bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — Bolaget framförde att ominte ett kapital tillfördes bolaget inom detnärmaste halvåret skulle bolaget bli nödgat attvidta kraftiga åtgärder som t.ex. i värsta fallskulle kunna leda till personalminskningar.Kulturdepartementet beslutade därefter att anlitaen konsult för att få en objektiv bedömning av denfinansiella situationen i ochvägledning i sitt ställningstagande till detframställda önskemålet om kapitaltillskott.Konsultfirman anlitades och denfärdigställda rapporten lämnades tillKulturdepartementet i slutet av oktober 2001.Företrädare för diskuteradevid olika tillfällen med AB:sstyrelseordförande och VD lämpliga åtgärder förföretaget att vidta i syfte att förbättra bolagetsekonomiska situation.Teracom kallade till extrabolagsstämma . Vid bolagstämmanföreslog styrelsen att ett beslut om nyemissionskulle fattas. I praktiken innebar förslaget attbolaget skulle tillföras ikapitaltillskott.Enligt promemorian har det visat sig att Boxersaffärsverksamhet inte har utvecklats lika gynnsamtsom företaget räknat med. Det har inneburit att denuvarande ägarna, och ,delvis har fått tillskjuta företaget kapital.Teracoms huvudsakliga syfte med att begärakapitaltillskott från ägaren är att bolaget gärnavill hålla soliditeten i bolaget på viss nivå, delsför att det är ett krav enligt bolagets mycketförmånliga kreditavtal, dels för att bolagetdärigenom kan öka sin lånekapacitet. Detta skulle isin tur medföra att bolaget kan stärka den förnärvarande ansträngda ekonomiska situationen, menockså att bolaget skulle kunna realisera sinainvesteringsplaner fullt ut. Distributionen avdekodrar har i denna mening haft en viss betydelseför framställan om ett kapitaltillskott påden extra bolagsstämman.Företrädare för har underdialogerna med fört fram ståndpunkten attbolaget inte bör understödja sådan verksamhet sominte kan bära sina egna kostnader. Vid den extrabolagsstämman angav därför ägarrepresentanten, genomtillägg till ägardirektiven, att bordeinitiera en omorganisation av verksamheten meduthyrning och försäljning av digital-TV-boxar ochförsäljning av programabonnemang. Omorganisationenbör ta sikte på en sammanslagning, helt ellerdelvis, av bolagen samt leda minskad ägarandel för Teracom.Närmare affärs- och driftsförhållanden och denekonomiska ställningen för kunde interedovisas i proposition 2001/02:76 av sekretesskäl,men detta var inte i heller nödvändigt för att kunnata ställning till regeringens förslag.Sekretessbelagda handlingar överlämnades emellertidtill finans- och kulturutskotten.När det gäller frågan om sekretessbeläggning avkallelsen med dagordning till den extrabolagsstämman anförs att det avkallelsen framgick att önskade ennyemission som praktiskt sett innebar ettkapitaltillskott på . Eftersomdet inte var allmänt känt att önskade ettkapitaltillskott från ägarna gjordes den 19 november2001 med tillämpning av 6 kap. 1 § sekretesslagenden bedömningen att ett utlämnande av dagordningen isin helhet kunde leda till att konkurrenter skullekunna gynnas på bolagets bekostnad om denna uppgiftlämnades ut. var dockförutsättningarna ändrade och den fullständigadagordningen kunde lämnas ut.Garanti och omstruktureringI propositionen - garanti ochomstrukturering (prop. 2001/02:76) föreslogs attriksdagen skulle bemyndiga regeringen att utfärda enkreditgaranti till intill ett belopp om 2miljarder kronor med en löptid till och med den 31oktober 2002. Enligt regeringens bedömning behövdeTeracom AB genomföra en omstrukturering som innebäratt företaget koncentrerar sig på kärnverksamhetenoch minskar risktagandet. I propositionen framhöllsatt vissa delar av AB:s verksamhet inte ärkonkurrensutsatt. Det gäller utsändning av radio-och TV-program åt programföretag medsändningstillstånd enligt 2 kap. 2 § radio och TV-lagen (1996:844) som enligt tillståndsvillkor skallköpa utsändningstjänster av , dvs.Sveriges Television , , och när det gäller deanaloga marksändningarna. Enligt beslutskall den icke