bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Vid sidan av att den är enviktig inkomstkälla visar forskningen attskatten har relativt begränsade effekterpå utveckling och tillväxt.Förra året släpptes den frystataxeringen, och taxeringsvärdena stegkraftigt i de områden därfastighetspriserna ökat mest. För attminska effekterna av denna utveckling harskattesatserna sänkts i flera stegsamtidigt som det s.k. fribeloppet iförmögenhetsskatten höjts. Skattesatsenför småhus och hyreshus ligger nu på 1 %respektive , en nedgång med 0,5procentenheter respektive 1 procentenhetunder förra mandatperioden. Fribeloppet iförmögenhetsskatten har höjts från 900 000kr till förensamstående och försambeskattade par. Dessutom har enbegränsningsregel ifastighetsbeskattningen införts.Begränsningsregeln innebär att hushåll inormala inkomst- och förmögenhetslägenmaximalt ska betala av sin inkomst ifastighetsskatt.Vidare ska omräkningsförfarandet vidtaxeringen ersättas med en förenkladfastighetstaxering mellan de allmännafastighetstaxeringarna. Dessutom skaregler införas som gör att höjdataxeringsvärden inte fårgenomslag på fastighetsskatteuttaget.Utskottet vill här passa på att erinra omatt en parlamentarisk kommitté tillsattsmed uppgift att utreda fastighetsskatten,förmögenhetsbeskattningen samt arvs- ochgåvobeskattningen. Utredningen ska enligtplanen vara avslutad vid utgången av nästaår.Grön skatteväxling och ett ekologiskthållbart SverigeEn god miljö och en ekologiskt hållbarutveckling är enligt utskottets mening ettav den ekonomiska politikens viktigastemål. ska vara ett föregångslandför en ekologiskt hållbar utveckling.De 15 nationella miljökvalitetsmål somriksdagen ställt upp visar tydligt denekologiska dimensionen i begreppet hållbarutveckling. Målen är formulerade utifrånden miljöpåverkan som naturen tål ochdefinierar det tillstånd för den svenskamiljön som ska nås inom en generation.Förra hösten beslutade om nyamätbara delmål och åtgärdsstrategier föratt uppnå 14 av de uppsatta 15 målen. Ivåras antog förslagen tillstrategi och delmål för det femtondemiljökvalitetsmålet: Begränsadklimatpåverkan. Miljökvalitetsmålen ochdelmålen ska vara styrande för statensmiljöpolitik och miljöstyrning och andrasamhällsaktörers åtgärder på området.I vårpropositionen gjorderegeringen bedömningen att det samladeutrymmet för en grön skatteväxling var ungefär 30miljarder kronor. hardärefter en grön skatteväxling omsammanlagt drygt 5 miljarder kronorgenomförts. I budgetpropositionen föreslåsatt en skatteväxling om 2,6 miljarderkronor genomförs.Koldioxidskatten på bränslen bör enligtförslaget höjas med 16 %.Tillverkningsindustri, jord- ochvattenbruk undantas från höjningensamtidigt som effekten på bensin ochdiesel neutraliseras genom lika storasänkningar av energiskatten. Vidare höjsenergiskatten på el med per kWhoch skatten på avfall som deponeras höjsfrån till per ton. Skattenpå naturgrus höjs från till perton.I motion Fi230 av m.fl. (s,v, mp) föreslås att den grönaskatteväxlingen utvidgas tillatt totalt omfatta 3 miljarder kronor.Koldioxidskatten höjs med ytterligare 3procentenheter till en total höjning om som energiskatten på el höjsmed ytterligare per kWh till ensammanlagd höjning på per kWh.Vidare har en mängd andra åtgärder ochresursförstärkningar vidtagits för att ökaden ekologiskt hållbara utvecklingen.Stora satsningar om ca 7,3 miljarderkronor har gjorts pålokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet (LIP) och klimatåtgärder(KLIMP).Dessutom har stora resurser avsatts förbl.a. bevarandet av biologisk mångfald,sanering av förorenade områden,miljöforskning, information omklimatfrågor och miljöövervakning. Enligtförslag i budgetpropositionen och motionFi230 (s, v, mp) avsätts ytterligare medelunder 2003 för forskning om biologiskmångfald och sanering av förorenadeområden. Sammantaget ökar utgiftsområdetmiljö- och naturvård från 1,2 miljarderkronor till drygt 3,3 miljarderkronor 2003.Ovanpå detta kommer att ca 11 miljarderkronor