bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Motionärerna anser attmöjligheten att delta i politiskt arbete där arvodeutges är begränsade.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening måste det finnas ettrimligt ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsattarbetsoförmåga av medicinsk art. De nya förmånernasjuk- och aktivitetsersättning skall kunna utges iform av en inkomstrelaterad ersättning och ettgrundskydd. Utskottet anser att de reformeradereglerna väl fyller kravet på att ge en långsiktigekonomisk trygghet.Den förväntade utvecklingen mot en fortsattsuccessiv ökning av antalet aktivitets- ochsjukersättningar (förtidspensioner/sjukbidrag t.o.m.2002) är emellertid otillfredsställande.Möjligheterna att på kort sikt motverka dennautveckling synes mycket begränsade. Utskottet hyserdock vissa förhoppningar om att de aviseradeförslagen om att vilande aktivitets- ochsjukersättning skall införas vid studier och attvilandetiden med bibehållen förmånsrätt skallutsträckas till skall kunna få genomslag.Regeringens fortsatta arbete för att öka hälsan iarbetslivet med bl.a. ökade resurser tillförsäkringskassorna både för köp avrehabiliteringstjänster och för samverkan inomrehabiliteringsområdet bör kunna få positivaeffekter också vad gäller antalet aktivitets- ochsjukersättningar. Även den aviseradetidsbegränsningen för beviljadsjukersättning bör få betydelse liksom arbetet medatt aktivt följa upp redan beviljade förmåner.Därtill kommer att regeringen har föreslagit ettkonkret mål för ökad hälsa i arbetslivet som innebärbl.a. att antalet nya aktivitets- ochsjukersättningar skall minska. Med hänsyn härtillfinns det enligt utskottet inte skäl att föregriparegeringens arbete genom att nu tarställning t.ex. till kravet på ökadekontrollinsatser. Mot bakgrund härav anser utskottetatt resultatet av regeringens fortsatta arbete förökad hälsa i arbetslivet bör avvaktas. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Sf291 yrkande5, Sf290 yrkande 10 och Sf331 yrkande 7.För den som efter att ha uppburit t.ex.sjukersättning ställer sig till arbetsmarknadensförfogande, dock utan att få förmånenvilandeförklarad, kan problem uppstå om personen ifråga inte kommer in på arbetsmarknaden.Reglerna inom arbetsmarknadsområdet är inteanpassade till den situation som en person som haftsjukersättning kan ställas inför vid återgång, helteller delvis, till arbetsmarknaden när han eller honväntar på att få ett arbete eller enarbetsmarknadsåtgärd. har iutredningsbetänkandet SOU 2002:5 föreslagit attarbetsmarknadspolitikens ansvarsområde skall vidgasi syfte att skapa en kompletterande arbetsmarknadför människor med begränsad arbetsförmåga på grundav sjukdom. Utredningen har sammanfattningsvisanfört att det är ytterst angeläget att regeringenvidtar åtgärder för att skapa enarbetsmarknadspolitik som i ökad utsträckninginriktas på att stödja personer med begränsadarbetsförmåga att ta del av arbetslivet. förslag har remissbehandlats undervåren 2002. Utskottet anser att regeringensfortsatta beredning av förslaget bör avvaktas.Motion Sf335 yrkande 18 avstyrks därmed.Vad därefter gäller frågan om rätten för anhörigatill en intern att uppbära internens aktivitets-eller sjukersättning (helt eller delvis) konstaterarutskottet att harbeslutat att personer som uppbär sådan ersättningnär de tas in på institution skall få behållaförmånen avinstitutionsvistelsen och att den därefter dras intillfälligt. Från och med den trettionde dagen förefrigivningsdagen skall förmånen åter betalas ut.Liksom skall det enligt beslutfinnas en möjlighet att utbetala aktivitets- ochsjukersättning till nära anhöriga som för sittuppehälle är beroende av förmånstagaren när förmånenär tillfälligt indragen (prop. 2001/02:164, bet.2001/02:SfU16, rskr. 2001/02:252). Utskottet finnerinte anledning att föreslå att ändra sittnyligen fattade beslut. Utskottet avstyrker därmedmotion Sf305.Beträffande