konkurrensutsatta verksamhetenbedrivas med skälig lönsamhet. Med skälig lönsamhetavses att AB:s intäkter skall täckadriftskostnader, avskrivningar, förräntning avkapital, risker för haveri i anläggningarna ochkostnader för beredskapsåtgärder. Intäkterna skallvidare täcka forsknings- och utvecklingsinsatsersamt andra insatser som kan behövas för attsäkerställa att bolaget kan tillhandahålla radio-och TV-tjänster även på (se prop.1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329och prop. 1998/99:1, utg. omr. 17, bet.1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Regeringen bedömde att behövergenomföra en omstrukturering som innebär attföretaget koncentrerar sig på kärnverksamheten ochminskar risktagandet.Teracom AB har enligt regeringen en nyckelroll föratt uppfylla målet om massmediernas tillgänglighet.De sändarnät för TV och ljudradio som Tera-comsvarar för når så gott som alla invånare i Sverige.Utsändning av radio och TV är bolagetskärnverksamhet. Annan verksamhet kan bedrivas om denär förenlig med kärnverksamheten. Regeringenhänvisade till att i sittslutbetänkande har föreslagit att digitalamarksändningar för public service-programmen skallbyggas ut till full befolkningstäckning och att ävenövriga sändarnät skall byggas ut så långt sommöjligt. Skall kommitténs förslag kunna genomförasvar det enligt regeringen angeläget att ABhar den styrka och inriktning som krävs. Regeringenbedömde att förslag med anledning av kommitténsbetänkande kommer att kunna läggas fram förriksdagen under senare delen av år 2002.Enligt behövde bolaget ettkapitaltillskott om för attkunna förverkliga sina affärsplaner till och med år2010. Den analys som på uppdraghar utförs av gav enligtregeringen vid handen att det behövdes såvälförändringar inom koncernen som ett visstkapitaltillskott för att soliditeten skall hållaskvar , vilket är den nivå som krävs avkreditgivarna. Regeringen ansåg att en kreditgarantivar den mest lämpliga formen för att överbryggaproblemen för i avvaktan dels på att ettåtgärdsprogram skulle ge effekt, dels på att delångsiktiga förutsättningarna för radio- och TV-distributionen fastställs. Den föreslagnagarantinivån var något högre än den aktuellaskuldsättningsgraden. Härigenom skulle det bli detmöjligt för att ta upp nya krediter omhögst om bolaget ansåg dettavara nödvändigt.Kulturutskottet tillstyrkte i huvudsak regeringensförslag om kreditgaranti men ansåg atttidsbegränsningen skulle senareläggas med tvåmånader till (bet 2001/02:KrU7,rskr. 2001/02:149) underströk ilikhet med finansutskottet vikten av att detbefintliga marknätet också skall kunna användas förtelekomsatsningar i syfte att bolagets lönsamhetlångsiktigt skall förbättras. Sådana satsningarborde emellertid göras med låg risk och med ettbegränsat behov av egna investeringar.Kulturutskottet föreslog att som sinmening skulle regeringen till känna vad utskottetanfört om långsiktiga finansieringsbehov.Regeringen borde göra en analys av Teracomsutveckling och till återkomma med enredovisning av företagets finansiella ställning ochlångsiktiga finansieringsbehov. beslöt ienlighet med utskottets förslag.Utfrågning med kulturminister utfrågning inför den 23april 2002 har kulturminister anfört(bilaga B16) att isamband med en information om den mer långsiktigaverksamheten tog upp frågan om kapitaltillskott frånägare. Önskemål om kapitaltillskott framfördes mendet uttrycktes inte konkret att tillskottet varnödvändigt. Först framfördes att behovetvar mer akut och bolaget begärde då ettkapitaltillskott.En framställning som gjordes gälldebehovet av expansion och från Kulturdepartementetssida gavs då beskedet att ett kapitaltillskott frånägaren inte var att vänta. Bolaget sålde då istället sin del i NSAB. Enligt bolagsordningen ärkärnuppgiften radio- och TV-distributionen ochverksamheter som kan stödja detta. Genomkompletterande ägardirektiv har klargjorts skall koncentrera sig på kärnuppgiften och draner på kringverksamheter.När bolaget återkom och redovisademer