bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Förra årets ökade anslag kandock ge resultat. Den höga följsamheten avARN:s beslut är mycket positiv. De nyautbildningskrav för fastighetsmäklare, som infördesår , bedöms ha en positiv inverkan påFastighetsmäklarnämndens verksamhet genom attregistreringsförfarandet nu kan göras mer effektivt.Verksamheten vid det nya rådgivningskontoretKonsument bedöms som relevant med avseende påde många konsumentkontakter kontoret haft under sittförsta verksamhetsår. SIS Miljömärkning AB:s arbeteär positivt. Miljömärkningssystemet Svanen är enligtundersökningar känt av av befolkningen. Arbetetmed att göra EU:s miljömärkningssystem Blomman merkänt bör nu tydligare prioriteras. Satsningen påkommunal konsumentvägledning har varit lyckosam ochbidragit till att denna fråga har aktualiserats ikommunerna. Totalt deltar 80 kommuner i någotprojekt och flera kommuner samarbetar, vilket sessom särskilt positivt.Revisionens iakttagelserUnder rubriken redogörregeringen för huruvida ()har haft några invändningar 2001 avseende myndigheter inom de olikapolitikområdena.Beträffande politikområde Näringspolitik har RRVavgivit revisionsberättelse med invändning för ITPS.Invändningen avsåg ITPS:s anslagsredovisning. Enligtrevisionsberättelsen är utgående överföringsbelopppå ITPS:s förvaltningsanslag förlågt på grund av en felbokföring. Enligt denvidhängande revisionsrapporten har anslagetbelastats med lönekostnader som egentligen skulle hafinansierats av bidragsmedel, varvidanslagssparandet blev för lågt. RRV anser att ITPSbör se över sina rutiner för hantering avbidragsmedel och införa en kvalitetskontroll somsäkerställer att lönekostnader påförs rättfinansieringskälla. I övrigt anses årsredovisningenvara upprättad i enlighet med gängse krav. s.k. EA-värdering för år2001 erhöll ITPS omdömet tillfredsställande. Medanledning av revisionsinvändningen har ITPS tillregeringen inkommit med dels en korrigeradanslagsredovisning, dels en åtgärdsplan. Regeringenanser att ytterligare åtgärder inte är nödvändigamed anledning av revisionens iakttagelser. RRV harinte haft någon invändning i revisionsberättelsenför övriga myndigheter inom politikområdet.För politikområde Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande har RRV inte haft någrainvändningar i revisionsberättelserna för år 2001avseende myndigheterna inom politikområdet.När det gäller politikområde Konsumentpolitik sägsatt RRV i revisionsberättelsen för Konsumentverkethar uppmärksammat att verket i sin årsredovisninginte redovisat sina kostnader och intäkter fördeladepå verksamhetsgren, i enlighet medEkonomistyrningsverkets föreskrifter. Utöver dettabedömer RRV att revisionsberättelserna förpolitikområdets myndigheter för i alltväsentligt är rättvisande.MotionernaI motion 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) begärs etttillkännagivande om ett förbättrat svensktnäringsklimat. Det nationella näringsklimatet måsteformas så att klarar av att tävla med demest konkurrenskraftiga delarna av världen i frågaom goda villkor för företagande och investeringar,säger motionärerna. De anser att omvärldsförståelseoch förändringsbenägenhet i politiken är heltavgörande för framtida position och att deti detta perspektiv är förödande att klamra sig fastvid stela modeller, rigida arbetsmarknadsregler ochvärldens högsta skattetryck. De menar atttillkomsten av jobb bygger på en tillväxt bland desmå och medelstora företagen. Negativa attitydertill småföretagande har, enligt motionärerna, underlång tid påverkat företagsstrukturen och villkorenför företagande har helt anpassats tillstorföretagen, vilket i förlängningen lett till enbristande mångfald av medelstora växande företag,något som finns i många andra länder. Av Sverigescirka en halv miljon företag är den överväldigandemajoriteten enmansföretag och har fler än20 anställda. Framväxt av nya företag inom tjänste-och servicesektorn har hindrats genom den offentligasektorns kraftiga utbyggnad och monopol, ochvärldens