bet · GP01LU11 · 2002-01-15 00:00:00 — En ökad jämställdhet ibolagsstyrelserna och andra ledningsorgan måstesålunda främjas med andra medel än genom tvingandelagstiftning om styrelsernas könssammansättning.Med det anförda föreslår utskottet att motionernaL235, L339, L358 och N359 skall avslås.Kapitalskyddet i aktiebolagUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på åtgärder frånriksdagens sida i fråga om vinstutdelning ochlån från aktiebolag bör avslås. Utskottetförutsätter att frågan uppmärksammas inomramen för pågående arbete inomRegeringskansliet.Aktiebolagets främsta kännetecken är att aktieägarnainte är personligen ansvariga för bolagets skulder.Endast bolagets förmögenhet kan tas i anspråk förbetalning av dess skulder. En centralaktiebolagsrättslig princip är därför att bolagetstillgångar i viss utsträckning måste undantas frånaktieägarnas dispositionsrätt och bindas i bolaget.I aktiebolagslagen finns därför en rad regler, bl.a.i 12 kap., som syftar till att garantera att enbolagsförmögenhet skapas vid bolagets bildande ochatt bolaget inte vederlagsfritt minskar sinatillgångar genom värdeöverföringar, exempelvis genomolovlig vinstutdelning och otillåtna lån, tillaktieägare och andra.I motion L311 av och (bådav) anförs med anledning av ett konkret fall attdet är otillfredsställande att ägarna av ettaktiebolag kan ta ut kapital ur bolaget utan hänsyntill företagets behov. Motionärerna begär etttillkännagivande om att det skall göras en översynav lagstiftningen med inriktning att förhindra attägare skall kunna dränera ett bolag på dess kapital.Översynen skall också omfatta möjligheten att kunnaställa krav på motprestationer från bolag somerhåller stöd genom samhälleliga insatser.Kristina m.fl. (s) tar upp motsvarandefrågeställningar i motion L354. Motionärerna anseratt det behövs en översyn av lagstiftningen i syfteatt förhindra att näringsidkare genom överföringarav kapital mellan bolag kan komma undan sinaåtaganden gentemot anställda och samhället.Utskottet kan konstatera att lagstiftningen påområdet har varit föremål för överväganden inomramen för arbete.Övervägandena har redovisats i delbetänkandet (SOU1997:168) Vinstutdelning i aktiebolag och idelbetänkandet (SOU 1997:22) Aktiebolagets kapital.Båda betänkandena har remissbehandlats. Enligt vadutskottet har erfarit är avsikten att utredningensöverväganden i denna del skall behandlas i denlagrådsremiss med förslag till ny aktiebolagslag somhar aviserats av regeringen.Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammarmotionsspörsmålen inom ramen för det pågåendeberedningsarbetet och vid behov föreslår de åtgärdersom kan anses erforderliga.Med det anförda föreslår utskottet att motionernaL311 och L354 skall avslås.Aktiekapitalets storlekUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om ensänkning av lägsta gränsen för aktiekapitaletför nystartade aktiebolag. Utskottet hänvisartill tidigare ställningstaganden frånriksdagens sida.Enligt 1 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385)gäller att aktiekapitalet i ett publikt aktiebolagskall uppgå till och i ett privataktiebolag till . gällandebeloppsgränser infördes, med ikraftträdande den 1januari 1995, i samband med att aktiebolagenuppdelades i två olika typer av bolag, nämligenpublika respektive privata aktiebolag. Dessförinnangällde en lägsta gräns föraktiekapitalet på (prop. 1993/94:196, bet.LU32).I motion L315 av () anförsatt höjningen av gränsen för det lägstaaktiekapitalet från till harvisat sig särskilt drabba kvinnor som vill startaaktiebolag. Motionären anser att lagstiftningenskall utformas på så sätt att kvinnors företagandeinte missgynnas och begär ett tillkännagivande omatt minsta aktiekapital skall sänkas till 50 000 kr.Utskottet kan konstatera att frågan om lägstagräns för aktiekapitalet, med anledning av fleramotionsyrkanden, var föremål för ingåendeöverväganden i samband med