bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Alternativt till en särskildförfattningsdomstol skulle Högsta domstolenoch/eller Regeringsrätten kunna utöva enförfattningsdomstols funktioner. Även den vertikalamaktdelningen bör enligt motionärerna ökas, ochförändringar bör utgöra en del av en mergenomgripande författningsreform. I samma motionyrkande 10 föreslås att skall begära attregeringen lägger fram förslag om ett starkare skyddför den kommunala självstyrelsen i grundlagen.I motion 2001/02K60 av m.fl. (m)föreslås vidare (yrkande 11) att skallbegära att regeringen lägger fram förslag om attavskaffa det inomkommunala skatteutjämningssystemetoch att ersätta det med ett statligt finansieratbidragssystem. I samma motion efterlyses ocksåförslag som rör domstolarnas ställning. Motionärernaanser att skall begära att regeringenlägger fram förslag som ger domstolarna befogenhetatt själva besluta om sina egna arbetsordningar(yrkande 7) samt om att ansvaret för domstolarnaflyttas från regeringen till och om attavskaffa (yrkande 8).Den kommunala självstyrelsen tas upp i motion2001/02:K58 av de ()yrkande 1. Motionären begär ett tillkännagivande förregeringen om behovet av att kraftigt förstärka denkommunala självstyrelsen som ett led i att förnyademokratin för det nya seklet. Samma motionär begäri en motion från allmänna motionstiden, motion2001/02:K248 yrkande 2, ett tillkännagivande om atten genomgång bör göras av befintlig lagstiftning isyfte att vidta sådana ändringar som på berördaområden återupprättar den kommunala självstyrelsen.I motion 2001/02:K230 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen om attkommunerna självständigt skall få disponeravinstmedel från kommunala bolag utanregeringsbeslut. Motionären anser att det kommunalasjälvbestämmandet begränsas av flera regelverk,vilket minskar möjligheten för kommunerna att självaaktivt ta ansvar och utveckla sin verksamhet ochnämner som exempel på begränsningar i det kommunalasjälvstyret den lagändring som genomfördes den 1juli 1999, innebärande att kommuner som användervinstmedel från sina egna bostadsbolag får minskadegenerella statsbidrag i motsvarande grad.I motion 2001/02:K65 av m.fl. (kd)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande för regeringenom en utredning om subsidiaritetsprincipen i syfteatt göra den till en vägledande norm för dendemokratiska uppbyggnaden. Motionärerna anser attsubsidiaritetsprincipen bör vara styrandearbetsverktyg även för den nationella nivån iSverige, vilket kan åstadkommas genom attsubsidiaritetsprincipen ges en normerande roll. Fördetta bör en grundlig genomgång göras av principen.Regeringen bör låta genomföra nödvändigtanalysarbete.I motion 2001/02:K67 av m.fl. (c)yrkande 13 föreslås att hos regeringenskall begära en utredning med direktiv att se överhur en grundlag, som utgår från att makten kommerunderifrån, kan utformas. Motionärerna anser attutgångspunkten bör vara att öka människorssjälvbestämmande och att en naturlig uppgift är attåstadkomma en vertikal maktdelning där högreadministrativa nivåer förhindras att detaljstyra ochgöra ingrepp i det lokala självstyret. De efterlyseren omfattande decentraliseringspolitik ochförstärkning av den vertikala maktdelningen iSverige.I samma motion yrkande 9 föreslås att riksdagenhos regeringen skall begära förslag till ettförstärkt kommunalt självstyre. Starka ochsjälvständiga kommuner är enligt motionärernagrunden för en stark lokal demokrati. Därför behövsutom ett starkare skydd för kommunerna iregeringsformen också att skyddet mot tillfälligamajoriteter i kommunfullmäktige bör läggas idirektdemokrati och att det bör krävas tvåtredjedels majoritet i för att gå förbidet kommunala självstyret samt att det måste blimöjligt för kommuner att få statlig styrning prövadi domstol.I motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)yrkande 33 begärs ett tillkännagivande förregeringen om en lagstiftning med utkrävbaraindividuella rättigheter och förstärkt kommunaltsjälvstyre. Motionärerna