frågan om att öppna möjlighet förpersoner med aktivitetsersättning att studera vidt.ex. högskola har utskottet i betänkande2000/01:SfU15 (s. 27 och 28) avstyrktmotionsyrkanden om att aktivitetsersättning skallkunna utges även vid eftergymnasiala studier.Utskottet delade regeringens bedömning i proposition2000/01:96 (s. 84) att frågan, inte minst motbakgrund av att studiestödssystemet hadereformerats, behövde utredas. Enligt utskottet bordedärvid en avvägning göras mellan å ena sidanmöjligheten att finansiera studier inom ramen förohälsoförsäkringen och å andra sidan hur övrigastuderande klarar försörjningen under studietiden.Frågan var också om ett eventuellt ökat ansvar förförsäkringen borde medföra en motsvarande skärpningav kraven på den enskilde att uppnå egen försörjninggenom arbete. Vidare framhöll utskottet attrehabiliteringsåtgärder, under vissaförutsättningar, kan innefatta studier och att detkommer att gälla även för dem som har aktivitets-eller sjukersättning. Utskottet förutsatte attregeringen skulle bereda frågan vidare och återkommamed förslag. Utskottet finner inte nu skäl att göraannan bedömning och avstyrker därmed motion Sf287.I en av motionerna påtalas det förhållandet att enhögre lön i ett deltidsarbete inte påverkarstorleken av en hel förmån om en partiell förmånsenare byts mot en hel förmån. Enligt nuvaranderegler finns möjlighet för en förtidspensionär attunder tiden med partiell förtidspension tjäna inpensionspoäng. Enligt RFV:s allmänna råd 1996:4 (s.53) får den intjänade eller högre pensionspoängeninte användas för att höja en förtidspension sombetalas ut. Däremot får den användas vid beräkningav t.ex. ålderspension. Av RFV:s allmänna råd1998:16 (s. 40) framgår att pensionspoäng somtjänats in under tid då förtidspension ellersjukbidrag har betalats ut inte beaktas närpensionen ändras i samband med omprövning somföranleds av förbättring eller ytterligarenedsättning av arbetsförmågan. Det innebär attantagandepoäng som fastställs i samband medbeviljandet av en partiell förtidspension inteändras när den försäkrade efter en tidsförvärvsarbete beviljas hel förmån. En inkomst somen försäkrad haft parallellt med en halvförtidspension påverkar således inte beräkningen avden hela förmånen, och detta gäller även omhalvtidsinkomsten varit väsentligt högre än deninkomst den försäkrade hade när den halva förmånenbeviljades. Motsvarande kommer att gälla i det nyasjukersättningssystemet . Enligt vad somanförs i proposition 2000/01:96 (s. 96) torde ensådan lösning i det flesta fall ge ett rimligtresultat. Utskottet förutsätter att regeringen tarinitiativ till ändring av dessa regler om det skullevisa sig att reglerna motverkar försäkringskassornasarbete med att få personer med aktivitets- ellersjukersättning att fullt ut utnyttja sinrestarbetsförmåga. Med det anförda får motion Sf294anses tillgodosedd.Med anledning av påpekandet att de olikaersättningsnivåerna för gifta respektive ogiftaenligt hittillsvarande system kommer att bestå vidomvandlingen av förtidspension och sjukbidrag tillde nya förmånerna , vill utskotteterinra om att principen för omvandlingen är attersättningens nivå skall behållas i principoförändrad för alla. Med det anförda avstyrks motionSf368.Enligt bestämmelser som gäller sedan den 1 januari1999 krävs för rätt till helförtidspension/sjukbidrag att arbetsförmågan är helteller i det närmaste helt nedsatt. Därmed avses attarbetsförmågan är nedsatt med minst sju åttondelar.Härigenom har personer möjlighet att utnyttja enrestarbetsförmåga t.ex. för ideellt eller politisktarbete utan att rätten till förmånen ifrågasätts.Motsvarande regel kommer att gälla för de nyaförmånerna aktivitets- och sjukersättning. I övrigtnoterar utskottet att en särskild utredare har fåtti uppdrag att göra en analys av och föreslåändringar i reglerna om skyddstider för SGI (dir.2001:104). Utredaren skall även analyseraKommundemokratikommitténs förslag om attförtroendevalda som uppbär ersättning enligtkommunallagen (1991:900) under vissa förhållandenskall ha rätt att få sin tidigare SGI vilande underden tid det politiska uppdraget fullföljs (SOU2001:48). Syftet med kommitténs förslag var attförtroendevalda inte skall förlora ekonomiskt pågrund av sitt politiska åtagande i samband med t.ex.sjukfrånvaro eller föräldraledighet. Enligttilläggsdirektiv 2002:118 skall uppdraget redovisassenast . Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf355 och Sf364.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning tillanslaget 19:2. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag och avstyrker motionerna Sf357yrkandena 9 och 12 (delvis), Fi232 yrkande 14(delvis), Sf377 yrkande 9 (delvis), Sf335 yrkande 24(delvis) och Sf347 yrkande 1 (delvis).19:3 HandikappersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:3Handikappersättningar.Vidare bör avslå motionsyrkandenom en översyn dels av reglerna förhandikappersättning , dels aversättningsnivåerna.Gällande bestämmelserEnligt nuvarande bestämmelser i lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag utgeshandikappersättning till försäkrad som fyllt 16 åroch som för avsevärd tid fått sinfunktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att haneller hon i sin dagliga livsföring behöver meratidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälp avannan för att förvärvsarbeta eller har betydandemerutgifter på grund av sitt handikapp. Enligt debestämmelser som gäller fr.o.m. den 1 januari 2003kommer handikappersättning att utges tidigastfr.o.m. juli månad det år den försäkrade fyller 19år (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257).Handikappersättning utbetalas med belopp som perår motsvarar , eller avprisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattningeller merutgifternas storlek.BudgetpropositionenAntalet personer med handikappersättning uppgick2001 till 58 773. Enligt regeringen beräknas antaletminska som en följd av att den nedre åldersgränsenför rätt till ersättning höjs den 1 januari 2003.I propositionen föreslås att till anslaget 19:3Handikappersättningar anvisar ett ramanslag på 1190,9 miljoner kronor.Motioner som ej har anslagseffekt budgetåret2003Marietta de () begär i motion Sf273ett tillkännagivande om behovet av en översyn avreglerna för handikappersättning ålder.Motionären anser att det bör vara en självklarhetatt handikappersättning utbetalas oavsett när ilivet funktionsnedsättningen inträffar. måsteden försäkrade styrka att behovet uppkommit före 65års ålder.I motion Sf274 av de ()begärs ett tillkännagivande om behovet av översyn avnivåerna för handikappersättning. Motionärenframhåller att nivåerna inte har ändrats på länge.I motion Sf354 av () begärs etttillkännagivande om att många kroniskt sjuka harkostnader som ligger strax under den nedre gränsenför rätt till handikappersättning och att det därförfinns skäl att överväga andra ersättningsnivåer.Utskottets ställningstagandeAvsikten med handikappersättning är att gekompensation för hjälpbehov som uppkommit till följdav sjukdom eller skada, medan hjälpbehov som hänförsig till åldrandet inte bör ersättas genomhandikappersättning. Av det skälet finns enbestämmelse som innebär att den nedsattafunktionsförmågan skall ha uppkommit . Om 65-årsgränsen slopades skulle svårighetersannolikt uppstå när det gäller att skilja utsjukdomar som hör till det normala åldrandet frånandra sjukdomar. Med hänsyn härtill kan utskottetinte ställa sig bakom förslaget om en översyn avreglerna i syfte att slopa 65-årsgränsen.Utskottet anser inte heller att det är aktuelltatt göra en översyn av nivåerna för rätt tillhandikappersättning eller att överväga andra nivåeri handikappersättningen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf273, Sf274 och Sf354. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning tillanslaget 19:3.19:4 ArbetsskadeersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om att privatiseraarbetsskadeförsäkringen och om att överföraarbetssjukdomarna tillsjukpenningförsäkringen och färdolycksfallentill trafikförsäkringen.Jämför reservationerna 35 (m) och 36 (kd).Gällande bestämmelserDen som förvärvsarbetar här i riket är enligtsocialförsäkringslagen (1999:799) försäkrad förarbetsskada. Detsamma gäller den som genomgårutbildning i den mån utbildningen är förenad medsärskild risk för arbetsskada. Lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring (LAF) omfattar skador tillföljd av olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet. Även olycksfall vid färd till och frånarbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färdenföranleddes av och stod i nära samband med arbetet.Reglerna för ersättning enligt LAF genomgickomfattande förändringar . Den 1 januari1993 höjdes beviskravet vid prövning av enarbetsskada, och slopades rättentill arbetsskadesjukpenning för den som är försäkradenligt AFL. harbeviskravet sänkts för skador som inträffar den 1juli 2002 eller . Vid en helhetsbedömningskall en skada anses ha uppkommit av ett olycksfalleller annan skadlig inverkan i arbetet omövervägande skäl talar för det (prop. 2001/02:81,bet 2001/02:SfU10, rskr. 2001/02:213).För den som ådragit sig en arbetsskada utges iregel endast ersättning i form avarbetsskadelivränta. Livränta utges vid beståendenedsättning av arbetsförmågan, och ersättningenskall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomstsom den försäkrade kan antas ha haft som oskadad ochden inkomst som han eller hon trots skadan kanberäknas få. Livräntan ersätter en årliginkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp.Från och med den 1 januari 2003 kommer den somfått sin skada godkänd som arbetsskada även att fåkompensation för det inkomstbortfall som systemetmed karensdag medför. Ersättning skall utges för tvåkarensdagar, om inte den försäkrade visar attinkomstbortfall har uppstått (prop. 2001/02:81, bet 2001/02:SfU10, rskr.2001/02:213).Arbetsskadeförsäkringen finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter, avavgiftsunderlaget. Regeringen har ibudgetpropositionen föreslagit att avgiften den 1januari 2003 sänks till av avgiftsunderlaget.Detta har tillstyrkts av utskottet i yttrande2002/03:SfU1y.BudgetpropositionenI propositionen föreslås att till anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar anvisar ett ramanslag på 6406,9 miljoner kronor.Antalet arbetsskadeanmälningar har enligtregeringen fortsatt att öka även . Antaletanmälda arbetssjukdomar ökade, medan anmäldaarbetsolycksfall minskade något. Högreförvärvsfrekvens, utvecklingen av arbetsmiljön ochdemografiförändringar har i olika grad betydelse förarbetsskadeområdet.De brister i handläggningen inomarbetsskadeförsäkringen som fortfarande förekommerär enligt regeringen inte acceptabla. Det är ocksåmycket otillfredsställande att bedömningarna skiftarmellan försäkringskassorna. Åtgärder för attförbättra resultaten i dessa delar är därförnödvändiga. En särskild utredare kommer under hösten2002 att lämna förslag till en förändradorganisation av handläggningen avarbetsskadeförsäkringen. Den nya organisationenskall bidra till höjning av kvaliteten ihandläggningen och ökad likformighet i besluten.Det sänkta beviskravet vid prövning av arbetsskadaväntas enligt regeringen medföra att det blirlättare för kvinnor att få sina sjukdomar godkändasom arbetsskada.För att möjliggöra en uppföljning av denreformerade arbetsskadeförsäkringen krävs ett välutvecklat statistiksystem. Därför har regeringengivit RFV i uppdrag att inom ramen för befintligastatistiksystem följa förändringar iarbetsskadeförsäkringens ersättningsmönster och mätaförsäkringens effekter för kvinnor och män. Enförsta rapportering skall göras i anslutning tillårsredovisningen.