att nu gällandebeloppsgränser beslutades av våren 1994.Utskottet erinrade därvid, i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:LU32, om attaktiekapitalets syfte är att skydda borgenärerna ochatt utgöra en slags garanti för bolagetsfordringsägare. En avsevärd höjning av gränsen förlägsta tillåtna aktiekapital skulle därför, ansågutskottet, innebära en förstärkning av borgenärernasställning, vilket i sin tur skulle komma bolagensjälva till del på så sätt att det skulle blilättare att erhålla kredit. En väsentlig höjningskulle även motverka förekommande missbruk avaktiebolagsformen. Å andra sidan konstateradeutskottet att aktiekapitalets storlek inte var heltavgörande för borgenärernas skydd. En kraftighöjning av aktiekapitalet torde inte heller innebäranågon garanti för att aktiebolagsformen inte skullemissbrukas. En alltför kraftig höjning skullevidare, anförde utskottet, kunna innebärasvårigheter för ägare av mindre aktiebolag attinförskaffa ytterligare kapital och drivaverksamheten vidare i bolagsform och även försvåranyetablering. Vid en samlad bedömning kom utskottetfram till att den i den då aktuella propositionenföreslagna lägsta beloppsgränsen, ,var väl avvägd och borde godtas. Utskottettillstyrkte därför propositionen i denna del.Enligt utskottets bedömning har inte framkommitnågon omständighet som utgör skäl att nu omprövariksdagens tidigare ställningstaganden i fråga omlägsta beloppsgräns för aktiekapitalet i privataaktiebolag. Motion L315 bör därför avslås.RedovisningsfrågorUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på redovisning avkoldioxidutsläpp och sjukfrånvaro bör avslås.Utskottet hänvisar till pågående och kommandeberednings- och utredningsarbete.Den 1 januari 1996 trädde tre nya lagar påredovisningsområdet i kraft, nämligenårsredovisningslagen (1995:1554), som gäller föraktiebolag och vissa handelsbolag, samt lagen(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag samt lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag (prop.1995/96:10, bet. LU4).I 1995 års årsredovisningslagar föreskrivs attårsredovisningen skall bestå av balansräkning,resultaträkning, noter och förvaltningsberättelse.Förvaltningsberättelsen skall innehålla enrättvisande översikt över utvecklingen av bolagetsverksamhet, ställning och resultat. Den skall äveninnehålla upplysningar om vissa viktigareförhållanden, bl.a. förhållanden som är av väsentligbetydelse för bolaget samt upplysningar om bolagetsförväntade framtida utveckling. Lagstiftningen utgören ramlagstiftning som kompletteras med bl.a.uttalanden från Bokföringsnämnden.I motion L218 av och (båda mp) anförs att utsläpp av koldioxid är denviktigaste orsaken till den globala uppvärmningenoch att utsläppen måste minska kraftigt. Enligtmotionärerna är det angeläget att företagen lämnarinformation om sina utsläpp av koldioxid eftersomdetta möjliggör att de företag som inte tar fråganpå allvar kan kritiseras i medierna och på så sätttvingas till ett mer ansvarsfullt agerande. Arbetetmed att sammanställa uppgifter om företagens utsläppökar också miljömedvetenheten i företagen anförs deti motionen. Motionärerna ser positivt på att en delföretag frivilligt lämnar uppgifter om sinakoldioxidutsläpp, exempelvis till det s.k.Miljöindex. Eftersom alla företag inte frivilligtlämnar sådana uppgifter behövs dock tvingandelagstiftning på området. I motionen begärs attregeringen skall ges i uppdrag att lägga fram ettlagförslag om att svenska börsnoterade företag skallredovisa sina koldioxidutsläpp, inklusiveanläggningar utanför , dels i absoluta tal,dels i relation till omsättningen.Inför ställningstagandet till ifrågavarandespörsmål erinrar utskottet om att enligt 6 kap. 1 §tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554)gäller att ett företag somär tillstånds- eller anmälningspliktigt enligt 9kap. 6 § (1998:808) skall lämnasärskilda upplysningar om verksamhetens