bet · GP01NU10 · 2002-02-21 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet 14 motioner frånden allmänna motionstiden /2000, 2000/01respektive 2000/02. Inledningsvis redovisas huvud-dragen i ett utredningsbetänkande om minerallagen,markägarna och miljön (SOU 2000:89) samtremissvaren.Utskottet avstyrker ett antal motioner omminerallagen, främst med hänsyn till att enproposition om minerallagen kan väntas tillriksdagen i början av nästa mandatperiod. När detgäller frågan om ansvar för gamla gruvhål och fråganom behovet av eventuella föreskrifter på dettaområde utgår utskottet från att Regeringskanslietsutredningsinsatser inför den nämnda propositionenockså inbegriper dessa frågor. I en reservation (m,kd, c, fp) beklagas med hänsyn tillmineralbranschens behov av fasta och långsiktigaspelregler att en proposition i frågan inte läggsfram under innevarande mandatperiod. Frågan omansvar för gamla gruvhål och frågan om behovet aveventuella föreskrifter på detta område borde enligtreservanterna ha kunnat lösas ; i merän har problemet varit känt och regeringenhaft ett bemyndigande att utfärda föreskrifter. Enredovisning av de berörda frågorna bör ske i denplanerade propositionen, anser reservanterna.Andra yrkanden som avstyrks av utskottet avserolika miljöfrågor i samband med mineralhantering.Utskottet erinrar om pågående arbete för en hållbarutveckling.En motion om effektivt tillvaratagande avbergmaterial och ökad klassificering av sådantmaterial avstyrks av utskottet med hänvisning tillatt en sådan utveckling pågår, såväl inom Sverigesom internationellt.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. MinerallagenRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:N235,1999/2000:N285, 1999/2000:N298, 1999/2000:N357,2000/01:N212, 2000/01:N293, 2000/01:N345,2001/02:N337 och 2001/02:N352.Reservation (m, kd, c, fp)2. MiljöfrågorRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:N258,2000/01:N313, 2000/01: N351 och 2000/01:N372.3. Användning av bergmaterialRiksdagen avslår motion 2001/02:N330.Stockholm den 21 februari 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (),(), (),(), (), IngegerdSaarinen (mp), (), (),(), () och HaraldBergström (kd).2001/02NU10Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels 5 motioner från den allmänna motionstiden1999/2000,dels 6 motioner från den allmänna motionstiden2000/01,dels 3 motioner från den allmänna motionstiden2001/02.En skrivelse från föreningen för rättvisminerallag (ARM) har inkommit i ärendet. Vidare harutskottet tagit del av en promemoria frånBergsstaten om oklara frågor angående nedlagdagruvor.Utskottets övervägandenInledningDen årliga prospekteringsverksamheten i lågunder med hjälp av statligt stöd påmellan 130 och i löpande prisermen sjönk till nära 100miljoner kronor (). Ett trendbrott inträffadeår , då prospekteringen ökade till 146 miljonerkronor. Sedan fortsatte ökningen, och för år 1998beräknades prospekteringen till ca 245 miljonerkronor. Därefter har insatserna ånyo minskat ochuppgick till ungefärligen 200miljoner kronor.Antalet ansökningar om nya undersökningstillståndkan sägas spegla branschens aktivitetsnivå ochframtidsförväntningar. Som framgår av tabellen pånästa sida ökade antalet ansökningar fram till åren1996 och 1997 för att därefter minska. Till en delanses minskningen av ansökningar om nyaundersökningstillstånd vara föranledd av de lägrevärldsmarknadspriserna och den nuvarandekonjunkturförsämringen. Två av de störregruvföretagen har haft betydande ekonomiskasvårigheter . Enligtbergmästaren har flera företaguttalat tveksamhet beroende dels påbefarade ändringar i minerallagen, dels påosäkerheten om vilka områden som kommer att varanaturskyddade . Ett annat skäl till denminskade ansökningsaktiviteten är attundersökningstillstånd beviljats för stora områden iBergslagen . Dessa områden undersöksför närvarande och är därför inte tillgängliga förnya sökande.Antalet beviljade undersökningstillstånd är