bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Förslagetär tveksamt eftersom det öppnar för godtycklighet.Kraven på arbetsgivare måste vara olika beroende påarbetsplatsens storlek. I stället försanktionsåtgärder bör positiva incitament utvecklasför ett gott samarbete mellan försäkringskassa ocharbetsgivare, t.ex. att ocharbetsgivarna i samverkan planerar åtgärder ochdelar på eventuella kostnader för rehabilitering.19. Rehabiliteringsfrågor i övrigt (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf208 yrkande 1,2002/03:Sf211, 2002/03:Sf215, 2002/03:Sf331 yrkande8 och 2002/03:So296 yrkande 6 samt avslår motionerna2002/03:Sf203 yrkandena 2 och 3, 2002/03:Sf262,2002/03:Sf275, 2002/03:Sf290 yrkandena 2 och 3,2002/03:Sf291 yrkande 4, 2002/03:Sf335 yrkande 4,2002/03:So362 yrkande 11, 2002/03:A313 yrkande 2 och2002/03:A367 yrkande 3.StällningstagandeRehabiliteringsansvaret har blivit otydligt ochsektoriserat som de gemensamma målen harblivit oklara. Individens inflytande överrehabiliteringsprocessen är också litet. För attkomma till rätta med problemen med dagens system börflera åtgärder vidtas. Först och främst skall allamänniskor ha rätt till rehabilitering, även desjukdomsgrupper som har liten möjlighet att återgåtill arbete. Rehabiliteringsinsatserna skall såledesinte vara beroende av ålder, kön, funktionshindereller av var personen bor.Vidare bör sjuk- och arbetsskadeförsäkringarnaomvandlas till en samlad sjuk- ochrehabiliteringsförsäkring som dettydliggörs att förmånstagaren har skyldighet attdelta i åtgärder som syftar till återgång i arbete.En långtidssjukskriven person som erbjudsrehabilitering men som inte accepterar eller sominte följer en överenskommen rehabiliteringsplanskall få sin ersättning sänkt. Den nuvarandeettårsgränsen för rehabiliteringsersättning bör tasbort eftersom den sjukskrivne skall ha rätt att fårehabiliteringsinsatser till dess han eller honantingen kan återgå i arbete eller övergår i annattransfereringssystem.Rehabilitering av personer med whiplash-skadoreller sjukdomar i rörelseorganen är ett särskiltbekymmer. Verkningarna av en whiplash-skada kanuppträda direkt, men ofta kommer inte symtomenförrän efter olyckstillfället. Diagnos ärsvår att ställa och inte sällan får den skadade enfelaktig diagnos, vilket försvårar möjligheterna attfå rätt rehabilitering. Med rättrehabiliteringsinsatser kan dessa personer dock bliåterställda, helt eller delvis.Sjukdomar i rörelseorganen utgör den viktigasteorsaken till sjukskrivningar. har antalet kvinnor med sjukdomar irörelseorganen ökat , medan ökningen blandmän är . Regeringen bör tillsätta enarbetsgrupp som bör få till uppgift att analyseraoch lägga fram konkreta förslag till åtgärder föratt minska andelen sjukskrivna ochförtidspensionerade på grund av problem irörelseorganen.Slutligen bör medel för rehabilitering av psykisktlångtidssjuka kunna användas för att starta ochdriva s.k. Fountainhouse i . finnsklubbhus som drivs enligt Fountainhouse-modellen pånio platser i landet, och de har lyckats väl med sinrehabilitering av psykiskt långtidssjuka.20. Samverkan och finansiell samordning(punkt 14)av (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. bifallerdärmed delvis motionerna 2002/03:Sf205,2002/03:Sf276, 2002/03:Sf335 yrkande 19 och2002/03:So457 yrkande 5 och avslår motionerna2002/03:Sf203 yrkande 1, 2002/03:Sf322 och2002/03:N343 yrkande 6.StällningstagandeRegeringens agerande i frågan om finansiellsamordning fortsätter att förbrylla. hartidigare begärt att en proposition