anser att kommunerna, somden närmaste representativa arenan, spelar ensärskild roll i det demokratiska systemet och attden breda representation som finns i kommunernainnebär många kontaktytor gentemot det civilasamhället. De anser vidare att en väsentlig orsaktill det bristande intresset för lokal politik ochde avhopp som drabbat kommuner runt om i landet fårtillskrivas det faktum att kommunerna under lång tidblivit alltmer osjälvständiga. Det är svårt attfinna mening i att driva politik som bestäms någonannanstans. Att stärka demokratin är därför enligtmotionärerna i stor utsträckning en fråga om attåterupprätta det kommunala självstyret. Detkommunala självstyret bör inte kunna inskränkasannat än med kommunernas samtycke eller medhänvisning till de fri- och rättigheter som anges iregeringsformen. författningsutredning bördärför ges tilläggsdirektiv att utreda hur ettstärkt kommunalt självstyre kan förverkligas igrundlagen, och regeringen bör återkomma med förslagsom möjliggör ett stärkt kommunalt självstyre.Särskilda frågor om regiondemokrati tas upp ikommittémotioner från c- och fp-ledamöter.I motion 2001/02:K67 av m.fl. (c)föreslås att hos regeringen skall begäraförslag till ett regelverk för permanenta,direktvalda, regionala styrelseorgan (yrkande 10)samt tillkännage dels att folkomröstning bör hållasvid ändringar i länsindelningen som ett led ibildandet av nya regioner (yrkande 11), dels attsåväl landshövdingeämbetet som länsstyrelserna i sinnuvarande roll bör avvecklas (yrkande 12). Även imotion 2001/02:K371 av m.fl. (c)yrkande 16 begärs ett tillkännagivande omfolkomröstning i samband med länssammanslagning ochlänsindelning.I motion 2001/02:K62 av m.fl.(fp) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande förregeringen om demokratin i regionerna.BakgrundTidigare utskottsbehandlingUtskottet behandlade frågor om författningsutredningoch självstyrelse senast i sitt nyligenavlämnade betänkande 2001/02:KU13.Utskottet hänvisade inledningsvis till att detsenast under föregående behandlat motionersom rörde frågor om att den svenska författningenborde utredas (bet. 2000/01:KU11). Utskottet hadedär redogjort för innehållet i regeringsformen ochbakgrunden till denna samt redovisat de aktuellautredningar som pågick och som berör skilda delar avden svenska författningen. Utskottet hänvisadevidare till att det under föregående ocksåbehandlat motioner om förstärkning i grundlag av denkommunala självstyrelsen (bet. 2000/01:KU12).Utskottet hade där lämnat en utförlig redovisning avgällande bestämmelser med förarbeten och redogjortför sina uttalanden i olikariksdagsärenden där frågan om den kommunalasjälvstyrelsen hade behandlats samt redovisat deöverväganden som gjorts i olika kommittéer ochutredningar under senare tid.Utskottet hade i sin bedömning av aktuellamotioner om författningsutredning konstaterat att1999 års författningsutredning hadeavlämnat ett delbetänkande med förslag om skydd förmiljön och funktionshindrades och andra utsattagruppers delaktighet och jämlikhet i samhället ochom skydd för egendom samt om vissa frågor som rörförhållandet till Europeiska unionen. Utskottet hadevidare påpekat att utredningen skulle fortsätta sittarbete med att bl.a. utreda frågorna om skildavaldagar och vårval och att se över partibegreppet iregeringsformen. Utskottet hade vidare hänvisat tillatt det i samma betänkande behandlade motioner omändringar i regeringsformen som gällde dennationella nivån och i betänkande 2000/01:KU12motioner om en närmare reglering i regeringsformenav den kommunala självstyrelsen. Utskottet hadeansett att något tillkännagivande om en bredutredning om regeringsformen inte nu var påkallatoch därmed avstyrkt föreliggande motioner.Utskottet framhöll i det senaste betänkandet,2001/02:KU13, att författningsutredningunder innevarande vår skall avsluta sitt arbete närdet gäller frågorna om skilda valdagar och vårvalsamt i fråga om partibegreppet i regeringsformen.Därutöver hänvisade utskottet beträffande motionerom