största offentliga sektor har krävtvärldens högsta skatter, vilket ytterligare harbromsat tillkomst av företag och tillväxt, ansermotionärerna. De påpekar att den arbetsintensiva,privata tjänstesektorn som fungerat somsysselsättningsmotor i t.ex. harutvecklats betydligt långsammare i . Sverigebehöver en annan företagarpolitik, vilket omfattaren mängd förändringar inom områdena skatter,arbetsmarknad, konkurrens, regelförenkling ochEuropaengagemang, anför motionärerna. De anser attdet grundläggande är att attityderna tillföretagande och entreprenörskap förändras. Det måstei skapas ett gott företagarklimat så attfler kvinnor och män vill och vågar starta och drivaföretag och anställa medarbetare. För att Sverigeskall få en växande företagsamhet måsteentreprenörskap och företagande löna sig bättre ändet gör , sägs det.Ett tillkännagivande av om en avvecklingav etableringshinder för småföretagare begärs imotion 2002/03:N227 (m). Välstånd för ett land ochdess invånare kan bara skapas om det ges ordentligtsvängrum för alla de människor som vill förverkliganya idéer, planer och livsdrömmar, sägermotionärerna. De påpekar att har fallit ned i välfärdsligan. Iregering, riksdag och offentlig sektor finns detinte någon genuin förståelse för företagandetsvillkor och drivkrafter, anser motionärerna. Demenar att statsmakterna har utgått från denindustristruktur som etablerades i industrialismensbarndom och att regelsystemen har anpassats till destora industriföretagen. Småföretagarna harplacerats i en strykklass och har inte setts somryggraden i välfärdsbygget, utan som presumtivaskattesmitare, hävdar motionärerna. De anser attstatsmakterna nu måste återskapa det företagarklimatsom har gått förlorat. förlorar mark förnärvarande till andra länder i företagande,sparande och kunskap säger motionärerna och pekarpå följande omständigheter: svenska företag köps uppav utländska aktörer; svenska företag förläggernyskapande investeringar utomlands; en allt störredel av huvudkontoren för svenska företag flyttas ut;alltfler högutbildade i väljer att arbetautomlands. har svenska folketsdirekta ägande av företag genom aktieinnehav minskatfrån av börsvärdet, somutländska investerare har ökat sina aktieinnehavfrån av börsvärdet, och mer än varfemte privatanställd jobbar i ettutlandsägt företag, säger motionärerna. De anser attdet i grunden är positivt att företag köps och säljsöver nationsgränser, men att det är oroväckande attutflödet från är så mycket större äninflödet.Därtill kommer att det svenska nyföretagandet ärmycket lågt, säger motionärerna. De konstaterar attenligt Europeiska patentkontoret (EPO) är svenskarnabland de mest innovativa i , räknat efterantalet ansökningar om nya patent i relation tillbefolkningsstorleken. I leder idéer ochpatentansökningar dock i mindre utsträckning tillatt företag startas. Antalet nyregistrerade företagminskar, påpekar motionärerna. Under år 2001registrerades 48 932 företag, vilket är färreän , och siffrorna är de lägsta imätningarnas historia. Samtliga svenska län uppvisarminskningar och fallet är djupare än underlågkonjunkturen . Enligt eninternationell studie av nyföretagande (Global Entrepreneurship Monitor) kommer på24:e plats av 29 undersökta länder vad avser andelav befolkningen som är engagerade i entreprenöriellaaktiviteter, säger motionärerna avbefolkningen i håller på att starta egeteller har gjort det, jämfört medgenomsnittet för de undersökta länderna på . Enpolitik för nyföretagande och expansion måste gevarje individ långt bättre möjligheter att utvecklasän , och för detta behövs en nypolitik för kreativitet och företagsamhet som kanlösgöra enskilda människors skaparkraft, anförmotionärerna.I motion 2002/03:Fi231 (m) begärs etttillkännagivande om att företagsklimatet måsteförbättras genom minskat krångel, skärpt konkurrensoch minskad beskattning. Regeringensbudgetproposition kommer inte att förbättra detsvenska företagsklimatet, anser motionärerna. Föratt skall få ett bättre företagsklimat måstekonkurrenssituationen bli sundare,avregleringsarbetet prioriteras, arbetsmarknads- ochföretagslagarna ändras, skatterna sänkas ochutbildningssituationen förbättras, sägs det.