bet · GP01BOU11 · 2002-04-04 00:00:00 — Förslagen i motion2001/02:Bo231 (kd) yrkandena 1 och 2, det sistnämndayrkandet i denna del, avstyrks därför.Omprövning av vattendomarFörslag som på olika sätt berör tillämpningen avreglerna för omprövning av vattendomar lämnas i femmotioner.I motion 2001/02: Bo272 (v) förespråkasomförhandling av vattendomar där enskilda ekonomiskaintressen som saknar riksintresse står i strid medmånga människors intressen och där vattendomenmotverkar viktiga naturvårds- och miljöintressen.Även den under föregående avsnitt behandlade kd-motionen 2001/02:Bo231 innehåller förslag som syftartill ändringar av vattendomar (yrkande 2 i dennadel). Motionärerna bakom motion 2001/02: Bo283 (s)föreslår en översyn av vattendomar som påverkarvattennivån i . Vidare föreslås i motion2001/02:Bo294 (s) omprövning av vattendomar avseendeDellensjöarna. Slutligen bör enligt motion2000/01:MJ522 (kd) yrkande 5 äldre vattendomaromprövas för att underlätta fiskvandring.I frågan om omprövning för att underlättafiskvandring vill utskottet erinra om redovisningeni betänkandet 1999/2000:BoU2 vari framgår att om detvisar sig att anordningar som har vidtagits ellervillkor som har meddelats till skydd för fisket medstöd av 11 kap. 8 § MB eller enligt 6 kap. 5 § lagen(1998:812) med särskilda bestämmelser omvattenverksamhet är mindre ändamålsenliga så är detgrund för omprövning (24 kap. 5 § första stycket 11MB).Enligt bostadsutskottets mening är det givetvis avstor vikt att villkoren för fisken är goda.Utskottet har dock inte underlag för att avgöra omdet föreligger brister härvidlag men förutsätter attFiskeriverket och övriga berörda statliga ochkommunala myndigheter följer utvecklingen inomområdet och tar de initiativ som kan anseserforderliga. Här kan särskilt nämnasomprövningsmöjligheterna.Med anledning av de aktualiseradeomprövningsmöjligheterna vill utskottet även hänvisatill den redogörelse för de formellaförutsättningarna för omprövning vattendomar somutskottet lämnade i betänkandet 1999/2000: BoU2. Ianslutning till redogörelsen anförde utskottet naturligtvis anser det vara betydelsefullt attgamla vattendomar kan omprövas samt attomprövningsmöjligheterna bör ha en väl avvägdutformning. Utskottet fann då inte skäl attifrågasätta den nuvarande regleringen avförutsättningarna för omprövning av gamlavattendomar. Vidare fann utskottet det vara av storbetydelse att staten kan begära omprövning i de falldär det är önskvärt och möjligt och pekade på attKammarkollegiet, ochlänsstyrelserna har sådan rätt.Miljöbalkskommittén (1999:03) fick den 29 mars2001 tilläggsdirektiv som innebär att kommitténskall gå igenom sådana vattendomar som kan habetydelse för riskerna för översvämningar. Syftetmed genomgången skall vara att ta fram ett relevantunderlag för en analys av bestämmelserom omprövning av gällande tillstånd förvattenanläggningar och vattenreglering. Kommitténskall analysera bestämmelserna om omprövning samtvid behov föreslå ändringar i lagstiftningen.Redovisning av ett principförslag skall göras senastden . Det slutliga förslaget skallredovisas senast den 31 december 2003.Bostadsutskottet finner mot denna bakgrund intetillräckliga skäl för att nu föreslå förändringar idet nuvarande regelverket eller på annat sätt gåmotionärerna till mötes.Utskottet avstyrker med hänvisning till det sagdamotionerna 2000/01: Bo231 (kd) yrkande 2 i dennadel, 2000/01:Bo272 (v), 2000/01:Bo283 (s),2000/01:Bo294 (s) och 2000/01:MJ522 (kd) yrkande 5.Användning av fiskeavgifterMotion 2001/02:Bo280 (s) innehåller förslag om attfördelningen av vattenregleringsmedel för fiskevårdskall