelserna om detsvenska bidraget till plantering av ädellövskogefter stormfällningarna i , har ansvarigtstatsråd anfört bl.a. följande. Bidrag av det härslaget måste granskas av kommissionen. Syftet är attse till att det inte strider mot gällandestatsstödsregler inom EU. Regeringen överlämnadedärför en detaljerad redovisning avinnebörden av stödet och utkast till de bestämmelsersom regeringen avser att införa. Kommissionen hardock återkommit med kompletterande frågor vilket ärförklaringen till att notifieringen dragit ut påtiden. Från svensk sida har det erinrats ombetydelsen av skyndsammast möjliga behandling avärendet, och regeringen har haft omfattande löpandekontakter med ansvarigt generaldirektorat. Enligtmuntligt besked har kommissionen nu meddelatregeringen att bidraget kommer att godkännas. Detsom återstår är att kommissionen skall överlämna detformella beslutet. Därmed räknar regeringen med attförordningen om bidrag till plantering avädellövskog på stormfällda områden kan träda i krafti . Utskottet har ingen annan uppfattningän den som framförs i motionerna MJ286 (v) och MJ339(c) yrkande 13 när det gäller värdet av en satsningpå ädellövskogsplantering. Som framgår avredovisningen ovan har arbetet med att införa ettbidrag till plantering av ädellövskog snartslutförts. Mot bakgrund härav finner utskottet attsyftet med motionerna i allt väsentligt kan ansestillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.I motion MJ450 (s) och MJ523 (kd) yrkande 10framhålls betydelsen av fortsatt forskning kring denpågående ekdöden. Frågan om den s.k. ekdöden följskontinuerligt av . Forskning pågårockså bl.a. inom ramen för SUFOR (Sustainableforestry in ) med stöd av MISTRA.Miljöministern har svarat på skriftliga frågor omekdöden och (fråga1999/2000:671 resp. fråga 2000/01:1466) och bl.a.anfört att de skador på ekträd som rapporterats påsenare år såväl i som i övriga inteär ett problem som enkelt går att åtgärda. Orsakernaär alltför ofullständigt kända och ekdöden berorsannolikt på en rad olika faktorer. Ekdöden är enfråga av stor betydelse för det praktiskaskogsbruket och särskilt för den industri somvidareförädlar ekträd. Resurser har ställts tillförfogande från näringslivet för att belysaproblemen. De svenska myndigheterna har ocksåengagerats i frågan. följer sedanflera år skadebilden i ekskogarna i vissa delar avlandet (, , och delar avSmåland). Vidare hänvisade ministern till attriksdagen har beslutat om regeringensforskningspolitiska proposition 2000/01:3. Genombeslutet fastställs en ny organisation förforskningsfinansiering, där forskning till stöd förnaturvård samlas under ett forskningsråd för miljö,areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS).Kontakter har skett mellan ochFORMAS för att utforma forskningsverksamhetenbeträffande ekskadorna. Enligt regleringsbrevet avseende FORMAS skall rådet särskiltta initiativ till samordning med berördaforskningsfinansiärer i frågor som rör forskninginom bl.a. skog och miljötoxikologi. Vidare skallrådet redovisa hur och i vilken omfattning dettasamarbete har skett samt senast den 1 november 2002utarbeta ett nationellt forskningsprogram förmiljötoxikologi i samverkan med andraforskningsfinansiärer och berörda myndigheter.Vidare bör uppmärksammas att Skogforsk ägnarsärskild forskning åt lövskogsområdet där fokusligger på frågor som gäller val av växtlokaler,effektiva skötselmetoder för olika produktionsmål irena lövbestånd och blandbestånd, samt bättreutnyttjande och omhändertagande av lövvirke.Tyngdpunkten ligger på ordinära lövträd, i synnerhetpå björk, men programmet behandlar även de vanligareädla lövträden. Med det anförda föreslår utskottetatt motionerna MJ450 (s) och MJ523 (kd) yrkande 10lämnas utan någon vidare åtgärd.Enligt motion MJ523 (kd) yrkande 6 bör regeringenutreda värdet av gamla reservatsavsättningar ochtidigare skyddad mark med syfte att klarlägga om destatliga medlen används till avsättning av det mestskyddsvärda. Enligt vad utskottet erfarit harNaturvårdsverket tillMiljödepartementet redovisat uppdrag om skydd avskogsmark (dnr M1999/1551/Na och dnr M1999/3162/Na).Uppdragen avser att utarbeta kunskapsöversikt,förslag till kriterier m.m. för arbetet med skydd avskogsmark. Mot bakgrund härav avstyrker utskottetberört motionsyrkande.I motion MJ523 (kd) yrkande 4 framhålls bl.a. attdet är viktigt att skogscertifiering fungerar som endrivkraft och ett kommunikationsinstrument på en frimarknad. Statens uppgift begränsar sig till att setill att det finns ett institutionellt ramverk somkan säkerställa att marknadsprinciperna fungerarväl. Av budgetpropositionen för (prop. 2001/01:1, utg.omr. 23) framgår attskogsbruket