flernivådemokrati och självstyrelse tillden översyn av uppgifts- och ansvarsfördelningenmellan staten, kommunerna och landstingen somregeringen aviserat i proposition 2001/02:7 Regionalsamverkan och statlig länsförvaltning. Utskottethade i sin behandling av den propositionen medmotioner ansett att motioner med yrkanden om enöversyn, som borde omfatta uppgiftsfördelning mellanstatlig, regional och nivå, vartillgodosedda genom den aviserade översynen (bet.2001/02:KU7).Utskottet ansåg i betänkande 2001/02:KU13 att detinte var påkallat att nu göra ett tillkännagivandetill regeringen om en bred författningsutredning.Utskottet instämde i bedömningen att debatten iregionfrågan visade att det finns ett behov av samlat och långsiktigt se över uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan de olika nivåerna isamhällsorganisationen. Enligt utskottets meningskulle en sådan översyn, där inriktningen är attsamlat och långsiktigt överväga uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan samhällsorganisationensolika nivåer, komma att behöva ske i perspektivet avgrundläggande och principiella ställningstagandenkring fördelning av uppgifter och ansvar. Det bordeockså enligt utskottet framhållas att regeringen haranfört att utgångspunkten för den aviseradeöversynen är upprätthållandet av en långtgåendekommunal självstyrelse. Mot denna bakgrund ansågutskottet att det kan antas att det i den aviseradeöversynen, med sitt grundläggande perspektiv, skullekomma att finnas utrymme för sådana frågor somberördes i de aktuella motionerna. Motionerna, somrörde flernivådemokratin och självstyrelse,borde enligt utskottet avslås i berörda delar.Utskottet behandlade i samma betänkande,2001/02:KU13, också motionsyrkanden om domstolarnasställning. Utskottet redogjorde för gällande ordningoch tidigare ställningstaganden tillliknande motionsyrkanden. Utskottet fann inteanledning att gå ifrån tidigare uttalanden ochhänvisade vidare till att enligt given redovisningjustitieutskottet så sent som behandlat ochavstyrkt motioner som rört Domstolsverketsställning. Utskottet saknade skäl att göra en annanbedömning och avstyrkte föreliggande motionsyrkande.Frågan om att ersätta dagens skatteutjämningssystemmellan kommunerna med ett nytt behandlades avriksdagen senast i samband med regeringensbudgetförslag för utgiftsområde 25 Allmänna bidragoch två förslag från regeringens proposition om enpolitik för tillväxt och livskraft i hela landet,dels ett förslag om utjämningssystemet, dels ettförslag om att inrätta ett bidrag till kommuner ochlandsting med minskande befolkning (prop. 2001/02:4,bet. 2001/02:FiU3, rskr. 2001/02:131134).Finansutskottet konstaterade i sitt betänkandebl.a. att en avveckling av utjämningssystemet skulleleda till oacceptabla skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan landets kommuner ochlandsting och ställde sig bestämt avvisande tillmotionärernas krav att avskaffa systemet. Utskottetansåg i bjärt kontrast mot motionären att dagensutjämningssystem är väl förenligt med den kommunalasjälvstyrelsen och att för många kommuner med lågskattekraft bidragen från inkomstutjämningen isjälva verket är en förutsättning för att principenom kommunalt självstyre skall ges ett reelltinnehåll. Utan dessa bidrag vore det enligtutskottet omöjligt för många kommuner attupprätthålla en nivå på den kommunala servicen iparitet med landet i övrigt.Finansutskottet erinrade vidare om att dettidigare hade behandlat förslag om att avveckladagens utjämningssystem och ersätta det med ett nyttbidragssystem för kommunsektorn och då konstateratatt kommuner med hög tillväxt genom förslagen skullefå större inkomster vilka finansierades av allakommuner, inklusive de med lägre tillväxt. Utskottethade ställt sig avvisande till detta eftersom detskulle bryta mot grundprinciperna förinkomstutjämningen och innebära ökade klyftor mellankommunerna.Finansutskottet ville slå fast att det inte varaktuellt att ompröva de grundläggande principernaför det nuvarande systemet