påverkan påden yttre miljön (prop. 1996/97:167, bet.1997/98:JoU8). Bestämmelsen, som är tillämplig ävenpå kreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag, utgör ett tillägg till denallmänna upplysningsskyldighet i fråga omförhållanden som är av betydelse för bedömningen avett bolags verksamhet, ställning, resultat ochutvecklingsmöjligheter förhållanden som ibland kanvara relaterade till miljön som redan följer avsamma paragrafs första och andra stycke. Kopplingentill tillståndsregler innebär attuppgiftsskyldigheten endast omfattar anläggningarsom är belägna i har i BFN U 98:2Miljöinformation i förvaltningsberättelsen uttalatsig om den närmare innebörden av bestämmelsen.Enligt dessa uttalanden krävs i första hand attbolaget skall ange att det bedriver tillstånds-eller anmälningspliktig verksamhet och vad dennaavser. För tillståndspliktig verksamhet skall ocksåanges om miljöpåverkan i huvudsak sker genom utsläpptill luft, vatten eller mark eller genom avfalleller buller. Vidare skall anges bl.a. om väsentligatillstånd behöver förnyas och om föreläggandenenligt föreligger. är det lämpligt attinformation också lämnas om verksamhet som bedrivsutomlands.Som påpekas i motionen förekommer även olikaformer av frivillig miljöredovisning. Ett exempel pådetta är EMAS (Scheme),dvs. EU:s miljölednings- och redovisningssystem.Verksamheten regleras i en förordning som innehållerbestämmelser om bl.a. formerna för frivilligmiljörevision, krav på miljörevisorer och innehåll imiljöredovisning.Motionsspörmålen har också varit föremål föruppmärksamhet i en proposition som regeringenöverlämnade till ,proposition 2001/02:55 klimatstrategi. Ipropositionen lägger regeringen förslag tillnationellt mål på området som innebär att de svenskautsläppen av växthusgaser, bl.a. koldixoid, skallminska . Målet skall, enligt vadsom anges i propositionen, uppnås genom en lång radåtgärder, bl.a. klimatinvesteringsprogram,informationskampanjer, en strategi för alternativadrivmedel och s.k. grön skatteväxling.Vad gäller miljöredovisning anförs i propositionenatt området utvecklas fortlöpande och attmiljöindikatorer tas fram, bl.a. inom EMAS, vilketenligt regeringens bedömning innebär attmöjligheterna att på ett övergripande sätt jämföramiljöinformation ökar. Redovisning av utsläpp har,anförs det vidare, fått en ökad betydelse vidbedömningen av företag generellt men också iförhållande till en eventuell handel medutsläppsrättigheter. Som ett led i arbetet med attuppnå det nationella målet avser regeringen, enligtvad som redovisas i propositionen, att göra enuppföljning av vilka effekter som bestämmelsen ommiljöredovisning i årsredovisningslagarna samtBokföringsnämndens riktlinjer fått. Regeringenkommer därefter att överväga när det är lämpligt attse över de nuvarande bestämmelserna.Enligt utskottets mening bör resultatet av den ipropositionen aviserade uppföljningen och översynenav gällande lagstiftning på området avvaktas innanriksdagen överväger mer långtgående krav påmiljörelaterad information i denassocationsrättsliga lagstiftningen. Motion L218 bördärför avslås.I motion L316 av och (båda s) understryks vikten av att kommatill rätta med den ökande sjukfrånvaron. Enligtmotionärerna vore en uppgift om sjukfrånvaron iårsredovisningen av intresse för anställda,arbetssökande, aktieägare och det allmänna. Genom ensådan upplysningsskyldighet lyfts också, anförs deti motionen, sjukfrånvaron fram som en viktig frågabåde i den allmänna debatten och förföretagsledningarna. Motionärerna begär etttillkännagivande om att det bör införas enobligatorisk redovisning av sjukfrånvaro iverksamhetsberättelser (yrkande 1). I motionenbegärs också ett tillkännagivande om attbestämmelser bör utarbetas vad gäller redovisning avsjukfrånvaro även inom myndigheter ochorganisationer som inte omfattas avårsredovisningslagen (yrkande 2) och attBokföringsnämnden bör få i uppgift att