bet · GP01FÖU3 · 2002-03-19 00:00:00 — Utskottet anser därmed att motionenssyfte kan anses tillgodosett varför motionen avstyrks.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning atttotalförsvarspliktiga som genomgår lång grundutbildning skall kunna delta ihögskoleprovet kostnadsfritt.Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag tillförändringar av förmånssystemet för dem som fullgör grundutbildning medvärnplikt eller civilplikt innebär en rejäl förbättring för den enskilde.Förändringarna bör rimligen bidra till pliktsystemets legitimitet, och detotalförsvarspliktiga bör känna sig mer positiva till själva tjänstgöringen. Ekonomiska förbättringar är dock inte ensamt tillräckliga. Lika viktigtär att de totalförsvarspliktiga upplever att utbildningen är ändamålsenligoch effektiv liksom att de upplever en god personalbehandling. Utskottetföreslår bifall till de av regeringen föreslagna ändringarna i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i den del de rör ekonomiska förmåner.MeritvärderingUtskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet ser mycket positivt på det arbete som på stor bredd drivs föratt utveckla meritvärderingen för pliktpersonal. En väl fungerandemeritvärdering utgör en nödvändig del i ett modernt pliktsystem.Utskottet anser att avgivna motionsyrkanden om skilda delar avmeritvärderingen i huvudsak kommer att bli tillgodosedda. Motionerna 2001/02:Fö14 (v) yrkande 5, 2001/02:Fö16 (fp) yrkande 2, 2001/02:Fö17 (m)yrkandena 5 och 6, 2001/02:Fö250 (m) samt 2001/02:Fö273 (s) yrkandena 1 och3 bör därför avslås.PropositionenRegeringen bedömer att de förändringar som föreslås i propositionen kommeratt innebära avgörande steg för att införa en modern tillämpning avtotalförsvarsplikten. Några saker återstår emellertid, bl.a. arbete med attutveckla det civila meritvärdet med totalförsvarsutbildningen. Det kanhandla om certifi-eringar, intyg eller andra bevis som den enskilde kan haanvändning av. Re-geringen uppger att ett omfattande arbete har startatinom Försvarsmakten och samt iRegeringskansliet för att utveckla värdet av totalförsvarets utbildningar.Resultatet av detta arbete kommer att verkställas successivt med börjanunder nästa år.Regeringen avger i propositionen inga förslag som rör meritvärdering.MotionerI kommittémotion 2001/02:Fö14 (v) av m.fl. konstateras attFörsvarsmaktens grundutbildning innehåller flera moment som direkt kanöversättas till civila utbildningar. Exempel på detta kan varautbildningsmoment som leder fram till olika typer av körkort, certifikat,behörighetsbevis eller studiepoäng. Eftersom frågan om civilt meritvärde ärprioriterad av de civil- och värnpliktiga är det enligt motionärernaangeläget att den utlovade utredningen får en skyndsam behandling.Riksdagen bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om vikten av att den utredning om civilt meritvärde somskall tillsättas får en specificerad och snäv tidsram (yrkande 5).I kommittémotion 2001/02:Fö16 (fp) av och sägsatt en viktig aspekt för att säkra ett rättvist system som attraherar ungamänniskor, vars motivation är avgörande för försvarets kvalitet, är attplikttjänstgöringen utgör en tillgång för den enskilde även efterfullbordad utbildning. Plikttjänstgöringens civila meritvärde måste därförvara tydligt och adekvat. Merithandlingen som den enskilde får med sigefter fullgjord utbildning måste vara så utformad att det civila samhälletkan värdera handlingen vid ett anställningsförfarande, och då som enpositiv handling. Det handlar här om att finna ett sätt på vilketvärnpliktsutbildningen tydligare kopplas till kraven i det civila samhället, t.ex. genom att utbildningsmoment ges högskolepoäng.Folkpartiet liberalerna önskar att regeringen möjligt kommer medförslag om hur totalförsvarets pliktutbildning skall ges ett civiltmeritvärde. bör därför tillkännage för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om civil meritvärdering av totalförsvaretspliktutbildning (yrkande 2).I motion 2001/02:Fö273 (s) av m.fl. anför motionärerna attdet är ett problem att de militära förarbevisen på fordon av olika slaginte gäller som civila körkort efter utryckning. Motionärerna anser dettaanmärkningsvärt eftersom staten har godkänt att värnpliktiga får framföraallt från små terrängbilar till stora civila lastbilar, liksom bussar ochdragsläp som transporterar stridsvagnar på . Staten godkänner vidareatt värnpliktiga får övningsköra med dessa fordon i samhällen runt omkringi . Motionärerna menar att om statsmakterna tvingar värnpliktiga attframföra fordon under grundutbildningen måste de också erkänna denna insatsgenom att utfärda civila körkort automatiskt vid utryckning. bördärför tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt värnpliktiga förare skall få civila körkort på sina respektive fordonvid utryckning (yrkande 1).Motionärerna konstaterar att både (SOU 2000:21) ochFrivilligutredningen (SOU 2001:15) har slagit fast att högskolepoäng bordekunna sättas på ämnen som exempelvis ledarskap. Det vore ett bra sätt atterkänna detta ämne, eftersom det inte finns några certifikat eller liknandesom meriteringsmöjlighet. Genom att meritera delar avvärnpliktsutbildningen med högskolepoäng skapas även krav påkvalitetssäkring av utbildningen, något som Försvarsmakten harsluppit undan. Motionärerna föreslår därför att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värnpliktigledarskapsutbildning skall kunna meriteras med högskolepoäng (yrkande 3).Roy () framför i motion 2001/02:Fö250 (m) att det är viktigt attde som genomför militär utbildning får tillgodoräkna sig utbildningensmeritvärde vid ansökan till högskolan samt som en merit i arbetslivet.Exempelvis är det en unik ledarskapsutbildning som reserv- ochvärnpliktsbefäl får, och den är därför självfallet en stor tillgång för denenskilde under hans eller hennes fortsatta karriär i arbetslivet. Det finnsockså andra exempel. Sammantaget anser motionären att det finns godaförutsättningar för att sammanställa dessa erfarenheter och ge de olikautbildningslinjerna för militärtjänsten ett meritvärde för framtidaanvändning. Detta föreslås ge regeringen till känna.Samme motionär återkommer i motion 2001/02:Fö17 (m) och anför att det bordevara självklart att totalförsvarspliktiga som tjänstgör iFörsvarsmakten får räkna denna tjänstgöring som en merit i fortsattverksamhet. Särskilt de totalförsvarspliktiga som tjänstgör länge bordekunna tillgodoräkna sig högskolepoäng. Detta gäller främst förledarskapsutbildning och teknisk utbildning. bör därförtillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om atttotalförsvarspliktiga skall kunna tillgodoräkna sig sin tjänstgöring i formav högskolepoäng (yrkande 5).Vidare finner motionären det märkligt att annat arbete eller annanutlandstjänstgöring höjer resultatet på högskoleprovet med 0,2 poäng, menatt detta inte gäller för tjänstgöring inom totalförsvaret. Han anser atttotalförsvarstjänstgöringen självfallet också måste vara en grund för atträkna upp poängen i högskoleprovet. Därför föreslås i motionen attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att totalförsvarspliktiga efter sin tjänstgöring skall kunnatillgodoräkna sig poäng på högskoleprovet (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen i propositionen mycket kortfattatredovisar pågående arbete med meritvärderingen av totalförsvarspliktigasutbildning. Det hade varit en fördel om regeringen gett en mer fullständigbeskrivning av inriktningen av arbetet, av vad som gjorts, av vad som avsesgöras och av eventuella viktigare svårigheter eller problem. mening är nämligen en utvecklad, relevant och allmänt accepteradoch tillämpad meritvärdering ett av fundamenten för ett modernt ochfungerande pliktsy-stem. Ett bra meritvärderingssystem bidrar sålunda tillatt öka attraktionskraften och motivationen för att genomföraplikttjänstgöring. Det bidrar också till legitimiteten för självapliktsystemet och till