som har ett brett stödbåde i den kommunala världen och i . Istället ville utskottet understryka den mycket storabetydelse som utjämningssystemet har för att skapalikvärdiga förutsättningar för landets kommuner ochlandsting.Finansutskottet hänvisade vidare till att detåterkommande pekat på att frågan omutjämningssystemets förenlighet med Sverigesgrundlag eller med grundlagens intentioner prövatssåväl av Lagrådet som av ochatt utskottet vid ett flertal tillfällen uttalat attdet delade syn att någonomprövning av systemet från konstitutionellasynpunkter inte var erforderlig.Finansutskottet pekade också på attutjämningssystemet var föremål för ett omfattandeutredningsarbete. Två framlagdautredningsbetänkanden hade lämnat vissa förslag omutjämningssystemet och pekat på behovet av enfortsatt analys av delar av systemet. Regeringenavsåg att tillsätta en parlamentarisk kommitté föratt se över vissa delar av statsbidrags- ochutjämningssystemet. Utskottet såg ingen anledningatt begära ytterligare utredning avutjämningssystemet.De två utredningsbetänkanden som finansutskottetsyftar på är betänkandena Förenklad kommunalutjämning (SOU 2000:120) och Rättvis kommunalutjämning (SOU 2000:127). Den parlamentariskakommittén som åsyftas, av detkommunala statsbidrags- och utjämningssystemet, harnu tillsatts (Fi 2001:14, dir. 2001:73).Frågor om direktvalda regionala styrelseorgan och omlandshövdingeämbetet och roll har såsent som behandlats av (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr.2001/02:138). beslöt därvid att denpågående försöksverksamheten med direktvaldaregionala självstyrelseorgan skulle fortsätta iSkåne län och till utgången avår 2006. Denna verksamhet skall liksom denverksamhet med regionala samverkansorgan somriksdagen beslutade om följas upp ochutvärderas. Utskottet delade i sitt betänkande iprincip regeringens uppfattning om formerna för denfortsatta regionala samverkan. Någon generellförlängning av den nuvarande försökslagens giltighetborde därför inte ske, och inte heller bordeförsöksverksamheten utvidgas till att omfattaytterligare län. Av detta följde enligt utskottetatt något tillkännagivande om förberedelser förpermanentning av den nuvarande försöksverksamheteninte heller var påkallad. avslog påförslag av utskottet motioner om sådanaförberedelser.Riksdagen avslog vidare på konstitutionsutskottetsförslag ett motionsyrkande om att avvecklalandshövdingeämbetet och i dessnuvarande roll. hade i yttrandeuttalat att det enligt utskottet inte finnsanledning att frångå dagens ledningsstruktur samtpåpekat att, när staten utserlänsstyrelsens styrelse, detta kommer att innebäraatt större tydlighet skapas kring ochdärmed också landshövdingens roll.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner inte skäl för att ändrasina tidigare ställningstaganden i fråga omförfattningsöversyn och självstyrelse samtandra frågor om den horisontella eller vertikalamaktdelningen. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2001/02:K58 (m) yrkande 1, 2001/02:K60(m) yrkandena 4, 5, 7, 8 och 10, 2001/02:K63 (m),2001/02:K65 (kd) yrkande 1, 2001/02:K67 (c)yrkandena 9 och 13, 2001/02:K230 (m), 2001/02:K248(m) yrkande 2 och 2001/02:K371 (c) yrkande 33.Utskottet ser inte skäl att ändra tidigareställningstaganden i fråga om det kommunalaskatteutjämningssystemet och avstyrker även motion2001/02:K60 (m) yrkande 11.Utskottet avstyrker med hänvisning till tidigareställningstagande också motionerna 2001/02:K62 (fp)yrkande 7, 2001/02:K67 (c) yrkandena och2001/02:K371 yrkande 16, som rör regionalasjälvstyrelseorgan och regionalisering.Frågor om val och valdeltagandeRösträtt och valbarhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om rösträtt förden som fyller under det kalenderår dåallmänna val hålls men inte har uppnått denåldern på valdagen samt delvis medhänvisning till pågående beredning inomRegeringskansliet motioner om utökadrösträtt för alla utländska medborgare som ärfolkbokförda i landet.Jfr reservationerna 10 (v, c, fp, mp) och 