avsättstill jordbruket i svensk medfinansieringtill miljöåtgärder inom EU:s miljö- ochlandsbygdsprogram. Dessutom görsytterligare satsningar på myndigheternasmiljömålsarbete, forskning kring biologiskmångfald och ekologisk uthållighet ochbiotopskydd i skogspolitiken.Utskottet vill i anslutning till dettaockså hänvisa till de gröna nyckeltal somsedan 1999 redovisas i budget- ochvårpropositionerna. Nyckeltalen är ettkomplement till de ekonomiska nyckeltalen,och de är ett viktigt instrument för attnå det övergripande miljömålet om att tillnästa generation lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen är lösta.Reformering av barn- och familjepolitikenUnder har en omfattandesatsning på barnen och barnfamiljernavidtagits. Den stegvisa reformeringen avfamiljepolitiken framfördes första gångeni vårpropositionen och fortsätteri budgetpropositionen , trots detosäkra konjunkturläget. Goda villkor förde unga och barnfamiljerna är enrättvisefråga och en investering iframtiden. Utgångspunkten för politiken äratt ska vara ett land där allabarn och ungdomar får en bra uppväxt.Därför har barnbidraget under periodenhöjts med till . Påmotsvarande sätt har flerbarnstilläggenoch studiebidragen höjts. Från och mednästa år utökas studiebidraget ytterligaregenom att bidraget utgår under tio månaderi stället för som under nio månader.Förra året fick barn till arbetssökanderätt till förskoleverksamhet somde s.k. kontaktdagarna i den tillfälligaföräldrapenningen infördes.Maxtaxan i barnomsorgen infördes och kommunerna tillfördessamtidigt för attsäkra kvaliteten inom barnomsorgen.Maxtaxan innebär att familjerna betalarhögst för det förstabarnet i omsorgen, för det andrabarnet och för det tredje barnet.Utskottet vill också erinra om att detsamtidigt med maxtaxan infördes enspärregel med innebörden att ingen skabetala av sin inkomst ibarnomsorgsavgift för det första barnet, för det andra barnet och för dettredje barnet. En första utvärdering avreformen presenteras enligt regeringen imars men kommerden första lägesrapporten. Det sistasteget i maxtaxereformen tas dåen allmän förskola för fyra- ochfemåringar införs.Från och med i år harföräldraförsäkringen förlängts med enmånad till totalt 13 månader, och den s.k.pappa- och mammamånaden utökats medytterligare en månad. Samtidigtfördubblades den lägsta dagpenningen, dvs.den s.k. garantinivån i försäkringen, till120 kr per dag. Garantinivån höjsytterligare, till per dag 2003 och180 kr per dag 2004. I budgetpropositionenanger också regeringen att inkomsttaket iföräldraförsäkringen höjs från sju och etthalvt till tio basbelopp fr.o.m. den 1juli 2003.Vid sidan av dessa åtgärder har det ocksåett införts ett stöd om 100 miljonerkronor för atthjälpa barn till missbrukare eller barn ifamiljer där det förekommer våld ochövergrepp.Sammantaget innebär dessa satsningar atttillskotten till barnfamiljerna år 2004uppgår till nästan 14 miljarder kronor.Den generella välfärden ska bevaras ochutvecklasDen generella välfärdspolitiken är enligtutskottets mening en avgörande del ipolitiken för tillväxt, rättvisa ochjämställdhet. En generellt upplagdvälfärdspolitik minskar klyftorna mellanolika grupper i samhället. Social- ocharbetsförsäkringarna ger trygghet när enperson drabbats av t.ex. sjukdom ellerarbetsskada som försäkringarnaskoppling till förvärvsarbete uppmuntrartill ett högt arbetskraftsdeltagande ocharbetskraftsutbud.Till följd av de kraftigareallönehöjningarna under de senaste årenhar antalet personer som får ersättningmed av inkomsten vid sjukdom ellerföräldraledighet minskat. hade ca36 % av alla heltidsarbetande en inkomstpå över sju och ett halvt basbelopp,vilket är den övre gränsen förersättningsberättigad inkomst. uppfattning är det angelägetatt se över ersättningsnivåerna iförsäkringssystemen för att bevara ochutveckla den generella välfärden. nämnt tidigare höjs inkomsttaketi föräldraförsäkringen från sju och etthalvt till tio basbelopp fr.o.m. den 1juli 2003.Ersättningen i arbetslöshetskassan harhöjts