bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — På begäran av departementet harSMVK även kompletterat sitt yttrande medinformation om akademiskameriter, titel vid ambassaden i och Tokyosamt utvärderingen av Fiskesjös chefsegenskaper.Härutöver vill lämnaföljande särskilda kommentarer.När det gäller hanteringen av ärendet framgårav regeringsbeslutet att regeringen gjorde denbedömningen att SMVK sköttanställningsförfarandet tillfredsställande.Ärendet har i legat inomkulturministerns ansvarsområde. StatsrådetMessing har svarat för regeringsbeslutet i sinegenskap av ersättare för kulturministern vid detaktuella regeringssammanträdet.Kulturdepartementet har vid handläggningen avärendet haft tillgång till samtliga handlingarsom ingått i SMVK:s akt.Skrivelsen från () har utgjort endel av det material som legat till grund förregeringens bedömning. hardärutöver inte uppfattat att skrivelsen från SULFfordrat ett särskilt svar.Såvitt avser skrift daterad den5 har denna diarieförts iKulturdepartementet (Ku/2000/1749/Ka). Handlingenlades ad acta genom ett beslut den 4 augusti2000. () hade LarsBerglund fått svar på vissa frågor han ställtgenom ett brevsvar från expeditions- ochrättschefen (Ku/2000/1571/R).Vidare har den 15 juni 2000lämnat ytterligare skriftlig information tillLars (Ku2000/1763/R).Utskottets ställningstagandeGranskningen föranleder inget uttalande frånutskottets sida.2.9. hanteringav uppgifter i ärendet om statensförvärv av aktier i en anmälan har begärts att konstitutionsutskottetgranskar näringsminister hanteringav statens förvärv av aktier i samtden urskillningslösa sekretessbeläggningen avhandlingar på , bilaga A2.9.1.Enligt anmälaren försvårade och fördröjdeNäringsdepartementet på olika sätt överlämnandet avakten om statens förvärv av aktier i ABtill näringsutskottet. Utskottet bör enligt anmälanvidare granska den urskillningslösasekretessbeläggning som sker i departementet, vilketinnebär att den demokratiska kontrollen försvåras.Bland annat har uppgifter om taxeringsvärden och OH-bilder som använts vid offentliga föredragningarsekretessbelagts. bör granskahur näringsministern hanterar informationen tillriksdagen och tillämpar bestämmelserna isekretesslagen.BakgrundEfter riksdagsbeslut övertog staten samtligaaktier i . minskade statensägardel i från till . Den10 lämnade - underförbehåll av godkännande - ett offentligterbjudande till aktieägarna i omförvärv av samtliga aktier i bolaget som inte ägdesav staten. begärde i skrivelsetill ett kapitaltillskott föratt genomföra förvärvet. Det kapitaltillskott somavsågs var dels samtliga aktier som ägdes avRegeringskansliet och FörvaltningsaktiebolagetStattum, dels det belopp dessa erhållit vidaktieinlösen 2001. Därtill begärde enkortfristig lånefinansiering om högst 12 miljarderkronor under ca 3-6 månader.PropositionenRegeringens proposition 2001/02:39 om förvärv avaktier i , m.m. beslutades den 11 oktober2001. I propositionen, som bestod av 9 sidor,föreslogs bl.a. att skulle godkänna attstaten genom det helägda statliga bolaget blev ägare till samtliga aktier i hade lämnat ett offentligt bud på avandra än staten ägda aktier i skulle enligt propositionen genomaktieägartillskott tillföras dels de aktier i som då innehades av genomNäringsdepartementet och FörvaltningsaktiebolagetStattum, dels de medel som tillfördes staten isamband med en inlösenlikvid . Ipropositionen föreslogs vidare att Riksgäldskontoretskulle bemyndigas att lämna en överbryggningskredittill på högst 12 miljarder kronor.I propositionen angavs att statens skogsförvaltningborde bli mer effektiv. var för litetför att kunna fullfölja de krav på effektivitet,marknadsnärvaro och särskilda uppgifter t.ex. ifråga om ersättningsmark som staten tagit på sig vidbildandet av . hade nu verkati . Bolaget hade enligt propositionen vunnitstarkt gensvar för sitt sätt att arbeta och bolagethar etablerats väl på marknaden för skogsråvara somen oberoende leverantör. Vissa problem kunde docknoteras. Bolaget var för litet för att kunnafullfölja de av beslutade riktlinjerna.Statens ambitioner i fråga om förvaltning av marksom är av intresse för naturvården ochkulturmiljövården, möjligheter att erbjudaersättningsmark och få en effektiv förvaltning avett bestånd med spridd allokering kunde intefullföljas med statens dåvarande markinnehav.Analyser pekade mot ett trendmässigt sjunkanderotnetto. Detta berodde delvis på att virkesköparnablivit större och skaffat sig en starkare positionpå marknaden. Därför krävdes att virkessäljarna blirstörre och får en starkare position på marknaden.