tillviss del en återspegling av Bergsstatenshanteringskapacitet. Det höga antalet beviljadeundersökningstillstånd sammanhänger delvismed att Bergsstaten under detta år gjorde enkraftinsats för att få ned väntetiderna från till nuvarande cirka . Åren 2000och 2001 minskade antalet beviljadeundersökningstillstånd kraftigt och följerbeslutstakten i stort sett förändringarna i antaletansökningar.Antalet ansökta och beviljadeundersökningstillstånd--------------------------------------------------------------|År |Antal |Antal beviljade |Antal beviljade|| |ansökningar om |nya |förlängda || |nya |undersökningstillstånd|undersökningstillstånd || |undersöknings- | | || |tillstånd | | |--------------------------------------------------------------|1993 |240 | 83 | 66 |--------------------------------------------------------------|1994 |368 |136 | 63 |--------------------------------------------------------------|1995 |283 |180 | 55 |--------------------------------------------------------------|1996 |384 |232 | 78 |--------------------------------------------------------------|1997 |375 |218 | 79 |--------------------------------------------------------------|1998 |267 |313 |101 |--------------------------------------------------------------|1999 |199 |322 |162 |--------------------------------------------------------------|2000 |241 |192 |137 |--------------------------------------------------------------|2001 |135 |137 |146 |--------------------------------------------------------------Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att utreda vissafrågor om äganderätten till mark i relation tillgruvnäringens behov och om vissa miljöfrågor isamband med prövning av undersökningstillstånd ochundersökningsarbeten. Utredaren (f.d. kommunalrådetBirgitta Nådell) överlämnade betänkandetMinerallagen, markägarna och miljön (SOU 2000:89) ioktober 2000. Utredningsbetänkandet har därefterremissbehandlats. I följande avsnitt redovisaskortfattat huvuddragen i betänkandet ochremissvaren.Med hänsyn till att minerallagen således varitunder utredning har utskottetavvaktat med att behandla motioner i frågan från denallmänna motionstiden . Motbakgrund av att mandatperioden avslutas under år2002 behandlar utskottet dessa motioner tillika medmotionerna från den allmänna motionstiden idetta betänkande.Utredning och remissammanställningMineralutvinning är av allmänt intresseUtredaren: geologiska förutsättningarna för attfinna utvinningsbara mineraltillgångar i ärförhållandevis goda. har också en långtradition som gruvland och är den störstaproducenten av järnmalm, koppar och silver i EU.Mineralutvinning har mycket stor betydelse försysselsättning och välstånd i vissa regioner iSverige. Ur en internationell synvinkel är det ocksåen fördel om mineralutvinning sker i ett land med enväl fungerande miljölagstiftning. Det måstesammantaget anses vara ett väsentligt allmäntintresse att förutsättningarna för prospektering ochgruvbrytning i inte avsevärt försämras.Remissvaren: Åtskilliga remissinstanser menar attgruvnäringen är en viktig tillväxtfaktor, speciellti landets norra och mera glest befolkade områden.Enligt Delegationen för utländska investeringar iSverige upplever investerare från utlandet att detfinns en viss otydlighet angående förutsättningarnaför gruvnäringen. kommun framhållersärskilt gruvindustrins behov av långsiktig ochtydlig lagstiftning. Bergsstaten anser att det är enbrist att minerallagen inte inledningsvis innehålleren definition av det allmänintresse som är motivetför lagen och föreslår att en sådan bestämmelseinförs. delar utredningens meningatt det finns starka allmänna intressen av att vi iSverige kan ha kvar och utveckla gruvnäringen. Fleraremissinstanser menar att allmänintresset inte är såstort att enskilda intressen i princip alltid skallbetraktas som underordnade. i Skånelän menar att utredningens analys av allmänintressetinte är tillfyllest och att skillnaderna iarbetsmarknad mellan landets