om finansiellsamordning som omfattar socialförsäkring, hälso- ochsjukvård, socialtjänst och arbetsmarknadsmyndigheterskulle föreläggas nu senast till våren2002. ekonomiska vårproposition aviseraderegeringen en proposition först till hösten 2002.Enligt vad som anges i höstens budgetproposition harförslaget återigen skjutits . Efterregeringens upprepade misslyckanden med att kommamed förslag om en finansiell samordning är det numycket angeläget att regeringen levererar enproposition i enlighet härmed. Vi vill erinra om atten utskottsmajoritet i betänkande2001/02:SfU18 Krisplan mot ohälsa var överens omprinciperna för en finansiell samordning, som bl.a.innebär att en försäkringskassa får disponera upptill av de anvisade medlen för sjukpenning ochrehabiliteringsersättning för sådan samordning samt- efter särskild prövning - av dessamedel.21. Övriga sjukförsäkringsfrågor (punkt 15)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf271 yrkande 3 och2002/03:Sf291 yrkande 11 och avslår motionerna2002/03:Sf247, 2002/03:Sf280, 2002/03:Sf290 yrkande6 och 2002/03:A239 yrkandena 14 och 15.StällningstagandeVid beräkning av SGI skall endast sådan inkomstbeaktas som en försäkrad kan antas komma att tillsvidare åtnjuta av eget arbete under minst sexmånader i följd. Egenföretagare och tillfälligtanställda kan därmed nekas sjukpenning om derasuppdrag inte är tillräckligt långa. Vi anser attdenna regel bör ändras så att nämnda grupper interiskerar att stå utan inkomstbortfallsförsäkring ihändelse av sjukdom eller föräldraskap.Vi vill vidare betona att sjukpenning inte skallutges för sjukdom som medför bestående nedsättningav arbetsförmågan. är det därförrimligt att fattar beslut antingenom en arbetslivsinriktad rehabilitering eller ifråga om rätten till aktivitets- ellersjukersättning (nuvarandeförtidspension/sjukbidrag). Mot bakgrund härav börutbetalning av sjukpenning bör begränsas till ettår.22. Övriga sjukförsäkringsfrågor (punkt 15)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf290 yrkande 6 och avslårmotionerna 2002/03:Sf247, 2002/03:Sf271 yrkande 3,2002/03:Sf280, 2002/03:Sf291 yrkande 11 och2002/03:A239 yrkandena 14 och 15.StällningstagandeI budgetpropositionen aviserar regeringen ettförslag som innebär att deltidssjukskrivning skallvara huvudregel och att en utförlig motivering skallkrävas i de fall heltidssjukskrivning ändå skallske. Förslaget är intressant i de fall det handlarom återgång till det tidigare arbetet. Om denförsäkrade emellertid behöver byta arbetsplats ellerrentav yrke för att återvinna långsiktigarbetsförmåga kan deltidssjukskrivning i värsta fallgöra ont värre. Detta bör beaktas när en huvudregelom deltidssjukskrivning utformas.23. Övriga sjukförsäkringsfrågor (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. bifallerdärmed motion 2002/03:A239 yrkandena 14 och 15 ochavslår motionerna 2002/03:Sf247, 2002/03:Sf271yrkande 3, 2002/03:Sf280, 2002/03:Sf290 yrkande 6och 2002/03:Sf291 yrkande 11.StällningstagandeSjukfrånvaron är hög i samtliga regioner i landetmen högst är den i , ochNorrbotten. Lägst är sjukfrånvaron i ,och . Skillnaderna i antalsjukpenningdagar mellan de olika regionerna - lägst16,2 och högst 28,6 - ter sig alltför stora för attdetta skall vara en tillfällighet. En kartläggningbör därför göras av vilka faktorer som bidrar tilldessa skillnader.Arbetsmiljöforskningen har under lång tidfokuserats på vad som är orsaken till den ökadesjukfrånvaron. Däremot har intresset varit lägrekring vilka "friskhetsfaktorerna" är i