akuta problem agerade man omdelbart inomKulturdepartementet. Konsulten upphandlades ochett samarbete i frågan inleddes medFinansdepartementet och i viss månNäringsdepartementet för att hantera frågan omTeracom och noggrant analysera företaget och dessbehov och problem. En extra bolagsstämma hölls ochdet gavs klara besked att kärnuppgiften skullesättas i centrum. och att verksamheten skulleomstruktureras. Från sidabekräftades också det besked som givits hela tidenom att det inte skulle bli något kaptaltillskott.Bakom teknikskiftet står fem av riksdagspartiernaoch statsrådet har aldrig tvivlat på satsningen.Alla länder som är inne i detta teknikskifte harproblem. Det som gör det digitala marksända nätetintressant är att det till rimlig kostnad kan nå iprincip alla hushåll.Det finns ingen målsättning angiven förutbyggnadsnivån. Denna fråga har behandlas avDigital-TV-kommittén, där det fanns en breduppslutning kring satsningen från fem avriksdagspartierna. finns fyra nät täckning och ett med 50 %.Teracom blöder nog inte men har problem med Boxer.Teracoms situation är inte särskiltuppseendeväckande jämfört med många andra företagsom har varit verksamma inom telekombranschen.Bolaget har haft problem och vidtagit åtgärder.Resultaten har varit goda så här långt. Bolaget hardeklarerat att det inte behöver utnyttja möjlighetentill kreditgaranti. Det finns inga signaler frånTeracom om att de behöver stöd från staten.Som ägare är det naturligtvis viktigt attfortsätta att följa företaget. Regeringen skalllägga fram ett förslag med anledning av förslag. I samband därmed kommer somriksdagen begärt lämnas en redovisning av detlångsiktiga finansiella behovet för AB.Digital-TV-satsningen har inte kostatskattebetalarna en krona annat än indirekt viaförsäljningen av intressebolaget. Kulturministernhar i en skrivelse utvecklatdetta, bilaga A2.18.5. När det gäller frågan omsekretessbeläggning av kallelsen med dagordning tillden extra bolagsstämman anfördekulturministern att bedömningen gjordes påtjänstemannanivå. hade i tidigare sammanhangbegärt sekretess när det gällde de aktuellauppgifterna.Tidigare granskningVåren 2000 granskade utskottet kulturministernsagerande för att säkra efterföljden av riksdagensbeslut om införande av digital-TV, såvitt avsersubventionering av digitalavkodare (bet.1999/2000:KU20 s. 40). Utskottets granskning gav vidhanden att uthyrningen av avkodningsboxar varbaserad på rent affärsmässiga överväganden medutgångspunkt i att kostnaderna kommer att återbetalasig inom rimlig tid. Det kunde därför enligtutskottets mening inte anses vara fråga om någonsubvention av avkodarna genom statliga medel.Utskottets granskning föranledde inte någotytterligare uttalande från utskottets sida.I en reservation (m, fp) uttalades att det varuppenbart att medel från det statliga bolagetTeracom används för att bygga upp Boxers verksamhetsom baseras på erbjudande om förmånliga priser förhyra av avkodarna, vilket stod i strid medkonstitutionsutskottet uttalade i betänkande1996/97:KU17Utskottets ställningstagandeNär det först gäller sekretessbeläggning avkallelsen med dagordning till den extra bolagstämmani vill utskottet erinra om vikten avöppenhet när det gäller allmänna handlingar ochunderstryka vikten av att sekretessprövningarna görsså omsorgsfullt att uppgifter inte onödigtvissekretessbeläggs.När det härefter gäller frågan om statsrådetMarita utövande av ägandet i ABvisar granskningen enligt utskottets mening inteannat än att följt utvecklingen inomTeracom AB och vidtagit åtgärder för bolagets vidareutveckling utan att det står i strid med riksdagensbeslut. fick bolaget klart besked att ettkapitaltillskott inte var att vänta och bolagetsfinansiella behov tillgodosågs genom försäljning avett intressebolag. Efter det att bolagetslångsiktiga planer och därmed finansiella behovdiskuterats och det frånbolagets sida framförts ett tydligare krav påkapitalskott anlitade genast enkonsult, och ett samarbete med andra departementinleddes. Genom