norra och södra delarborde ha analyserats.En särskild minerallagstiftning behövsUtredaren: är en exploateringslag somsyftar till att möjliggöra utvinning av vissauppräknade s.k. koncessionsmineral. Gemensamt fördessa är att de är sällsynt förekommande i så storakoncentrationer att en utvinning är ekonomisktlönsam. Mineralprospektering är en kostnadskrävandeverksamhet som i inledningsskedet förutsätter attprospektören har möjlighet att undersöka relativtstora arealer. Utredningen kommer fram till attmineral som finns på en fastighet tillhörfastighetsägaren, vilket dock inte innebär att dennefritt kan förfoga över malmen. En avvägning måstegöras mellan pro-spektörens och fastighetsägarensintressen.Remissvaren: I flera remissvar framhålls attgruvbrytning är en långsiktig process som kräverstabila villkor över tiden. Bergsstaten konstateraratt minerallagen inte uttrycker något omäganderätten till mineralen utan endast om vem somunder vissa förutsättningar får förfoga över den.Enligt geologiska undersökning (SGU) ochSvenska är den centrala frågan vilkarättigheter markägare m.fl. bör ha vid utvinning aven mineralfyndighet som regleras i minerallagen.Lunds universitet menar att regeringen bör övervägaom det över huvud taget behövs en exploateringslagpå området med hänsyn till bl.a. regeringsformensskydd för äganderätten. Vikten av att deinskränkningar som görs i äganderätten ärvälgrundade och uppfattas som rimliga, framhålls avStatskontoret. i län menar attdet finns flera skäl som talar emot en utvinning avmineraler i enlighet med föreslagen lagstiftning,framför allt de äganderättsliga principerna,önskemålet om en hållbar utveckling,bevarandeintresset av natur- och kulturmiljön samtdet ringa ekonomiska utbytet av utvinningen. Fleraremissinstanser föreslår att mineralutvinning skallhänföras till i likhet medbestämmelserna om grustäkter.Avvägning mellan olika intressen i minerallagenUtredaren: I minerallagen har en avvägning gjortsmellan markägarens, prospektörens och samhälletsintressen. Markägarens ställning måste allmäntbetecknas som svag i det nuvarande regelverket. Detär på flera punkter både möjligt och lämpligt attstärka markägarens ställning utan att det får någraallvarliga negativa konsekvenser förmineralintresset. Markägare och andra berördasakägare föreslås få ett betydligt större inflytandevid prövning av ansökningar omundersökningstillstånd och vid undersökningsarbeten.Markägare skall också ha rätt till ersättning utöverden som utgår för skada och intrång då derasfastigheter tas i anspråk för mineralprospekteringoch gruvbrytning.Remissvaren: Flertalet remissinstanser instämmer ihuvudsak i utredningens förslag om att markägare ochandra berörda sakägare skall få ett betydligt störreinflytande vid prövning av ansökningar omundersökningstillstånd och vid undersökningsarbeten.Svenska Gruvföreningen menar att ensamhällsekonomiskt effektiv gruvnäring är beroendeav en sådan avvägning som görs i den nu gällandeminerallagen, vilket i praktiken innebär attkoncessionsmineral närmast har en ställning somallmän egendom, till vilken markägaren inte harnågon särskild rätt framför andra intressenter.Konkurrensverket anser att det, under förutsättningatt ersättningsnivåerna läggs på en marknadsmässignivå, inte finns anledning att anta att markägarnaskulle ha intresse av att förhindraprospekteringsverksamhet. Enligt universitetmåste minerallagstiftningen för att vara förenligmed god samhällsekonomi bygga på en individuellmateriell prövning och inte ge mineralutvinningen engenerell fördel. Minerallagstiftningen bör ha somutgångspunkt att markåtkomstfrågorna skall lösasförhandlingsvägen och inte genom tvång, anserLantbrukarnas riksförbund (LRF). menar att gruvbolagen över huvudtaget inte skall ha en lagstadgad rätt att göraintrång på andras marker och att gruvbrytning endastbör godkännas om den kan ske på ett ekologiskt ochsocialt hållbart vis.Markägarens ställning vidprospekteringsåtgärderUtredaren: intresserade amatörgeologer somyrkesverksamma pro-spektörer utför visseftersökning av utan att ha ansökt omundersökningstillstånd. Det är i viss mån oklartvilka åtgärder som är tillåtna respektive förbjudnavid sådan eftersökning. I en särskild bestämmelse iminerallagen bör det därför klargöras att endastsådana mätningar och provtagningar som kan ske utannågon risk för skada eller olägenhet för markägarenfår äga rum.Ansökningar om undersökningstillstånd avgörs i dagi de flesta fall utan att annan än sökanden berettstillfälle att yttra sig. Markägaren och andraberörda, t.ex. arrendatorer, innehavare avrenskötselrätt och hyresgäster, underrättas förstsedan tillståndet beviljats. De berörda sakägarnabör ges tillfälle att lämna synpunkter på ansökaninnan den beviljas. Det upplevs som kränkande attett tillstånd till verksamhet som berör fastighetenkan beviljas utan att någon annan än sökanden givitsmöjlighet att yttra sig. Fortsättningsvis föreslåsdärför alla ansökningar om undersökningstillståndsändas till markägare och andra berörda sakägare såatt dessa tidigt informeras om de planeradeundersökningsarbetena. Även närundersökningstillståndet upphör att gälla bör deberörda underrättas.Enligt nuvarande bestämmelser kan bergmästarenendast i undersökningstillstånd som avser olja, gaseller diamant meddela villkor till skydd för enskildrätt. Några bärande skäl för att villkor endastskall kunna meddelas vid vissa former avundersökningstillstånd har inte framkommit.Bergmästaren skall enligt förslaget kunna meddelasådana villkor vid behov.Vissa former av undersökningsarbeten kan innebäraolägenheter för markägaren som sträcker sig längreän vad som normalt får accepteras med anledning avallemansrätten, t.ex. användning av fordonsburenutrustning i terrängen, byggande av väg,trädfällning och sprängning. Vid sådana ingripandeundersökningsarbeten föreslår utredaren att det somhuvudregel skall krävas en överenskommelse medmarkägaren och berörd sakägare.Markägaren får ersättning för skador ochintrång som undersökningsarbetena medför påfastigheten medan mera ingripandeundersökningsarbeten kan vålla olägenheter som inteersätts med nuvarande bestämmelser. Det framstår somrimligt att den som upplåter sin fastighet för enkommersiell verksamhet får en viss ersättning fördetta. Därför föreslås att markägaren ifortsättningen även får ersättning för att hanupplåter fastigheten för prospektering, när det ärfråga om ingripande undersökningsarbeten. Rätten attuppföra byggnad i samband med undersökningstillståndavskaffas, därför att det numera knappast föreliggernågot behov av sådan byggnad. Enligt förslaget skallvidare begränsningen i rätten att utföraundersökningsarbeten omfatta såväl permanentbostädersom fritidshus. Eftersom det kan vara oklart hurlångt en tomt sträcker sig bör bestämmelsen gällaett område 200 m från själva bostadsbyggnaden.Remissvaren: Åtskilliga remissinstanser, däriblandBergsstaten och SGU, tillstyrker förslaget om enprecisering inom minerallagen om vilkaprospekteringsåtgärder som får vidtas utanundersökningstillstånd, vilket gerinformation om vad som är tillåtet inom ramen förallemansrätten. Södra skogsägarna och föreningenAktion för rättvis minerallag avvisar bestämtförslaget om att tillåta mineralletning på annansfastighet enligt allemansrätten. Det framhålls attdet inte finns någon motsvarighet i allemansrättenför andra ej specificerade verksamheter.Ett stort antal remissinstanser, bl.a.Kammarkollegiet, , länsstyrelser ochkommuner, tillstyrker utredningens förslag om attalla ansökningar om undersökningstillstånd skallsändas till markägare och andra berörda sakägare.När det gäller det samtidiga utredningsförslaget attavskaffa kravet på annonsering i Post- och InrikesTidningar och i ortstidningen är meningarna delade.Företaget Scandinavian Mining framhåller att det isamband med ansökan kan vara praktiskt omöjligt attfå tillgång till aktuella adresser till samtligasakägare och förordar därför att