bet · GP01MJU20 · 2002-04-26 00:00:00 — I verketsföreskrifter om djurhållning i djurparker m.m. finnsdetaljerade bestämmelser om hur olika djurslag skallhållas, t.ex. om utrymmenas storlek. De förändringari djurskyddslagen som utskottet tillstyrkt tidigarei detta betänkande och som bl.a. avser alla djursrätt att hållas och skötas i en god djurmiljö och gedem möjlighet att bete sig naturligt och omförprövning av hägn syftar enligt utskottets meningtill att ytterligare stärka skyddet för de djur somhålls i landets djurparker. Med det anfördaavstyrker utskottet motion MJ486 (v) yrkandena 1 och2 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Med anledning av motion MJ406 (v) vill utskotteterinra om att i 17 § djurskyddslagen anges bl.a. attdjur inte får tränas eller användas vid film-,videogram- eller televisionsinspelning på sådantsätt att de utsätts för lidande. Att djuren i övrigtskall behandlas väl och ha tillräckligaförvaringsutrymmen m.m. följer av de allmännabestämmelserna i lagen. Enligt 35 §djurskyddsförordningen får djur inte föras omkringoch förevisas offentligt i menagerier. Ibestämmelsen listas även sådana djurslag som intefår visas offentligt vare sig vid föreställningeller i något annat sammanhang. När det gäller slaktav djur finns bestämmelser i om hanteringen av vissa djurarter vidslakt och annan avlivning. Med det anförda och medhänvisning till vad utskottet i tillämpliga delaranfört ovan avstyrker utskottet motionen.Märkning och registrering av hundarm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fem motionsyrkanden (s,m, kd) om ändrad lagstiftning mot kamphundarmed hänvisning till det arbete som pågår påområdet. Utskottet avstyrker även ettmotionsyrkande (s) om gemensam europeisk lagom kamphundar.MotionernaI motion MJ261 (kd) begärs att regeringen läggerfram förslag om lagstiftning mot kamphundar. Enligtmotion MJ298 (kd) bör regeringen lägga fram förslagtill lagstiftning om s.k. kamphundar enligt modellefter Dangerous Dogs Act, vilken innebär förbud motinnehav av vissa raser och mot uppfödning,försäljning, byte och gåva av sådana hundar.Undantag görs endast om hunden är kastrerad,försäkrad och försedd med implanterad sändare.Vidare innehåller lagen förbud mot hund på allmänplats om den inte är försedd med hundkorg och hållenpå allmän plats av person samtvillkorslös rätt för domstol att besluta omavlivande av sådan hund. I motion MJ360 (s) anförsatt regeringen dels bör överföra bestämmelsen i 19 a§ djurskyddsförordningen (1988:539) till lagen(1943:459) om tillsyn över hundar och katter, delsbör ändra 19 a § djurskyddsförordningen på så sättatt endast ett eller två av kriterierna skall räckaför att meddela förbud. I 19 a §djurskyddsförordningen (1988:539) stadgas att det ärförbjudet att inneha eller genom avel frambringahundar som har extremt stor kamplust, blir lättretade och biter, bara med svårighet kan förmås attavbryta ett angrepp och har benägenhet att riktasitt kampintresse mot människor eller andra hundar(kansliets anm.).Enligt motion MJ312 (m) bör vissa hundraser alltidbära munkorg på allmän plats.Behovet av forskning om problemen med kamphundaroch av en gemensam europeisk lag om kamphundarbetonas i motion MJ481 (s) yrkandena 1 och 2.Utskottets ställningstagandeBestämmelser som reglerar hundhållning i Sverigefinns i lagen (1943:459) om tillsyn över hundar ochkatter, djurskyddslagen (1988:534),djurskyddsförordningen (1988:539), lagen (2000:537)om märkning och registrering av hundar ochförordningen (2002:7) om märkning och registreringav hundar samt i Statens jordbruksverksföreskrifter.De flesta hundägare följer de bestämmelser