ägardirektiv förtydligadesinriktningen på bolagets kärnverksamhet. Till dettakommer att det inom förnärvarande pågår beredning av en proposition medanledning av betänkande, ochavsikten är att i samband med propositionen redovisaTeracoms finansiella situation.Granskningen föranleder inte någotuttalande i övrigt från utskottet sida.3. Regeringens ansvar för förvaltningenm.m.3.1 Utbildningsminister ansvar för CentralastudiestödsnämndenÄrendetEn granskningsanmälan gäller utbildningsministerThomas ansvar för () förutsättningar attgenomföra sina uppgifter, bilaga A3.1.1. Anmälarenvänder sig mot de långa handläggningstiderna hos CSNoch svårigheterna att få kontakt med myndighetenshandläggare.Regeringens ansvar förförvaltningsmyndigheternaEnligt 1 kap. 6 § regeringsformen styr regeringenriket och är ansvarig inför . 6 § regeringsformen lyder förvaltningsmyndighetunder regeringen om myndigheten inte är lagd underriksdagen. I regeringens styrande funktion ingår enskyldighet att leda den statliga förvaltningensverksamhet. Förvaltningsmyndigheterna står tillregeringens förfogande i uppgiften att styra riket.Regeringen bär ett ansvar för att riksdagensföreskrifter iakttas och för att den statligasektorn fungerar i enlighet med riksdagensintentioner. Med regeringens styrande funktionerföljer - med vissa begränsningar - en rätt att tainitiativ och ge direktiv till förvaltningen. Sådanadirektiv kan avse bl.a. allt generellt inriktatarbete inom en förvaltningsmyndighet, t.ex.planering, prioriteringar eller utredningsverksamhetoch vidare hela det administrativa området, t.ex.vad gäller beslutsorgan, organisation ellerrationaliseringar. Regeringen är i väsentligaavseenden fri att välja inriktning, utformning ochomfattning av kontrollen avförvaltningsmyndigheterna. Insatser som kräversärskilda resurser förutsätter att riksdagenbeviljar medel. En stor del av regeringens merlöpande förvaltningskontroll sker inom ramen förbudgetprocessen.Centrala rollCSN är en central förvaltningsmyndighet förstudiesociala frågor. CSN:s historia startade meddet svenska studiestödssystemet , och redan imitten av beskrevs myndighetens situationsom krisartad när det gällde handläggningstiden förstudiemedel. CSN tog sig dock upp ur detta tillståndoch kännetecknades avrationaliseringar som förbättrade produktiviteten.År 1991 fick CSN tillsammans med tre andramyndigheter utmärkelse som en väl skött och välfungerande myndighet av kommittén Kronorna blandverken. Det skedde emellertid förändringar istödformerna som blev flera och mer differentierade.Antalet ansökningar ökade kraftigt och myndighetenutsattes av ett starkt tryck bl.a.hösten - /98, då myndigheten var hårtkritiserad i medierna.Förutsättningarna för CSN:s verksamhet harförändrats betydligt . Antaletstudiestödstagare har fördubblats. Vissa studiestödhar tillkommit och andra har försvunnit. SärskiltKunskapslyftet som startade medförde attCSN fick både en kraftig utökning av ärenden och enomfattande regelflora att hantera. Även det ökadeantalet studerande vid universitet och högskolor harbidragit.Ett nytt, samordnat studiestödssystem infördes den1 , då en ny studiestödslag trädde i kraft.Studiestödsformerna studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa (svuxa) ersattes då av ett nyttstudiestöd, som kallas studiemedel.Korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättningavskaffades, men studiehjälpen för gymnasialastudier berördes inte. , varsbetänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) lågtill grund för förändringen, framhöll att denstörsta besparingseffekten hos CSN låg i införandetav ett generellt studiestöd, som kräver mindreadministration än ett selektivt stöd, bl.a. genomatt en stor del av handläggningen kan skemaskinellt. Ett enda sammanhållet studiestöd förlängre studier eliminerar problemen med dubblaansökningar och byten mellan stödformer.Informationsmaterial kan förenklas och behovet avmuntlig information till de studerande minska.Telefontrycket skulle komma att minska. Ökadadministration skulle följa av att det nyaåterbetalningssystemet skulle administreras jämsidesmed de två tidigare. Vidare skulle förändradetilldelningsregler öka administrationen eftersom detblev fråga om en ökning av antalet ärenden där enindividuell prövning måste göras, bl.a. skärptstudieresultatprövning. Utredningen gjordebedömningen att de administrativa kostnaderna efterett genomförande skulle vara i stort settoförändrade.