bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Motbakgrund av svårigheterna att med dagensförutsättningar sälja Muskövarvet till ett privatföretag, anser regeringen att varvet tills vidarebör drivas vidare som en resultatenhet inomFörsvarsmaktens logistikenhet.Regeringen finner därmed att gällande inriktningavseende fartygsunderhållets verksamhetsform börändras. Den nya inriktningen bör vara att så längeen överföring av verksamheten vid örlogsvarvinte kan ske till privatägd industri så skall dennaverksamhet fortsatt bedrivas i Försvarsmaktens regi.Skydd mot NBC-stridsmedelInom ramen för den av regeringen beslutadeutvecklingen av insatsorganisationen skall ett NBC-kompani organiseras och vara operativt 2004. Motbakgrund av bl.a. terrorangreppen i den 11september 2001 uppdrog regeringen åt Försvarsmaktenatt redovisa förutsättningarna för entidigareläggning av utvecklingen av kompaniet.Försvarsmakten har lämnat en redovisning ibudgetunderlaget för 2003.Av redovisningen framgår att det enligtFörsvarsmaktens uppfattning inte är lämpligt atttidigarelägga tidpunkten för när kompaniet somhelhet kan vara operativt. Däremot lämnarFörsvarsmakten ett förslag till hur NBC-förmågansuccessivt kan höjas fram till dess att kompaniet ärfärdigutvecklat och operativt. Förslaget går ihuvudsak ut på att med stöd av grundorganisationensresurser bygga upp en tillfällig NBC-insatsstyrka.Regeringen anser att utvecklingen av NBC-kompanietbidrar till att förbättra såväl beredskap sominsatsförmåga. Regeringen anser vidare att åtgärderbör vidtas för att höja NBC-insatsförmågan stegvisfram till dess att NBC-kompaniet är operativt under2004. Genom den av Försvarsmakten föreslagnatillfälliga NBC-insatsstyrkan bedöms NBC-insatsförmågan kunna ökas.Med relativt små resurser bör den tillfälliga NBC-insatsstyrkan kunna utföra ett flertal uppgifter,t.ex. ge stöd åt militära enheter vid förhöjt NBC-hot eller vid inträffade NBC-händelser, ge stöd vidinternationella insatser inkluderande stöd tillutlandsstyrkan samt ge stöd till samhället, framförallt polis och räddningstjänst. Utvecklingen av NBC-kompaniet bör fortgå i den takt som Försvarsmaktenföreslagit, dvs. att kompaniet blir operativt under2004. Det är enligt regeringen även angeläget attFörsvarsmaktens ambition avseende riskbedömning avoch skydd mot NBC-hot vid internationella insatserhöjs.Ammunitions- och minröjningGenom muntligt meddelande i kammaren presenteraderegeringen sin samlade syn påminhantering för . I denna tydliggörs bl.a.ansvarsfördelningen mellan Försvarsmakten ochStatens räddningsverk för humanitär och militärminröjning. Av den samlade synen framgår attRäddningsverket skall vara operativa aktörför humanitär minröjning på land och skall stödjainternationella organisationer inom ledning ochkvalitetssäkring av humanitär minröjning. skall använda Totalförsvaretsammunitions- och minröjningscentrum, Swedec, i Eksjöför den metodutveckling, forskning ochteknikutveckling som krävs för att man skall kunnautföra sin operativa roll inom humanitär minröjning.Statens räddningsverk skall vidare använda Swedecsom resurs vid sin internationella verksamhet.Försvarsmakten skall vara operativa aktörinom militär minröjning och skall kunna delta iinternationella insatser med militär ammunitions-och minröjning då detta efterfrågas. Försvarsmaktenskall ha förmåga att i samband med militäraammunitions- och minröjningsinsatser kunna genomförapåkallad humanitär minröjning.För att utveckla samarbetet mellan Försvarsmaktenoch inom ammunitions- ochminröjningsfrågor anser regeringen att de bådamyndigheterna, under ledning av Swedec, skallsamordna gemensamma frågor rörande utbildning,metodutveckling samt vissa personalfrågor.För att nå ökad samordning avseende forskning,teknikutveckling och materielanskaffning