somfinns och ser till att deras hundar mår bra ochfungerar väl i samhället. Det förekommer dock attbristande ägaransvar på olika sätt medför problem isamhället. Sådana problem kan utgöras av störningari form av att hundar tillåts förorena eller skällaoupphörligt i bostadsområden. Problemen kan ocksåinnebära att hundar går till angrepp mot människor,andra hundar eller andra djur. Med uppgift attkartlägga och utreda de problem som finns med hundari samhället har regeringen därför tillkallat ensärskild utredare (dir. 2002:18). Utredaren skallföreslå åtgärder för att avhjälpa de problem somuppstår vid bristande ägaransvar och särskilt pågrund av farliga hundar, dvs. hundar som angriperoch skadar människor och djur. Utredaren skallvidare utvärdera dagens testmetoder föridentifiering av farliga hundar, kartlägga vilkaegenskaper som karakteriserar dessa hundar samtutreda de bakomliggande orsakerna till förekommandeproblem. Utredaren skall kartlägga i vilkenomfattning och på vilket sätt ägare till farligahundar bidrar till problemen. I uppdraget ingår ävenen särskild översyn av den svenska lagstiftningensom gäller hundar och hundhållning, särskilt medsyfte att se till att hundägare tar sitt ansvar.Utredaren skall kartlägga hur det befintligaregelverket tillämpas och föreslå eventuellaförfattningsändringar. I de åtgärdsförslag sompresenteras skall långsiktighet och tillämplighetbeaktas. I utredningsarbetet och förslagen tillåtgärder skall utredaren särskilt väga in djurskyddoch allmänhetens säkerhet. Uppdraget skall redovisassenast . De frågor som tas upp imotionerna MJ261 (kd), MJ298 (kd), MJ312 (m) MJ360(s) och MJ481 (s) yrkande 1 kommer enligt utskottetsmening att få sin belysning inom ramen förregeringens uppdrag. Mot den bakgrunden börmotionerna inte föranleda någon ytterligare åtgärdfrån sida.Enligt vad utskottet inhämtat har en gemensam laginom EU diskuterats i ministerrådet men ansågs svåratt genomföra eftersom legal grund för en sådanlagstiftning saknas. Enligt kommissionen ankommerdet på medlemsstaterna att tillskapa lämplignationell lagstiftning på nationell nivå. Därmedavstyrker utskottet motion MJ481 (s) yrkande 2.Vissa övriga djurskyddsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (m,v, fp, mp) om bl.a. årlig djuretikrevisionoch förbättrad djurskyddstillsyn medhänvisning till det arbete som pågår påområdena.MotionernaEnligt motion MJ402 (v) bör en årligdjuretikrevision införas där förhållandena inomlivsmedelsindustrin och försöksdjursverksamhetendokumenteras genom årliga revisioner.I motion MJ418 (mp) begärs att regeringen verkarför en och FN-deklaration om djurensrättigheter (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra om attregeringen i budgetpropositionen för underpolitikområdet Djurpolitik (utg.omr. 23 s. 23 f.)utförligt har redogjort för målen för djurpolitiken.Målet är ett gott djurskydd och ett gottdjurhälsotillstånd bland djur i människans tjänstoch att viltstammarna förvaltas på ett sådant sättatt oacceptabla skador på människor och egendom inteuppstår. Vid sin behandling av propositionen i dennadel tillstyrkte utskottet enhälligt regeringensförslag (bet. 2000/01:MJU2). Därefter har riksdagenvarje år och i samband med behandlingen avbudgetpropositionen att ta ställning tillregeringens resultatbedömning beträffande de olikamålen. När det gäller förhållandena inomlivsmedelsindustrin och försöksdjursverksamheten harkommunerna skyldighet att fortlöpande inspekterasådana anläggningar, och skall irapport till regeringens redogöra för förhållandenapå djurhälso- och djurskyddsområdena. Inom EU gällerkommissionens beslut om krav för