bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — De i regionen ingående kommunerna bör varaoförhindrade att öka regionens kompetens genomatt avstå egen kompetens.10.11. Regeringsformen, liksom kommunallagen,vallagen och indelningslagen, bör ses över föratt erkänna regionbildningarna som ensjälvständig politisk nivå.12.Som anförs i motion 2001/02:K67 bör begära förslagfrån regeringen till en permanent lösning i enlighetmed vad som ovan anförts.Jag vill också framhålla att eventuella beslut omsammanslagning eller delning av län som ett led iregionaliseringen måste grundas på invånarnasönskemål. En sammanslagning utan folkligt stödriskerar att leda till ökad misstro och misstankarom toppstyrning snarare än att öka känslan avdelaktighet i beslutsfattandet. Ändringar ilänsindelningen som ett led i bildandet av nyaregioner bör därför föregås av en folkomröstning.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.En lösning som den redovisade bör i sig, som ocksåanförs i motion 2001/02:K67, leda till attlänsstyrelsers och landshövdingars roll ses över. Iett regionaliserat ser jag inget behov avden typ av samlad statlig regional närvaro somlänsstyrelserna utgör. De statliga verksamheter somhar regional närvaro bör däremot naturligtvissamordna sig och samarbeta. som länsstyrelserna bör därföri sin nuvarande roll avvecklas. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.9. Regionala självstyrelseorgan (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K62 yrkande 7 och delvismotion 2001/02:K67 yrkande 10 samt avslår motionerna2001/02:K67 yrkandena 11 och 12 och 2001/02:K371yrkande 16.StällningstagandeJag anser att medborgarnas inflytande på denregionala nivån bör stärkas genom direktvaldaregionfullmäktige. bör de ersättalandstingen och dessutom ta över betydande delar avlänsstyrelsernas och andra statliga länsorgansuppgifter. Ett folkvalt regionalt organ medregionala politiker som beslutar om regionala frågorgör beslutsgången öppnare och det politiska ansvarettydligare. Regionfullmäktige skall habeskattningsrätt och ansvara för akutsjukvård,regional planering och utveckling, kommunikationersamt vissa utbildnings-, kultur- och miljöfrågor.Mitt ställningstagande grundar sig på treväsentliga argument. För det förs-ta: Det skallvara enkelt att utkräva politiskt ansvar av denoffentliga makten. Direktvalda politiker uppfyllerdet kravet bättre än både centralt utseddatjänstemän och indirekt valda kommunpolitiker. Fördet andra: Det är nödvändigt att ha en rationellarebeslutsstruktur på länsplanet. råder enregional röra. Flera regionala instanser länsstyrelser, landsting, kommunalförbund m.m. haröverlappande uppgifter. Det leder till ineffektivtdubbelarbete i form av både höga administrativakostnader och samordningsproblem som kan medföra etticke optimalt utnyttjande av offentliga resurser.För det tredje: Den svenska demokratin i sin helhetmåste stärkas och ges en tydligare medborgerligförankring. Tyngdpunkten i det demokratiska systemetmåste förflyttas nedåt, bort från en centralmakt sombefinner sig långt från medborgarna ned tillbeslutsfattare som finns närmare de enskildamänniskorna.Det beslut som fattade omregionala samverkansorgan (prop. 2001/02:7, bet.2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138) var en rejälbesvikelse och innebär återfall i ett centralistisktbetraktelsesätt på politiken ochsamhällsutvecklingen. Jag anser att det finns godaskäl att redan nu ge signalen attförsöksverksamheten med förändrad regionalansvarsfördelning i de län som tillämpar systemetmed direktvalda regionala organ skall permanentas.Regeringen bör, som begärs i motion K62 (fp), läggafram förslag som möjliggör en sådan permanentning.