bet · GP01SFU12 · 2002-04-03 00:00:00 — Anpassningar med anledning av övergången tillreformerade regler för ålderspension SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /02:84 om anpassningar med anledningav övergången till reformerade regler förålderspension jämte en motion som väckts medanledning av propositionen. Dessutom behandlas ettantal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2001, vilka avser pensionssystemet.I propositionen föreslås att när pensionsgrundandebelopp för barnår tillgodoräknasskall en särskilt förordnad vårdnadshavare, och densom med socialnämnds medgivande tagit emot ett barni syfte att adoptera det, likställas med förälder.Pensionsgrundande belopp för barnår skall äventillgodoräknas en adoptivförälder för högst fyra årför varje barn som har fyllt högst tio år.Vidare föreslås att den nuvarande nedre gränsen på16 år för rätt till pensionsgrundande inkomst tasbort fr.o.m. intjänandeåret 1999.För garantipension för personer födda ellertidigare föreslås vissa förändringar av hur dennaskall beräknas. De nya beräkningsreglerna är en an-passning till förändrade regler för det särskildagrundavdraget.I propositionen föreslås även att särskilda reglerinförs för beräkning av garantipension tillefterlevandepension när efterlevandepensionenbetalas ut avkortad. Därutöver föreslås ett antalkompletteringar och justeringar av de tidigare avriksdagen beslutade reglerna om efterlevandepension.Samtidigt med övergången till reformerade reglerför ålderspension ersätts förtidspension avsjukersättning och aktivitetsersättning. Även fördessa förmåner föreslås några ändringar.För barntillägg till förtidspension föreslås attreglerna i princip behålls oförändrade även efter2002 för försäkrad som uppbär sjukersättning och förefterlevandestöd till barn föreslås att detta inteskall vara skattepliktigt.Det föreslås även anpassningar, justeringar ochföljdändringar i ett antal lagar.Flertalet bestämmelser föreslås träda i kraft den1 januari 2003.Utskottet tillstyrker propositionens förslag medändringar dels i fråga om vissa ikraftträdanden,dels med anledning av att harbeslutat om ett tillägg i ett av lagförslagen, delsmed anledning av ett förtydligande i ett avlagförslagen. Ett lagförslag kommer avsamordningsskäl att behandlas av utskottet i ettsenare betänkande.Utskottet avstyrker bifall till motion som harväckts med anledning av propositionen.Utskottet avstyrker även bifall till motionerväckta under den allmänna motionstiden avseendepensionsålder, delad pensionsrätt,premiepensionssystemet, uppföljning avpensionssystemet, kvinnors pensionsförmåner ochpension för vård av funktionshindrat barn.I ärendet finns åtta reservationer och tvåsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Komplicerad lagstiftning m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Sf22.2. Lagförslagen antar regeringens förslag iproposition 2001/02:84 till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (2000:799) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),5. lag om ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd,6. lag om ändring i lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård,7. lag om ändring i lagen (1989:225) omersättning till smittbärare,8. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster,9. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade,10. lag om ändring i lagen (2001:762) om ändringi lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708)om upphävande av lagen (1994:309) omhustrutillägg i vissa fall då make uppbärfolkpension,11. lag om ändring i lagen (2001:763) om ändringi lagen (1998:708) om upphävande av lagen(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då makeuppbär folkpension,12. lag om ändring i lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöter,13. lag om ändring i lagen (1996:304) om arvodem.m. till företrädare iEuropaparlamentet,14. lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,15. lag om ändring i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring,16. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension med den ändringenatt tidpunkten för ikraftträdandet av 12 kap. 9§, 13 kap. 2 och 5 §§ och 14 kap. 7 §bestäms till ,17. lag om ändring i lagen (2001:492) om ändringi lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension,18. lag om ändring i lagen (1998:675) ominförande av lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension,19. lag om ändring i lagen (1998:702) omgarantipension med tillägg av ett fjärde stycke i4 kap. 3 § med följande lydelse: Om denpensionssökande enligt 2 § lagen (2002:125) omöverföring av värdet av pensionsrättigheter tilloch från Europeiska gemenskaperna har överförtvärdet av pensionsrätt för inkomstpension,pensionsrätt för premiepension och värdet av rätttill tilläggspension och om någon överföring frångemenskaperna enligt 8 § samma lag därefter intehar skett, skall garantipensionen beräknas som omnågon överföring till gemenskaperna inte hadeskett.,20. lag om ändring i lagen (2000:798) om ändringi lagen (1998:702) om garantipension