deyrkesgrupper och regioner som haftlåg sjukfrånvaro. En undersökning bör därför görasav vilka faktorer som bidrar till att vissayrkesgrupper och regioner är mer långtidsfriska änandra.24. Övriga sjukförsäkringsfrågor (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf280 och avslår motionerna2002/03:Sf247, 2002/03:Sf271 yrkande 3,2002/03:Sf290 yrkande 6, 2002/03:Sf291 yrkande 11och 2002/03:A239 yrkandena 14 och 15.StällningstagandeDen snabba ökningen av sjukskrivningarna gör att detblir svårt att få tid hos vårdcentralen samtidigtsom det blir svårt för läkaren att få tiden atträcka till för patientbesök, telefontider m.m.Om en sjukskriven person ordineras t.ex.sjukgymnastik eller psykologsamtal måste han ellerhon behandlingen pågår besöka läkareför att få sin sjukskrivning förlängd. Eftersomsjukvården är hårt belastad skulle förlängning avsjukskrivning, eller kanske rent av friskskrivning,kunna ske av t.ex. sjukgymnast eller psykolog.Regeringen bör utreda om andra grupper än läkareskall kunna sjuk- eller friskskriva patienter.25. Närståendepenning (punkt 17)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf377 yrkande 2.StällningstagandeAnhöriga utför viktiga insatser inom vård ochomsorg, t.ex. genom att vårda en svårt sjuknärstående. Reglerna för rätt till närståendepenningär dock alltför snäva och vi anser att ersättningbör kunna utges även i situationer då den närståendeinte är fullt så allvarligt sjuk som dagens reglerkräver. Regeringen bör återkomma med förslag häromsom kan träda i kraft från 2004.26. Arbetsgivares kostnadsansvar m.m.(punkt 18)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf290 yrkande 11 och avslårmotionerna 2002/03:Sf206, 2002/03:Sf220,2002/03:Sf245, 2002/03:Sf286, 2002/03:Sf309,2002/03:Sf335 yrkande 3, 2002/03:Sf369, 2002/03:N306yrkande 9 och 2002/03:A239 yrkande 18.StällningstagandeVissa former av differentiering av sjukförsäkringensavgifter och arbetsgivaransvar mellan t.ex. storaoch små arbetsgivare kan ha övervägande fördelar ochrentav öka sjukförsäkringens försäkringsmässighet.Det står emellertid klart att flera av de merlångtgående förändringar som regeringen antyder ibudgetpropositionen skulle kunna drabbafunktionshindrade och andra personer med svag hälsahårt.Vi vill kraftigt avråda från förslag som fårnegativa följder för enskilda människor genom att deutestängs från möjligheten till anställning därföratt de misstänks kunna bli sjuka. Dessvärre kan enönskan om att kringgå beslut omutgiftstaket fresta regeringen till att göra avstegfrån socialförsäkringsmodellen och i stället döljasjukskrivningskostnaderna i utökade skyldigheter förarbetsgivare.27. Arbetsgivares kostnadsansvar m.m.(punkt 18)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf335 yrkande 3 och avslårmotionerna 2002/03:Sf206, 2002/03:Sf220,2002/03:Sf245, 2002/03:Sf286, 2002/03:Sf290 yrkande11, 2002/03:Sf309, 2002/03:Sf369, 2002/03:N306yrkande 9 och 2002/03:A239 yrkande 18.StällningstagandeI budgetpropositionen redogör regeringen sin syn påfrågan om att införa en "avsevärt förlängd"sjuklöneperiod för arbetsgivare. Eftersom inte alltkan relateras till arbetslivet eller arbetsplatsenär det helt orimligt att ensidigt belastaarbetsgivare för alla ohälsoproblem som kan tänkasdrabba de anställda.En förlängd sjuklöneperiod riskerar även att skapaosäkerhet hos småföretagare och en olyckligindelning av arbetssökande i ett A- och B-lag efterderas fysiska förutsättningar. Dessutom kan enförlängning slå mot handikappade och kvinnor ochleda till att rehabiliteringen fördröjs än mer.28. Arbetsgivares kostnadsansvar m.m.