beslutas av regionala myndigheter.Fiskeriverket eller, efter verkets bemyndigande,bestämmer hur fiskeavgifter som harfastställts enligt 6 kap. 5 § lagen (1998:812) medsärskilda bestämmelser om vattenverksamhet skallanvändas, om inte annat har bestämts i domen ellerbeslutet (10 § förordningen [1998:928] om bygde- ochfiskeavgifter).Enligt inhämtade uppgifter från harverket i viss omfattning delegerat beslutanderätten.Bostadsutskottet kan således konstatera att vadmotionären efterlyser till del redan gäller.Utskottet förutsätter att i lämpligomfattning delegerar sin beslutanderätt i deaktuella frågorna och finner inte tillräckliga skälför att ändra den nuvarande ordningen. Motionenavstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Älvskyddets utformning (punkt 1) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:MJ521 yrkande 2och 2001/02:N367 yrkande 2.StällningstagandeJag delar uppfattningen att älvskyddet bör utformasså att skyddsbehovet skall bedömas oberoende avvilket syfte ett planerat ingrepp tjänar. Kraven påytterligare utbyggnad av vattendragen kan förväntasöka i samband med den planerade avvecklingen avkärnkraftsreaktorer. Härtill kommer att det legalaälvskyddet är alltför svagt. Enligt min mening bördock vattenkraftsutbyggnaden i vårt land vara ettavslutat kapitel. Detta måste återspeglas iälvskyddets utformning. I ett första steg börundantagen i 4 kap. 1 § andra stycket förstameningen MB (för utvecklingen av befintliga tätortereller av det lokala näringslivet eller förutförandet av anläggningar som behövs förtotalförsvaret) och 4 kap. 6 § sista stycket MB(vattenföretag som förorsakar endast obetydligmiljöpåverkan) tas bort.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Därmedbifaller delvis fp-motionerna2001/02:MJ521 yrkande 2 och 2001/02:N367 yrkande 2.2. Vindkraftens ställning (punkt 2) (m, -)av (), (), Carl-ErikSkårman (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo229 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo244 yrkandena 5 och 6 samt2001/02:Bo319 yrkandena 1 och 4.StällningstagandeAntalet vindkraftverk ökar successivt. Dettainnebär i många fall en negativ påverkan pålandskapsbilden.Det är därför i enlighet med vad som anförs imotion 2001/02:Bo229 i högsta grad angeläget attområden av riksintresse för friluftsliv ochrekreation redan nu skyddas mot vindkraftsparker.Särskilt gäller det att skydda de friahavshorisonterna runt och Skåne ochskärgårdarna runt och Göteborg.Det bör ankomma på regeringen att skyndsamtåterkomma till med de lagförslag som ärerforderliga för att skydda de nämnda områdena.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo229 (m). Övrigamotioner angående vindkraftens ställning avstyrkervi.3. Vindkraftens ställning (punkt 2) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Bo244 yrkandena 5och 6 och 2001/02:Bo319 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo229 och 2001/02:Bo319 yrkande4.StällningstagandeVårt samhället måste ställas om till en mer uthålligutveckling. Här kommer vindkraften att spela en alltstörre roll som en förnyelsebar energikälla som vihar gott om i vårt land. Vindkraften är enpåfallande ren energikälla och den tillför energisom är gratis och outsinlig. Påverkan på luft ochklimat är synnerligen begränsad. När ettvindkraftverk tjänat ut kan det monteras ned. Kopparoch stål kan återvinnas. Rapporter har under desenaste åren lämnats av olika myndigheter därvindkraften belyses från olika synvinklar. Dessvärrefinns stora målkonflikter kring denna energikälla.Vindkraften medför stora ingrepp i landskapsbildenoch har nackdelar i form av buller