inspektioner avanläggningar där djur hålls för animalieproduktion(EGT L19, 25.1.2000, s. 51) . Enligt beslutet skallmedlemsstaterna till kommissionen läggafram en rapport med resultaten av de inspektionersom utförts beträffande skyddet av djur, dvs.kalvar, svin och värphöns, inomanimalieproduktionen. Allmänt kan framhållas attSverige inom ramen för ordförandeskapet i EU våren2001 lyfte fram frågorna om vad som är goddjurhållning, vilket egenvärde djur har och vilketmoraliskt ansvar människan har att behandla djurväl. Regeringen initierade bl.a. en debatt omdjuretik i ministerrådet och har hållit informellarundabordsdiskussioner med företrädare fördjurskyddsorganisationer. Utskottet har givetvisingen annan uppfattning än motionärerna i motionMJ402 (v) om vikten av en snabb utveckling mot ettdjuretiskt hållbart samhälle. Utskottet äremellertid inte berett att förorda det krav påårliga djuretikrevisioner som förs fram i motionen.Motionen avstyrks således.Såtillvida delar utskottet synpunkterna i motionMJ418 (mp) att djur har ett egenvärde, att moraliskahänsyn skall tas även till djur och att denstorskaliga köttproduktionen i många länder ärotillfredsställande. Utskottet är däremot inteberett att tillmötesgå motionen i den del denförordar en och en FN-deklaration omdjurens rättigheter. Motionens yrkande 1 avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Djurskyddslagens tillämpningsområde m.m.(punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ35 yrkande 2 och avslårmotionerna 2001/02:MJ34 yrkandena 13 och 8 samt2001/02:MJ418 yrkandena 4 och 18 delvis.StällningstagandeVi har inte några principiella invändningar motregeringens förslag om ändring i 3 § djurskyddslagen(1988:534). I fråga om djurslaget häst anser viemellertid att det bör finnas möjlighet tillundantag i fråga om rätten till naturligt beteende.I vissa fall kan det nämligen vara omöjligt attunder stonas brunstperioder släppa ut könsmognahingstar i hagar. I sådana situationer försökerhingsten ofta forcera både elstängsel och staket,vilket kan få till följd att djuret skadasallvarligt. Lagstiftningen bör därför kompletterasmed en möjlighet till undantag i situationer därdjurens naturliga beteende kan vara till skada fördem. Regeringen bör återkomma till medförslag härom. Detta bör ges regeringen till känna.2. Förbud mot viss djurhållning (punkt 3)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i djurskyddslagen (1988:534) såvitt avser 4§ första stycket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:93 punkt 1 i denna del ochmotion 2001/02:MJ36 yrkande 3 samt avslårpropositionen såvitt avser 4 § andra stycket ochmotion 2001/02:MJ35 yrkande 1.StällningstagandeI propositionen föreslår regeringen bl.a. att 4 §andra stycket djurskyddslagen (1988:534) ändras såatt regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, skall få meddelaföreskrifter om villkor för eller förbud mot vissdjurhållning. Som anförs i motion MJ36 (m) börvarken regeringen eller ha rätt attbesluta om förbud mot viss djurhållning ellernäringsverksamhet. I det fall regeringen har föravsikt att förbjuda sådana verksamheter börregeringen i stället lägga fram ett lagförslag förriksdagen, som är den lagstiftande makten. Enligtvår mening kan den nu föreslagna lagändringen ocksåinnebära risk för att den enskildes rättsäkerheturholkas. Förslaget i denna del bör således avslås.3. Förbud mot viss djurhållning (punkt 3)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i djurskyddslagen (1988:534) såvitt avser 4§ första stycket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:93 punkt 1 i denna del ochmotion 2001/02:MJ35 yrkande 