Översyn av CSNUtredningen för översyn av , , redovisade 1998 en översynav och resursbehov i betänkandetCSN -en myndighet i ständig förändring (SOU1998:131). Enligt utredningen mötte CSN den kraftigavolymutvecklingen med avancerad datateknik ochbehövde därför inte utöka personalen i motsvarandeutsträckning. CSN hade dock under vissa periodersvårt att nå en del mål som ställts upp avstatsmakterna och CSN självt. Främst gällde dethandläggningstiderna och telefontillgängligheten.Utredningen föreslog att inflödet till CSN skullebringas att minska genom ändring av CSN:s roll ochuppgifter, genom förenkling av regelsystem ochkontrollkrav och genom att studenternas möjligheteratt hjälpa sig själva utökades.Utredningen ansåg att det förhållandet attmyndighetens administration finansieras delvis viaavgifter skapade felaktiga incitament och osäkerheti planeringen. Det komplexa regelverket som styrdeCSN:s verksamhet hade negativa konsekvenser för bådeCSN, andra medverkande myndigheter ochorganisationer samt för de bidragssökande.Regelverken hade ändratsett mycket stort antal gånger utan att på det helataget ha lett till förenklingar. är svårt att förena medutbildningssystemets mer målstyrda ochdecentraliserade regelverk. CSN hade föreslagitolika typer av förenklingar, men endast i begränsadutsträckning vunnit gehör. Ett problem är attstatsmakternas beslut ofta fattas så sent attmyndigheten har stora svårigheter att få utblanketter och information, utfärdatillämpningsföreskrifter och allmänna råd, utbildasin personal och föra ut information till andraaktörer. Utredningen föreslog att statsmakternaskulle överväga att ersätta avgiftsfinansieringenmed anslagsfinansiering och att CSN tillsammans meddepartementet skulle försöka finna former för enutökad dialog.Verksamheten borde renodlas genom att en rad stödflyttades till annan myndighet. CSN:s roll bordeförändras genom en ökning av insatserna vad gälldeutbildning och information av vidareinformatörer,genom ett engångsanslag på ochgenom ett utökat samarbete med universitet ochhögskolor och och . CSN borde öka sinainsatser för att förenkla sina egna regler ochkontroller.Riksrevisionsverket () yttrade sig i januari1999 över utredningens betänkande. RRV såg positivtpå regelförenklingar inom området. Att sådana skervar dessutom en förutsättning för att utredningensförslag t.ex. inom rådgivning och information skullefungera väl. RRV pekade på att det av utredningenframgått att CSN:s rådgivnings- ochinformationsverksamhet innefattade stora problem.Myndigheten klarade inte längre av att ge storamängder studenter mer personlig rådgivning ochinformation. Utredningen hade föreslagit ett nyttinformationssystem med ett stort antalvidareinformatörer vid främst universitet, högskoloroch komvuxenheter. RRV instämde visserligen i attCSN:s allvarliga problem motiverar nya grepp ochansåg att idén gav ett rimligt intryck fråneffektivitetssynpunkt. RRV påpekade emellertid attdet fanns brister i underlagsmaterialet och ifinansieringsberäk-ningen. RRV ansåg att den avutredningen föreslagna medverkan från RRV:s sida föratt utveckla resultatmått och redovisningssysteminte var förenlig med verkets oberoende. RRV villeän mer lyfta fram utredarens förslag attfinansieringen via avgifter av CSN:s administrationav låneverksamheten upphör och ersätts medanslagsfinansiering. I muntlig dialog meddepartement och CSN hade RRV ofta framfört att dennuvarande finansieringsmodellen bidrar till attförsvåra för CSN att ge statsmakterna en bild av detegentliga resursbehovet.Anslagen