(punkt 18)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf245 och 2002/03:Sf309och avslår motionerna 2002/03:Sf206, 2002/03:Sf220,2002/03:Sf286, 2002/03:Sf290 yrkande 11,2002/03:Sf335 yrkande 3, 2002/03:Sf369, 2002/03:N306yrkande 9 och 2002/03:A239 yrkande 18.StällningstagandeFrågan om olika tänkbara modeller för ekonomiska incitament förarbetsgivare inom rehabiliteringsområdet utreds inomRegeringskansliet.Det finns inget belägg för att arbetsgivareskulle bli mer intresserade av arbetsmiljöarbete omde får bära en större del av kostnaden närarbetstagare är sjuka. Däremot är risken stor attett utökat finansieringsansvar vid sjukfrånvaroleder till en negativ inställning bland arbetsgivaretill enskilda arbetstagare med hög sjukfrånvaro.Därtill öppnar förslaget för en privatförsäkringsmarknad där arbetsgivare kan återförsäkrasig mot höga sjukfrånvarokostnader.Ett alternativ där kommuner och landsting, som harmånga kvinnor anställda, skulle få ett ökatekonomiskt ansvar för sjukfrånvaron skulle slå hårtmot kommunernas redan ansträngda ekonomi och riskeraatt öka pressen på personalen ytterligare. En sådanåtgärd skulle därmed förvärra det problemsom skulle lösas.I stället bör ekonomiska incitament skapas påavgiftssidan. Det kan göras genom att man omvandlaren del av arbetsgivaravgiften till enarbetsmiljöavgift. Ett annat alternativ är attarbetsgivaravgiften reduceras vidarbetsmiljöcertifiering och minskade ohälsotal.Regeringen bör återkomma till medförslag om ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare ienlighet med vad ovan anförts som även tar hänsyntill de mindre företagens situation.29. Arbetsgivares kostnadsansvar m.m.(punkt 18)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. bifallerdärmed motionerna 2002/03:Sf220, 2002/03:Sf286,2002/03:N306 yrkande 9 och 2002/03:A239 yrkande 18samt avslår motionerna 2002/03:Sf206, 2002/03:Sf245,2002/03:Sf290 yrkande 11, 2002/03:Sf309,2002/03:Sf335 yrkande 3 och 2002/03:Sf369.StällningstagandeSjukskrivningarna har ökat dramatiskt under senareår. Statens utgifter för sjukförsäkringen är i dagmer än 100 miljarder och har ökat med minst 100 %sedan 1997. För att komma till rätta med denutbredda ohälsan krävs strukturella förändringar avsystemet för ersättning vid sjukdom. Vårt förslaginnebär följande.Varje arbetsgivare ansvarar för så mångasjuklönedagar och anställd som det finnsanställda i verksamheten. Ett företag med femanställda ansvarar således för fem dagar.Arbetsgivaren betalar sjukförsäkringsavgift efterhur många sjuklönedagar som verksamheten bär. Flerdagar ger en lägre avgift, färre dagar en högre.Administrationen av modellen är enkel. Inför varjeverksamhetsår anmäler arbetsgivaren hur mångahelårstjänster det finns i verksamheten.Arbetsgivaren kan dock välja att ansvara för flerdagar än vad antalet anställda motiverar och får dåen sänkt avgift. Fördelarna med förslaget är att detskapar starka incitament för arbetsgivare med mycketohälsa att ta itu med problemet. Riskerna förselektering bland arbetssökande minskar. Vidarebegränsar förslaget småföretagens risker försjuklönekostnader. Dessutom befriar förslagetförsäkringskassorna från ett stort antalutbetalningsärenden och frigör därmed resurser somkan användas för t.ex. rehabilitering.Arbetsgivarna har ett stort ansvar i arbetet medatt minska sjukskrivningarna i samhället. Ett sättatt förbättra det förebyggande arbetet är attutarbeta kriterier för en god arbetsmiljö. Dessakriterier skall