Även om statens nuvarande totala innehav avkommersiell skogsmark i , , m.fl. som ettresultat av arbetet i Utredningen om förvaltningenav statligt ägd skogsmark skulle komma att läggassamman till en enhet kunde målen för Sveaskog ABenligt regeringens bedömning inte nås. Det fannsdärför skäl för staten att, om målsättningarna förSveaskog AB skulle fullföljas, införliva skogsmark i . I fråga om deindustriella verksamheterna skulle AB:sframgångsrika utplacering av den industriellaverksamheten i nya strukturer fortsätta ochavslutas. Staten skulle inte, enligt regeringensmening, vara en långsiktig ägare till industriellverksamhet på det skogliga området. När förvärvetgenomförts skulle samma inriktning gälla för detsammanlagda bolaget som den som gällde för SveaskogAB enligt tidigare fattade beslut. Detövergripande målet skulle vara att statens skogarskall förvaltas på ett föredömligt sätt både frånproduktions- och miljösynpunkt för att trygga enlångsiktigt ekologiskt och produktionsmässigthållbar utveckling.Näringsutskottets tillgång tillRegeringskansliets akt i ärendet, m.m.Propositionen beslutades , ochmotionstiden gick ut . Den 24 oktoberbegärde näringsutskottet i skrivelse tillNäringsdepartementet att få ta del avNäringsdepartementets akt rörande förslaget omförvärv av aktier i . Den 29 oktoberöverlämnades enligt missivskrivelse frånNäringsdepartementets enhet för statligt ägandekopia av de delar av akten N2000/7907/SÄ,Aktieinlösen i , som utgjort underlagför regeringens beslut att avlämna proposition2001/02:39. Enligt missivskrivelsen bordehandlingarna behandlas med sekretess.Efter begäran av näringsutskottet den 31 oktober2001 överlämnade samma dagkopia av hela akten N2000/7907/SÄ, som enligtmissivskrivelse i vissa delar utgjort underlag förregeringens beslut att avlämna propositionen.Den 22 november begärde vidModerata samlingspartiets gruppkansli i ut16 handlingar i akten N2000/7907/SÄ frånNäringsdepartementet. beslutaderegeringen att avslå begäran. Regeringen hänvisadenär det gäller flertalet handlingar till 6 kap. 2 §och 8 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) samtpunkten 10 i bilagan till sekretessförordningen(1980:657). När det gäller övriga handlingarhänvisade regeringen enbart till 8 kap. 6 § ochpunkten 10 i bilagan till sekretessförordningen.Gällande regler om sekretessEnligt 6 kap. 2 § sekretesslagen gäller sekretessför uppgift som hänför sig till ärende angåendeförvärv, överlåtelse, upplåtelse eller användning avegendom, tjänst eller annan nyttighet, om det kanantas att det allmänna lider skada om uppgiftenröjs. Enligt regeringsbeslut i september 1996omfattas utförsäljning av aktier i statsägda bolagav bestämmelsen. Även uppgifter i ärenden som inteavser t.ex. en konkret försäljning utan en merinledande kartläggning av möjligheter till enframtida avyttring kan omfattas av sekretessen.Enligt 8 kap. 6 § gäller sekretess, i denutsträckning regeringen föreskriver det, i statligmyndighets verksamhet, som består i utredning,planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyneller stödverksamhet med avseende på produktion,handel, transportverksamhet eller näringslivet iövrigt, för uppgift om1. enskilds affärs- eller driftförhållanden,uppfinningar eller forskningsresultat, om det kanantas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs2. andra ekonomiska eller personliga förhållandenför den som har trätt i affärsförbindelse ellerliknande