1 samt avslårpropositionen såvitt avser 4 § andra stycket ochmotion 2001/02:MJ36 yrkande 3.StällningstagandeI förslaget till ändring av 4 § djurskyddslagen(1988:534) föreslås att regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, skall fåmeddela föreskrifter om villkor för eller förbud motviss djurhållning. I likhet med remissinstansenLänsstyrelsen i län anser vi att dennalagändring kan medföra risk för den enskildesrättssäkerhet. Förbud mot viss djurhållning börmeddelas i lag antagen av riksdag. Somanförs i motion MJ35 (kd) kan i annat falltillfälliga opinionsvindar leda till godtycke ochsådana beslut om förbud som kan komma att strida motgrundlagen och den enskildes rättigheter. Om denföreslagna lagändringen antas av gesregeringen oanade möjligheter att förbjuda vilkendjurhållning som helst och undvika en demokratiskprocess med öppen debatt i frågan. Detta är enligtvår mening ett skrämmande perspektiv. Det är iSveriges riksdag som lagarna skall stiftas, och ettbeslut att frånta en form av lagstiftningsom kan drabba såväl enskilda personer som helanäringar är att underkänna ställning. Omregeringen anser det nödvändigt med förbud mot vissdjurhållning bör den framlägga förslag härom tillriksdagen. Regeringens förslag i denna del bördärför avslås.4. Djurskyddsarbetet i EU (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ338 yrkande 16 och avslårmotion 2001/02:MJ314 yrkande 3.StällningstagandeDe svenska bestämmelserna på djurskyddsområdet ärmer långtgående än i övriga EU-länder, vilketinnebär högre kostnader för det svenska jordbruket,bl.a. för större utrymmen i djurstallar. Enligt vårmening är emellertid dessa kostnader motiverade urdjurskyddssynpunkt. Eftersom god djuromsorg inteendast är en fråga för är det av vikt, delsutifrån ett etiskt perspektiv, dels frånkonkurrenssynpunkt, att regeringen arbetar för ettgott djurskydd även i andra länder. Som anförs imotion MJ338 (c) bör regeringens ambition vara attEU:s djurskyddsbestämmelser ändras efter svenskförebild. Detta bör ges regeringen till känna.5. Egenkontroll vid djurhållning m.m.(punkt 14)av (), (), (), () och LarsLindblad (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ37 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeEnligt vår mening bör egenkontroll genomföras innanen verksamhet med djurhållning påbörjas. Ettgrundläggande och rimligt krav bör vara att brukarenfrämst måste kunna påvisa för sig själv att haneller hon har erforderlig kompetens för verksamheteni fråga. Det finns brister både när det gällerförprövning av stallar och prövning av anläggningarenligt . En anläggning kan t.ex.etableras och tas i drift utan atttillsynsmyndigheten kan agera. Mot denna bakgrundbör tillsynsmyndigheten få bättre möjligheter attingripa på ett tidigt stadium. Vid bedömningen avett eventuell tillstånd bör bl.a. måttföreskrifterses som en lägsta möjliga nivå och inte som enstandard som bör eftersträvas. Djurägarens ansvarbör anges tydligare bl.a. genom att krav påegenkontroll införs i djurskyddslagen på liknandesätt som gäller enligt . Vid brister idjurhållning eller egenkontroll bör enligt vårmening EU:s miljöstöd dras in till dess bristernahar åtgärdats. Vad utskottet anfört med anledning avmotion MJ37 (c) yrkandena 3 och 4 bör ges regeringentill känna.6. Kompetenskrav vid omhändertagande av djur(punkt 17)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ36 yrkande 5.StällningstagandeDet är enligt vår mening av yttersta vikt attomhändertagande av djur sker med stort ansvar och avkompetent personal. Vi anser det t.ex. inteacceptabelt att högdräktiga djur eller andra djur igod kondition slaktas