bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Vidare kan nämnas möjlighetentill en utveckling av kustradionsverksamhet med delar för övervakning avfartygsrörelser runt den svenska kustendär transponderteknologin enligt det s.k.AIS-systemet utnyttjas.Utskottet förutsätter att ett aktivtberedningsarbete görs i syfte att ta tillvara eventuella samordnings- ochutvecklingsmöjligheter på Gotland.Utskottet utgår vidare från attSjöfartsverket som ansvarig myndighet ärväl skickad att bedömalokaliseringsfrågor och därvid beaktaeventuella samordningsvinster. Medhänvisning till det anförda avstyrksmotion 2002/03:T247 (s).4.11 Bevarande av fyrarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till gällandeansvarsförhållanden och pågåendeberedningsarbete avstyrks ettmotionsförslag om åtgärder för attbevara fyrar med kulturellt värde.MotionsförslagEnligt motion 2002/03:T365 av ÅsaTorstensson (c) ser för närvarandeSjöfartsverket över de fyrar man ansvararför i syfte att slippa underhålla fyrarsom inte har en säkerhetsmässigbetydelse. Av de 1 100 fyrar som verketansvarar för anges att ca 150 fyrar kanbli aktuella att överföra till annanhuvudman. Enligt motionären är detviktigt att fyrar som representerar enviktig och intressant skärgårdshistoriahanteras med ett samlat ansvar där storöppenhet ges för lokala och regionalalösningar. bör därför gesi uppdrag att lämna ett förslag om hurfyrar med kulturellt värde men utansäkerhetsmässig betydelse bör underhållasoch ägas.Utskottets ställningstagandeFyrar har alltsedan antikens dagar spelaten avgörande roll för sjöfart och handel.Den fyrtekniska utvecklingen ochförbättrade navigationshjälpmedel, tillexempel genom satellitnavigering, innebärdock att fyrar inte längre behövs i sammautsträckning. ochSjöfartsverket har mot denna bakgrunddrivit det gemensamma projektet under år 1999.Projektet har haft som målsättning attklarlägga dagens situation, uppmärksammafyrarnas bebyggelsehistoriska kvalitetersamt att diskutera hot och möjligheterkring dem. Projektet har finansieratsgemensamt av ochSjöfartsverket. Arbetet finns publicerati en rap-port "fyrplatser - Enbebyggelsehistorisk dokumentation av f.d.bemannade fyrplatser anlagda underLotsverkets tid". Riksantikvarieämbetetoch har därefter arbetatmed att ta fram ett handlingsprogram förnationellt bevarandevärda svenskafyrplatser. och har vidare nyligeninventerat alla svenska f.d. bemannadefyrplatser.Riksantikvarieämbetet är centralförvaltningsmyndighet för frågor omkulturarvet och kulturmiljön, inklusivefyrarna. Regeringen fattar beslut ombyggnadsminnen efter förslag avRiksantikvarieämbetet. I finnsför närvarande ett trettiotal fyrar somär statliga byggnadsminnen. Utöver dessafinns ett antal fyrar som är skyddade sombyggnadsminnen, men som är i enskild ägo.Enligt vad utskottet erfarit bereder förnärvarande fråganom att klassificera ett flertalytterligare fyrar som statligabyggnadsminnen. Ämbetet avser lämna enframställning om detta till regeringenunder våren 2003.Utskottet ser det som naturligt att dentekniska utvecklingen med att ett störreantal fyrar inte längre behövs försjöfarten innebär att frågor om fyrar ochderas framtida drift och vård måsteprövas. Utskottet förutsätter att dennaprövning sker i former som tillgodosermotionärens önskemål om bl.a. öppenhetför lokala och regionala lösningar. Medhänvisning till pågående beredningsarbeteoch gällande ansvarsförhållanden anserutskottet att det inte finns anledningför att ta något initiativ iärendet. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion 2002/03:T365 (c).4.12 FalsterbokanalenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det bör ankomma påSjöfartsverket att avgöra olika service-och trafikfrågor när det gällerkanaldrift. Mot denna bakgrund avstyrksett motionsförslag om Falsterbokanalensöppethållande.MotionsförslagJohan () framhåller i motion2002/03:T245 att Sjöfartsverketsplanerade förändringar förFalsterbokanalen kommer att leda till attsjöfarten till stor del väljer den längrevägen runt Falsterbonäset. Det innebärökad bränsleförbrukning, förlängdtransporttid och ökade risker. Anställdavid kanalen och båtfolk som regelbundetanvänder kanalen befarar att förändringeninnebär att mer och mer trafik kommer attlämna Falsterbokanalen vilket i sin turkan tas som intäkt för ytterligaretrafikinskränkningar som leder till attkanalen helt stängs. Enligt motionären ärdet därför av stor vikt att regeringengenom resurstillskott eller på annat sättförhindrar att trafiken påFalsterbokanalen inskränks.Tidigare riksdagsbehandling ochtrafikstatistikEn första motion om en kanal överFalsterbonäset väcktes 1884 av MårtenDahn, men den ledde inte till något, ochår 1896 började befolkningen i attsjälv gräva en kanal. Men inte hellerdetta projekt fullföljdes. Under förstavärldskriget aktualiserades frågan pånytt, men det var först när tyskarna inovember 1939 utvidgade sina mineringarutanför Falsterbonäset som den svenskariksdagen beslutade att bygga en kanal.Beslutet togs , ocharbetet kom i gång så gott som direkt.Den 21 juli 1941 genombröts näset av dengrävda kanalen, och redan den 1 augustisamma år passerade den första båten.Några månader senare passerade det förstahandelsfartyget, och varkanalen helt färdigbyggd. Hela byggetberäknas ha kostat attgenomföra. passerade 323 fartygoch 5 191 fartyg. passeraskanalen av omkring 15 000 fartygvarav flertalet är fritidsbåtar.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit harSjöfartsverket beslutat att frånoch med stängaFalsterbokanalen mellan och06.00. beslut innebärvidare att leddjupgåendet begränsas till4 meter och att fasta tider införs förpassage genom kanalen för att anpassakanaltrafiken till trafiken på denkorsande riksvägen.Utskottet anser att detaljerade besluti olika service- och trafikfrågor börfattas i så decentraliserade former sommöjligt. Det ankommer på Sjöfartsverketatt, inom ramen för de ekonomiska mål somlagts fast av regering och riksdag ochmed beaktande av bl.a. handelssjöfartens,fritidsbåtstrafikens, fiskets ochmarinens intressen, avgöra närFalsterbokanalen skall hållas öppen.Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att ta något initiativ i ärendet.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.5 LuftfartUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag i frågaom ekonomiska mål m.m. förLuftfartsverket. Det förordas också attregeringen ges begärda bemyndiganden.Förslag i motioner om en uppdelning avLuftfartsverket efter dess olika rolleravstyrks med hänvisning till pågåendeberedningsarbete i Regeringskansliet.Även motionsförslag omflygplatskapaciteten i Storstockholmavstyrks; frågorna övervägs i denpågående . Jämförreservationerna 11-21 (m, fp, kd, v, c,mp).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet treförslag i proposition 2002/03:1utgiftsområde 22 Kommunikationer.Regeringen föreslår att riksdagen16. godkänner ekonomiska mål ochinvesteringsplan för i enlighet med vadregeringen förordar,17. bemyndigar regeringen att fastställautdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vadregeringen förordar,18. bemyndigar regeringen att för år 2003ge finansiellabefogenheter i enlighet med vadregeringen förordar.Vidare behandlar utskottet följandemotioner:- 2002/03:T203 av (),- 2002/03:T275 av ochAnita (båda m),- 2002/03:T282 av . (v),- 2002/03:T287 av och (båda s),- 2002/03:T298 yrkandena 2, 3 och 18-20av m.fl. (fp),- 2002/03:T321 yrkandena 19-23 avElizabeth m.fl. (m),- 2002/03:T326 av (),- 2002/03:T339 av (),- 2002/03:T344 av (),- 2002/03:T377 yrkande 5 av . (fp),- 2002/03:T430 av m.fl. (s),- 2002/03:T462 yrkandena 20-23 av JohnnyGylling m.fl. (kd),- 2002/03:T466 yrkandena 14-19 av SvenBergström m.fl. (c),- 2002/03:T481 yrkande 13 av LennartNilsson m.fl. (s),- 2002/03:N340 yrkande 10 av JohanLinander och (båda c).5.1 Ekonomiska mål m.m. förLuftfartsverketRegeringens förslagI budgetpropositionen lägger regeringenfram förslag som rör Luftfartsverketsekonomiska förhållanden.Regeringen föreslår följande ekonomiskamål