i två omgångar, vid halvårsskiftet2001 och . Den 1juli höjdes golvet i försäkringen med50 kr till som taketunder de 100 första ersättningsdagarnahöjdes till per dag och taket fråndag 101 höjdes till 680 kr.Privatisering och avregleringNär det gäller frågor om förändringar avde svenska socialförsäkringarna ochprivatiseringar av t.ex. vård- ochomsorgssektorerna vill utskottet erinraom att principerna om en solidarisktoffentligt finansierad och rättvistfördelad sjukvård är några av de mestcentrala inslagen i den generellavälfärdspolitiken. I motion Fi231 (m)föreslås att en obligatorisk nationellhälsoförsäkring införs. Enligt utskottetsmening finns det inga belägg för attSverige skulle vinna på att övergå till enförsäkringslösning. Internationellaerfarenheter tyder tvärtom på att deskattefinansierade hälso- ochsjukvårdssystemen fungerar bättre i t.ex.jämställdhets- och fördelningspolitisktavseende än försäkringsfinansieradesystem. Erfarenheterna tyder också på atten försäkringsfinansierad sjukvård påolika sätt begränsar patienternasvalfrihet.I bl.a. motion Fi231 (m) framförs ocksåförslag om omfattande avregleringar ochprivatiseringar i den statliga ochkommunala sektorn. Skulle dessa förslaggenomföras skulle det enligt utskottetsmening leda till en dramatisk förändringav de offentliga verksamheterna. Följdenskulle sannolikt bli en mycket instabilsituation till skada för medborgarna.Effektiviteten och produktiviteten inomt.ex. vården, omsorgen och skolan skulledrabbas hårt. I motionen föreslås ocksåmycket stora skattesänkningar. Det ärutskottets övertygelse attskattesänkningar av denna art leder tillnedskärningar av viktig och angelägenoffentlig verksamhet. Dessutom får storaskattesänkningar av den här typen heltoacceptabla fördelningspolitiskakonsekvenser. Skadorna på den svenskagenerella välfärden skulle bli betydande.Utskottets uppfattning är vidare attskattesänkningar av detta slag kan ledatill instabila statsfinanser med negativaeffekter på både företagsklimatet och denekonomiska tillväxten. Erfarenheterna ochlärdomarna från den snabba försämringen avstatsfinanserna ärbåde tydliga och avskräckande.Offentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelningUtskottet vill i detta sammanhang peka påden studie av fördelningen av offentligabidrag till barnomsorg, utbildning samthälso- och sjukvård som redovisades ibilaga 3 i vårpropositionen för 2002.Undersökningen visar tydligt att deresurser som fördelas via de offentligaverksamheterna klart bidrar till enjämnare fördelning i samhället. Framförallt blir omfördelningen över livscykelntydlig när effekterna av desubventionerade offentliga tjänsternaundersöks. Till exempel beräknas personeri 90-årsåldern få vård och omsorg för igenomsnitt . Barn ochungdomar erhåller ca iform av främst barnomsorg och utbildning,medan personer endastutnyttjar offentliga tjänster för 15 000kr. När det gäller subventioner avutbildning visar studierna attsnedrekryteringen till den högreutbildningen är betydande.Däremot har klyftan i antaletutbildningsår mellan olika grupper isamhället minskat markant de senaste åren.Andra resultat är t.ex. att barnfamiljeroch pensionärer gynnas och attsubventionerna påtagligt minskarinkomstspridningen. Personer med relativtlåg ekonomisk standard erhåller mer, bådei absoluta och relativa termer, än devälbeställda. Vidare gynnas kvinnor mer änmän av den offentliga tjänstesektorn.