inomammunitions- och minröjningsområdet, anserregeringen att en nationell samverkansgrupp börinrättas.Sverige bör inom ramen för FN:s fredsbevarandeoperationer och andra internationella insatser kunnabistå med ammunitions- och minsökhundekipage.Uppbyggnaden av Swedecs ammunitionssökhundpool bördärför ges prioritet. Regeringen anser attutvecklingen av ammunitions- och minröjningsförmåganför internationella insatser skall fortsätta. Vidareskall enheter även i fortsättningen medverka isjöminröjningsoperationer vid den baltiskaÖstersjökusten.MotionerFörbandsverksamhetI kommittémotion Fö260 (m) av m.fl.betonar att det behövs ett starktnationellt försvar och en betydande militär förmågaför att kunna hantera kriser tillsammans med andranationer. Mot den bakgrunden anser motionärerna attdet inte är tillräckligt att, som anges ibudgetpropositionen, försvarets och de enskildaförbandens förmåga att lösa sina uppgifter endast ärknappt godtagbar. Ambitionen måste vara väsentligthögre. Utbildningen av soldater, sjömän och befälmåste leda till en god förmåga att lösa uppgifterunder så säkra former som möjligt. Den nationellaförsvarsförmågan och den internationella förmåganbör utvecklas hand i hand. Motionärerna föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om totalförsvarets utveckling(yrkande 5).I samma motion argumenterar motionärerna förnödvändigheten av att så snart som möjligtåstadkomma det fullvärdiga stöd som är berättigat ide svåra situationer som våra förband måstebehärska. Det sägs handla om att genomföra en bättreoch mer omfattande utbildning i sammansatta förbandsamt om att förbättra personlig skyddsutrustning ochsambandsmateriel. Enligt motionärerna handlar detockså om att ge förbanden modern materiel som ärinteroperabel i samverkan med andra nationer inomramen för av FN, Nato och EU ledda insatser.Motionärerna föreslår att begär attregeringen lägger fram förslag om åtgärder för attåstadkomma det fullvärdiga stöd som är berättigat ide svåra situationer som våra förband måste kunnabehärska i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 6).Kristdemokraterna hävdar i sin kommittémotion Fö254av m.fl. att det viktigaste nu äratt skapa balans mellan uppgifter och resurser föratt ett svenskt folkförankrat försvar skall kunnautgöra ett effektivt och flexibeltsäkerhetspolitiskt instrument. Motionärerna menaratt bristen på praktisk övning - förbandsverksamhet- är ett av de allvarligaste problemen inomtotalförsvaret. En kontinuerlig förbandsverksamhetkrävs för att vidmakthålla och utveckla dengrundläggande försvarsförmågan, grundberedskapen ochanpassningsförmågan. anser liksomregeringen att övningsverksamheten måste fortsättaoch säkerställas för att utveckla både officerarnasförmåga att leda förband på högre nivå och attutveckla all personals förmåga att verka i såvälnationella som internationella åtaganden på ettgodtagbart sätt. Motionärerna föreslår därför attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om betydelsen av engrundläggande och kontinuerlig förbandsverksamhet(yrkande 7).Motionärerna anser att verksamheten skallkraftsamlas till att uppnå förmåga till strid ibehovssammansatta operativa insatsstyrkor. Dettasägs kräva mycket god samverkansförmåga. Det ärdärför viktigt att samordna övningsverksamheten såatt förbandsverksamheten alltmer inriktas motövningar av operativt sammansatta insatsstyrkor(yrkande 6).I nämnda motion sägs vidare att besparingar harmedfört brister inom marinstridskrafterna.Förbandens kompetens och förmåga har som följd häravförsämrats och materielunderhållet har fått ståtillbaka. Motionärerna anser därför att åtgärdermåste vidtas för att verksamheten inommarinstridskrafterna återgår till en högrenivå (yrkande 11).Motionärerna anför också att övningsverksamhetenför flygstridskrafterna reducerats kraftigt undersenare år till följd av besparingar. De anser attsnabba åtgärder behöver vidtas för att säkerställaflygstridskrafternas kompetens genom ökadövningsverksamhet och tryggad personaltillgång(yrkande 12).Likaså konstaterar motionärerna att problem harredovisats vid helikopterförbanden under flera år.