i budgetpropositionerna för åren 1999--2002 (tkr)Budgetpropositionen för år 19991997 Utgift 298 114Anslagssparande 1 2001998 Anslag 313 924Utgiftsprognos 315 0001999 Förslag 313 5662000 Beräknat 319 1322001 Beräknat 324 480Budgetpropositionen för år 20001998 Utfall 339 099Anslagssparande -1 5751999 Anslag 313 566Utgiftsprognos 373 5662000 Förslag 343 2502001 Beräknat 332 6732002 Beräknat 338 419Budgetpropositionen för år 20011999 Utfall 341 266Anslagssparande 31 9592000 Anslag 363 250Utgiftsprognos 374 4932001 Förslag 351 9552002 Beräknat 359 1152003 Beräknat 366 839Budgetpropositionen för år 20022000 Utfall 367 959Anslagssparande 6 5342001 Anslag 367 895Utgiftsprognos 374 4292002 Förslag 374 1122003 Beräknat 361 3222004 Beräknat 368 103Budgetpropositionen för år 1999Utfallet för var sedan22,tillförts på tilläggsbudget.Anslagssparande togs i anspråk med . Förår 1999 anslogs . Regeringenföreslog på tilläggsbudget i proposition 1999/2000:1att förvaltningsanslaget till CSN skulle förstärkasengångsvis för med 61 miljonerkronor med anledning av kostnadsökningar avseendedatadrift och utveckling samt ökade ärendevolymer.Volymökningen hade uppkommit till följd avregeringens fortsatta satsning på vuxen- ochhögskoleutbildning. godtog regeringensförslag.CSN:s årsredovisning för visade attmyndigheten haft vissa svårigheter att uppfylla deför myndigheten fastställda målen. Genom regeringenssatsning på utbyggnad inom högskolan ochvuxenutbildning inom ökade pressenkraftigt på CSN . Det stora antaletstuderande som sökte det särskildautbildningsbidraget krävde betydande arbetsinsatser.Det totala antalet ansökningar om studiestöd hadeökat . hade CSN fåttökade resurser och hade därmed kunnat förbättra sinservice till de studerande och låntagarna. Vidhöstterminens början 1998 hade myndigheten medmarginal klarat de uppställda målen om tre veckorshandläggningstid och att besvara avtelefonsamtalen.Antalet personer som fick studiestöd under år 1998beräknades uppgå till nästan en miljon och antaletlåntagare till sammanlagt 1,2 miljoner personer.Den ökande andelen vuxenstuderande bedömdes, underhela femårsperioden som skulle pågå,uppvisa fortsatt hög efterfrågan på vuxenstudiestöd.Kraven på studiestödsadministrationen hade ökat ochförväntades öka ytterligare.Under år 1998 hade regeringen utökat () förvaltningsanslag medanledning av de ökade ärendevolymer som uppkommittill följd av regeringens satsning påvuxenutbildning i samband med ochhögre utbildning. Resurserna avsåg också utvecklingav datasystemen inför omläggningen till ett nyttstudiestödssystem år 2000.Budgetpropositionen och regleringsbrevet 2000 anslogs . Påtilläggsbudget anslogs ytterligare 20miljoner kronor. I budgetpropositionen för år 2002angavs utfallet som ochanslagssparandet som 6 534 000 kr.CSN:s årsredovisning för visade attmyndigheten lyckats uppfylla de för myndighetenfastställda målen bättre än . Genomregeringens satsning på nya platser inom högskolanoch vuxenutbildningen ökade pressen kraftigt på CSNunder . Pressen fortsatte att stiga under1998 och förväntades stiga även . Detstora antalet studerande som ansökte om detsärskilda utbildningsbidraget krävde betydandearbetsinsatser. Det totala antalet ansökningar omstudiestöd hade ökat som ocksåantalet återbetalningsskyldiga låntagare ökade. CSNhade för med hjälp av ökade resurser kunnatförbättra sin service till de studerande ochlåntagarna. Trots detta hade man fortfarande intenått servicenivå. som skulle pågå bedömdesefterfrågan på vuxenstudiestöd vara hög.Förslagen i betänkande SOU 1998:131 ingick enligtbudgetpropositionen i underlaget för detöversynsarbete beträffande myndighetens organisationoch arbete som CSN:s ledning bedrev. Vidare skulleutredningsmaterialet användas i en arbetsgrupp somUtbildningsdepartementet avsåg att tillsätta i syfteatt se över och lämna förslag till principer förresurstilldelning till CSN.Avsikten var att återbetalningsverksamhetensadministrationskostnader skulle täckas av intäkterfrån avgifter.