ligga som grund för enarbetsmiljöcertifiering. Företagare som lever upptill kriterierna bör få en nedsättning avarbetsgivaravgifterna.Det är också det rimligt att arbetsgivarna har ettsjuklöneansvar för att uppmuntra till förbättringarav arbetsmiljön. Däremot är det inte rimligt att ettlitet företag drabbas hårt på grund av att enanställd på sin fritid får en skada som leder tilllångtidssjukskrivning. Arbetsgivarinträdet bördärför endast gälla vid "vanlig" sjukdom eller vidarbetsrelaterad frånvaro.30. Åtgärder för återgång i arbete vidaktivitets- och sjukersättning (punkt 19)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf291 yrkande 5 och avslårmotion 2002/03:Sf335 yrkande 18.StällningstagandeDet är många unga människor med arbetshandikapp somblir förtidspensionerade fastän de egentligen bådevill och kan arbeta deltid. Alla som kan och villarbeta bör dock få möjlighet att göra detta utifrånsina förutsättningar. En viktig fråga är om och påvilka villkor en beviljad förtidspension(sjukersättning) skall kunna omprövas. Regeringenbör därför återkomma till med förslag omhur reglerna för vilande förtidspension ellermotsvarande kan ändras så att fler människor kanåtergå i arbete, helt eller delvis. Regeringen böräven återkomma med förslag till åtgärder i övrigtsom leder till att förtidspensionärer ellermotsvarande kan förmås att återgå i arbete, helteller delvis.31. Åtgärder för återgång i arbete vidaktivitets- och sjukersättning (punkt 19)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 31. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf335 yrkande 18 och avslårmotion 2002/03:Sf291 yrkande 5.StällningstagandeFörtidspensionärer som skall återgå i arbete harinte rätt till arbetslöshetsförsäkring eftersom desaknar anställning. Systemet med vilandeförtidspension eller motsvarande löser problemet fördem som kan påbörja en anställning. De kvalificerarsig för arbetslöshetskassa. För dem som ställer sigtill arbetsmarknadens förfogande men inte omedelbartfår ett arbete måste andra lösningar tas fram.32. Vilande aktivitets- och sjukersättning vidstudier (punkt 20)av och (båda fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse: tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 32. bifaller därmed motion2002/03:Sf290 yrkande 10.StällningstagandeEnligt vår uppfattning kan studier vara en väg tillett nytt yrke som gör att den som varitförtidspensionerad (aktivitets- och sjukersättningfr.o.m. 2003) kan komma tillbaka till arbetslivetåtminstone på deltid. Vi anser därför att regeringenbör återkomma med förslag om att aktivitets- ochsjukersättning skall kunna vara vilande vid studier.33. Övriga frågor om aktivitets- ochsjukersättning (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf305 och avslår motionerna2002/03:Sf287, 2002/03:Sf294, 2002/03:Sf331 yrkande7 och 2002/03:Sf368.StällningstagandeSverige har för länge sedan lämnat ett system därrätten till försäkring grundas påfamiljetillhörighet. Att individen står i centrum ären viktig princip som leder till jämställdhet mellankönen. Varje individ förutsätts försörja sig självvia arbete. Det är därför inte rimligt att anhörigatill interner skall ha rätt att uppbära internenssjuk- eller aktivitetsersättning.34. Övriga frågor om aktivitets- ochsjukersättning (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 34. bifallerdärmed motion 2002/03:Sf331 yrkande 7 och avslårmotionerna 2002/03:Sf287, 2002/03:Sf294,2002/03:Sf305 och 2002/03:Sf368.StällningstagandeFörtidspensioneringarna har ökat mycket