förbindelse med den som är föremål förmyndighetens verksamhet.Regeringen kan enligt paragrafens tredje styckeför särskilt fall förordna om undantag frånsekretess som har föreskrivits med stöd av förstastycket 1, om den finner det vara av vikt attuppgiften lämnas.Paragrafen ger inte i sig själv upphov till någonsekretess utan den förutsätter när det gäller förstastycket att regeringen föreskriver om sekretess.Regeringen har med stöd av 8 kap. 6 § sekretesslagenmeddelat föreskrifter i 2 § sekretessförordningen.Enligt 2 § och punkten 10 i bilaga tillförordningen gäller sekretess för verksamhet sombestår i utredning, planering och tillsyn medavseende på ägarfrågor och ägarspridning samt sådanverksamhet som bedrivs av bolag där staten direkteller genom förmedling av annat bolag äger aktier.Sekretessen enligt 2 § första stycket 1sekretessförordningen - som motsvarar 8 kap. 6 §första stycket 1 sekretesslagen - gäller inte föruppgifter i tillsynsverksamheten, om intresset avallmän kännedom om förhållande som rör människorshälsa, miljön eller redligheten i handeln ellerliknande allmänintresse har en sådan vikt att de börlämnas ut.Är en handling delvis hemlig skall de delar avhandlingen som inte är hemliga tillhandahållas iavskrift eller kopia (2 kap.12 §tryckfrihetsförordningen).Sekretessbelagda handlingarDe handlingar som sekretessbelades i beslutet den 29november att avslå en begäran om utlämnande avhandlingar var bl.a. 14 olika handlingar betecknadediskussionsmaterial, memorandum, presentation m.m.upprättade i kortfattade uppställningar påsammanlagt ca 160 sidor. Där fanns också ett 24-sidigt diskussionsmaterial från och ett13-sidigt arbetsmaterial från . En delenskilda uppgifter i materialet gäller kartor,taxeringsvärden, bakgrundsbeskrivningar m.m.Tidigare granskningVåren 1999 granskade utskottet ett regeringsbeslutom sekretess beträffande en skrivelse frånEuropeiska kommissionen (bet. 1998/99:KU25 s. 99f.). Utskottet framhöll inledningsvis i sinbedömning vikten av så stor öppenhet som möjligt närdet gäller att ta del av allmänna handlingar.Presumtionen är enligt tryckfrihetsförordningenockså för offentlighet. Enligt utskottetsuppfattning bör vid den granskning som ankommer påutskottet bedömningar av den materiella laglighetenav fattade beslut endast göras med storförsiktighet. Granskningen bör i första handinriktas mot ärendenas formella sidor och mothandläggningsfrågor. Utskottet gjorde alltså intenågon bedömning av huruvida sekretess i dettaenskilda fall var av nöden med hänsyn till Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller om påannat sätt skulle skadats om uppgifterna röjts.Utifrån dessa förutsättningar fann utskottet ingenanledning att rikta kritik mot handläggningen av detaktuella ärendet. Ärendet har handlagts enligtrådande bestämmelser, och regeringen har inteöverskridit sina befogenheter.Promemoria från NäringsdepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt svar på vissa frågor. Som svar haröverlämnats en inom den 26februari 2002 upprättad promemoria, bilaga A2.9.2.Enligt promemorian var skälet till att akten inteinledningsvis överlämnades i sin helhet att aktiernai var föremål för ett offentligtuppköpserbjudande och aktieägarna ännu inte tagitställning i frågan om de skulle sälja sina aktiertill eller inte. En överenskommelse hadeträffats med näringsutskottets kanslichef i syfteatt begränsa spridning av uppgifter till vad sombedömdes nödvändigt. Det var av väsentlig betydelseatt så långt som möjligt minska riskerna för attvissa aktieägare skulle få tillgång till informationom bolaget som inte andra hade. Det var också viddenna tid alltjämt av stor betydelse attaffärsmässiga överväganden från det allmännas sidatill grund för erbjudandet fick förbli betraktadesom den sidans eget material.Från sida kontaktadesnäringsutskottets kanslichef och man kom överens omatt de delar av akt som hadedirekt anknytning till departementets beredning avpropositionen skulle överlämnas till utskottet.Efter en