att detta kommer att upplevas som rättvist.Frågans vikt har gjort att utskottet begärt föredragningar från företrädareför (Försvarsdepartementet) och från företrädare frånmilitärhögskolorna i och . Utskottet har också kunnat tadel av visst skriftligt material från Försvarsmakten. Utskottet kan därvidkonstatera bl.a.:· Frågan om pliktutbildningens civila meritvärde har hög prioritet iRegeringskansliet och vid myndigheterna. Exempelvis har påförsvarsministerns initiativ genomförts ett seminarium med brett deltagandepå temat meritvärdering. En särskild utredare har fått i uppdrag attföreslå åtgärder och kommer att rapportera inom kort.·· Arbete i frågan pågår också inom Försvarsmakten och vid Överstyrelsen förcivil beredskap. Ett centralt underlag för civil certifiering av militärgrundutbildning skall utvecklas och göras känt internt ochexternt.·· Det pågår på lokal nivå ett omfattande arbete baserat på samverkan mellanutbildningsanordnare inom försvaret och civila högskolor, dels för attkunna utnyttja civila kurser och studiemöjligheter, dels för att certifieraoch kvalitetssäkra utbildningar inom försvaret. Exempelvis samverkarmilitärhögskolan i och rörandesjukvårdsutbildning för sjukvårdare inom Försvarsmakten. Kursen ger 10högskolepoäng.·· Arbete pågår för att undersöka förutsättningar för meritvärdering avvärnpliktigas ledarskapsutbildning.·· En elev som med godkänt resultat genomför kursen NBC-totalförsvarerhåller 10 högskolepoäng från universitet.·· Värnpliktiga får efter godkänd tolkutbildning 31 poäng i språk vidUppsala universitet med möjlighet att frivilligt läsa in ytterligare 20poäng.·· Möjlighet finns att under plikttjänstgöringen utan kostnad genomförahögskoleprovet.·· Försvarsmakten har gett förbanden direktiv att värnpliktiga som utbildasför att krigsplaceras som förare på tung standardlastbil, tungstandardlastbil med släp, buss, snöskoter eller motorcykel skall kunna fåcivil körkortsbehörighet för aktuellt fordon.·· Utbildningsbevis utfärdas för yrkesinriktade utbildningar som t.ex.förare av olika slags maskiner och användningen av motorsåg.·Utskottet ser mycket positivt på det arbete som på stor bredd bedrivsför att utveckla meritvärderingen för pliktpersonal. En väl fungerandemeritvärdering utgör en nödvändig del i ett modernt pliktsystem. Utskottetanser att det i detta arbete är viktigt med lokala initiativ ocherfarenhetsspridning byggt på samverkan med högskolor och universitet. Detär också viktigt med cen-trala riktlinjer för att få meritvärderingenaccepterad, känd och tillämpad, men också för en fungerandeerfarenhetsspridning.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med enheltäckande redovisning av arbetet med att utveckla och införa ettmeritvärder-ingssystem för totalförsvarspliktiga.Mot bakgrund av vad som här har anförts anser utskottet att de motioner somframför yrkanden om meritvärdering i huvudsak kommer att bli tillgodosedda.Utskottet avstyrker därför motionerna 2001/02:Fö14 (v) yrkande 5, 2001/02:Fö16 (fp) yrkande 2, 2001/02:Fö17 (m) yrkandena 5 och 6, 2001/02:Fö250 (m)samt 2001/02:Fö273 (s) yrkandena 1 och 3.DisciplinsystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.PropositionenDisciplinsystemets påföljderRegeringen föreslår ändringar i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m. med följande innebörd:· Disciplinpåföljderna skall vara varning, extratjänst och löneavdrag.Påföljden utegångsförbud avskaffas.·· Påföljden extratjänst skall kunna kombineras med ett löneavdrag om detkrävs med hänsyn till ordningen inom den verksamhet där disci-plinförseelsen begåtts.·· Löneavdrag skall aldrig kunna verkställas med mer än en fjärdedel aversättningen vid varje avlöningstillfälle.·· Av lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret m.m. skall framgå attvarning är att anse som den lindrigaste påföljden. Det skall också framgåav lagen att särskilt avseende skall fästas vid omständigheter som talarför att påföljden kan stanna vid en varning.