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att frågan om avskaffande avlandshövdingeämbetet bör anstå, och jag anser inteheller att något generellt uttalande bör göras omfolkomröstning i samband med ändringar ilänsindelningen som ett led i regionalisering.10. Åldersgränsen för rösträtt (punkt 9)av (), (), PerLager (mp), () och HelenaBargholtz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K62 yrkande 1 och2001/02:K67 yrkande 3.StällningstagandeUnder förutsättning att rösträttsåldern också ifortsättningen är bör, enligt vår mening,rätten att rösta i allmänna val inträda detkalenderår då väljaren uppnår rösträttsåldern.Regeringen bör därför, i enlighet med vad som anförsi motionerna 2001/01:K62 yrkande 1 och 2001/02:K67yrkande 3, återkomma till med förslag sådan lagändring.11. Rösträtt för utländska medborgare(punkt 10)av (), () och PerLager (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K66 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeVi delar uppfattningen i motion 2001/02:K66(yrkandena 2 och 3) att bör begära attregeringen lägger fram förslag till en ändring sominnebär att också utländska medborgare med hemvist iSverige skall ges rätt att rösta i val på nationell,regional och nivå och att rösträtt tillriksdag och kommunfullmäktige även skall omfattarösträtt i folkomröstningar. Med rösträtten bör, somnu, följa valbarhet. Det är enligt vår uppfattningangeläget att en flykting som fåttuppehållstillstånd och levt här i landetskall ha möjlighet att kunna påverka den politik sombedrivs här. Som anförs i den nämnda motionenmotverkar den gällande ordningen den invandradesmöjlighet att integreras i sin omgivning. Därmedförstärks också de tendenser till utanförskap somändå ligger i själva flykting- ellerinvandrarskapet. Vilket krav på hemvist som ienlighet med vad som anförts bör uppställas förutländska medborgares rösträtt i riksdagsval kanenligt vår mening lämpligen övervägas i anslutningtill den beredning som sker med anledning avförslaget från Kommittén om medborgarskapskrav påslopat treårskrav för rösträtt i kommunala val ochfolkomröstningar. Vad som har anförts bör medbifall till yrkandena 2 och 3 i den nämnda motionenges regeringen till känna.12. Renodlat personval (punkt 11)av Per (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K60 yrkande 13,2001/02:K62 yrkande 2, 2001/02:K64 och 2001/02:K67yrkande 6.StällningstagandeDet är angeläget att stärka personvalsinslaget i desvenska valen. Procentspärrarna för attpersonröstningen skall få genomslag bör därför, somanförs i motionerna 2001/02:K60, 2001/02:K62,2001/02:K64 och 2001/02:K67, avskaffas. Enligt våruppfattning bör därför regeringen utreda ochdärefter lämna förslag på nödvändiga åtgärder föratt ett rent personvalssystem skall kunna införasfr.o.m. valet år 2006.13. Kommunala utjämningsmandat m.m. (punkt 12)av (), (), MatsEinarsson (v) och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K65 yrkande 2.StällningstagandeNuvarande system i de större kommunerna inbjuderenligt vår uppfattning till manipulation medvalkretsindelningar och/eller antalet mandat ikommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarandesituationen är att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. Ett annat sätt är attförändra kommunernas möjligheter att indela ivalkretsar. Vidare kan begränsningar i det nuvarandesystemet övervägas.Regeringen bör se till att olägenheterna med detnuvarande systemet granskas av en utredning, somdärefter kan föreslå åtgärder för att neutraliseradessa olägenheter.Riksdagen bör ge regeringen det anförda till kännasom sin mening.14. Internetröstning (punkt 14)av Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K60 yrkande 15 och2001/02:K70 yrkandena 13 och 5 samt avslår motion2001/02:K70 yrkande 4.StällningstagandeDen nya tekniken erbjuder nya och ökade möjligheterför människor att delta i den demokratiskaprocessen. Den nya tekniken kan inte ersätta dettraditionella röstningsförfarandet men bör ses somett värdefullt komplement till detta. En utredningbör därför göras om hur dessa möjligheter kan kommatill bred användning. Ett exempel är att utvecklamöjligheterna att rösta via Internet.Som ett led i denna utredning och som enförberedelse för mer heltäckande möjligheter börnågon eller några kommuner ges möjlighet attgenomföra folkomröstning på Internet och försök medkommunalval på Internet genomföras i någoneller några kommuner.Utredningen bör omfatta möjligheterna att användaden nya tekniken vid poströstning och vidbrevröstning.