innan möjligheterna tillbättre lösningar för omhändertagandet har undersöktsnoggrant. Vad utskottet anfört med anledning avmotion MJ36 (m) yrkande 5 bör ges regeringen tillkänna.7. God man för djurägare (punkt 18)av (), (), (), (), EskilErlandsson (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ36 yrkande 2 och2001/02:MJ241.StällningstagandeMånga fall av konstaterad undermålig skötsel ellerren vanskötsel av djur kan härledas till sjukdomeller sociala problem hos ägaren eller djurhållaren.Det är ofta fråga om människor som varitdugliga och framgångsrika men som har drabbats avpersonliga motgångar, sjukdom eller andra problem.För att förbättra möjligheterna att i sådanasituationer finna lösningar som hindrar attsituationen förvärras ytterligare bör en s.k. godman kunna utses med uppgift att bistå djurhållaren.Det kan vara fråga om socialt stöd men också omhjälp i kontakterna med berörda myndigheter. Somanförs i motionerna MJ36 (m) och MJ241 (m) måstesamhällets ambition vara att förebygga dåligdjurskötsel, vanvård och liknande situationer somdrabbar såväl människor som djur. Det är enligt vårmening en brist i djurskyddets utformning ochinriktning att frågorna kring den socialasituationen som ofta ligger bakom misslyckanden idjurhållningen har uppmärksammats i så litenutsträckning. Vi anser det mycket angeläget attdessa frågor tas på stort allvar när det gäller detfortsatta arbetet med utformningen av djurskyddetoch tillämpningen av detsamma. Detta bör gesregeringen till känna.8. Påföljd vid vägran av inspektion m.m.(punkt 19)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ35 yrkande 6 och avslårmotion 2001/02:MJ34 yrkandena 4 och 11.StällningstagandeSom anförs i motion MJ35 (kd) är det inte förenatmed någon sanktion för en djurhållare att hindraeller motsätta sig inspektion av tillsynsmyndighet.En djurhållare kan således utan risk för straffmotsätta sig inspektion för att med denna åtgärdt.ex. vinna tid och undanröja bevis. Enligt vårmening brister lagstiftningen i detta hänseende.Regeringen bör återkomma till med förslagom sanktionsregler i enlighet med motionen. Dettabör ges regeringen till känna.9. Djurskyddstillsynens organisation (punkt 24,motiveringen)av (), (), (), () och LarsLindblad (m).StällningstagandeVi anser att utskottets ställningstagande borde haföljande lydelse:Vid sin senaste behandling av motioner omdjurskyddstillsynens organisation (bet. 2000/01:MJU8) hänvisade utskottet till denbehandling av betänkandet Utredningen om hurdjurskyddet skall vara organiserat (SOU 2000:108)som då pågick i och till enaviserad proposition i frågan. I den nu aktuellapropositionen anför regeringen emellertid att fråganom hur tillsynsorganisationen över andra djur änförsöksdjur skall vara utformad behöver övervägasytterligare. Enligt vad utskottet erfarit samlades imars 2002 representanter för ,, ,, länsstyrelserna, och kommunerna till ett möte omlivsmedels- och djurskyddstillsynen. Mötetavslutades med ett antal slutsatser om den allmännainriktningen av livsmedels- och djurskyddstillsynenoch om vilka det förelåg enighet. Enligt dessaslutsatser ligger huvudmannaskapet för tillsynenkvar på kommunerna. Ansvaret för tillsynen fördelaspå , till dess en djurskyddsmyndighethar inrättats, , länsstyrelser ochkommuner. Utgångspunkten för samtalen var attregelverket utformas så att det bättreöverensstämmer med de regler som gäller förmiljötillsynen, att tillsynen i allt väsentligtfinansieras genom avgifter och att kommunernasinflytande när det gäller avgifternas storlekförstärks. Respektive verk får föreskriftsrätt ochföreskrifterna skall bl.a. innehålla miniminivåerför