·I skälen till sina förslag framhåller regeringen bl.a. följande.Lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. gäller förtotalförsvarspliktiga då de är skyldiga att fullgöravärnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.Lagen gäller även för den som genomgår utbildning för att få militäranställning i Försvarsmakten, hemvärnsmän då de ärtjänstgöringsskyldiga, dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtalåtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i - då de är tjänstgöringsskyldiga - ochanställda i utlandsstyrkan i Försvarsmakten när de tjänstgör utomlands. Ikrig omfattar lagen alla som är tjänstgöringsskyldiga i Försvarsmakten.Disciplinpåföljderna i lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.är varning, extratjänst, löneavdrag och utegångsförbud. Enligtnuvarande ordning kan ett utegångsförbud - men inte en extratjänst -kombineras med löneavdrag.Utegångsförbud är en frihetsberövande påföljd som i första instans beslutasutan medverkan av domstol genom ett förvaltningsrättsligt förfarande, ochär som sådan i princip unik. Påföljden kan ifrågasättas på principiellagrunder. Utgångspunkten bör enligt regeringens uppfattning vara attfrihetsberövande påföljder som beslutas av annan än domstol inte skallförekomma, om det inte är synnerligen motiverat.Regeringen föreslår att det vid uttagningen till tjänstgöring medtotalförsvarsplikt i än högre grad än vad som gäller skall tas hänsyntill den enskildes motivation. Denna åtgärd medför enligt regeringensbedömning att disciplinära förseelser borde bli färre. Det är därför dagsatt pröva ett disci-plinsystem utan utegångsförbud.I detta sammanhang vill regeringen särskilt peka på att det finns andramöjligheter att ingripa mot den som sätter i system att vara borta fråntjänsten. När frånvaron blivit så hög att den är ägnad att medföra avsevärtmen för utbildningen eller tjänsten i övrigt kan det bli fråga om brott mottotalförsvarsplikten enligt 10 kap. 2 § första stycket lagen omtotalförsvarsplikt för vilket åtal skall väckas. Förseelsen blir då föremålför domstolsprövning. Genom att ta bort disciplinpåföljden utegångsförbuduppnås också större likheter med disciplinsystemet som gäller för bl.a.statsanställda enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning. Den lagensdisciplinpåföljder är varning och löneavdrag.Regeringen delar utredningens bedömning att påföljden löneavdrag skallfinnas kvar. För att löneavdraget inte skall slå orimligt hårt mot dedisciplin-ansvariga bör reglerna för verkställigheten ändras så att enmaximigräns anger hur stort avdrag som får göras vid varjeavlöningstillfälle. Regeringen anser därför att löneavdrag fördisciplinansvariga skall få göras högst med ett belopp som motsvarar enfjärdedel av dagersättning eller motsvarande ersättning peravlöningstillfälle och att detta skall framgå av lagen. Motsvarandebegränsning gäller också för anställda som omfattas av lagen om offentliganställning.Om utegångsförbudet upphör som disciplinär påföljd anser regeringen att deti stället skall införas en möjlighet att kombinera påföljderna extratjänstoch löneavdrag. Härigenom erbjuds en påföljdskombination som kan ansestillräckligt ingripande och därmed ha preventiv verkan för de grövre fallen.Regeringen anser att disciplinsystemets syfte är att tillrättavisa, inteatt bestraffa. Strängare påföljd än vad som krävs för detta syfte skall dåinte användas. Varning intar enligt regeringens uppfattning en särställningsom den lindrigaste typen av påföljd jämfört med de andra två. Detta börframgå av lagen.Vissa frågor om verkställighet av beslutRegeringen föreslår ändringar i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m. med följande innebörd:· Beslut om disciplinpåföljden extratjänst skall, förutom när den di-sciplinansvarige själv begär det, få verkställas trots att det inte vunnitlaga kraft endast om det behövs med hänsyn till ordningen inom denverksamhet där disciplinförseelsen begåtts.