ochskuggbildningar. Påverkan kan ske på bl.a.telekommunikation och radaranläggningar liksom pådjur- och växtliv. finns de bästaförutsättningarna för vindkraftverk där turism,friluftsliv och rekreation har sina bästaområden.Kommer vindkraftsutbyggnaden att öka kraftigt iomfattning kan områden av riksintressebehöva pekas ut även för vindkraft, vilket föreslåsi vår motion 2001/02:Bo244 yrkande 5. I ett sådantläge måste en dialog ske mellan ,länsstyrelserna, berörda centrala verk ochkommunerna. Först därefter kan avvägningar mellanolika riksintressen prövas. Det som på lämpligastesätt främjar en långsiktig utveckling skall gesföreträde.Större vindkraftsutbyggnader bör lokaliseras tillområden med en utbyggd infrastruktur vad det gällerelnätets distribution. Sådana områden finnsexempelvis vid våra vattenkraftsanläggningar ochkärnkraftverk.Den statliga (Rätt plats förvindkraft, SOU 1999:75) lämnade sin slutrapport ijuni 1999. Där anges att vindkraften skall kunnaproducera om områden attraktiva förvindkraft utnyttjas runt om i . I dagslägetstår vindkraften för av de el somkonsumeras (gäller ). fick idecember 2000 sitt 500:e vindkraftverk.I där man satsar stort på vindkraft kommer13 % av landets elförbrukning från vindkraft.Ambitionen är att skall av landetsenergi komma från vindkraften och skallvindkraftproduktionen vara uppe i . Stora summorsatsas i på att kartlägga miljöpåverkan.Översiktsplaneringen är det enda medel som stårtill buds för att skapa överblick och därmedförutsättningar för en genomtänkt utbyggnad. Självaplaneringen innebär att område för område göra enavvägning mellan motstående intressen och bedöma vadlandskapen tål. Vi vill betona vikten av attkommunerna, i enlighet med vad som föreslås i vårmotion 2001/02:Bo244 yrkande 6, iöversiktsplaneringen behandlar områden lämpliga förvindkraftverk.Vindkraft klassificeras bl.a. itillståndssammanhang som miljöfarlig verksamhet ochhamnar härigenom i samma kategori som fossileldadekraftverk, massafabriker, kemiska fabriker och annanverksamhet som utan tvivel innebär risker förmiljön. Vindkraften är en förnybar energikälla sominte ger några som helst utsläpp eller avfall ochinte kräver miljöfarliga transporter. Den eventuellamiljöbelastning som vindkraften brukar tillskrivasär ljud som kan uppfattas som störande (buller) ochskuggor som begränsas till verkets omedelbaraomgivning. Bedömningar av eventuell påverkan påflora och fauna görs vid bygglovs- ochmiljöprövningen.För att ge begreppet miljöfarlig en rimliginnebörd bör det begränsas till mätbar fysisk ochkemisk miljöpåverkan, från utsläpp etc. Det kan mankalla reell miljöpåverkan som behöver regleras ochövervakas. Vindkraftens miljöpåverkan kan mansnarare klassificera som virtuell, eftersom denbegränsas till människors syn- och hörselintryck.Denna påverkan bedöms vid tillståndsprövningen ochkan rimligen inte kräva någon övervakning ellerkontroll utöver det kontrollprogram som projektöreneller ägaren åtar sig i samband medtillståndsgivningen. Vindkraften skall därför,vilket även förespråkas i c-motionen 2001/02:Bo319yrkande 1, enligt vår mening inte klassas sommiljöfarlig verksamhet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo244 (kd)yrkandena 5 och 6 och 2001/02:Bo319 (c) yrkande 1.