kungörelsekravetbör vara kvar. Beträffande förslaget att markägarnaskall underrättas när ett undersökningstillståndupphör är de allra flesta remissinstanserna somyttrat sig positiva.Flertalet remissinstanser är positiva till attbergmästaren skall kunna meddela villkor till skyddför enskild rätt för alla typer avkoncessionsmaterial.Ett stort antal remissinstanser, bl.a. SGU,tillstyrker utredarens förslag att prospektören vidmer ingripande undersökningsarbeten skall varaskyldig att söka ingå överenskommelse medfastighetsägaren och att om sådan inte kan nås bergmästaren skall fatta beslut i frågan. Dock ärmeningarna delade huruvida förslaget i sak stärkermarkägarens ställning eller inte. Lantmäteriverketmenar att om syftet är att överenskommelser skalluppnås i största möjliga utsträckning bör det ilagen införas regler rörande former för förhandling.Synpunkter framförs av åtskilliga remissinstanserpå vad som bör innefattas i ingripandeundersökningsarbeten, bl.a. att sådana tydligare bördefinieras. De som har yttrat sig överersättningsfrågan ställer sig positiva tillförslaget om ersättning för skada och intrång, menåtskilliga är tveksamma till ytterligare ersättningför nyttjanderätten i samband med ingripandeprospekteringsåtgärder. Tveksamhet redovisas ocksåbeträffande den föreslagna lagutformningen.Beträffande förslaget att avskaffa rätten attuppföra byggnad i samband med undersökningstillståndär de allra flesta remissinstanserna positiva.Förslaget att skyddet mot undersökningsarbeten skallomfatta även fritidshus bemöts positivt av alla somyttrat sig utom de två företagen ochScandinavian Mining. Bestämningen av det skyddadeområdet till 200 m från bebyggelse får positivtgensvar utom av , som anser attavståndet bör kunna begränsas till 100 m.Sekretessen för undersökningsresultatUtredaren: punkt 58 i bilagan tillsekretessförordningen (1980:657) ärundersökningsresultat som redovisats enligt 14 kap.3 § minerallagen (1991: 45) sekretessbelagda . Som skäl för detta har anförts att den somutfört undersökningarna har ett intresse av att medensamrätt få förfoga över resultaten under viss tidoch att detta intresse skall vägas mot det allmännaintresset att resultaten blir allmänt tillgängliga.Om emellertid resultaten visar att framtidaundersökningar inte är meningsfulla bör detta såsnart som möjligt offentliggöras. Förslaget innebärdärför att sekretessen för resultaten avskaffas.Remissvaren: Åtskilliga remissinstanser, bl.a.Bergsstaten, länsstyrelser, , tillstyrker utredningensförslag om att avskaffa sekretessen förundersökningsresultat. ochScandinavian Mining avstyrker förslaget medmotiveringen att företagens förfogande över sinaundersökningsresultat är viktigt som incitament föratt stimulera till prospektering. SGU framhåller attsystemet med en fyraårig sekretess infördes år 1998och att systemet ännu inte hunnit få genomslag ipraktiken. SGU anser därför att det är önskvärt meden stabilitet i regelsystemet och att erfarenheternafrån dagens system bör utvärderas.Fastighetsägarens ställning vid gruvbrytningUtredaren: nuvarande huvudregel är den sominnehar bearbetningskoncession skyldig att ersättafastighetsägaren för skada och intrång. Någonersättning för det som tas i anspråk påfastigheten utgår däremot inte. Utredningsförslagetinnebär att markägaren får ersättning frånkoncessionshavaren för att på hans fastighettas i anspråk. Ersättningen skall utgå i form av engruvavgift, vilken är knuten till värdet på detmineral som bryts och utgör 2 av malmens värde.Avgiften skall fördelas mellan ägarna av defastigheter som ligger inom koncessionsområdet ellerpå vilka mark har blivit anvisad för brytningen iförhållande till hur stor del av deras fastighetersom är berörd.Remissvaren: Åtskilliga remissinstanser, bl.a.Bergsstaten, LRF och , anser attmarkägarna vid gruvbrytning skall ha ersättning intebara för skada och intrång utan även i form aversättning för malmens värde. anseratt den föreslagna gruvavgiften är