förnyad begäran frånnäringsutskottet om att få även den övriga delen avakten överlämnades denna samma dag.Som skäl för att harmlösa uppgifter i akten intelämnats ut framhålls i promemorian att annars heltharmlös information eller blotta förhållandet att enviss typ av information förekommer i anslutning tillplanerade transaktioner med börsaktier inte bara kanföranleda skada för det allmänna som aktieägare utanframför allt leda till informationsstörningar påbörsen. All information avseende ett offentligterbjudande till aktieägarna i om förvärvav deras aktier har av dessa skäl hanterats medfullständig sekretess inom . Iett senare skede då ett offentligt erbjudandeförelåg fanns det en risk att vissa aktieägareskulle kunna få tillgång till information som andrainte hade tillgång till. Detta kunde skada inte barade aktieägare som missgynnades utan även bolaget somlade budet och staten som ägare till detta genom attförutsättningarna för ett positivt genomförandekunde rubbas. Vidare förelåg en risk för att skadaför de i projektet engagerade rådgivarna kundeuppkomma bland annat som följd av att material komtill kännedom för deras konkurrenter på ett sådantsätt att det skulle komma att skada rådgivarnasaffärsverksamhet.Utfrågning av näringsminister har hållit en utfrågningmed näringsminister , biträdd avexpeditionschefen och ämnesrådet LarsJohan , bilaga B14. Under utfrågningenframhölls att bud låg imarknaden kom det in en begäran från enskild personom att få ta del av akten. Den sekretessprövning somdå gjordes präglades av uppfattningen att eftersomdet låg ett bud i aktiemarknaden fanns det skäl attvara restriktiv med att lämna ut handlingar somskulle kunna ge en enskild person en annaninformation om budet. , som varbudgivare, hade lämnat ett mycket omfattandematerial till marknaden om budets innebörd.Handlingarna i den aktuella akten innehöll uppgiftersom inte fanns i det prospekt som publicerats. Detgällde underlag för alternativa modeller, och det ärpå marknaden vanligt att alternativa modeller inteoffentliggörs. Frågan om utlämnande av handlingarbereddes gemensamt mellan olika departement. Detgällde att inte störa kapitalmarknaden.Utöver den information som fanns i det prospektsom upprättades av fanns i akten underlag ifråga om de alternativ som hadeprövat. Det fanns en hel del alternativa kalkyler ombudets konstruktion, finansiering osv. I den praxissom gäller på aktiemarknaden är de olika alternativaöverväganden som görs inför ett bud budgivarensprerogativ. Budgivaren behåller det för sig själv,och marknaden tar del av den slutliga utformningenav budet.Det beslut om utlämnande av handlingar somfattades bereddes gemensamt iRegeringskansliet mellan de olika departementen påsedvanligt sätt. Någon närmare granskning av delarav handlingar förekom inte i det sammanhanget.De handlingar som inte lämnades ut omfattades avsekretessbestämmelser. Man ansåg att handlingarna isitt sammanhang inte kunde lämnas ut med hänvisningtill de bestämmelser som man mycket noggrantredovisade i beslutet. Det var ett mycket specielltärende.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av att viktig information om statensövertagande av aktierna i av sekretesskälinte kunde redovisas i propositionen var detangeläget att näringsutskottet, för att få enhelhetsbild skulle kunna få tillgång tilluppgifterna i akt i ärendet innanmotionstiden gick ut. Mellan Näringsdepartementetoch näringsutskottet fördes en dialog i syfte attbegränsa spridning av uppgifter till vad sombedömdes nödvändigt. Enligt konstitutionsutskottetsmening borde samtliga handlingar likväl ha översäntssenast dagen efter den ursprungliga begäran.När det gäller sekretessbeläggningen av handlingari akten vill utskottet understryka vikten avöppenhet. En noggrann prövning uppgift för uppgiftkrävs vid bedömningen av vilka uppgifter som börbeläggas med sekretess. Således bör noggrant prövasdels om enskilda uppgifter också i sitt sammanhanginte är så harmlösa att just dessa uppgifter kanlämnas