utfärdariktlinjer för beräkning av sjukfrånvaron (yrkande3).Utskottet erinrar om att regeringen genom beslutden gav en särskild utredare i uppdragatt göra en analys av sjukförsäkringen (dir.1999:54). Utredningen antog namnetSjukförsäkringsutredningen. I uppdraget låg bl.a.att fördjupa analysen av varför sjukfrånvaron ochutgifterna för sjukpenningen förändras över tidenoch att lämna förslag till konkreta åtgärder för attminska sjukfrånvaron. Uppdraget slutredovisades ibetänkandet (SOU 2000:121) Sjukfrånvaro ochsjukskrivning fakta och förslag som överlämnadestill regeringen i december 2000.I betänkandet föreslogs bl.a. att företag,organisationer och myndigheter skall åläggas enobligatorisk redovisningsskyldighet avseendeanställdas sjukfrånvaro genom ändringar i de lagaroch förordningar som reglerar innehållet iårsredovisningarna.Genom beslut tillkalladeregeringen en utredare med uppgift att lägga framett förslag till en samlad handlingsplan för ökadhälsa i arbetslivet (dir. 2000:92), den s.k. . I direktiven pekades på att olikaförslag till åtgärder mot den ökande sjukfrånvaronhar lagts fram från olika håll, bl.a. avSjukförsäkringsutredningen, och att det finns behovatt sammanställa dessa förslag till en helhet. Iuppdraget låg, enligt direktiven, attförutsättningslöst se över effektiviteten ochträffsäkerheten i bl.a. sjukförsäkring,rehabilitering, förtidspension ocharbetsskadeförsäkring samt föreslå hur förebyggandeåtgärder, försäkringssystem m.m. kan bli mereffektiva redskap.Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet(SOU 2002:5) Handlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet som överlämnades till regeringen den 8januari 2002. I betänkandet föreslås bl.a. att det iårsredovisningslagen skall införas bestämmelser omobligatorisk redovisning av sjukfrånvaro, attmotsvarande bestämmelser om obligatorisk redovisningav sjukfrånvaro även skall införas för myndigheteroch andra organisationer som inte omfattas avårsredovisningslagen och att regeringen skall uppdraåt att utfärda riktlinjer förberäkningen av sjukfrånvaron.I sammanhanget bör också nämnas att en arbetsgruppinom tagit framen handlingsplan med en strategi för att komma tillrätta med utvecklingen inom den arbetsrelateradeohälsan. Arbetsgruppen redovisade uppdraget i maj2001 i departementspromemorian (Ds 2001:28)Långsiktig verksamhetsutveckling ur ettarbetsmiljöperspektiv en handlingsplan för attförnya arbetsmiljöarbetet. En närmare redovisningför pågående arbete på området återfinns ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1,utg.omr. 10).Mot bakgrund av vad som har redovisats kankonstateras att det föreligger ett färdigtlagförslag med en inriktning som ligger helt i linjemed vad som förespråkas i motionen. Utskottet anser,från sina utgångspunkter, att resultatet av denfortsatta beredningen av frågan nu inte börföregripas genom något särskilt uttalande frånriksdagens sida.Med det anförda föreslår utskottetatt motion L316 skall avslås.Tillsyn över stiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somrör tillsynen över stiftelser samt tillsyns-och registerhållningsavgifter för stiftelser.Utskottet hänvisar till en av regeringenaviserad översyn av stiftelselagen.Bestämmelser om registreringsskyldighet förstiftelser finns i 10 kap. stiftelselagen(1994:1220). Dessa innebär bl.a. att stiftelser somär skyldiga att upprätta årsredovisning, dvs.stiftelser som driver näringsverksamhet eller varstillgångar överstiger tio basbelopp, skall vararegistrerade i länsvis förda stiftelseregister. skall även vara registrerad om det följerav stiftelseförordnandet. äralltid en länsstyrelse och i princip är det denlänsstyrelse som utövar tillsyn över stiftelsen somär registreringsmyndighet.En stiftelse som är registrerad istiftelseregistret skall, enligt vad som närmareföreskrivs i stiftelseförordningen (1995:1280),betala en årlig registerhållningsavgift som uppgårtill