Ändå sägs krigsförbandens förmåga inte ha ökatjämfört med föregående år. Motionärerna anser därföratt fortsatta åtgärder måste vidtas som säkerställerhelikopterförbandens fältduglighet ochtillgänglighet på helikoptrar (yrkande 13).I kommittémotion Fö215 av BeritJóhannesson m.fl. sägs att försvaret skall kunnaförstärkas, utökas, reduceras eller eljest förändrasför att motsvara de krav som ställs på försvaret.Vänsterpartiets inställning är att det militäraförsvaret kan och skall minskas till förmån förandra verksamheter.Motionärerna menar att den nya hotbilden och detgynnsamma säkerhetspolitiska läget ger möjlighet attpå sikt ytterligare reducera omfattningen av detmilitära försvaret till förmån för förstärkningarinom det civila samhället och infrastrukturen.Motionärerna hänvisar till uppgörelsen mellanVänsterpartiet, och regeringen att ettav Försvarsberedningens huvudalternativ skall varaatt pröva en besparing omfattande 6 miljarder kronorför nästkommande försvarsperiod.För att kunna reducera försvaret behövs enförberedelsetid och planeringsförutsättningar somtar hänsyn till hur en reducering kan genomföras. Påuppmaning av försvarsutskottet har Försvarsmaktentill regeringen redovisat tillväxtförmågan.Motionärerna säger att på liknande sätt borderiksdagen kunna få en redovisning av hurFörsvarsmakten förberett för reduceringsförmågan ochdess effekter. De föreslår därför att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att Försvarsmakten skall ges iuppdrag att redovisa reduceringsförmågan och desseffekter på Försvarsmaktens organisation (yrkande1).Fredsorganisatoriska frågorI nämnda kommittémotion Fö215 (v) konstaterarmotionärerna att huvuddelen av Försvarsmaktens högreyrkesofficerare återfinns inom sedanett antal regionala och taktiska staber har lagtsned och sedan övergången till Försvarsmaktens nyaledningsorganisation. Detta sägs vara ett stortproblem eftersom av Försvarsmaktensverksamhet bedrivs ute i landet. Vidare försvåraspersonalförsörjningen.Motionärerna hänvisar till behandlingföregående höst av lokaliseringen av Försvarsmaktenscentrala ledning och att därvid försvarsutskottetuttalade att regeringen i de fortsatta övervägandenaäven borde pröva en delad lokalisering avorganisationsenheten Operativa insatsledningen(OPIL). Motionärerna konstaterar att regeringen nu ibudgetpropositionen hävdar att det alltjämt finnsstarka principiella skäl för att ge OPIL en samladlokalisering.Motionärerna hävdar att den fördel som ligger iatt högre befäl i större utsträckning kan görakarriär inom sitt eget geografiska område är viktigför personalrekryteringen och för Försvarsmakten somhelhet. Därför bör tillkännage förregeringen som sin mening att Försvarsmakten bör gesi uppdrag att ytterligare intensifiera arbetet medatt utlokalisera delar av den centrala ledningen(yrkande 5).I samma motion återkommer motionärerna i en frågasom motionsvis aktualiserade underföregående , nämligen byggandet av en nyhelikopterhangar på . Motionärerna anför att detvar meningen att den nya hangaren skulle kunnasambrukas med polisen ochhelikopterambulansverksamhet. I stället för dennanya hangar sägs nu att Försvarsmakten diskuterar attreparera den gamla hangaren, vilket skulle innebäraatt samordningsmöjligheterna uteblir.En ny hangarbyggnad för både Försvarsmaktens ochVästra läns behov beräknas kosta 60miljoner kronor. Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att Försvarsmakten bör ges iuppdrag att investera i en ny hangar på och attfinansieringen skall täckas genom omfördelning inomanslaget 6:1 (yrkande 4).Liknande synpunkter om behovet av ett samordnatbygge av en hangar tas upp i motion Fö232 (fp) avEva Flyborg. Hon förordar också som en lämpligutbildningsplats för värnpliktiga samt att Sävesberghangarer, som står tomma, skall kunnaanvändas för förhandslagring av materiel för snabbainsatser. Motionären föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om helikopterverksamheten vid Säve.I motion Fö211 (m) av och poängteras nyttan av militär närvaro påvästkusten, särskilt i samband med sjöolyckor,bränder, översvämningar m.m. De militärahelikoptrarna på sägs därvid ha blivit mer ochmer betydelsefulla för skilda sortersräddningsuppdrag. Motionärerna anser att det interäcker med att endast ha en räddningshelikopterbaserad på för att uppfylla intentionerna iriksdagens beslut (prop. 1999/2000:30,bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Deföreslår därför att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omhelikopterdivisionen på Säve.Christer m.fl. (s) erinrar i motion Fö246(s) om att staten enligt ett tidigare riksdagsbeslutskall sälja Muskövarvet. Motionärerna konstateraratt den utredare som tillsatts för att försöka säljavarvet har misslyckats. De anser därför attriksdagen så snabbt som möjligt bör uttala att omvarvet inte har sålts inom angiven tidpunkt, nära itiden, så skall Muskövarvet läggas ned.I en flerpartimotion av m.fl.,Fö220 (m, fp, kd), kritiserar motionärernariksdagens beslut ochregeringsbeslutet angåendeFlygskolans lokalisering. Motionärerna menar attriksdagsbeslutet hade ett mycket svagt stöd ochockså samstämmigt har klassats ned av alla somvärnar det svenska flygförsvaret. Detta beslut sägsheller inte regeringen ha kunnat eller velat följa.Regeringen har nämligen beslutat att placeraflygskolan på Malmen i , en flottilj somlades ned 1994. Motionärerna anser vidare attlokaliseringen vid Malmen är såväl miljömässigt somekonomiskt sämre än en lokalisering i Uppsala.Motionärerna hemställer att beslutar attmed ändring av sitt beslut ochregeringsbeslut attFlygstridsskolan, med den verksamhet som innefattarF 20:s verksamhet samt GFU och GTU, skall förläggastill i princip i enlighet med regeringensförslag i proposition 2000/01:35 och med hänvisningtill vad som anförs i motionen.MinröjningI presenterade regeringen en samlad syn påminhantering - en minpolicy. I flerpartimotionenFö271 (mp, fp, v) av () m.fl.uppmärksammas och sammanfatts denna minpolicy.Motionärerna uttalar sitt gillande över att Sverigenu har fått ett policydokument som anger eninriktning för minröjningsverksamheten samt för huren förbättrad samverkan mellan olika aktörer skallkunna uppnås.I motionen sägs att det är mycket positivt attSverige, via , äntligen får enoperatör som kan bidra till FN:sminröjningssamordning och som dessutom kan ledaminröjningsinsatser i drabbade stater. Motionärernaär emellertid oroade över att Räddningsverketsminröjningsbudget kan komma att minska. Den borde istället ökas (yrkande 2).Motionärerna hävdar vidare att det skulleunderlätta om beredskap förminröjning inte belastar anslaget Skydd mot olyckorutan i stället anslaget Försvarspolitik, vilketföreslås att tillkännager för regeringensom sin mening (yrkande 5).I motionen framhålls den pågående omprioriteringentill fördel för svenskt deltagande i fredsbevarandeinternationella insatser. Inom ramen för dennaverksamhet har minröjning hög prioritet.Sedan den 1 juli 2000 är Swedec i ettrenodlat ammunitions- och minröjningscentrum förtotalförsvaret. Swedecs resurser har sedan desssuccessivt förstärkts. Enligt motionärernas meningär det av stor vikt att Försvarsmakten fortsätteratt utöka sin satsning på Swedec under de kommandeåren (yrkande 6).Motionärerna oroas över att det avsätts för