Ökade resurser till vården, skolan ochomsorgen .Den omfattande saneringen av de offentligafinanserna har under de senaste årenskapat utrymme för satsningar på att ökaresurserna och förbättra kvaliteten inomskolan, vården och omsorgen av barn ochgamla. Den starka inkomstutvecklingen iden svenska ekonomin innebär dessutom attskatteintäkterna i den kommunala sektornökat , och somframgår av regeringens beräkningar ibudgetpropositionen kommer de attfortsätta att öka framöver, dock inte ilika snabbt takt som tidigare.I år är resursöverföringen från statentill kommuner och landsting ca 30miljarder kronor högre jämfört medsituationen 1996. Enligt utskottets meningär det nödvändigt att kommunernas ochlandstingens ekonomi förstärksytterligare. Behoven inom vården, skolanoch omsorgen är fortfarande stora. Densärskilda satsningen på vård och omsorgfortsätter 2003 och 2004 med ca 7miljarder kronor. Vidare avsättsytterligare per år2003 och 2004 för att korta väntetider ochförbättra tillgängligheten inomsjukvården. Av medlen ska 3 miljarderkronor utbetalas och 4 miljarderkronor . Till detta ska sedan läggasden kraftiga satsningen på skolan . tillförsskolan ytterligare , efteren ökning på 0,5 miljarder kronoroch . Därefter ökartilldelningen med per årfram till 2006.Ett ytterligare särskilt bidrag införstill kommuner och landsting medbefolkningsminskningar om totalt 400miljoner kronor åren 2003 och 2004.Dessutom kommer den s.k. 200-kronan somalla skattskyldiga betalar i inkomstskattatt även överföras till kommuneroch landsting. Som utskottet redovisattidigare förstärks också kommunernasekonomi genom att det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting förlängs till att gälla ävenunder nästa år.Sammantaget innebär detta att kommun- ochlandstingssektorn får ytterligare storaförstärkningar för attsäkra en god vård, omsorg och skola.Ovanpå detta tillkommer de resurser somregeringen satsar inom ramen för enfamiljepolitisk reform, t.ex. maxtaxan.Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om att det vid sidan av dessaresursstärkande åtgärder görs en mängdsatsningar för att öka kvaliteten ocheffektiviteten inom t.ex. skolan ochvården. reglerna om avgifter inom äldre- ochhandikappomsorgen. Syftet medförändringarna är att garantera alla sombetalar avgift för vård ochomsorg rimliga avgifter och en trygglevnadsstandard. infördes ettnytt högkostnadsskydd inom tandvården föräldre. Stödet förbättras ytterligare undernästa år. Inom skolan har under de senasteåren genomförts en av de störstautvecklingsinsatserna genom tiderna - dennationella satsningen på IT i skolan(Itis). Itis pågår och innebärbl.a. att 70 000 lärare fått förbättradekunskaper om hur IT kan användas som ettverktyg i skolan.Utskottet vill även peka på attregeringen i budgetpropositionen angeratt en nationell vårdgaranti ska införasunder mandatperioden.. och behovet av offentlig och kommunalverksamhet växerBehoven av offentlig och kommunalverksamhet kommer att öka starkt framöver,bl.a. till följd av den demografiskautvecklingen och den allt högre andelenäldre i befolkningen Det framgår tydligt it.ex. den analys som regeringen redovisari bilaga 2 kapitel 12 ibudgetpropositionen. Fram till 2050beräknas befolkning öka medomkring 1,1 miljoner personer. Nästan helaökningen kommer att ske och äldre. Befolkningen i dessagrupper väntas öka med 0,9 miljonerpersoner . Detta ställerstora krav på en väl fungerande offentligsektor med starka och sunda offentligafinanser. Därtill krävs en god ekonomisktillväxt och en ökad sysselsättning.Enligt analysen bedöms utgifterna försjukvård och äldreomsorg stiga från avBNP till av BNP. Utgifterna förpensioner väntas stiga från av BNPtill av BNP.Till följd av bl.a. den höga tillväxtenoch den stigande sysselsättningen i slutetav och början av 2000-taletökade kommunernas och landstingensskatteinkomster med nästan 100 miljarderkronor . Dettavisar enligt utskottets mening på viktenav att åtgärder vidtas så att den svenskaekonomin uthålligt kan hålla en högtillväxttakt. Under perioden 2002-2004väntas kommunernas skatteintäkter stigamed drygt 35 miljarder kronor.Vid sidan av detta är det enligtutskottets mening mycket viktigt att deresurser som redan finns i den kommunalasektorn används mer effektivt. Denpågående omdaningen och effektiviseringenav de kommunala verksamheterna måstefortsätta, även om bidragen ochskatteintäkterna ökar.Pensionärerna och pensionernaI motion Fi233 (kd) hävdas attregeringens okänsliga budgetsaneringdrabbat pensionärerna hårt. Utskottet villmed anledning av detta anföra följande.Regeringen gjorde tidigt