Övriga motionsyrkanden angående vindkraftensställning avstyrker vi.4. Vindkraftens ställning (punkt 2) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Bo319 yrkande 4och 2001/02:Bo244 yrkandena 5 och 6 samt avslårmotionerna 2001/02:Bo229 och 2001/02:Bo319 yrkande1.StällningstagandeSamhället måste ställas om till en mer uthålligutveckling. Här kommer vindkraften att spela en alltstörre roll som en förnyelsebar energikälla som vihar gott om i vårt land. Vindkraften är enpåfallande ren energikälla och den tillför energisom är gratis och outsinlig. Påverkan på luft ochklimat är synnerligen begränsad. När ettvindkraftverk tjänat ut kan det monteras ned. Kopparoch stål kan återvinnas. Rapporter har under desenaste åren lämnats av olika myndigheter därvindkraften belyses från olika synvinklar. Dessvärrefinns stora målkonflikter kring denna energikälla.Vindkraften medför vissa ingrepp i landskapsbildenoch har nackdelar i form av buller ochskuggbildningar. Påverkan kan ske på bl.a.telekommunikation och radaranläggningar liksom pådjur- och växtliv. finns de bästaförutsättningarna för vindkraftverk där turism,friluftsliv och rekreation har sina bästaområden.Det är därför av stor betydelse förvindkraftsutbyggnaden att det upprättas en nationellvindkraftsplan där vissa områden utpekas somriksintressen för vindkraft enligt bestämmelserna i3 kap. MB.Detta är dock inte tillräckligt. Vindkraften somsådan bör, vilket förespråkas i motion 2001/02:Bo319yrkande 4, också betraktas som riksintresse för attbättre kunna klara sig i konkurrensen med andraintressen.Större vindkraftsutbyggnader bör lokaliseras tillområden med en utbyggd infrastruktur vad det gällerelnätets distribution. Sådana områden finnsexempelvis vid våra vattenkraftsanläggningar ochkärnkraftverk.I där man satsar stort på vindkraft kommer13 % av landets elförbrukning från vindkraft.Ambitionen är att skall av landetsenergi komma från vindkraften och skallvindkraftproduktionen vara uppe i . Stora summorsatsas i på att kartlägga miljöpåverkan.Den statliga (Rätt plats förvindkraft, SOU 1999:75) lämnade sin slutrapport ijuni 1999. Där anges att vindkraften skall kunnaproducera om områden attraktiva förvindkraft utnyttjas runt om i . I dagslägetstår vindkraften för av de el somkonsumeras (gäller ). fick idecember 2000 sitt 500:e vindkraftverk.Översiktsplaneringen är det enda medel som stårtill buds för att skapa överblick och därmedförutsättningar för en genomtänkt utbyggnad. Självaplaneringen innebär att område för område göra enavvägning mellan motstående intressen och bedöma vadlandskapen tål. Vi vill betona vikten av attkommunerna, i enlighet med vad som föreslås i motion2001/02:Bo244 yrkande 6, i översiktsplaneringenbehandlar områden lämpliga för vindkraftverk.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo244 (kd)yrkandena 5 och 6 och 2001/02:Bo319 (c) yrkande 4.Övriga motionsyrkanden angående vindkraftensställning avstyrker jag.5. Villkor för byggande av vindkraftverk, m.m.(punkt 3) (m, -)av (), (), Carl-ErikSkårman (m) och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Bo248 samt avslårmotion 2001/02:Bo204.StällningstagandeEnligt vår mening måste all lagstiftning genomsyrasav stor respekt för den enskilda äganderätten. Denbör präglas av en stor respekt förmänniskors liv och hälsa samt för skyddsintressen inatur och miljö. Även andra ytterst angelägnauppgifter för stat och kommun liksom konfliktermellan olika äganderätter bör beaktas vid dennärmare regleringen inom olika områden.Frågan om etablering av vindkraft är komplicerad.