11 (v och mp).MotionerTvå motioner rör åldersgränsen för rösträtt.Motionärerna anser att rösträtten skall inträda detkalenderår då väljaren fyller 18 år.Ett tillkännagivande för regeringen om att detskall vara möjligt att rösta det år som man fyller18 år begärs i motion 2001/02:K67 av . (c) yrkande 3, medan motionärerna i motion2001/02:K62 av m.fl. (fp) yrkande 1föreslår att skall begära att regeringenåterkommer med förslag om att alla som fyller 18 årunder valåret får delta och kandidera i valen tillkommun, landsting, och Europaparlamentet.Medborgarskapskravet för rösträtt tas upp i motion2001/02:K66 av Per m.fl. (mp) yrkande 2.Motionärerna föreslår att skall begära attregeringen lägger fram förslag för att ändranuvarande rösträttskriterier från medborgarskap,unionsmedborgarskap eller viss tids vistelse tillmedborgarskap och folkbokföring för icke svenskamedborgare. De anser att alla som bor och verkar iSverige bör ges rösträtt på nationell, regional ochkommunal nivå och att rösträtt till riksdag ochkommunfullmäktige även skall omfatta rösträtt ifolkomröstningar. De anser att det saknas sakliggrund för att ha särskilda rösträttsregler förinvandrare från länder utanför EU, och Norgeoch att inte ge alla i folkbokförda personermed utländsk härkomst samma rösträtt som svenskamedborgare. Det avgörande kriteriet bör enligtmotionärerna vara att en person är folkbokförd(lämpligen sedan en månad före val ellerfolkomröstning) i . I samma motion yrkande 3begärs ett tillkännagivande för regeringen omvalbarhetskriterier. Motionärerna anser att enutvidgning av den valbara kretsen kan vara ettviktigt led i att minska segregationen i samhälletoch ge direkta incitament till integration,delaktighet i samhällsbyggandet och en känsla avtillhörighet.BakgrundGällande reglerBestämmelser om rösträtt vid val till riksdagenfinns i 3 kap. 2 § regeringsformen. Sådan rösträtttillkommer den som är svensk medborgare och som äreller har varit bosatt i riket. Den sominte har uppnått senast på valdagen harinte rösträtt.Bestämmelser om rösträtt vid val till landstings-eller kommunfullmäktige finns i 4 kap. 24 §§kommunallagen (1991:900). Av dessa bestämmelserframgår att rösträtt vid dessa val har, förutomröstberättigade vid riksdagsval, medborgare i någonav Europeiska unionens medlemsstater(unionsmedborgare) samt medborgare i ellerNorge i de kommuner där de är folkbokförda. Andrautlänningar har rösträtt vid val till landstings-och kommunfullmäktige om de har varit folkbokförda ilandet i följd före valdagen.Bestämmelser om rösträtt finns också i vallagen(1997:157). Enligt 1 kap. 4 § har den som harrösträtt vid val till också rösträtt vidval till . Därtill harunionsmedborgare, som är folkbokförda i landet ochsom vid val till inte röstar inågon annan medlemsstat inom Europeiska unionen,rösträtt vid ett sådant val i Sverige.Rösträttsåldern sänktes, liksom den civilrättsligamyndighetsåldern, från 21 till 1969. Genom1974 års regeringsform sänktes rösträttsåldernytterligare till nuvarande . Som skäl framhöllsbl.a. 1973:90 s. 162 f.) attsamhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen iallmänhet hade större insikter i sociala, politiskaoch ekonomiska frågor än tidigare och att ensänkning av rösträttsåldern borde kunna medverkatill att rikta ungdomens intresse i samhällsfrågortill den politiska aktivitet som hade denrepresentativa demokratin och dess olika organ sombas. Det ansågs värdefullt att bevarasambandet mellan rösträttsåldern ochmyndighetsåldern, som sänktes till genom enändring i 1974.Tidigare utskottsbehandlingUtskottet behandlade motioner om rösträtt senast isitt avlämnade betänkande 2001/02:KU13.Utskottet hänvisade där till den redovisning avförslag i utredningsbetänkanden somrör frågor om åldersgräns för ungas rösträtt samt omungas deltagande i politiken som lämnats iutskottets betänkande 2000/01:KU11 samtkompletterade med en redovisning för förslag somlämnats av Kommittén om medborgarskapskrav i dessbetänkande Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning(SOU 