småresurser för minröjningsforskning (). De anseratt denna FOI-forskning sammantaget befinner sig iett allvarligt läge. Enligt motionärernas mening ärdet därför viktigt att FOI får ekonomiskamöjligheter att driva minröjningsforskningen pååtminstone nuvarande nivå (yrkande 7).I motionen påpekas den stora betydelsen avtillgång på s.k. minhundar. Motionärerna känner stororo för minhundskompetensen vid iSollefteå. Denna kompetens bör inte skingras utan istället tas till vara (yrkande 8).Det är mycket positivt, sägs det i motionen, attregeringen vill inrätta en interdepartementalarbetsgrupp i och att denna gruppårligen till skall lämna en redogörelseför engagemang för minröjning. Motionärernaönskar att nämnda arbetsgrupp utarbetar ettåtgärdsprogram för att upprätthålla ochvidareutveckla den svenska kapaciteten och stödetinom minröjningsområdet, vilket förregeringen som sin mening bör tillkännage (yrkande9).I kommittémotion Fö215 (v) avBerit Jóhannesson m.fl. om totalförsvarsbudgetenanförs att den av regeringen framtagna samlade synenpå minröjning är ett bra instrument för fortsattsvensk utveckling inom området. För att möjliggöraett förverkligande av Försvarsmaktens planer inomområdet föreslår motionärerna en förstärkningspecifikt för detta ändamål med 35 miljoner kronor.Motionärerna föreslår också att utbildningen avvärnpliktiga i minröjning förstärks samt att detäven inom materielanslaget görs ökade satsningar påminröjning. I motionen föreslås därför att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att Försvarsmakten inom områdenaförbandsverksamhet, fredsfrämjande verksamhet samtmaterielanslaget bör prioritera verksamheter förminröjning (yrkande 3).Sveriges stöd till minröjningsarbete behandlasockså i kommittémotion Fö241 (fp) av BirgittaOhlsson m.fl. Motionärerna menar att trots attregeringen har utarbetat en samlad syn påminröjningen, så är det fortfarande flera aspekterav det svenska agerandet inom minområdet som lämnarövrigt att önska. sägs kunna göra betydligtmer för att öka och förbättra engagemanget för enminfri värld. Detta anses i synnerhet gälla hurSverige uppfyller sina åtaganden från den s.k.Ottawakonferensen.Den internationella kampanjen mot landminor (ICBL)fokuserar på personminor. ICBL sägs ha uttryckt oroöver att parter till inte itillräcklig utsträckning har uppmärksammat attfordonsminor med röjningsskydd som utlöses av enoavsiktlig handling är förbjudna enligtkonventionen. Motionärerna nöjer sig inte med attutrikesminister har uttalat att destridsvagnsminor med röjningsskydd som harär förenliga med . I motionenföreslås därför att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen bör fatta beslut om att genomföra eninventering av förråd av fordonsminorförsedda med röjningsskydd (yrkande 1).Vidare föreslår motionärerna att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att Försvarsmakten börsammanställa en årlig redovisning av hur många minorsom använts i utbildning och tester av maskinellminröjningsutrustning (yrkande 2).Motionärerna hävdar att det är svårt att få framrelevanta uppgifter gällande stöd tillminröjningsprojekt. De hänvisar till att Sida intelängre har en särskild befattning för en s.k.minkoordinator. Regeringen bör redovisa huren förbättrad statistik över svensktminröjningsbistånd skall åstadkommas. Enligtmotionärerna finns ett sådant löfte frånbiståndsministern. bör därför tillkännageför regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av att följa upp givna löften omredovisning av svenska myndigheters stöd tillminröjningsinsatser (yrkande 4).UtskottetUtbildning och planeringUtskottet delar regeringens bedömning att förmågantill väpnad strid även fortsättningsvis skall utgöragrunden för förbandsutbildningen. Förmågan tillväpnad strid är sålunda en grundläggandeförutsättning