klart att närstatsfinanserna stärks och ekonomin börjarväxa ska situationen först förbättras förde grupper i samhället som drabbats extrahårt av de svåra tiderna.Redan i budgetpropositionen för 1999föreslog regeringen därför en förbättringav pensionärernas ekonomi med omkring 4miljarder kronor. Det reduceradeprisbasbeloppet för pensionärer ersattesfr.o.m. 1999 av det fulla prisbasbeloppetsamtidigt som bostadstillägget tillpensionerna höjdes för att gynna de sämstställda pensionärerna. Satsningen påpensionärerna fortsatte ibudgetpropositionen för 2001.Bostadstillägget och det särskildabostadstillägget höjdes ytterligaresamtidigt som den tidigare tillfälligahöjningen av pensionstillskottetpermanentades. Vidare höjdes det särskildagrundavdraget för pensionärer iinkomstbeskattning.I år får pensionärerna en särskildskattesänkning på perår. Dessutom har bostadstilläggetjusterats upp ytterligare, och totaltunder perioden har bostadstillägget förpensionärer höjts från till avbostadskostnaden upp till taket. Samtidigthar golvet i systemet slopats och takethöjts till per månad.Under nästa år införs ett s.k.äldreförsörjningsstöd sompensionerna höjs genom att det nyapensionssystemet träder i kraft.Äldreförsörjningsstödet ska garantera attalla i som fyllt får enskälig levnadsstandard.Utskottet vill i detta sammanhang ävenpeka på att de satsningar som görs ochplaneras inom vården och omsorgen är avutomordentligt stor betydelse, inte minstför äldre och pensionärer. Under perioden1999-2001 satsades t.ex. 300 miljonerkronor på den nationella handlingsplanenför äldre, vilket bl.a. inbegripitanhörigstöd, telefonjour för äldre ochanhöriga och försöksverksamhet ihemtjänsten. Därutöver satsades omkring400 på fler platser ochhögre standard i äldreboendet. infördes ett nytthögkostnadsskydd i tandvården för äldre,och stödet för äldretandvården utökasytterligare , enligt regeringensförslag i budgetpropositionen.Som redovisades ovan, under rubrikenOffentliga bidrag bidrar till en jämnarefördelning, går en stor del av deoffentliga resurserna och tjänsterna inomvården och omsorgen till personer i dehögre åldersgrupperna.Saneringen av de offentliga finanserna ochdemografinUtskottet har vid flera tillfällenbehandlat budgetkonsolideringens effekterpå fördelningen i samhället (senast i bet.2001/02:FiU20). Enligt utskottetsuppfattning fanns det inte någotalternativ till saneringen av deoffentliga finanserna. Den var nödvändigför att återställa förtroendet för svenskekonomi och få ned de höga räntor somallvarligt dämpade tillväxtkraften, inteminst i de mindre och medelstoraföretagen. Den var också nödvändig för attsäkra den framtida välfärden. redovisat tidigare står Sverigeinför en stor demografisk utmaning genomatt andelen äldre i befolkningen ökar. Föratt klara av den påfrestning som dettakommer att innebära för de offentliga systemen krävs ett överskott i de offentligafinanserna under de närmaste åren.Enligt utskottets mening är det ocksåviktigt att inse att de senaste årenskraftiga uppgång i den svenska ekonomintill en ganska stor del beror på detfaktum att har sanerat deoffentliga finanserna och etablerat ettöverskott. Det är också viktigt att inseatt utan sanering hade det inte varitmöjligt att bedrivaen expansiv finanspolitik för att dämpaeffekterna av den internationellakonjunkturnedgången.Ett för alla ...I utskottets betänkande med anledning avvårpropositionen (bet.2001/02:FiU20) behandlades den storafördelningspolitiska utmaning som ligger iatt minska klyftorna i samhället ochantalet personer som är marginaliserade.Enligt utskottets mening ger ekonomisktillväxt bättre förutsättningar för ökadrättvisa. Tillväxten i sig är däremotingen garanti för rättvisa, utan för attminska klyftorna i samhället krävs enaktiv politik för rättvisa. Målet bör varaatt människors livsval inte ska begränsasav bakgrund eller kön. Alla ska ha sammarätt och möjlighet till vård, utbildningoch omsorg. Vidare måste alla former avdiskriminering upphöra. Invandrare,flyktingar och de som bott i imånga generationer ska ges likartademöjligheter i livet.