2000:106) och av idess betänkande Att vara med på riktigt demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). Förslaget från Kommittén ommedborgarskapskrav, som Kommundemokratikommitténinstämt i, innebär bl.a. att kravet på folkbokföringi under för att andra utländskamedborgare än EU-medborgare eller medborgare iIsland eller skall ha rätt att delta ikommunal- och landstingsval skall tas bort.Utskottet vidhöll i sitt ställningstagande tillfrågan om rösträtt vid riksdagsval för andra änsvenska medborgare sin tidigare bedömning attsambandet mellan medborgarskap och rösträtt inte börbrytas. Därutöver var utskottet alltjämt av denåsikten att sambandet mellan rösträttsålder ochmyndighetsålder bör behållas. Utskottet vidhöllalltså sin tidigare bedömning när det gäller ensänkning av rösträttsåldern. Utskottet fann vidareinte skäl att förorda en lagändring så att de somuppnår rösträttsåldern då allmänna valhålls blir röstberättigade.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning i fråganom rösträttsålder och anser således att sambandetmellan rösträttsålder och myndighetsålder börbehållas. Utskottet avstyrker därmed motionerna2001/02:K62 (fp) yrkande 1 och 2001/02:K67 (c)yrkande 3.Utskottet vidhåller även sin tidigare bedömning ifrågan om sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt vid riksdagsval och anser således att dettasamband inte bör brytas. Såvitt avsermedborgarskapskravet för rösträtt vid övriga val ochvid folkomröstningar vill utskottet erinra om attförslaget från Kommittén om medborgarskapskrav attsamtliga utländska medborgare skall ges rösträtt vidde kommunala valen och vid kommunalafolkomröstningar om de är folkbokförda i kommunenrespektive och senast på valdagen fyller18 år har inte resulterat i någon proposition införårets val utan bereds enligt uppgift frånRegeringskansliet vidare. Denna beredning bör enligtutskottets mening avvaktas. Utskottet avstyrker meddet anförda motion 2001/02:K66 (mp) yrkandena 2och 3.Renodlat personvalUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till attytterligare erfarenheter av nuvarande systembör avvaktas motioner om att procentspärrarnavid personröstningen skall tas bort.Jfr reservation 12 (m, c, fp).PropositionenRegeringen anser i propositionen (s. 40) attpersonvalets potential måste utnyttjas bättre ochhänvisar till att en övervägande del av väljarna,framför allt de yngre, enligt Rådet för utvärderingav val uppfattar att personvalsreformen ärpositiv. Reformen har bl.a. visat sig ha visspositiv inverkan på annars icke politiskt aktiva.Enligt regeringens mening skall personvalssystemet,såsom det nu är utformat, stödjas så attintentionerna med det uppfylls. Exempelvis börinformationen om kandidaterna förbättras.MotionerProcentspärrarna vid personval tas upp i fyramotioner.I motion 2001/02:K60 av m.fl. (m)yrkande 13 föreslås att skall begära attregeringen lägger fram förslag om införande av ettrent personvalssystem fr.o.m. riksdagsvalet år 2006.Motionärerna anser att spärrarna vid personval bort helt. () begär imotion 2001/02:K64 ett tillkännagivande förregeringen om att dagens spärrar om 5 respektive 8 %tas bort för att underlätta och uppmuntrapersonvalskandidaturer.I motion 2001/02:K67 av m.fl. (c)yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om att avskaffa spärrarna i personvaltill riksdag, kommun samt till region ellerlandsting. Utvecklingen bör enligt motionärerna inomen snar framtid leda till att spärrarna helt tasbort.I motion 2001/02:K62 av m.fl.(fp) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om införandet av personval. Motionärernaanser att de nuvarande spärrgränserna bör tas bortoch att frågan om vilka personer som skall träda inpå partiets mandat skall avgöras av hur många kryssen kandidat har fått, inte av partiets placering avhonom eller henne på listan.Tidigare utskottsbehandlingUtskottet har behandlat motioner om att ta bortprocentspärrarna vid personval senast i sinabetänkanden /02:KU8 och 2001/02:KU13.