·· Om den som ålagts extratjänst efter överklagande i stället blir ålagdlöneavdrag, skall avräkning ske för den tid under vilken extratjänstenverkställts. Om extratjänst inte kan verkställas skall den som meddelatbeslutet omvandla den till löneavdrag. Vid avräkning och omvandling skalltvå timmars extratjänst anses motsvara en dags löneavdrag.·I skälen för sina förslag framhåller regeringen bl.a. följande.I dag gäller att ett beslut om disciplinpåföljd skall verkställas snarastmöjligt efter det att beslutet vunnit laga kraft. Om det behövs med hänsyntill ordningen inom den verksamhet där disciplinförseelsen begåtts, ellerav någon annan särskild anledning, får det i beslut om extratjänst ellerutegångsförbud bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det intevunnit laga kraft. Vidare får ett beslut om extratjänst ellerutegångsförbud alltid verkställas om den disciplinansvarigebegär det.De möjligheter som finns för beslutande chef att - utan att det begärts avden disciplinansvarige - förordna att beslut om disciplinpåföljd skallverkställas har kritiserats. En liknande ordning finns inte isamhället i övrigt. Syftet med disciplinsystemet är preventivt. Det innebäratt systemet skall vara så utformat och tillämpas så att det inte blir meringripande än vad som är nödvändigt med hänsyn till säkerheten ochordningen inom verksamheten. Omedelbar verkställighet kan alltsåprincipiellt ifrågasättas. Om utryckning är så nära förestående atttidsfristen för överklagande hindrar verkställighet bör i stället en annanpåföljd (löneavdrag) väljas.Regeringens uppfattning är att ett disciplinsystem som bl.a. omfattartotalförsvarspliktiga skall avvika så litet som möjligt från motsvaranderegler för samhället i övrigt. För regeringen framstår det som fullttillräckligt att låta möjligheterna till omedelbar verkställighet av endisciplinär påföljd begränsas till situationen då ordningen så kräver ellerden disciplinansvarige samtycker till detta. I stället anser regeringen attdet bör finnas en möjlighet att omvandla extratjänst till löneavdrag omextratjänsten inte kan verkställas innan den disciplinansvarigestjänstgöring är avslutad och man inte ansett att annan påföljd bör väljas.Regeringen anser i likhet med utredningen att en beslutad extratjänst intebör bortfalla om den inte kan verkställas på grund av att dendisciplinansvarige har avslutat sin tjänstgöring. En möjlighet att omvandlaextratjänst till löneavdrag medför att man kan undvika det stötande i atten disciplinansvarig går helt fri från påföljd vid en förseelse. Risken föratt överklagandeinstitutet används i detta syfte undanröjs med en s.k.omräkningsregel.För att systemet skall bli förutsägbart krävs även regler om hur avräkningoch omvandling av påföljden extratjänst till löneavdrag skall ske. I daggäller att en dags utegångsförbud anses motsvara två dagars löneavdrag.Försvars-makten tillämpar i disciplinärenden en omräkningsregel som innebäratt en dags utegångsförbud anses motsvara fyra timmars extra tjänst.Ställer man dessa två omräkningsmodeller mot varandra innebär det att endags löneavdrag motsvarar två timmars extratjänst. Detta är enligtregeringens bedömning, vilken sammanfaller med utredningens, en rimligavvägning.Auditörernas medverkanRegeringen föreslår ändringar i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m. med följande innebörd:· Yttrande från auditör skall alltid inhämtas om den disciplinansvarigebegär det.·· Den disciplinansvarige skall erinras om sin rättighet att framställa ensådan begäran innan beslut fattas.