Även om mycket återstår att göra har desenaste årens tillväxt gjort det möjligtatt vidta åtgärder inom en rad områden;t.ex. har initiativ tagits för att ökaförutsättningarna för en långsiktigthållbar integration. Inom bl.a.arbetsmarknads- och utbildningsområdetpågår en rad olika insatser för att ökainvandrarnas möjligheter att delta iarbetslivet. Ansträngningarna på dettaområde måste öka under de kommande åren.Ett viktigt mål i politiken är att ökasysselsättningen bland invandrare.Olika fördelningsanalyser visar attbarnfamiljer och då särskilt ensamståendeföräldrar, ungdomar och invandrarefortfarande har det sämre nu än i börjanav . En rad åtgärder harvidtagits och kommer att vidtas för attförbättra situationen för dessa grupper.Andra studier visar att det finnsstrukturella faktorer som gör att vissasamhällsgrupper har större tillgång änandra till utbildning, höga inkomster ochen god välfärd. Det är t.ex. fortfarandebetydligt vanligare att barn tillföräldrar med högre utbildning studerarvidare än att barn till föräldrar medlägre utbildning gör det. De senaste årensutbyggnad av högskolan och det reformeradestudiesystemet syftar till att bryta dettamönster. Som utskottet redovisat tidigaresatsas för att stimulera tillsärskilda rekryteringsåtgärder.Studier som bl.a. regeringen genomförtvisar att lönespridningen i ökadenågot under senare delen av 1990-taletefter att ha minskat . Till följd av den ekonomiska kriseni marginaliseradesvissa grupper. Till exempel har antaletmänniskor som är långtidsarbetslösa,långtidssjuka eller beroende avsocialbidrag ökat. Föratt motverka detta måste bl.a.marginaleffekter av olika slag minskas såatt det lönar sig bättre att studera ocharbeta. Därmed minskar risken för attmänniskor fastnar i socialbidragsberoendeoch långtidsarbetslöshet. Beslutet om attinföra maxtaxa i förskoleverksamheten ochbarnomsorgen är ett exempel på åtgärdersom bidrar till att minskamarginaleffekterna. Sänkning avmarginalskatterna genom höjningen av dennedre skiktgränsen för statliginkomstskatt och kompenseringen avegenavgifterna är andra exempel. Enligtberäkningar som redovisades ivårpropositionen hade enensamstående med två barn enmarginaleffekt på år 1999.Under 2002 har marginaleffekten för dennafamiljetyp sjunkit med nästan 7procentenheter, till . Försammanboende med två barn hademarginaleffekterna under samma periodsjunkit med .. och socialbidragsberoendet ska halverasSom utskottet nämnde ovan ökadesocialbidragsberoendet under 1990-talet.Denna utveckling är enligt utskottetsmening ett hårt slag för alla som kämparför ökad rättvisa och högre välfärd.Riksdagens och regeringens uppsatta mål äratt socialbidragsberoendet ska halverasmellan 1999 och 2004. Utvecklingen ochuppfyllelsen av målet ska årligenavrapporteras till . I bilaga 3 ibudgetpropositionen redovisar regeringenden andra avstämningen av målet, denförsta publicerades i budgetpropositionenför 2002. uppgicksocialbidragsberoendet till omkring 115200 s.k. helårsekvivalenter (antal vuxnapersoner med full ersättning under etthelt år). För att målet ska nås krävsalltså att antalet socialbidragsberoendesjunker till omkring 57 2004,räknat i helårsekvivalenter. Det kanjämföras med att antaletsocialbidragsberoende 1990, dvs. före denkraftiga nedgången i den svenska ekonomin,uppgick till 71 700.Till följd av bl.a.sysselsättningsuppgången och den sjunkandearbetslösheten minskade antalet beroendeav socialbidrag med 14 000 personer 2000och 9 700 personer 2001. Sammantagetminskade antalet socialbidragsberoendeunder perioden med 24 000 personer, vilketinnebär att det återstår 33 600helsårsekvivalenter för att målet ska nås.Detta visar enligt utskottets mening attdet är kampen för ökad sysselsättning ochminskad arbetslöshet som är avgörande närdet gäller att bryta bidragsberoendet idet svenska samhället. Möjligheterna förutsatta grupper att skaffa jobb, egenförsörjning och delta i arbetslivet måsteöka.