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.15. Tillgänglighet till vallokaler (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K62 yrkande 8.StällningstagandeJag anser att den beslutade lösningen påproblemet att funktionshindrade som inte kan ta sigin i vallokalen, nämligen att de skall kunna lämnasin röst utanför vallokalen till någon avvalförrättarna, visserligen är en förbättringjämfört med tidigare, men att målet måste vara attalla människor skall behandlas lika på valdagen.Vallagen bör därför ge tydligt uttryck åt attvallokaler skall vara tillgängliga för personer medfunktionshinder. Regeringen bör, som anförs i motion2001/02:K62 (fp) yrkande 8, återkomma med lagförslagdär detta beaktas.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detanförda till känna.16. näringsverksamhet (punkt 16)av Per (), (), (), () och HelenaBargholtz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K205, 2001/02:K305yrkandena 1 och 2, 2001/02:K319, 2001/02:Fi296yrkande 1 och 2001/02:N312 yrkandena 5 och 6 samtdelvis motionerna 2001/02:K365 och 2001/02:K366.StällningstagandeDet är enligt vår mening högst otillfredsställandeatt kommuner och landsting utökatsin näringsverksamhet till områden som inte kananses ligga inom deras formella kompetens ochnaturliga verksamhetsområden. En konsekvens av dennautveckling är att konkurrensen mellan privataföretag och kommunala företag som uppträder på sammamarknad snedvrids till de privata företagensnackdel. En grund för denna snedvridning är attkommunernas och landstingens risktagande är lågteller obefintligt till följd av möjligheten attbalansera eventuella underskott i verksamheten medskattemedel. En verksamhet som i många fall erhållerkapitaltillskott från ägaren och garanteras täckningav förluster med kommunala medel kan enligtutskottets mening inte förväntas vara effektiv. Detmedför att kommunala medel riskerar att användas påett för skattebetalarna otillfredsställande sätt.Lagregleringen av den kommunala kompetensen kan,som framgår av vad som redovisats i det föregående,framstå som relativt klar och tydlig. Enligt vårmening räcker regelverket dock inte till för atthindra att kommuner och landsting ger sig in påaffärsmässig verksamhet, som inte ligger inom vadsom kan anses vara en naturlig uppgift.Konsekvenserna av detta är starkt negativa såväl förprivata företag, som konkurrerar med kommunalaföretag, som för kommunmedlemmarna.Kommunala bolag kan skapa problem beträffandedemokratin, ekonomin och konkurrensen gentemotprivata företag. Vi vill särskilt fästauppmärksamheten på att ett stort inslag av bolag iden kommunala verksamheten gör det svårare förkommunmedlemmarna att överblicka hela verksamheten,vilket är en klar nackdel från demokrati- ochinsynssynpunkt. Vi anser att det är angeläget attgöra en översyn av kommunallagen i syfte attundanröja de problem som här redovisats.Mot denna bakgrund bör begära attregeringen lägger fram förslag till sådana ändringari kommunallagen som syftar till att minskaomfattningen av näringsverksamheten i kommuner ochlandsting. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.17. Laglighetsprövning (punkt 17)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), () och HelenaBargholtz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K271, 2001/02:K305yrkandena 3 och 4, 2001/02:Fi299 yrkande 4,2001/02:N312 yrkande 10 och 2001/02:N370 yrkande 3.StällningstagandeI motionerna framhålls att laglighetsprövning av enkommunal verksamhets kompetensenlighet endast kanske i direkt anslutning till kommunens, t.ex.fullmäktiges, beslut om att en verksamhet skallbedrivas på visst sätt. En verksamhet kan inteöverklagas. Det innebär bl.a. att tiden för attöverklaga ett beslut om anslag kan hinna gå ut innanden verksamhet utformas som anslaget avser.Det är inte heller möjligt att få enlaglighetsprövning till stånd av beslut som fattasav kommunala bolag. Än mindre kan verksamheten ikommunala bolag laglighetsprövas. Några sanktionerför det fall då kommunen inte rättar ett upphävtbeslut finns inte.Den angivna ordningen är enligt vår mening intetillfredsställande. Reglerna i kommunallagen förlaglighetsprövning bör därför ändras så att det blirmöjligt för förvaltningsdomstolarna att prövakompetensenligheten i verksamhet som kommunalaföretag bedriver och lagligheten av beslut somfattats av kommunala bolag. Vidare bör