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om behovetav generella insatser för ett bättre företagsklimat,anförs det i motion 2002/03:N304 (m). För att brytastagnationen är det nödvändigt att ett nytt ochbättre företagsklimat skapas i de delar av landetdär entreprenörsandan har varit sattpå undantag, säger motionärerna. De menar attpolitikens uppgift är att skapa förutsättningar föralla regioners och människors möjligheter tillutveckling och att långsiktig tillväxt måste betonasmer än temporära sysselsättningsökningar.Entreprenörskap är grunden för välstånd och denkraft som skapar nya produkter, tjänster ocharbetstillfällen, anför motionärerna. I motionenhänvisas till den nyssnämnda partimotionen 2002:N227(m), i vilken framläggs förslag som syftar till attförbättra näringsklimatet i alla delar av landet.Det behövs en mer aktiv företagspolitik, anförsdet i motion 2002/03:N202 (m). Utan tillväxt kanSverige inte öka sitt välstånd, säger motionären.Han menar att det nu gäller att skapa det underlagsom gynnar företagandet och därmed nya jobb.Motionären anser att det inte är nya och storautredningar som behövs för att få fart på tillväxtenoch påpekar att har densocialdemokratiska regeringen tillsatt 993utredningar.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande omsambandet mellan de nationella och lokalaförutsättningarna för företagande, anförs det imotion 2002/03:N207 (m). Att den svenska ekonomin ärinternationaliserad är inget problem i sig, utanproblemet är att regeringen snedvriderförutsättningarna för jobb och företagande i Sverigeoch att företag tvingas flytta av andra skäl änmarknadsskäl, anser motionären. Han förordar attstatsmakterna skall främja företagande, kunskap,jobb och bättre skattevillkor. Valutans värde börsäkras genom medlemskap i , skatteregler bör inteutformas så att de driver på företagsflykten,företagens regelbörda bör ses över och skolan börförbättras detta är andra åtgärder som motionärenförespråkar.I motion 2002/03:N215 (m) föreslås etttillkännagivande av om regeringensinriktning på fördelning kontra tillväxt. Motionärentycker sig sakna en insikt hos regeringen om attvälstånd skapas av arbete. Det viktiga förregeringen förefaller vara att fördela resurser,inte att skapa nya, säger motionären. Han menar attresultatet då blir det som kan konstateras, nämligenatt antalet företagare minskar och att antaletnyregistrerade företag är mycket lågt.Också i motion 2002/03:N287 (m) efterfrågasåtgärder för förbättrat företagarklimat. Det behövsfler små och framför allt fler nya företag iSverige, anför motionären. Hon anser att en politikför ett gott företagsklimat måste vara positiv tillföretagare som personer och utgå från att de flestaföretagare vill tjäna pengar på sin verksamhet,vilket måste vara accepterat och inte beskrivas somgirighet. De statliga trygghetssystemen bör gällalika för alla, anför motionären. Hon anser attregeringen har tillsatt ambitiösautredningar för att förenkla för företagare och attett stort antal förslag har lagts men att få hargenomförts. En politisk vilja att skapa positivaattityder till företagande måste inkludera att skapapositiva attityder till företagande inom alla deverksamheter som finansieras av det offentliga skolor, daghem, sjukvård och äldrevård sägermotionären.Det behövs fler och växande företag och för dettakrävs en förändrad politik som sätter jobben ochföretagen främst, anförs det i motion 2002/03:A314(m). Det är i som nya och skallstartas och byggas upp, vilket kräver en mängdförändringar, säger motionärerna. Det handlar bl.a.om införande av en ny och förenklad företagsform,borttagande av byråkrati och regelkrångel i sambandmed startande och drivande av företag, avveckling avetableringshinder, ökad rättssäkerhet, enföretagarvänligare miljöbalk, bättrekonkurrensvillkor, minskad beskattning avföretagande