principielltfelaktig eftersom den baseras på den formellaäganderätten till och utgår i förhållandetill ett högst teoretiskt malmvärde. Föreningenförordar i stället ett bibehållande av dagensregelverk men framhåller att den gärna ser enförbättring av de ekonomiska villkoren för demarkägare som i verklig mening blir berörda avgruvbrytning.Modellen för ersättning är föremål för tveksamhet,och ett antal olika alternativ föreslås avremissinstanserna, bl.a. när det gälleravgränsningen av gruppen markägare och ersättningensstorlek. En synpunkt som framförs är att markägarnaborde ha möjligheter att bedöma hur stor ersättningsom kommer att utgå.Miljösynpunkter i samband med ansökningar avundersökningstillståndUtredaren: av ansökningar omundersökningstillstånd sker normalt utan attberörda länsstyrelser och kommuner underrättats.Först sedan tillståndet beviljats skickas beslutettill dessa myndigheter. Om tidigt fårinformation om den planerade mineralletningen ochges tillfälle att granska vilken effekt denna kan fåför natur- och kulturmiljön och hur pro-spektörenavser att förhindra eventuell skada kommer riskenför negativa konsekvenser att ytterligare minskas.Även berörda kommuner skall informeras omansökningen och kan då inkomma med synpunkter tillbergmästaren.Till ansökan skall bifogas en beskrivning avundersökningsarbetena och deras miljöpåverkan.Därigenom säkerställs att tillståndshavaren i förvägbeaktar risker för skada på natur- och kulturmiljönoch fullgör sin skyldighet enligt 2 kap. 2 §miljöbalken att skaffa sig erforderlig kunskap.Beskrivningen utgör även ett underlag förBergsstatens och granskning. Om detfinns särskilda skäl, t.ex. på grund av särskiltvärdefulla natur- och kulturmiljöer inomundersökningsområdet, ges bergmästaren möjlighet attinfordra mera detaljerade uppgifter.Vid prövning av ansökningar omundersökningstillstånd avseende olja, gas ochdiamant skall bergmästaren enligt nuvarandebestämmelser pröva om sökanden är lämplig att utföraundersökningsarbetet. En lämplighetsprövning såvittavser sökandens förmåga att utföra arbetena utan attskada uppstår på natur- och kulturmiljön bör enligtutredningsförslaget införas vid alla former avundersökningstillstånd.Remissvaren: Flera länsstyrelser anser att denföreslagna tiden för yttrande till bergmästaren, treveckor, är för kort, särskilt om det är storaområden som skall granskas. Bergsstaten anser attdet kan finnas fog för att införa en möjlighet tillyttrande för såsom utredningenföreslår. Myndigheten menar emellertid att det börunderstrykas att all prospektering ärunderkastad krav på samma prövning som gäller föralla andra verksamheter med påverkan på natur- ochkulturmiljö. Vidare framhåller Bergsstaten attrisken för omfattande och onödig byråkrati ärpåtaglig om den föreslagna rutinen införs och attendast få undersökningstillstånd kan komma attpåverka miljön. Flera kommuner anser attkommunernas rätt att yttra sig bör förtydligas.SGU tillstyrker förslaget om en beskrivning avundersökningsarbetena i ansökningen men framhålleratt det ofta är svårt, för att inte säga omöjligt,att i ett tidigt stadium annat än i allmänna termerbeskriva planerad undersökningsverksamhet.Bergsstaten och m.fl. remissinstanserinstämmer i utredningens bedömning att det saknasanledning att införa ett generellt krav påmiljökonsekvensbeskrivning eller samråd enligtmiljöbalken. föreslår attlänsstyrelsen ges möjlighet att kräva enmiljökonsekvensbeskrivning. , och Svenska Naturskyddsföreningenmenar att en miljökonsekvensbeskrivning bör krävasvid ansökan om undersökningstillstånd.Förslaget om lämplighetsprövning av sökanden tillett undersökningstillstånd tillstyrks allmänt avremissinstanserna.Skydd för allmänna intressenUtredaren: 3 kap. 3 § minerallagen skallundersökningsarbete utföras så att minsta skada ochintrång vållas. Bestämmelsen tar närmast sikte påskador och intrång som kan drabba markägaren. Någonallmän hänsynsbestämmelse till skydd för miljönfinns däremot inte.