ettstraffrättsligt sanktionssystem införas. Regeringenbör låta se över reglerna och återkomma tillriksdagen med förslag.Det anförda bör ge regeringen till kännasom sin mening.18. Tröghetsregel (punkt 19)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K381 yrkande 8.StällningstagandeJag vill framhålla att äldreomsorg och sjukvård harmycket stor betydelse för kommunens medborgare. Ettbeslut att sälja ut sådan strategisk verksamhet ärav den digniteten att det bör krävas två likalydandebeslut av kommunal- eller medval emellan eller kvalificerad majoritet.Folkomröstning kan vara ett alternativ till dettaförfarande.Regeringen bör lägga fram förslag till ändringar irelevant lagstiftning som skapar dendemokratigaranti som begärs i motion 2001/02:K381.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen dettatill känna.19. Ekonomiskt stöd till enskild barnomsorg(punkt 20)av Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K233 samt delvis motionerna2001/02:K324 och 2001/02:K331.StällningstagandeDiskussioner om hur ett neutralt stöd tillbarnfamiljerna skall utformas präglas ofta avideologiska förtecken. Med barnens bästa somutgångspunkt bör det enligt vår uppfattning i deallra flesta fall vara föräldrarna som vet vad somär bäst för just deras barn.För en fortsatt familjepolitisk debatt vore detintressant och berikande att se hur rätten för enkommun att införa kommunalt vårdnadsbidrag för barnskulle påverka föräldrarnas val, efterfrågan avolika typer av barnomsorg, familjernasförsörjningsförmåga och förvärvsfrekvens.Vi anser att en möjlighet för kommunerna attinföra vårdnadsbidrag eller barnkonto i ett förstaskede bör vända sig till föräldrar med barn iåldrarna och avse försöksverksamhet i ettantal kommuner. Försökskommunerna bör givetvis fåstatsbidrag motsvarande det som kommuner som införmaxtaxa får.Regeringen bör utarbeta förslag till delagändringar som behövs för att en sådanförsöksverksamhet som vi förespråkar skall kunnagenomföras i ett antal kommuner. bör somsin mening ge regeringen detta till känna.20. Ekonomiskt stöd till enskild barnomsorg(punkt 20)av (), von der Esch (kd),Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K324 och 2001/02:K331samt delvis motion 2001/02:K233.StällningstagandeNuvarande barnomsorgssubventioner från kommuner tillföräldrar med barn i daghemsåldern gynnar ensidigtvissa barn. Det rimliga borde vara att kommunernaskall ha den generella rätten att fördela sina egnabarnomsorgssubventioner på ett rättvist sätt tillvarje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kanerhålla den faktiska valfriheten att bedöma och attgenomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för detbarn de har ansvar för. I en sådan rätt bör kunnaligga möjligheten att exempelvis ge föräldrar somväljer att vårda sina barn i det egna hemmetersättning som kommunala dagbarnvårdare. En rätt förkommunerna att erbjuda föräldrar valfrihet ligger ilinje med principen om den kommunala självstyrelsen.För att vidga den kommunala kompetensen på det sättutskottet förordar bör regeringen lägga fram förslagtill relevant lagstiftning.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detanförda till känna.21. Ställningstagande till beslut i kommunalaföretag (punkt 24)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), () och HelenaBargholtz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900), såvitt avser 3kap. Därmed bifaller motionerna2001/02:K60 yrkande 1 och 2001/02:K65 yrkande 5.StällningstagandeSom Lagrådet har anfört tillför regeringens förslagtill ändring i bestämmelsen inte något nytt i sakmen kan leda till missuppfattningen att fullmäktigehar en formell vetorätt. Den föreslagna ändradeordalydelsen är således olämplig. Förslaget bördärför, som anförs i motionerna 2001/02:K60 yrkande1 och 2001/02:K65 yrkande 5, avslås.22. Insyn i kommunala entreprenader (punkt 25)av Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900), såvitt avser 3kap. 19 a §. Därmed bifaller motion2001/02:K60 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att regeringens förslag i denna del utgören olycklig sammanblandning av regler. Företag skallstyras efter principer som gör drift i sådan formrationell. Avtal