snabbt undersenare tid. Eftersom förtidspension ger lägreersättning än sjukpenning förefaller det som om deanvänds som ett sätt att minska den ekonomiskapåfrestningen på socialförsäkringssystemet. Detfinns också tecken som tyder på attförtidspensioneringar används som ett sätt att hyfsaarbetslöshetsstatistiken. Detta måste betecknas omett svek mot de drabbade och är ur finanspolitisksynvinkel en synnerligen kortsiktig åtgärd. Åtgärdermåste vidtas för att bryta denna utveckling medständigt ökande antal förtidspensionerade ellermotsvarande.35. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen(punkt 24)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 35. Riksdagenbifaller därmed motion 2002/03:Sf285 yrkandena 1-4och bifaller delvis motionerna 2002/03:Sf304 och2002/03:Sf316.StällningstagandeArbetsgivaren är ansvarig för arbetsmiljön, val avproduktionsteknik, arbetsmetoder m.m. Därmed börarbetsgivaren också svara för försäkringen förarbetsskador. Staten bör i lag tillförsäkraarbetstagaren ett skydd vid olycksfall genom attarbetsgivaren åläggs att teckna en försäkring förarbetsskada med riskdifferentierad premie. Premiensätts då efter de risker och skadefall verksamhetengenererar.En riskdifferentierad försäkring är effektiv närdet gäller arbetsolyckor, men går i de flesta fallinte att tillämpa när det gäller arbetssjukdomar.Orsaken till detta är att sambanden mellan ensjukdom och dess uppkomst samt arbetsmiljön ärkomplicerade och oklara samt att sjukdomarna oftauppträder med lång fördröjning.Arbetsskadeförsäkringen bör därför enbart omfattaarbetsolyckor. bör arbetssjukdomarna förasöver till sjukförsäkringen.Övergången från nuvarande finansiering till enrenodlad försäkringsfinansiering för arbetsolyckornamåste få ta tid, dels på grund av skulderna på gamlalivräntor, dels på grund av den stora spännviddenför premierna mellan arbetsgivare med mycket smårisker och arbetsgivare med mycket stora. Regeringenbör utreda en övergångslösning från en offentligarbetsskadeförsäkring till ettarbetsskadeobligatorium för arbetsgivare.Färdolycksfallens plats inom försäkringen förarbetsskador kan ifrågasättas. Arbetsgivare har ingamöjligheter att påverka och förhindra denna typ avolyckor. Därför bör trafikolycksfallen inomarbetsskadeförsäkringen överföras tilltrafikförsäkringen.36. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen(punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 36. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2002/03:Sf304 och2002/03:Sf316 samt bifaller delvis motion2002/03:Sf285 yrkandena 1-4.StällningstagandeEnligt vår uppfattning bör arbetsskadeförsäkringenlyftas bort från den offentliga sektorn för att istället förvaltas av privata försäkringsbolag.Precis på samma sätt som vi är skyldiga attteckna en trafikförsäkring för att få köra bil, börden som vill driva ett företag vara skyldig attteckna en försäkring mot arbetsskador. För attkompensera arbetsgivarna bör den del avarbetsgivaravgifterna som avserarbetsskadeförsäkringen justeras. Det finns flerafördelar med den nu föreslagna lösningen. För detförsta blir det en mer kompetent handläggning avärendena. I ett system där försäkringen tecknas iprivata försäkringsbolag blir det professionellaförsäkringstjänstemän i samarbete med läkare som fårbedöma om en skada är en arbetsskada eller inte. Fördet andra hamnar kostnaderna för arbetsskador där dehör hemma. En privat försäkring finansieras medpremier, vars storlek beror på hur drabbat ettföretag eller en bransch är av arbetsskador.37.