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf357yrkandena 10 och 12 (delvis) att beslutaratt för till anslaget 19:4 anvisa688 mindre än vad regeringenföreslagit.I samma motion yrkande 5 liksom även i motionSf285 yrkande 5 av m.fl. (m) begärsatt de tidigare bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen återinförs.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf347yrkande 1 (delvis) att beslutar att tillanslaget 19:4 anvisa mindre änvad regeringen föreslagit. Motionärerna motsättersig de sänkta beviskraven iarbetsskadeförsäkringen.Övriga motionerJeppe m.fl. (m, fp, kd) begär i motionSf304 ett tillkännagivande om behovet av att utformaen ny försäkring för arbetsskador som hanteras avprivata försäkringsbolag.Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf285yrkandena 1-4 förslag om en riskdifferentieradarbetsskadeförsäkring, att arbetsolycksfall skiljsfrån arbetssjukdomar, att arbetssjukdomarna på siktöverförs till sjukpenningförsäkringen, att enövergångslösning från en offentligarbetsskadeförsäkring till ettarbetsskadeobligatorium för arbetsgivare utreds samtatt färdolycksfall till och från arbetet lyfts urförsäkringen för arbetsolycksfall och betalas genomtrafikförsäkringen.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf316 etttillkännagivande om att utreda konsekvenserna av attprivatisera arbetsskadeförsäkringen.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf307 etttillkännagivande om minst en arbetsskadeenhet perlän. Det arbete som försäkringskassorna redanpåbörjat med en koncentrerad handläggning avarbetsskadeförsäkringen bör få fortsätta.I motion Mj419 av m.fl. (v) begärsi yrkande 6 ett tillkännagivande om att symtomen påelöverkänslighet bör betraktas som grund förbedömning av arbetsskada. Elöverkänsliga personertvingas övertala läkaren att sätta annan diagnos påläkarintyget för att inte riskera att stå utansjukpenning. Detta är inte acceptabelt eftersom detfrån arbetsmiljösynpunkt är viktigt att läkarintygetvisar den rätta diagnosen. Elöverkänslighet börkunna läggas till grund för bedömning avarbetsskada.I motion A365 av m.fl. (v) begärs iyrkande 5 ett tillkännagivande om att en kommandeutvärdering av arbetsskadeförsäkringen skall ha ettkönsperspektiv. Ändringarna fr.o.m. den 1 juli 2002bör följas upp och utvärderas utifrån ett sådantperspektiv.I motion Sf370 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om arbetsskadades rätttill stöd och hjälp vid anmälan om ersättning avarbetsskada, anmälningsskyldighet och samordningm.m. Den försäkrade bör få stöd frånförsäkringskassan vid bl.a. ansökningsförfarandetsamt få en kontaktperson på försäkringskassan.Utskottets ställningstagandeSom framgår ovan har så sent som i årbeslutat om förändringar av arbetsskadeförsäkringen.Bland annat har beviskravet vid prövning av enarbetsskada sänkts. I betänkande 2001/02:SfU10anförde utskottet bl.a. att en arbetsskadeförsäkringi offentlig regi som bygger på ett generelltarbetsskadebegrepp, som även innefattararbetssjukdomar och färdolycksfall, och därbeviskravet är mindre strikt ger ett bra skydd vidarbetsskada för både kvinnor och män och entillräcklig avgränsning mot skador som har andrauppkomstorsaker än arbete. Utskottet avstyrktedärmed motionsyrkanden om att privatiseraarbetsskadeförsäkringen och om att lyfta utfärdolycksfall och arbetssjukdomar urarbetsskadeförsäkringen. Utskottet finner inteanledning att frångå sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker därmed motionerna Sf304, Sf285yrkandena 1-4 och Sf316.I en av motionerna tas frågan om en koncentreradhandläggning av arbetsskadeförsäkringen upp.Motionärerna anser att det skall finnas minst enarbetsskadeenhet per län. Som nämnts har en särskildutredare haft i uppdrag att lämna förslag till enförändrad organisation av handläggningen avarbetsskadeförsäkringen. I delbetänkandetKoncentrerad arbetsskadehandläggning förlikformighet och rättvisa (SOU 2002:80) harutredaren föreslagit att det skall finnas treenheter i landet som handläggerarbetsskadeförsäkringen. En