·I skälen för sina förslag anför regeringen bl.a. följande.Innan en disciplinpåföljd beslutas eller en åtalsanmälan görs skallyttrande inhämtas från en auditör. Auditören skall närvara vidhandläggningen av ett disciplinärende i den utsträckning som det behövs ochlämna råd i frågor om verkställighet av disciplinpåföljd. Yttrande frånauditören behöver inte tas in i ärenden om disciplinansvar omförfarandet inte kan antas utgöra brott, förseelsen har erkänts ochförseelsen inte bör medföra svårare påföljd än varning, extratjänst ellerutegångsförbud i högst fem dagar.Auditörens medverkan avser att garantera rättssäkerheten och att denjuridiska kvaliteten generellt hålls på en hög nivå vid handläggningen avdisci-plinärenden. Emellertid förefaller det onödigt och ett slöseri medresurser att kontakta en auditör vid varje erkänd förseelse. Det gäller attfinna en lämplig avvägning för när auditören skall kopplas in. Deförutsättningar som gäller för obligatoriskt yttrande från auditöranser regeringen vara väl avvägda, nämligen att något yttrande inte behövsom ärendet skall avgöras på kompanichefsnivå. Regeringen anser dock tillskillnad från utredningen att endast förseelser som inte bör medföra annanpåföljd än varning bör få avgöras på kompanichefsnivå. Naturligtvis krävsäven fortsättningsvis att det skall vara fråga om erkända förseelser sominte kan antas utgöra brott. Regeringens ställningstagande i denna del fårkonsekvenser för antalet fall där det är obligatoriskt med ett yttrandefrån auditören. Yttrande från auditören kommer att tas in i fler fall.Förslaget innebär att rättssäkerheten för den disciplinansvarige stärksytterligare.Regeringen delar utredningens uppfattning att yttrande från auditördessutom alltid bör inhämtas om den disciplinansvarige begär det. Dendisciplin-ansvarige skall upplysas om sin rättighet att begära yttrandefrån auditör.Begär den disciplinansvarige att yttrande inhämtas - trots att förseelsenär erkänd, förseelsen inte kan antas utgöra ett brott och att förseelseninte bör föranleda annan påföljd än varning - bör ärendet lämnas över föravgörande på förbandschefsnivå.Utskottets ställningstagandeRegeringen föreslår i propositionen ett antal ändringar i lagen (1994:1811)om disciplinansvar inom totalförsvaret för att reformera disciplinsystemetför totalförsvarspliktiga som genomför utbildning. Utskottet ansluter sigtill regeringens syn att disciplinsystemets syfte är att tillrättavisa,inte att bestraffa. Disciplinsystemet bör därför inte innehålla strängarepåföljder än vad som är förenligt med detta syfte.Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att ett disciplinsystem förtotalförsvarspliktiga skall avvika så litet som möjligt från motsvaranderegler för samhället i övrigt.Regeringen framhåller på flera ställen i propositionen vikten av att skapaincitament som ökar den enskildes motivation till plikttjänstgöringen.Detta synsätt tillämpat på pliktsystemet gör att regeringen bedömer attdisciplinära förseelser borde bli färre och att det därför är motiverat attpröva ett disciplinsystem utan påföljden utegångsförbud. Utskottet anslutersig även till den bedömningen.Utskottet har heller ingen erinran mot vad regeringen anför om påföljdenlöneavdrag och om en regel som maximerar detta vid varje avlöningstillfälle. Utskottet kan också ansluta sig till regeringens överväganden och förslagom auditörernas medverkan.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att antar av regeringenföreslagen lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.Ikraftträdande och övergångsbestämmelserUtskottets förslag i korthetUtskottet biträder regeringens förslag att de föreslagna fem lagarna skallträda i kraft , med undantag för 3 kap. 12 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Denna paragraf bör träda i kraft först den 1juli 2004.Utskottet föreslår vissa övergångsbestämmelser gällande förändringarna ilagen (1977:265) om personskadeskydd respektive i lagen (1977:266) omstatlig ersättning vid ideell skada m.m.PropositionenRegeringen anser att författningsförslagen kan träda i kraft tidigast den 1juli 2002. De nya rehabiliteringsbestämmelserna skall omfatta alla somskadas under sin utbildning efter . I fråga om ersättningtill anhöriga innebär denna reglering att ersättning i sådana fall kanbetalas ut för ersättningsgilla kostnader som uppkommit efter det att lagenträtt i kraft.