för under perioden2003-2005. Målet för soliditet bör liggapå under den stora investeringsfasenåren 2003 och 2004. Det långsiktiga måletför soliditeten är att denna efter 2004skall återgå till lägst 25 %.Räntabilitetsmålet bör ligga fast pånuvarande nivå, dvs. av eget kapitalefter skatt. Prisrestriktionen bör varaoförändrad för . Prisrestriktionenför trafikavgifterkommer att ses över i samband medöversynen av Luftfartsverketsavgiftssystem.I propositionen redovisas ocksåLuftfartsverkets investeringsplan på sammanlagt . Regeringen konstateraratt investeringar kommeratt vara omfattande . Dettaär en bidragande faktor till attsoliditets- och räntabilitetsmålen intekommer att nås. Det storainvesteringsbehovet är huvudsakligen enföljd av den tidigare starka utvecklingeninom flyget. På grund av flygmarknadensför närvarande svaga utveckling har dockLuftfartsverket skjutit på vissa störreprojekt. En huvudsaklig fortsättning påtidigare godkända investeringsplaner äremellertid nödvändig, anförs ipropositionen. föreslåsgodkänna ekonomiska mål ochinvesteringsplan.Regeringen begär härutöverbemyndiganden att dels fastställautdelning och skattemotsvarighet, delsför ge Luftfartsverketfinansiella befogenheter i enlighet medvad som förordas i propositionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag. Därmed tillstyrkspropositionen i denna del.5.2 rollerBakgrundLuftfartsverket är ett affärsdrivandeverk med sju huvuduppgifter, däriblandatt främja utvecklingen av den civilaluftfarten, ansvara för drift ochutveckling av statens flygplatser förcivil luftfart och att utöva tillsyn överflygsäkerheten för den civila luftfarten.Luftfartsverket fullgör sina uppgiftergenom tre roller, vilka också återspeglasi organisationsstrukturen:· Produktionsrollen innebär driftoch utveckling av statens flygplatsersamt ansvar för flygtrafiktjänst iSverige.·· Säkerhetsrollen innebärnormgivning och tillsyn inom ramen förLuftfartinspektionen.·· Sektorsrollen innebär enmyndighetsutövande och trafikpolitiskroll för luftfartssektorn i dess helhet.·MotionsförslagI motion 2002/03:T298 av . (fp) (yrkande 3) förespråkas att endelförsäljning av Luftfartsverketgenomförs när konjunkturläget såtillåter. Detta vore en konkret åtgärdför att åstadkomma nödvändig konkurrensinom flygets infrastruktur, anförmotionärerna.En uppdelning av krävs imotion 2002/03:T321 av . (m) (yrkande 23).Produktionsuppgiften ochmyndighetsuppgiften bör bli åtskildamenar motionärerna som också anser attbolagisering och privatisering härefterbör genomföras av den del som utgörs avproduktionsuppgiften. En sådan åtgärdskulle förbättra förutsättningarna försvenskt flygs internationella utveckling.I motion 2002/03:T462 av . (kd) (yrkande 21) föreslårmotionärerna att Luftfartsinspektionenskiljs från . Detta skullestärka konkurrensen som statenskontrollmöjligheter skulle förbättras.På motsvarande sätt sägs i motion2002/03:T466 av m.fl. (c)(yrkande 15) att bördelas upp i en myndighetsdel och enproduktionsdel.Utskottets ställningstagandeUppdelning av LuftfartsverketUtskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat frågan om en uppdelning avLuftfartsverket, (bet.2001/02:TU1). Enligt vad utskottet harerfarit pågår inom ettlångt framskridet beredningsarbete somgår ut på en uppdelning avLuftfartsverket i två delar, en del medmyndighetsinriktning och en del medproduktionsinriktning. Utskottet utgårfrån att regeringen inom en nära framtidkommer att lägga fram ett förslag tillriksdagen i frågan. Genom en sådan åtgärdblir förslagen i motionerna 2002/03:T321(m) yrkande 23 i berörd del, 2002/03:T462(kd) och 2002/03:T466 (c) tillgodosedda;de bör alltså avslås av såvittde gäller en uppdelning avLuftfartsverket.Bolagisering och privatisering avLuftfartsverkets produktionsdelUtskottet har i det föregående avstyrktmotionsförslag om en uppdelning avLuftfartsverket med hänvisning tillpågående beredningsarbete. Utskottetfinner inte att förslagen om enbolagisering och privatisering avLuftfartsverkets produktionsdel