i fråga om näringsdrivande stiftelsersamt personal- och pensionsstiftelser och förövriga stiftelser. Vidare utgår en årligtillsynsavgift om för näringsdrivandestiftelser samt personal- och pensionsstiftelser och400 kr för övriga stiftelser.Sofia () anför i motion L209 attstiftelsebegreppet innefattar verksamheter medmycket skiftande förutsättningar. Tillsynsavgifternainnebär, enligt motionären, att de mindrestiftelsernas möjlighet att dela ut medel i enlighetmed stiftarens förordnande minskar. Motionären menaratt tillsynsgränsen borde ändras så att mindrestiftelser undantas från skyldigheten att betalaårliga tillsyns- och registerhållningsavgifter och imotionen begärs ett tillkännagivande om atttillsynsgränserna för mindre stiftelser bör sesöver.Ett motsvarande motionsyrkande avstyrktes avutskottet i samband med behandlingen avregeringens proposition 2000/01:67 Stiftelselagen undantag från tillsyn. Utskottet förutsatte därvid idet av godkända betänkandet 2000/01:LU20att motionsspörsmålet skulle komma att omfattas aven, i den då aktuella propositionen till år 2002aviserad översyn av stiftelselagen. Någon åtgärdfrån sida med anledning av motionen vardärför, enligt utskottets bedömning, inteerforderlig.Enligt vad utskottet har erfarit pågår arbete inomRegeringskansliet med inriktningen att den aviseradeöversynen skall kunna inledas i början av hösten2002. Utskottet förutsätter alltjämt attfrågeställningen som tas upp i motionen kommer attomfattas av översynen. Inte heller föreliggerdärför behov av något initiativ från sidai saken, och utskottet föreslår att motion L209skall avslås.Reservationer1. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L236och 2001/02:N263 yrkande 16.StällningstagandeJag kan, i likhet med motionärerna bakom motionernaL236 och N263, konstatera att utvecklingen inomnäringslivet, särskilt inom tjänstesektorn, ställernya krav på hur regler och strukturer i samhälletutformas. Detta gäller inte minst lagstiftningen pådet associationsrättsliga området. Enligt minuppfattning vore s.k. singelföretag medsjälvanställning ett bra komplement till nuvarandeföretags- och anställningsformer som skulle gynnadem som bedriver verksamhet av flera olika slag.Inrättandet av företagsformen skulle också ge enmöjlighet för den enskilde individen att komponeraett eget arbetsmönster från olika uppdragsgivare,t.ex. i form av säsongsarbete. För attsingelföretagandet skall fungera fullt ut krävs dockatt en rad problem, bl.a. rörande frågor sommomsregistrering, försäkringsavtal ochfirmaregistrering, får en lösning. Regeringen bördärför tillsätta en utredning med uppdragatt underlätta och möjliggöra den nu beskrivnaföretagsformen.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motionerna L236 och N263yrkande 16, som sin mening ge regeringen till känna.2. Ny associationsform för icke vinstdrivandeverksamhet (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:N314yrkande 5 och bifaller delvis motion 2001/02:L296.StällningstagandeSom framhålls i motion N314 kräver den pågåendeutvecklingen och tillväxten inom den socialaekonomin förändringar i samhällets övrigastrukturer, bl.a. på det associationsrättsligaområdet. Vi delar därför motionärernas uppfattningatt det bör göras en översyn av nu befintligaassociationsformer i syfte att möjliggörainrättandet och stödjandet av företagsformer somvarken är kooperativ eller ideella föreningar, mensom ändå har ett socialt, samhälleligt ellerallmännyttigt ändamål. En associationsform somskulle kunna tjäna som förebild i ett sådant arbeteär de så kallade non-profit corporations somförekommer i USA.Vi anser att den politiska debatten om framtidenför många verksamheter med i huvudsak socialt syfteär oerhört viktig, men att denna debatt leds imissvisande riktning på grund av vissa ideologiskavanföreställningar. Att utan närmare definitionanvända ordet vinst och icke vinstdrivande företagkan leda