på eget initiativ miljöcertifierat sittskogsbruk i stor utsträckning. Vid utgången av år2000 hade ca huvudsakligen avstorskogsbrukets marker certifierats enligt den s.k.FSC-standarden. hade ca 1,3 miljonerhektar mark tillhörande småskogsbruket certifieratsenligt den s.k. PEFC-standarden. Mot bakgrund av detanförda föreslår utskottet att berört motionsyrkandelämnas utan vidare åtgärd.Med anledning av det i motion MJ517 (s), delvis,framförda kravet att det bör införas tillståndspliktför byggande av skogsbilvägar, eftersom de bidrartill fragmentiseringen av stora sammanhängandeskogsområden som är värda att bevara, vill utskottetanföra följande. I proposition 2000/01:130 Svenskamiljömål ( delmål och åtgärdsstrategier framhållsbl.a. att anläggande av bl.a. skogsbilvägar kanmedföra en väsentlig, icke önskvärd, inverkan påvåtmarkens hydrologi och därmed försämra villkorenför biologisk mångfald och den vattenhushållandefunktionen. Enligt 12 kap. 6 § ochförordningen (1998:904) om täkter och anmälan församråd har även möjlighet attföreskriva om anmälningsskyldighet för samråd föranläggande av skogsbilvägar. fåräven i andra fall föreskriva anmälningsskyldighet ifråga om särskilda slag av verksamheter elleråtgärder som kan medföra skada på naturmiljön, omverksamheten eller åtgärden skall utföras på marksom omfattas av skogsvårdslagen (1979:429). I övrigafall kan föreskrivaanmälningsskyldighet. Enligt skall en skogsbilväg byggas på ettsådant sätt att skador på natur- och kulturmiljönundviks eller begränsas (SKSFS 2001:1). Med detanförda föreslår utskottet att motion MJ517 (s)delvis lämnas utan vidare åtgärd.Skogens stora betydelse för uppmärksammasi motion MJ339 (c) yrkande 1. Enligt motionen måstedetta tydliggöras och påverka arbetet på en mängdområden, däribland forskning och utveckling,utbildning, handelpolitik och infrastruktur.Utskottet har betonatskogsbrukets stora betydelse för (se t.ex.bet. 2000/01:MJU5). I enlighet med förslag ibudgetpropositionen för har resurserna förområdesskydd i form av reservat, biotopskydd ochnaturvårdsavtal förstärkts mycket kraftigt (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106 och107). Enligt vad utskottet erfarit har det påforskningens område tagits initiativ till gemensammasatsningar mellan staten och skogsbranschen påforsknings- och utvecklingsprogram för en breddadanvändning av träfiber som bas för olika produkteroch för att öka förädlingsvärdet hosskogsindustriprodukterna. Särskild tyngdpunkt harlagts på den trämekaniska industrin. Med det anfördaföreslås att berört motionsyrkande lämnas utanvidare åtgärd.Enligt motion MJ437 (s) bör regeringen följa upphur man kan förändra skogsavverkningen vad gällersågkedjeolja och utsläpp av sådan så att skogsbruketblir mer miljövänligt. Utskottet konstaterar för sindel att följande skall beaktas enligt miljöbalkenför att motverka skador på människa och miljö viddrift av maskiner i skogen. Verksamhetsutövarenskall vidta det mått av försiktighet samt undvikakänsliga områden i den utsträckning det behövs föratt förhindra eller motverka skador på människor ochmiljö. Verksamhetsutövaren skall använda de driv-,smörj- och kylmedel, köldmedier, hydraulvätskor ochandra kemiska produkter som medför den minsta riskenför skada på miljön (produktvalsprincipen). Nuredovisade krav skall beaktas i den mån det inte kananses orimligt. Med det anförda anser utskottet attsyftet med motion MJ437 (s) i allt väsentligt kananses tillgodosett. Motionen bör därmed lämnas utannågon vidare åtgärd.Skogvårdsorganisationen i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) omsamordning av skogspolitiken inomRegeringskansliet samt två motionsyrkanden(c, kd) om Skogvårdsorganisationenssektorsansvar och med hänvisning till gällandelagstiftning och myndigheternas ansvar fördessa frågor.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ419 (m) yrkande 1 bör regeringensamordna skogspolitiken eftersom skogsnäringen intehar någon samlad hemvist i och detkommer att behövas en effektivare samordning av depolitiska frågor som är viktiga för den samladeskogsnäringen.Reglerna för den institutionella ramen förregeringsarbetet och om förfarandet iregeringsärenden återfinns i regeringsformen (RF).Enligt 7 kap. 1 § RF fördelar regeringen ärendenamellan departementen. Detaljfördelningen anges avregeringen i departementsförordningen (1982:1177).Detta är regeringens exklusiva kompetensområde ochdepartementsförordningen är regeringens ensak. Ienlighet med vad utskottet konstaterat vid fleratillfällen tidigare är det utskottets mening att detär en självklar princip att inte skallgöra uttalanden i en fråga som gäller regeringensinterna arbetsfördelning.