arbetsskadeenhetföreslås få sin placering i , en iMellansverige och en i norra . Det föreslåsvidare att ett nytt beslutsorgan,arbetsskadenämnden, skall inrättas som skall beståav fem ledamöter. Nämndens ordförande skall varajurist, och två av ledamöterna skall utses påförslag av respektiveArbetsmiljöverket. Utredningsförslaget är förnärvarande föremål för remissbehandling till den 15januari 2003. Utskottet delar regeringensuppfattning att kvaliteten i handläggningen måsteförbättras och större likformighet i besluten uppnåsför att skapa tilltro till arbetsskadeförsäkringen.Arbetsskadeförsäkringen är emellertid kompliceradoch ställer krav på omfattande kunskaper. För attkomma till rätta med de stora olikheter somförekommer kan en koncentrering av handläggningenvara en lösning. Huruvida handläggningen skallkoncentreras till tre eller fler försäkringskassorär föremål för beredning. Utskottetanser att regeringens beredning bör avvaktas ochavstyrker därmed motion Sf307.Nämnda utredning har vidare i uppdrag att föreslåhur en kunskapsbank för frågor om samband mellanarbetsmiljö och sjukdom skall kunna byggas upp ochorganiseras. Den delen av uppdraget skall redovisassenast . När det gällersjukdomsbesvär som är mycket svårbedömda iarbetsskadehänseende, t.ex. elöverkänslighet, kanförekomsten av en kunskapsbank vara av storbetydelse vid arbetsskadebedömningen. Utskottetanser att utredningsuppdraget bör avvaktas ochavstyrker därmed motion Mj419 yrkande 6.Ett av skälen till att regeringen i proposition2001/02:81 föreslog en sänkning av beviskravet iarbetsskadeförsäkringen var attarbetsskadeförsäkringen bör vara utformad på ettsådant sätt att kvinnor allmänt sett inte har sämreförutsättningar än män att få sjukdomsbesvärgodkända som arbetsskador. För att analyseraeffekten av regeländringarna ochkostnadsutvecklingen skall enligt nyssnämndaproposition en kontrollstation införas . Om detdå framkommer att önskade effekter på individnivåinte uppnås, t.ex. vad gäller könsfördelningen blandförmånstagarna, har regeringen för avsikt att vidtaåtgärder. Eftersom utvärderingen av de nya reglernasåledes kommer att ske med hänsyn tagen även tillkönsperspektivet anser utskottet att motion A365yrkande 5 får anses tillgodosedd.Som redovisats ovan ingår det i regeringensfortsatta strategi för ökad hälsa i arbetslivet attlångtidssjukskrivna skall få rätt till egenkontaktperson. Den som till följd av en arbetsskadaär långtidssjukskriven kommer sannolikt att kunna fåstöd och hjälp av sådan kontaktperson också när detgäller t.ex. att ansöka om ersättning frånarbetsskadeförsäkringen. Med det anförda får motionSf370 anses tillgodosedd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget 19:4 och avstyrkermotionerna Sf357 yrkandena 5, 10 och 12 (delvis),Sf285 yrkande 5 och Sf347 yrkande 1 (delvis).19:5 Kostnader för sysselsättning avvissa personer med aktivitets- ochsjukersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:5 Kostnaderför sysselsättning av vissa personer medaktivitets- och sjukersättning.BudgetpropositionenFörsäkringsstödet infördes i syfte attfinansiera ersättning som i vissa fall enligt ensärskild lag utges till arbetsgivare som anställerpersoner som står till arbetsmarknadens förfogandemed avseende på resterande arbetsförmåga på 25 %.Det skall i första hand vara fråga om ersättning föranställning på den ordinarie arbetsmarknaden,eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte dettakan ske skall berörda personerkunna beredas anställning vid Samhall AB.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 19:5 anvisar ett ramanslag på 8miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.19:6 Ersättning för kroppsskadorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:6 Ersättningför kroppsskador.BudgetpropositionenFrån anslaget bekostas ersättningar enligt lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd i de fall enskada inträffar under militär verksamhet.