för att Försvarsmaktens förband skallkunna lösa sina huvuduppgifter.Utskottet ansluter sig också till vad som anförs ipropositionen om att utbildning och övningar skallinriktas mot en förbättrad förmåga till samordnadeinsatser. förmåga attgenomföra operativt samordnade insatser skallsåledes utvecklas. Den begränsadeövningsverksamheten i högre förband måste nuprioriteras. Utskottet välkomnar därför den avregeringen beskrivna ambitionen att följa upp hurden framtida övnings- och utbildningsverksamhetenutvecklas , inte minstkompetensen att leda och samträna förband inombataljons ram och högre förbandsnivåer.Utskottet delar även regeringens bedömning attförmågan att genomföra internationella insatser medförband som har anmälts till det internationellaskall utvecklas. Dessa förband skall därförprioriteras i utbildnings-, övnings- ochutvecklingssammanhang. Vid värnpliktsutbildningenskall också behovet av rekrytering tillinternationella insatser beaktas.I kommittémotion Fö254 (kd) föreslåsriksdagsuttalanden som dels påpekar betydelsen av engrundläggande och kontinuerlig förbandsverksamhet(yrkande 7), dels betonar behovet av övningar ioperativt sammansatta insatsstyrkor (yrkande 6).Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna om betydelsen av en grundläggande ochkontinuerlig förbandsverksamhet och om behovet avsamträning av insatsstyrkor. konstaterarutskottet att propositionen och den av regeringenredovisade bedömningen, som utskottet ansluter sigtill, framhåller just dessa behov. Utskottet serdärför inte tillräckliga skäl för att görade föreslagna uttalandena. Utskottet avstyrkerdärför yrkandena.Utskottet konstaterar vidare att regeringen ipropositionen anför att den prioriterar utbildningoch övningar för marinstridskrafterna så attambitionsnivån i verksamheten successivt skall kunnaåtergå till planerad nivå och därefter bibehållas,något som motionärerna i nämnda motion föreslår(yrkande 11). Utskottet ser därmed inte behov av ettriksdagsuttalande, varför yrkandet avstyrks.Utskottet anser även att vad som i samma motionanförs om åtgärder för att säkerställaflygstridskrafternas kompetens genom ökadövningsverksamhet (yrkande 12) och åtgärder för attsäkerställa helikopterförbandens fältduglighet(yrkande 13) i huvudsak återspeglar de ambitionersom regeringen ger uttryck för i propositionen ochsom utskottet ställer sig bakom. Motionen bör därföräven i dessa delar bli tillgodosedd, varförutskottet avstyrker de aktuella yrkandena.I kommittémotion Fö215 (v) föreslås attFörsvarsmakten ges i uppdrag att redovisa förmåganatt reducera organisationen och vilka effekter ensådan reduktion skulle få (yrkande 1). Motionärernahänvisar i sammanhanget till regeringens uppgörelsemellan och om att prövaen besparing på för nästkommandeförsvarsbeslutsperiod.Utskottet konstaterar för sin del att frågan omatt pröva besparingsalternativ inte är någon ovanligåtgärd. Regelmässigt utreds konsekvenserna av skildaekonomiska ramar som ett led i förberedelserna införett nytt flerårigt försvarsbeslut. I det nu aktuellafallet ankommer det på Försvarsberedningen att införförsvarsbeslutet bedöma vilka uppgifter somFörsvarsmakten skall kunna lösa, vad detta får kostaoch vilka konsekvenser som följer av skildabesparingar. Utskottet utgår från attFörsvarsberedningen kommer att förse regeringen medunderlag för ställningstaganden beträffande denbesparing som nämns i motionen. Utskottet anser attriksdagen därför inte behöver ge regeringen detuppdrag som motionärerna föreslår, varförmotionsyrkandet avstyrks.I kommittémotion Fö260 (m) förordas väsentligthögre ambitioner när det gäller utbildningens mål,omfattning och innehåll än vad som regeringen angeri propositionen. Som framgått ansluter sigutskottet till vad som regeringen har anfört omutbildningens inriktning.