ut, dels om utlämnandet av vissa uppgifterverkligen kan innebära skada för rådgivaresaffärsverksamhet genom att deras konkurrenter fårkännedom om uppgifterna.2.10. Notifiering av miljöbalkenAnmälanI två anmälningar till ,bilagorna A2.10.1-2, har anförts att utskottet börgranska regeringens och dåvarande miljöminister förfarande avseende notifieringen avmiljöbalken. I de båda anmälningarna anförs attregeringen underlåtit att anmäla förslaget tillmiljöbalk till och vilket,enligt anmälarna, skulle innebära att miljöbalkensaknar verkan.Till grund för granskningen har bl.a. legat enpromemoria upprättad inom , bilagaA2.10.3.BakgrundMiljöbalkenI antogs av (bet.1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). I betänkandetsammanfattades som en samordnad, skärptoch breddad miljölagstiftning där det övergripandemålet är att främja en hållbar utveckling sominnebär att en god och hälsosam miljö tillförsäkras.I sammanfördes bestämmelserna från 15miljö- och resurslagar.Vid uppföljningen av anfördeMiljökommittén i sitt delbetänkande (SOU 2000:116)Uppföljning av att har ettbredare tillämpningsområde än vad de tidigarelagarna hade tillsammans. Den är tillämplig på allaverksamheter och åtgärder som motverkar dess syfte.Även kraven på vilka hänsyn som skall tas har genombalken fördjupats och den innehåller nya instrumentför miljöarbetet.Tekniska föreskrifter och notifieringTekniska föreskrifter är bindande myndighetsreglerom bl.a. vilka egenskaper varor skall ha och hur deskall provas och märkas för att få säljas ochanvändas. Enligt ett EG-direktiv (98/34/EG) ochavtal inom WTO måste förslag till nya tekniskaföreskrifter anmälas (notifieras) till och . Anmälningarna sprids sedanvidare till alla medlemsländer i EU respektive WTO.Syftet är att undvika nya handelshinder genom tidiginformation och möjligheter för enskildamedlemsländer att påverka utformningen avföreskrifterna. Varje land ges således möjlighet attreagera om förslagen kommer att försvåra handelnländerna emellan. I enlighet med förordningenunderrättar svenska myndigheter omförslag till nya tekniska föreskrifter respektiveantagna föreskrifter. Kollegiets uppgift är attanalysera myndigheternas förslag och anmäla dem tillEuropeiska kommissionen, i förekommande fall ocksåtill WTO.I proposition 1997/98:45 (s. 195 f.)anförde regeringen följande om tekniskaföreskrifter.Det finns en skyldighet för medlemsstaterna attanmäla sådana planerade nationella miljöåtgärder,s.k. tekniska föreskrifter, till kommissionen. Påså sätt vill EU undanröja faktorer som kan hindraden fria varurörelsen på den inre marknaden.Denna skyldighet för medlemsstaterna regleras irådets direktiv /189/EEG av omett informationsförfarande beträffande tekniskastandarder och föreskrifter, senast ändrat genområdets direktiv /10/EG, genomförd i Sverigegenom förordningen (1994:2029) om tekniskaregler. En teknisk föreskrift kan kortfattatsägas vara en teknisk specifikation eller ettannat krav som är rättsligt eller faktiskttvingande vid saluföring eller användning av enprodukt eller som förbjuder tillverkning, import,saluföring eller användning av produkten.Medlemsstaterna skall tillkommissionen överlämna alla förslag till tekniskaföreskrifter när tillräcklig information om demfinns. Efter det att en anmälan kommit in skallkommissionen och medlemsstaterna få tillräckligtid att föreslå ändringar i förslaget, varför denförslagsställande medlemsstaten måste avvakta medgenomförandet av sitt förslag under visstid.//.Om en författning som är anmälningspliktiginte anmäls enligt direktivet 83/189/EEG, är denogiltig och skall inte tillämpas av de nationelladomstolarna enligt ett avgörande av (mål C-194/94 motSignalson SA och Securitel SPRL).EG-förordningar är direkt gällande i Sverige.De skall alltså tillämpas vid sidan av balken.EG-rättens direkta verkan visar sig på flerasätt. Vissa bestämmelser i har storbetydelse för miljöområdet. Viktigast är artikel30 och 36 som reglerar rätt att begränsainförsel av varor från andra medlemsländer medhänsyn till varornas miljöegenskaper..