och investeringar, en långsiktigttryggad energiförsörjning och en väl utbyggdinfrastruktur.I motion 2002/03:Sf226 (fp) begärs etttillkännagivande av om åtgärder för nyajobb genom förbättringar för företagande. Genom enny syn på företagare och enklare regler förföretagande, sänkningar av arbetsgivaravgifter ochtillväxtfientliga skatter kan många nya arbetenuppstå, anför motionärerna. De framhåller särskilttjänstesektorns betydelse för nyföretagande och nyaarbetstillfällen. När det gäller hushållsnäratjänster hindrar dock det höga skatteuttagetefterfrågan och utbud från att mötas på en vitmarknad, säger motionärerna. De anser attregelverken och administrationen kring företag ärkrångliga och illa anpassade till små företagsverklighet. Egenföretagare bör kunna lämna enförenklad företagsdeklaration, liksomprivatpersoner, och de blanketter som är nödvändigabör förenklas för egenföretagare. Dessutom bör enklastartpaket för företagare finnas tillgängliga föregenföretagare för att förenkla för enskildapersoner att starta företag, föreslår motionärerna.Folkpartiets förslag till hur företagsklimatet kanförbättras i presenteras i motion2002/03:N263 (fp). Företagandet är grunden för devälståndsbildande krafterna som innebär attsysselsättning och välfärd långsiktigt kan tryggas,säger motionärerna. De anser att följande insatserkrävs för att ett bättre företagsklimat skall kunnaväxa fram: lägre skatter; minskat krångel ochenklare regler för företagarna; bättre konkurrens;likabehandling av företagare och anställda itrygghetssystemen; skapande av möjligheter för flerkvinnor och invandrare att kunna bli företagare;frihandel. Sammantaget skulle den förordadepolitiken leda till att den grundläggande struktureni skulle förändras så att många företag,speciellt små företag, som vill och kan växaetableras, anför motionärerna. De påpekar attSverige har västvärldens mest konjunkturkänsligaoffentliga finanser, vilket i kombination medstorföretagsberoendet gör mycket utsatt förkonjunktursvängningar. Detta drabbar i slutändan dengemensamma välfärden. Den senaste högkonjunkturenför framför allt IT-sektorn borde ha inneburit enbehövlig injektion för företagspolitik ochgjort att de långsiktiga strukturproblemen i densvenska ekonomin försvann, menar motionärerna, menkonstaterar att så inte blev fallet. Andelenföretagare i är fortfarande låg i jämförelsemed många andra länder, och nyföretagandet harsjunkit kraftigt under en följd av år, sägs det.Folkpartiet anser att företagspolitiken i Sverigemåste läggas om i en sådan riktning att det bliravsevärt lättare att starta och driva företag.Regeringen har kapitulerat när det gäller åtgärderför att förbättra företagsklimatet i , hävdarmotionärerna och påpekar att varken valresultatet,regeringsförklaringen eller budgeten inger någothopp om förbättring. Det svenska näringslivetändras, utvecklas och omstruktureras ,varvid branscher som turism och IT får en alltstörre betydelse, som det finnsbetydelsefulla företag inom de traditionellabranscherna, säger motionärerna. De anser därför attföretagspolitiken bör utformas på ett sådant sättatt skattesystem, regelverk, m.m. uppmuntrar allaformer av företagsamhet.I motion 2002/03:N395 (kd) begärstillkännagivanden i följande tre avseenden: omstatens roll i näringspolitiken; om etikensbetydelse för en fungerande marknad; omnäringspolitikens mål. Kristdemokraternasnäringslivspolitik bygger på grundtanken att detgoda samhället och en bra välfärd förutsätter ettkonkurrenskraftigt och differentierat näringsliv,sägs det. Det är de små och medelstora företagen somskall stå i centrum för utformningen avnäringslivspolitiken, anför motionärerna.Kristdemokraterna förespråkar en social ochekologisk marknadsekonomi som förenar frihet ochsolidaritet. Statens roll skall vara att sättaramarna för en sund marknadsfunktion, ta särskildhänsyn till mindre verksamheter, säkra socialtrygghet och se till att miljöhänsyn tas, anförmotionärerna. De hävdar att företagare under långtid har betraktats enbart som