tankarna fel. Alla företag bör avslutaolika arbetsperioder med viss behållning, annars kaninte en sund och systematiskt uppbyggd verksamhetbedrivas. Till och med de ideella organisationer somär engagerade i humanitärt arbete är skyldiga attexemplariskt sköta sin ekonomi: de sparar så mycketdet går att spara på administrationens område ochmånga brukar använda sig av heltidsanställda varsenda arbetsuppgift är att samla in pengar för attförstärka organisationernas förmögenhet. All seriösverksamhet byggs på förhoppningen om växandeekonomisk grund och man kan inte säkra någonmeningsfull kontinuitet i arbetet oavsett vilketområde man verkar på förbrukaralla sina resurser, om man inte har någon ekonomiskreserv alls eller om man regelbundet producerarförluster. Om orden vinstdrivande eller vinstgivandeföretag definierar företag som delar ut vissa beloppur vinsterna till ägare/aktieägare leder manfortfarande in debatten i en återvändsgränd. Hurolika arbetsenheter disponerar sina ekonomiskaresurser är en fråga som bör behandlas inom dessaarbetsenheter. Politiken skall inte dikteravillkoren för denna interna fördelning av medel. Ettvårdföretag kan behöva förstärka sin ledning ochöppna sig för samägande med kompetenta praktikereller forskare som i sin tur ställer höga ekonomiskakrav för att ingå en sådan allians. Ettutbildningsföretag bör ha samma möjligheter. Motdenna bakgrund anser vi att regeringen omgående börtillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift attutreda frågor kring företagsformer som inte drivs ivinstmaximeringssyfte.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion N314 yrkande 5 ochmed delvis bifall till motion L296, som sin meningge regeringen till känna.3. Könsfördelningen i företagens ledning(punkt 5)av och (bådav).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L235 ochbifaller delvis motionerna 2001/02:L339,2001/02:L358 och 2001/02:N359.StällningstagandeSom framgår av bl.a. de uppgifter omkönsfördelningen i företagens ledande organ somredovisas i motion L235 är, enligt vår mening,förhållandena nedslående, inte minst vad gäller destörsta företagen. Trots upprepade önskemål och kravfrån olika håll i den allmänna debatten harnäringslivet inte förmåtts att på egen hand ökaandelen kvinnlig representation på ledande posterinom företagen. Vi kan, i likhet med motionärerna,konstatera att rådande situation är oacceptabel urett demokrati-, jämställdhets- ochrättviseperspektiv. Förhållandena kan ocksåifrågasättas ur ett samhälls- och företagsekonomisktperspektiv. Som framhålls i motionen kan enjämställd kvinnorepresentation i företagens ledninguppenbarligen inte uppnås på annat sätt än genomtvingande lagstiftning om kvotering. Mot dennabakgrund bör begära att regeringen skalllägga fram förslag till lagstiftning som innebär attminst av vartdera könet skall vararepresenterat i börsnoterade aktiebolags styrelsersamt i statligt och kommunalt ägda aktiebolagsstyrelser.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L235 och meddelvis bifall till motionerna L339, L358 och N359som sin mening ge regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Ny bolagsform för mindre företagav ().Hela diskussionen om en ny bolagsform försingelföretag och ekonomiskt svagare företag skullei dag inte vara nödvändig och antagligen inte ensföras om livsviktiga förenklingar i regelverket fördessa verksamheter, förenklingar som sedan längestått på den politiska dagordningen, redan hadegenomförts. Enligt min uppfattning har arbetet somSmåföretagsdelegationen bedrivit inte lett tilltillräckligt energiska förändringar i regelverket.Inte heller den s.k. har lyckats sjösätta nödvändigareformer. Hela den långvariga debatten omförenklingar i den praktiska socialdemokratiskapolitiken har fastnat i små kosmetiska ändringar somhotar att bevara det nuvarande krånglet. De förslagsom redan har föreslagits måste genast genomföras.2.