//..Somframgår ovan finns det således i flera avseendendirekt gällande EG-rätt som skall tillämpasjämsides med balken. I princip är detta intenågot som behöver påpekas i balkens bestämmelser.EG-rätten gäller i enligt lagen(1994:1500) med anledning av anslutningtill Europeiska unionen. skulle detdock ge ett ofullständigt intryck att i ettlagverk som omfattar hela miljöområdet inte pånågot sätt kommentera att det finns en direktverkande EG-rätt av det slag som redovisats.Regeringen föreslår därför att det ibestämmelserna om balkens tillämpningsområde tasin en regel, 1 kap. 6 §, som genom en hänvisningtill anslutningslagen erinrar om EG-reglernasexistens.Skyldighet att notifieraAnmälningsplikten enligt EG-direktiven gäller om ettmedlemsland avser att införa nya tekniskaföreskrifter i form av tekniska specifikationer. Detskall vara fråga om nya krav på att en produkt skalluppfylla vissa egenskaper, t.ex. i fråga omkvalitetsnivåer, prestanda eller säkerhet. Det finnsäven krav som inte är tekniska specifikationer mensom har anmälningsplikt. Det är krav som ställs påen produkt för att t.ex. skydda konsumenter ellermiljön. Det skall då vara krav som påverkarproduktens livscykel efter det att produkten harsläppts ut på marknaden. Anmälningsplikten omfattaräven lagar och andra författningar som förbjudertillverkning, import, saluföring eller användning aven produkt.Enligt EG-direktivet gäller anmälningsplikt inteför föreskrifter som behövs för att genomföra EG-lagstiftningen. Vidare gäller inte anmälningspliktför föreskrifter som endast upprepar vad som redanär föreskrivet i den nationella lagstiftningen. (Attflytta ett gällande krav från en äldre svensk lagtill ny svensk lag innebär alltså inte att anmälanmåste göras. )Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ellerbeslut utgör normalt inte en teknisk föreskrift. Detär först när regeringen eller en myndighet avser attanvända sig av bemyndigandet som enanmälningsskyldighet kan komma att inträda.Gällande bestämmelserEnligt 20 § förordningen med instruktion förRegeringskansliet (1996:1515) skallRegeringskanslietanmäla förslag till författningar i enlighet medinformationsförfaranden som följer av Sverigesmedlemskap i unionen eller av andrainternationella överenskommelser samt besluta omsvenska svar och kommentarer inom dessaförfaranden.Enligt Kommerskollegiets instruktion (1998:279)skall kollegiet enligt 4 § till anmäla sådana regler som avses iförordningen (1994:2029) om tekniska regler samt taemot och bereda anmälningar och andra meddelandenenligt nämnda avtal och direktiv.I förordningen om tekniska regler (1994:2029)finns föreskrifter som statliga myndigheter underregeringen skall iaktta när det gäller tekniskaregler om varor och föreskrifter ominformationssamhällets tjänster.Enligt 2 § avses med tekniska regler föreskriftereller andra bestämmelser som utgörs av ellerhänvisar till tekniska specifikationer eller andrakrav och som är rättsligt eller faktiskt tvingandevid saluföring eller användning av en vara,föreskrifter om informationssamhällets tjänster somär rättsligt eller faktiskt tvingande vidtillhandahållande, etablering eller användande avsådana tjänster och föreskrifter som förbjudertillverkning, import, saluföring eller användning aven vara. Enligt samma paragraf avses med varor allaindustriellt framställda produkter och allajordbruksprodukter, inklusive fiskprodukter.Myndigheter skall enligt 5 § samråda medKommerskollegium om utformningen av en teknisk regelnär det kan finnas risk för att regeln fårhandelshindrande verkningar.Enligt 6 § skall en myndighet som avser fattabeslut om en teknisk regel innan dessunderrätta om det förslag den harutarbetat.Myndigheten skall enligt 9 § underrättaKommerskollegium om sitt beslut i ärendet.Enligt och rådets direktiv98/34/EG om ett informationsförfarande beträffandetekniska standarder och föreskrifter måstemedlemsstaterna anmäla sina utkast till tekniskaföreskrifter till kommissionen.