skatteobjekt och attattityden har varit att de flesta företagare ärpotentiella skattesmitare som behöver hållas eftergenom fler och hårdare regler. Om skallklara den framtida välfärden krävs det fler och nyaföretag som vågar anställa och vidareutvecklas,säger motionärerna och menar att attityden frånpolitiskt håll måste förändras så att det blirhögsta prioritet att förenkla och utforma regler somrör företagare på ett bättre sätt än för närvarande.Kristdemokraterna vill lyfta fram etikens betydelseför en fungerande marknad, sägs det i motionen. Etikfungerar som ett fundament för rätt och lagstiftningoch en väl förankrad etik minskar behovet av enomfattande lagstiftning och av kostsamma ochkomplicerade affärskontrakt, anför motionärerna. Depåpekar att det svenska samhället har byggts upp avden etik som inspireras och förvaltas av den kristnatraditionen, vilken bl.a. handlar om hederlighet,rättvisa, personligt ansvarstagande, solidaritet medmedmänniskor och respekt för andras egendom. Statensroll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramarför och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvaraför samhällsplanering och infrastruktur samt attskapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, sägermotionärerna. De menar att när staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar integörs på ett optimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attsärskilda mål formuleras för respektivepolitikområde, konstaterar motionärerna vidare. Deföreslår i stället följande mål: Att främja enhållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättninggenom fler och växande företag. Politikens roll äratt skapa en god jordmån för företagande, sägermotionärerna. De påpekar att arbete och välfärd åtalla uppnås genom att ansvarstagande individer,familjer och företag tillsammans tillåts växa medgoda och stabila regler. Motionärerna anser attnäringspolitiken huvudsakligen skall bedrivas medgenerella medel och hänvisar till att historienvisar att statligt stöd och detaljstyrning är mindreeffektivt än att inrikta insatserna på att undanröjahinder och att skapa ett allmänt gott näringsklimat.Kristdemokraternas näringspolitik innebär att enlång rad, framför allt för småföretagen, skadligaskatter skall reduceras eller slopas, vilket skaparförutsättningar för att minska statens kostnader förolika former av stöd till näringslivet, sägs det imotionen.Ett tillkännagivande om attityder till företagandebegärs i motion 2002/03: N392 (kd). Företagsamhet,vilken är helt avgörande för ett samhällesfortlevnad, springer ur människors önskan attutveckla och förändra den omgivande världen ochutgår från det personliga initiativet, sägermotionärerna. De anser därför att ett gott klimatdär människors idéer och kreativitet får möjlighetatt blomma ut är av största vikt. Kristdemokraternavill särskilt arbeta för de små företagensmöjligheter att utvecklas, säger motionärerna. Deframhåller att ett gott småföretagarklimat inte baraär av värde för de direkt berörda, utan att nya jobbskapas och att skattemedel genereras till dengemensamt finansierade välfärden. Regeringen harvarit allt annat än aktiv i arbetet med attförbättra för småföretagen ,utan i stället har det skett en tillväxt avregelverk och kontrollsystem, säger motionärerna. Depåpekar att i finns bara hälften så mångaföretagare som i flera andra länder på jämförbarutvecklingsnivå.Det krävs en handlingsplan från regeringen för attbryta den negativa trenden för nyföretagande, anförsdet i motion 2002/03:N291 (kd). behöver nyaföretag om ekonomin skall kunna växa och för dettabehövs ett flertal åtgärder, menar motionären. Hannämner följande: attityderna till företagande måsteförbättras; onödigt krångel och byråkrati måsteminskas; arbetsgivaravgiften bör sänkas; behöver det uppmuntras till företagande.Det är viktigt att det finns ett tydligt mål förarbetet med att skapa förutsättningar för flerföretagare, och detta mål bör vara att antaletnystartade företag skall öka fram till år2006, anförs