bör i dessa fall träffas om hurförhållandet mellan entreprenören och kommunen skallordnas. Om däremot en mera långtgående insyn i enverksamhet är ett demokratiskt krav, skallverksamheten enligt vår mening inte läggas ut påentreprenad. Regeringens förslag bör därför avslås idenna del.23. Krav vid entreprenadupphandling (punkt 26)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K59 yrkande 1.StällningstagandeNär verksamhet överlåts påentreprenadföretag, sker enligt vår uppfattning enurholkning av demokratin, eftersom delar av denkommunala verksamheten då undandras medborgarnasgrundlagsskyddade rätt till insyn. Regeringen sägersig ha som utgångspunkt att allmänhetens möjlighettill insyn inte skall vara beroende av på vilketsätt kommuner och landsting väljer att låta utföraverksamheten, men förslaget till lagändring innebärinte någon förpliktelse för kommunen eller någonrättighet för den enskilde medborgaren. Förslagetinnebär knappast någon förbättring i jämförelse medförhållandena i dagsläget.Vi anser att skattefinansierad verksamheti huvudsak skall bedrivas i regi och attdet är enda sättet att garantera medborgarna insynenligt offentlighetsprincipen. Alternativadriftsformer kan emellertid fungera som komplement.För att garantera medborgarna insyn i sådanverksamhet behövs mer verksamma lagändringar än deregeringen föreslår. Kommuner och landsting böråläggas att i upphandlingen av entreprenader se tillatt tillgång kommer att ges till information sommöjliggör för kommunen respektive attsäkra medborgarnas insyn i den verksamhet som läggsut på entreprenad. Avtalen skall innehålla krav påvilken information som skall lämnas ut på anmodan.Allmänheten skall garanteras insyn i verksamhetenoch kunna vända sig till kommunen respektivelandstinget för att få ut information. Kommunenrespektive skall alltså vara den som haransvaret gentemot medborgarna för den kommunalaverksamheten, oavsett om verksamheten bedrivs ikommunal eller alternativ regi.Regeringen bör återkomma till medförslag som tillgodoser de synpunkter vi harframfört. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.24. Insyn i fristående skolor (punkt 28)av (), (), (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen ändrar beslutet (rskr.2001/02:184) såvitt gäller lagen om ändring iskollagen (1985:1100) och beslutar att 15 kap. 11 §sistnämnda lag skall ha den i proposition 2001/02:80föreslagna lydelsen. Därmed avslår riksdagenmotionerna 2001/02:K59 yrkande 2, 2001/02:K60yrkande 3, 2001/02:K65 yrkande 6 och 2001/02:K66yrkande 18.StällningstagandeSom anförs i propositionen bör offentlighet ochallmänhetens rätt till insyn vara huvudregel iverksamhet som helt eller delvis finansieras medoffentliga medel. Allmänheten bör därförtillförsäkras insyn i den verksamhet som bedrivs ifristående skolor utöver vad som föreslagits iärendet om fristående skolor (prop. 2001/02:35, bet.2001/02:UbU7).Den ändring i skollagen, som föreslås i denproposition som behandlas, bör alltså antas.25. (punkt 29)av (), () och PerLager (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K262.StällningstagandeErfarenheterna från de kommuner därmiljönämndsuppgifter slagits samman med andrauppgifter, såsom uppgifter för byggnadsnämnd ellerteknisk nämnd, visar enligt vår uppfattning attmiljöfrågorna försvinner, tillsammans medmiljöpolitiker och miljöengagerade tjänstemän.Miljönämnden som tillsynsmyndighet får inte hellerden fria och oberoende ställning som den måste haför att kunna granska även den kommunalaverksamheten.Regeringen bör med hänsyn till det anfördaåterkomma till med ett förslag till delagändringar som krävs för att miljönämnderna återskall bli obligatoriska. Därmed tillgodoses motion2001/02:K262.26. Kommunrevision (punkt 33)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), () och HelenaBargholtz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K65 yrkande 7 och2001/02:K339.StällningstagandeFör en levande demokrati krävs kontrollsystem ochgenomskinlighet i det offentliga beslutsfattandet.En fungerande, trovärdig och effektiv revision ärdärför av största vikt. På den kommunala nivån, dären stor del av den offentliga verksamheten utförs,har revisionen en central betydelse.