tillsynen och krav på viss kompetens hosinspektörerna. Verken skall även ge ut råd förtillsynen och ha en aktiv dialog med kommuner ochlänsstyrelser. Vidare föreslogs vid mötet attsamrådsgrupper inrättas mellan länsstyrelser ochkommuner och att får möjlighet attöverta eller återta tillsynsansvaret i det fall enkommun missköter sina uppgifter. Kommunerna får rättatt samverka och gemensamt nyttja personal enligtsamma principer som gäller för miljötillsynen.Därutöver diskuterades införande av ettsanktionssystem. Som anförs i motion MJ37 (c) är denlokala djurskyddstillsynen av största vikt förmöjligheten att på ett tidigt stadium ingripa vidmisstanke att djur far illa, och den lokalakännedomen om verksamhetsutövarna i närområdet är avstor betydelse när det gäller djurskyddet.Utskottets principiella inställning är därför attden lokala djurskyddstillsynen inte börförstatligas. De resurser som redan har tilldelatsen aviserad djurskyddsmyndighet bör i ställetöverföras till den kommunala tillsynen. Utöver dettauttalande anser utskottet emellertid att riksdageninte bör föregripa det vidare resultatet avregeringens arbete på området och föreslår motbakgrund av det anförda att motionerna 2000/01:Fi37(fp) yrkande 11, MJ35 (kd) yrkande 7, MJ36 (m)yrkande 1, MJ37 (c) yrkandena 1 och 2, MJ218 (c)yrkande 1, MJ338 (c) yrkande 20, MJ352 (mp) yrkande1, MJ461 (mp), MJ519 (kd) yrkande 5 och MJ526 (fp)yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd.10. Djurskyddstillsynens organisation(punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Fi37 yrkande 11 och2001/02:MJ526 yrkande 6 samt avslår motionerna2001/02:MJ35 yrkande 7, 2001/02:MJ36 yrkande 1,2001/02:MJ37 yrkandena 1 och 2, 2001/02:MJ218yrkande 1, 2001/02:MJ338 yrkande 20, 2001/02:MJ352yrkande 1, 2001/02:MJ461 och 2001/02:MJ519yrkande 5.StällningstagandeFrågan om djurskydd och livsmedelssäkerhet har fåttökad aktualitet. Kommunerna har det fullaansvaret för djurskyddstillsynen men det kanifrågasättas om detta är en effektiv ochkvalitetsmässigt godtagbar fördelning avansvarsuppgifterna mellan stat och kommun. Om deinternationella problemen med epizootier, långvägainternationella transporter av djur och oacceptabelbehandling av djur fortsätter, bör djurskyddetstärkas. Genom inrättande av en stark och enhetligstatlig myndighet på djurskyddsområdet skulledjurskyddet tillföras en betydelsefull resurs.Även frågor om livsmedelssäkerhet kommer attalltmer sättas i fokus. Detta beror på att livsmedelproduceras dels inom en alltmer globaliseradmarknad, dels på sätt som är svåra eller omöjligaför konsumenten att behärska. Konsumenterna blirockså mer noggranna i sina val av livsmedel. Somanförs i motion 2000/01:Fi37 (fp) bör den kommunalaövervakningen av livsmedelshanteringen kontinuerligtanpassas så att den motsvarar de krav som medvetnakonsumenter kan ställa. En kartläggning bör göras avkommunernas möjligheter att med nuvarande ordningmotsvara dessa krav.Det finns varken obligatoriskutbildning eller krav på utbildning för kommunernasdjurskyddsinspektörer, och sannolikt går djurplågaresom hade kunnat fällas med bättre och meromsorgsfull hantering av bevismaterial fria.Eftersom både anmälningar och fällande domar minskari antal tyder detta på att denna typ av brottslighetinte uppmärksammas och att anmälningar uppfattas sommeningslösa. Som anförs i motion MJ526 (fp) är detav vikt att lagens anda och mening inte försvagas pågrund av brister i kunskaperna om rättsväsendetspraxis och krav. Vad ovan anförts bör ges regeringentill känna.11. Lokalisering av djurskyddsmyndigheten(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 11.