det i motion 2002/03: N306 (c).Centerpartiet vill att skall vara ettvälfärdsland i världstopp, varför politiken måsteutgå från det som är grunden för välfärden mångafler företag som ger nya jobb, tillväxt och ökadeskatteintäkter, sägs det i motionen. Detta är utmaning, som handlar om att åstadkomma ettföretagsklimat i världsklass och en samhällsanda därentreprenörer tillåts bli framgångsrika och belönasför att de bidrar till den gemensamma välfärden,anför motionärerna. De menar att samhällets uppgiftär att skapa en miljö där entreprenörer vågar ochkan kommersialisera sina idéer och där människorsidéer och kreativitet får möjlighet att växa både idet egna företaget och i egenskap av anställda.Växtkraft kommer bäst underifrån, från små ochmedelstora företag, säger motionärerna. De anser attden socialdemokratiska näringspolitiken har letttill en företagsstruktur där de stora företagenvärnas, men där de mindre har svårt att växa. Systemoch regler sägs ha utformats efter de storaföretagen utan hänsyn till de små. Centerpartietvill skapa 300 000 nya jobb i småföretag eller hosnya entreprenörer, och för att detta skall blimöjligt vill partiet genomföra ett antal reformersom lägger grunden till ett företagsamt samhälle,anförs det. Enligt det europeiska patentkontoret(EPO) är svenskarna bland de mest uppfinningsrika,om man räknar antalet patent i förhållande tillfolkmängden, konstaterar motionärerna. De framhålleratt nya idéer och patent skulle kunna leda till attfler företag startades, men så är inte fallet. Dettatyder på att det tillstöter hinder och problem elleratt den potentielle företagaren inte tycker att detär värt att försöka realisera sitt patent i enprodukt, anför motionärerna. De anser därför att detär nödvändigt att eventuella hinder tas bort, menockså att attityder om att det är positivt medentreprenörskap sprids. Det offentliga skall ha somuppgift att så långt möjligt underlätta för ochhjälpa människor som har företag eller som villstarta företag, sägs det.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om mål och riktlinjer för näringspolitikenhar under föregående behandlats vid tvåtillfällen, dels i anslagsbetänkande2001/02:NU1, dels i det näringspolitiskamotionsbetänkandet 2001/02:NU12. Vid bådatillfällena ställde sig utskottet bakom den avregeringen i budgetpropositionen för år 2002redovisade synen på näringspolitikens inriktning,vilken hade föregåtts av överläggningar mellanregeringen, och . Ireservationer (m, kd, c, fp) redovisades dessapartiers gemensamma syn på näringspolitikensinriktning. följde utskottet.Olika utrednings- och analysinsatser när detgäller företagsutveckling har genomförts.Utredningen om statens regionala insatser förföretagsutveckling, som har haft i uppdrag att,efter samråd med berörda aktörer, lämna förslag tillinriktning, effektivisering och organisering avstatens insatser för företagsutveckling på regionalnivå, avlämnade sittbetänkande Företagsutveckling på regional nivå (SOU2002:101). En viktig utgångspunkt förutredningsarbetet (särskild utredare: f.d.landshövding ) har varit att förslagenskall leda till ekonomisk tillväxt, ge flerarbetstillfällen samt skapa så enkla och tydligaförutsättningar som möjligt för företag ochföretagare, sägs det i betänkandet. I betänkandetföreslås bl.a. följande: för finansiering i tidigaskeden av innovations- och företagsutvecklingavsätts för en ; tillIUC-bolagens s.k. UPA-uppdrag avsätts 1 miljardkronor för en för att få fram ochutveckla idéer till produktion; starta-eget-bidragetges försöksvis också till icke arbetslösa förvidareutveckling av innovationer till produktion ochföretagande och även det s.k. friåret skall kunnaanvändas; det görs enklare för de små företagen attfå del av samhällets åtgärder förföretagsutveckling.Gruppen Framtid för svensk industri, som är ettprojekt mellan fackliga organisationer och företagunder ledning av direktör ochförbundsordförande , presenteradevåren 2002 ett antal förslag för att främja Sverigesindustriella utveckling.