ärmotiverat. Mot den bakgrunden avstyrksmotionerna 2002/03:T298 (fp) yrkande 18och 2002/03:T321 (m) yrkande 23 även idenna del.5.3 Ägande av flygplatserMotionsförslagI motion 2002/03:T321 av ElizabethNyström m.fl. (m) (yrkande 21) begärs attett uttalande riktas till regeringen somgår ut på att de tre flygplatsernaArlanda, och börprivatiseras.En delprivatisering av ,och förespråkas imotion 2002/03:T466 av . (c) (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeVid åtskilliga tillfällen har utskottetavvisat motionsförslag om privatiseringav statliga flygplatser, senast hösten2001 (bet. 2001/02:TU1). Därvid harutskottet framhållit att luftfartensinfrastruktur måste betraktas som ettsammanhållet system, där en flygplatsförutsätter en annan.Enligt utskottets uppfattning harstaten ett ansvar för att detta systemhålls samman även ; det medgeren resultatutjämning mellan de fåflygplatser som ger överskott och demånga som, betraktade var och en för sig,går med förlust. En förändring sominnebär att de lönsamma delarna avsystemet bryts ut och privatiseras kandärför inte förordas. Utskottet avstyrkermot den nu redovisade motiveringenmotionerna 2002/03:T321 (m) och2002/03:T466 (c) i här aktuellt avseende.5.4 Avreglering och konkurrens inomluftfartenBakgrundDen avreglerades det svenskainrikesflyget. Tillsammans med Skywaysdominerar fortfarande SASinrikesmarknaden. Flygmarknadens beroendeav utvecklingen inom andra branscher blevtydlig . Detminskade resandet har tvingat de sedanlänge etablerade flygbolagen till storanedskärningar. Däremot har de s.k.lågprisbolagen visat en positivutveckling på mindre flygplatser inärheten av storstadsregionerna på deninternationella marknaden.UtredningarMot bakgrund av den bristfälligakonkurrensen på inrikesflygmarknaden gavregeringen den 31 maj 2001Luftfartsverket i uppdrag att göra enkartläggning av marknadssituationen förinrikesflyget och hur den påverkar målenför regional- och transportpolitiken samtatt lämna förslag till åtgärder.Luftfartsverket har redovisat uppdragetoch konstaterar bl.a. att flygbolagensbonusprogram utgör ett påtagligtinträdeshinder för nya aktörer och hämmaren effektiv konkurrens påinrikesflygmarknaden.Regeringen gav den 13 juni 2002Konkurrensverket i uppdrag att utreda dekonkurrens- och konsumentmässigaeffekterna av att begränsa flygbolagenstillämpning av bonusprogram på densvenska inrikesmarknaden samt att lämnaförslag till åtgärder. Uppdraget skallredovisas senast den 31 januari 2003.De europeiska konkurrensmyndigheternaser det som en prioriterad uppgift attgranska konkurrensen inom flyget. Ettproblem som identifierats ärfördelningen av start- och landningstider(s.k. slottider). Vidare gör den pågåendekonsolideringen av flygtrafiken i Europa- genom sammanslagningar, samarbetsavtaloch allianser - att tillämpningen avkonkurrenslagstiftningen - både EG:s ochde nationella - behöver samordnas. Rabatt-och bonussystem är ett tredjeproblemområde som har identifierats.Hösten 2002 enades man om att ta framkonkreta förslag som skall leda till enbättre konkurrens inom flyget. Resultatetberäknas kunna presenteras under år2003.MotionsförslagÖkad konkurrens för bättre trafik ärinnebörden i motion 2002/03:T298 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) (yrkande 18).Motionärerna anför att den avregleringinom luftfarten som genomfördes medFolkpartiet som drivande har ökat flygetsattraktionskraft. Emellertid harkonkurrensen inte blivit bättre,konstateras det; dominerande ställningoch kartellbildning kan ha bidragit tillde orimligt högabiljettpriserna på icke konkurrensutsattalinjer.I motion 2002/03:T321 av ElizabethNyström m.fl. (m) (yrkande 20) begärs ettuttalande av om attliberaliseringen av luftfarten skallpåskyndas. Avregleringen ochglobaliseringen av luftfarten har letttill att flygbolagen har utvecklat olikasamarbetsformer för att minskadriftskostnaderna och bättre kunna hävdasig på den globala marknaden.