Å ena sidan har vindkraften uppenbara fördelar somenergikälla. Å andra sidan syns ett vindkraftverk påstora avstånd och kan ge upphov till buller ochandra olägenheter. Detta gör att värdefulla kultur-och naturvärden, liksom eventuella grannarsintressen av en fortsatt god boendemiljö, måstebeaktas. Enligt vår mening måste en markägare gesmöjlighet att själv bestämma vad marken skallanvändas till och om han så önskar upplåta markenför vindkraft. Men detta kräver att även övrigaintressen tas till vara på ett bra sätt. Det bördärför skapas ett fungerande regelverk som sättersnäva och tydliga gränser för byggande avvindkraftverk.Vindkraftsetableringar bör givetvis beaktas i denkommunala planprocessen. På detta sätt kanskyddsvärda natur- och kulturmiljöer undantas ochförutsebarhet garanteras ägare till kringliggandemarkområden.Enligt vår mening är det inte tillräckligt att dei motion 2001/02:Bo248 behandlade mycket angelägnafrågorna om krav på detaljplaneprövning vidvindkraftsetablering (yrkande 1), utarbetande avgränsvärdesnorm för buller från vindkraft (yrkande3) samt införande av respektavstånd mellan bostäderoch vindkraftverk (yrkande 4) förväntas blibehandlade i en översyn av Allmänna råd1995:1 Etablering av vindkraft på land.Vi anser att frågorna förtjänar att behandlas iett större sammanhang. Kravet på detaljplaneprövningbör framgå av lagen och inte av Allmännaråd. Det finns skäl för att även beträffande deövriga frågorna överväga i vilken form kraven skalluttryckas.Vi ställer oss vidare bakom förslaget (motionensyrkande 2) om en utredning av ansvarsfrågan gällandekostnader, nedmontering och bortförande avvindkraftverk i samband med nedläggning avverksamheten. Vi anser det inte vara tillräckligtmed de möjligheter att villkora tillstånd som i . Enligt vår mening bör tillståndsmyndigheter ide allra flesta fall vara skyldiga att villkoratillstånd till uppförande av vindkraftverk med attsäkerhet ställs för kostnader för nedmontering ochbortförande av vindkraftverk. Avgränsningen av ivilka fall skyldigheten skall föreligga bör i nämndautredning närmare preciseras.Det bör ankomma på regeringen att låta utreda defrågor om ansvar som vi nu pekat på och tillriksdagen återkomma med nödvändiga lagförslag, bl.a.avseende en reglering av prövningsmyndigheternasskyldigheter att ställa villkor om säkerhet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo248 (m) samtavslår motion 2001/02:Bo204 (kd).6. Nationalstadsparker (punkt 4) (c, mp)av () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:So501 yrkandena 10och 11 samt avslår motion 2001/02:Bo263.StällningstagandeAtt skydda grönområden, parker och grönytor istäderna är en av många mycket viktiga uppgifter påmiljöområdet. Stadsregionernas djur- och växtliv ärmycket sårbara. Detta innebär att strukturen påtätorternas grönområden måste ha goda samband medomgivande naturområden. Grönområdena har även social betydelse för människors välbefinnande iett stadslandskap. Genom inrättande avnationalstadsparker ges stora områden skydd ochstatus som helhet, vilket gör det möjligt att bättreförvalta dessa naturtillgångar. Det är av denanledningen önskvärt att fler nationalstadsparkerinrättas. Det är viktigt att framhålla attplaner på inrättande av nya nationalstadsparkerskall vara lokalt förankrade.Vi förespråkar mot denna bakgrund i enlighet medvad som föreslås i motion 2001/02:So501 (c) att deti avvaktan på beslut om inrättande av ytterligarenationalstadsparker införs regler om interimistisktskydd för potentiella nationalstadsparksområden(yrkande 10) samt att det görs en utvärdering ochavrapportering av enda nationalstadsparktill underlag för införande av regler (motsvarandede som gäller för naturreservaten) vad gällerutvecklingen och skötseln av (yrkande 11).Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:So501 (c)yrkandena 10 och 11 samt avslår motion 2001/02:Bo263(fp).7. Nationalstadsparker (punkt 4) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Bo263 samt avslårmotion 2001/02:So501 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeÖverväganden om att förklara områden förnationalstadspark bör göras i samband med denfortsatta fysiska riksplaneringen. ochBotaniska trädgården i med omkringliggandeområden uppfyller väl de kriterier som gäller för ennationalstadspark.Argumenten för att inrätta en nationalstadspark äratt skydda tillgången till en rik och varieradnatur- och kulturmiljö, något som blir alltviktigare för människors välbefinnande. För boende itätorter är tillgången till parker och grönområdenav stor betydelse för vardagsmiljön och förrekreation och friluftsliv. Dessa områden har ocksåbetydelse för människors hälsa och för denbiologiska mångfalden i tätorterna.Status som nationalstadspark innebär ett samlatoch långsiktigt skydd mot exploateringsföretag m.m.Ny bebyggelse och nya anläggningar får komma tillstånd och andra ingrepp utföras endast om det kanske utan intrång i parklandskap eller naturmark ochutan att i övrigt skada natur- och kulturvärden iområdet. De ekonomiska konsekvenserna av ettutpekande bör vara begränsade.Slottsskogen och är intedetaljplanlagda och har inget förordnande enligt 7kap. Däremot är området i Göteborgsöversiktsplan markerat som område av riksintresseför sina kulturvärden och område för långsiktigtbevarad markanvändning. Kommunen äger i stort settall mark i området. Enskilda objekt som kanframhållas är bl.a. , Naturhistoriskamuseet, , ochKlippträdgården. Några aktuellaexploateringsintressen är inte kända och området ärstarkt förankrat i kommunen som en betydelsefullstadspark.De fördelar som skulle uppnås med att Slottsskogenoch angränsande områden förklarades somnationalstadspark är att skyddet skulle bli starkareoch därmed långsiktigt trygga områdets fortbeståndutan exploateringsintrång samt att den uppmärksamhetsom ges av en sådan förklaring skulle ge dessaområden en tydligare bevarandestatus.Jag ställer mig dock inte bakom förslagen i motion2001/02:So501 (c) yrkandena 10 och 11 om att detavvaktan på beslut om inrättande av ytterligarenationalstadsparker införs regler om interimistisktskydd och görs en utvär-dering och avrapportering avnationalstadsparken.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo263 (fp) samtavslår motion 2001/02:So501 (c) yrkandena 10 och 11.8. Kommunalt veto (punkt 5) (c, mp)av () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K371 yrkande 10.StällningstagandeDet är av stor vikt att respekten för den kommunalanivån ökar och att valresultat respekteras i högreutsträckning. Vårt förslag är därför att denkommunala vetorätten förstärks. gäller detkommunala vetot enligt inte allverksamhet utan det görs undantag för t.ex.anläggningar för mellanlagring eller slutförvaringav kärnämnen eller kärnavfall. Vi har tidigare iriksdagen motsatt oss denna ytterligare försvagningav det kommunala vetot. Det pågår runt om i landetskommuner livliga debatter angåendekärnkraftsavfallshanteringen. Vi anser att statenbör ta ett tydligare ansvar för att frågorna lösespå ett acceptabelt sätt.Vad som ovan anförts om att den kommunalavetorätten bör förstärkas bör ges regeringen tillkänna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:K371 (c) yrkande10.9. Åtgärder för att minska riskerna föröversvämningar (punkt 6) (kd, c, fp)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Bo231 yrkandena 1och 2, det sistnämnda yrkandet i denna del.StällningstagandeBåde och 2001 drabbades Hälsinglandoch av stora översvämningar.Summeringen av de insatser som gjordes vartill stor hjälp vid översvämningarna 2001. Trotsdenna kunskap och kraftfulla mobiliseringar stårinvånarna förtvivlade och hjälplösa då deras hemläggs under vatten.