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra omatt ett syfte med avregleringen avinrikesflyget var attkonkurrensen skulle öka och därmed ledatill sänkta priser och ett bättre utbud.Utskottet konstaterar att marknadenemellertid alltjämt domineras av de sedanlänge etablerade flygbolagen.Luftfartsverket genomförde under förraåret på uppdrag av regeringen en analysav inrikesflygets marknadsförutsättningaroch har också föreslagit ett antalåtgärder för att förbättra konkurrensen.En slutsats var att det bör finnasutrymme för konkurrens på 4-10 linjer ochatt det förefaller som omlågkostnadsbolag har störst möjlighet attlångsiktigt överleva i konkurrens medSAS. pekade också på ettantal etableringshinder som börundanröjas för att en ökad konkurrensskall kunna främjas. Luftfartsverketfortsätter utredningen härom.Utskottet konstaterar att frågan omkonkurrensförhållandena inom luftfartenär föremål för utredningar ochöverväganden inom flera instanser ochutgår från att den drivs vidare avregeringen på lämpligt sätt. Därmedavstyrks motionerna 2002/03:T298 (fp) och2002/03:T321 (m) i här berörda avseenden.5.5 SlottidssystemetBakgrundRådets förordning (EEG) nr 95/93 omgemensamma regler för fördelning avankomst- och avgångstider (s.k.slottider) vid flygplatser inomgemenskapen har till syfte attsäkerställa att befintlig kapacitet vidöverbelastade flygplatser utnyttjaseffektivt och fördelas tilllufttrafikföretag på ett rättvist, icke-diskriminerande och öppet sätt. I dennaden s.k. slotsförordningen, som ärbindande för medlemsländerna, slås fastatt slottider vid en bristsituation skallfördelas av en särskild samordnare påflygplatsen, som skall agera på ett icke-diskriminerande och opartiskt sätt.Tillgång till attraktiva slottider är enkonkurrensfördel för flygbolagen.Förordningen medger möjlighet atttilldela regionalpolitiskt motiveradflygtrafik och nytillträdandelufttrafikföretag rimliga slottider.Slotsförordningen har emellertidkritiserats för att den - i strid medsitt syfte - snarare hämmar flygbolagenskonkurrensförmåga och begränsartillträdet till flygplatserna för nyaflygbolag. Det råder t.ex. osäkerhet omvem som ytterst sett disponerarslottiderna. Formellt anses det varaflygplatserna, men i realiteten är detflygbolagen som har kommit att styrafördelningen. På starkt överbelastadeflygplatser bygger fördelningen påprincipen om hävdvunna rättigheter(ibland kallad grandfather''''''''''''''''s rights).Under år 2001 presenterade kommissionenett ändringsförslag (KOM (2001)335) medett tydliggörande och en skärpning avreglerna i syfte att säkerställa attbegränsad kapacitet vid överbelastadeflygplatser används fullt ut och såflexibelt som möjligt, bl.a. för attfrämja konkurrensen. Förslaget innebärhuvudsakligen en teknisk anpassning avregelverket i form av åtgärder avseendebl.a. samordnarens roll, ankomst- ochavgångstidernas rättsliga ställning,fördelningskriterier, definition avnytillträdande lufttrafikföretag samtkontroll av efterlevnad av regler.UtredningarKonkurrensverket konstaterar i enutredning, Start- och landningstider inomflyget (Rapport 2001:7), att bristen påstart- och landningstider på ochBromma skapar konkurrensproblem inomflyget. Nya flygbolag får intetillräckligt attraktiva flygtider, vilketgör det svårt för dem att etablera sig påmarknaden, framhålls det i utredningen.Konkurrensverket anser att reglernaenligt nu gällande slotsförordning kananvändas mer effektivt. Samordnare, som fördelarslottider måste ha en helt oberoendeställning. Den som klagar påtilldelningen av slottider bör kunnavända sig till en tredje, opartisk partför medling. Dessutom bör kontrollen avatt flygbolagen verkligen utnyttjar sinatilldelade slottider skärpas. Små ochmedelstora flygbolags önskemål omslottider bör tillgodoses föredominerande aktörers. Andra möjlighetertill fördelning av slottider bör ocksåutredas, sägs det i rapporten.Som har framgått i det föregående pågårett arbete inom de europeiskakonkurrensmyndigheterna, som skallredovisas under år 2003.MotionsförslagI motion 2002/03:T298 av . (fp) (yrkande 19) begärs etttillkännagivande som går ut på att handelmed slottider bör införas. Det är viktigtatt som myndighet inteagerar konkurrenshämmande genom att gebättre start- och landningstider, s.k.slottider, till SAS, framhålls det.Motionärerna påminner om att Folkpartiettidigare har föreslagit att handel medslottider införs på . Deframhåller att pågående arbeteinom EU för ett gemensamt system inte börhindra att handel införs i enlighet medkravet i motionen.I motion 2002/03:T321 av ElizabethNyström m.fl. (m) (yrkande 19) framställsett yrkande om slottider.Även i motion 2002/03:T203 av Carl-AxelJohansson (m) tas fördelningen avslottider för flyget upp. Motionärenanför att det nuvarande systemet innebäratt nya flygbolag får svårt att erhållaattraktiva slottider. Visserligen är detmöjligt för flygbolagen att bytaslottider med varandra, anför motionären,men han säger att det inte ärtroligt att ett flygbolag byter bortattraktiva slottider till konkurrerandeeller nystartade flygbolag. Som ett medelatt underlätta konkurrensen om slottiderförespråkar motionären ettauktionsförfarande.Utskottets ställningstagandePå många flygplatser uppstår problem medatt flygbolagens efterfrågan på start-och landningstider är större äntillgången under högtrafik. I ochflertalet länder tilldelas sådanaslottider på grundval av administrativaprinciper. I motionerna förs fram attsådana slottider i stället skall fördelasgenom handel, t.ex. genom ettauktionsförfarande, dvs. i grunden ettslags trängselprissättning vid knapphetpå infrastrukturkapacitet.Som har nämnts i det föregående pågårett arbete inom ramen för EU för attutveckla slottidssystemet. harställt sig positivt till förslaget istora delar, t.ex. när det gällerstärkning av samordnarens roll ochprincipen om dess oberoende ställning.Enligt vad utskottet inhämtat harberedningen inom EU ännu inte lett tillnågot beslut och det är ovisst när så kanske. Det kan också tänkas att dettaändringsförslag samordnas med ytterligareett förslag i skärpande riktning somkommissionen aviserat till år 2003.Utskottet utgår från att regeringen - isamband med revideringen avslotsförordningen - söker säkerställa attdet enligt EG-rätten även ärmöjligt att tilldela regionalpolitisktmotiverad flygtrafik och nytillträdandelufttrafikföretag rimliga slottider påför godtagbara villkor.Enligt utskottets uppfattning börinriktningen när det gällerslottidssystemet vara att åstadkomma etteffektivt utnyttjande av den befintligainfrastrukturen och utveckla en välfungerande flygtrafik, där den regionalatrafikförsörjningen tillgodoses itillräcklig utsträckning. Det är ocksåviktigt att nyetablerade flygbolag gesrimliga möjligheter att konkurrera med desedan länge etablerade bolagen; här ärattraktiva slottider av strategiskbetydelse. Utskottet ser det somangeläget att frågan nu får en snarlösning inom ramen för EG:s regelsystem.I det fortsatta utredningsarbetet börträngselprissättning samt handel och etteventuellt auktionsförfarande prövas ochkonsekvenserna belysas. Mot denbakgrunden förutsätter utskottet att deförslag som är - eller kommer att bli -resultatet av olika utredningsarbeten ombl.a. slottider också genomförs på sättsom här har förespråkats. Med hänvisningtill det anförda saknas anledning tillåtgärd från sida. Nubehandlade motionsförslag avstyrksalltså.5.6 Statens ägande i SASMotionsförslagI motion 2002/03:T298 av . (fp) (yrkande 2) bör enutförsäljning av SAS genomföras närkonjunkturläget så tillåter.Staten bör se över sitt ägande i SAS,heter det motion 2002/03:T462 av JohnnyGylling m.fl. (kd) (yrkande 22).Företaget är verksamt på en marknad somdrivs på affärsmässiga grunder och det ärsvårt att finna något skäl till statensägarengagemang. Det är olyckligt attstaten både beslutar om spelreglerna ochsamtidigt är ägare till en av aktörernapå marknaden.Även i motion 2002/03:T466 av SvenBergström m.fl. (c) (yrkande 17) sägs attstatens innehav i SAS bör avyttras. Dethänvisas till att mycket har förändratsefter det att bolaget bildades år 1946,bl.a.