med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandet av6 kap. 4-7 §§ bestäms till ,21. lag om ändring i lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag,22. lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:799),23. lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229) med den ändringen att 11 kap. 40 §andra meningen skall ha följande lydelse.Efterlevandelivränta skall inte tas upp till dendel livräntan enligt 7 kap. 10 och 11 §§ lagen omefterlevandepension och efterlevandestöd tillbarn medfört minskning av efterlevandestöd tillbarn och sådan del av barnpensionen som inteskall tas upp.,24. lag om ändring i lagen (2000:461) omefterlevandepension och efterlevandestöd tillbarn.,25. lag om ändring i lagen (2000:462) ominförande av lagen (2000:461) omefterlevandepension och efterlevandestöd tillbarn,26. lag om ändring i socialavgiftslagen(2000:980),27. lag om ändring i lagen (2000:981) omfördelning av socialavgifter,28. lag om ändring i lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl.3. Pensionsålder m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf242,2001/02:Sf340 och2001/02:Sf342.4. Uppföljning av pensionssystemetRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf370.5. Kvinnors pensionsförmånerRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf332 yrkande1.Reservation 1 (v)6. Pension för vård avfunktionshindrat barnRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf320.7. Delad pensionsrättRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf393yrkande 10, 2001/02:Sf402 yrkande 3 och2001/02:A211 yrkande 20.Reservation 2 (mp)8. Etiska fonderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf297 och2001/02:Sf344 yrkandena 3 och 4.Reservation 3 (v)Reservation 4 (mp)9. Ideella fonderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf289 och2001/02:Sf332yrkande 3.Reservation 5 (v, mp)10. RealräntefondRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf332 yrkande 2.Reservation 6 (v)11. Återplacering i PremiesparfondenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf332 yrkande4 och 2001/02:Sf344 yrkande 1.Reservation 7 (v, mp)12. Generationsfond inomPremiesparfondenRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf332 yrkande 5.Reservation 8 (v)13. Förvaltning av PremiesparfondenRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf344 yrkande 2.Stockholm den 3 april 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: BeritAndnor (s), (), (),(), (), MariannYtterberg (s), (), (), (), (), CeciliaMagnusson (m), (), BirgittaCarlsson (c), (), ClaesStockhaus (v), () och ().2001/02SfU12Redogörelse för ärendetDen trädde reformerade regler förutbetalning av ålderspension i kraft. Till och medutgången av 2002 kommer dock ålderspension ihuvudsak att betalas ut enligt äldre regler. Frånoch med gäller de nya reglernafullt ut, och all ålderspension kommer då attbetalas ut enligt reformerade regler. De nyareglerna ger omfattande effekter på regelsystemenför efterlevandepension, förtidspension,bostadstillägg och andra regelsystem som är knutnatill reglerna för ålderspension. Även dessa systemhar reformerats och de nya reglerna gäller även härfr.o.m. den 1 januari 2003.I propositionen föreslås ett antal anpassningaroch kompletteringar. Därutöver föreslås vissajusteringar och förtydliganden i redan beslutaderegler.Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt (lagförslag 2.4) kommeratt behandlas av utskottet i betänkande2001/02:SfU16.Regeringens lagförslag i övrigt återfinns i bilaga2.Utskottet behandlar en motion som väckts medanledning av propositionen.Därtill behandlar utskottet ett antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden och som avserpensionssystemet.Motionerna redovisas i bilaga 1.Utskottets övervägandenAnpassningar med anledning avövergången till reformerade reglerför ålderspensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla propositionen, dock attikraftträdandet av vissa lagändringarsenareläggs en månad till den 1 juni 2002.Riksdagen bör också anpassa lydelsen av ettlagförslag till en av nyligenbeslutad ändring av lagrummet samt besluta omett förtydligande i ett annat avlagförslagen.Riksdagen bör avslå en motion som har väcktsmed anledning av propositionen, vari begärstillkännagivanden om bl.a. att regelverket ärkomplicerat.PropositionenI intjänandereglerna för ålderspension ingårpensionsrätt för barnår under barnets fyra förstaår. I reglerna finns inga särregler beträffandeadoptivbarn. Detta innebär att en förälder till ettbarn som har adopterats ofta inte kan tillgodoräknasig med barnårsrätt. Regeringen föreslår nuföljande. När pensionsgrundande belopp för barnårför tillgodoräknas skall en särskiltförordnad vårdnadshavare, och den som medsocialnämnds medgivande tagit emot ett barn i syfteatt adoptera det, likställas med förälder. Den nyabestämmelsen skall träda i kraft fr.o.m. 2005.Pensionsgrundande belopp för barnår skall äventillgodoräknas en adoptivförälder för varje barnfrån den tidpunkt denne fått barnet i sin vård, docklängst t.o.m. det år barnet fyller . Förslagetskall gälla retroaktivt medikraftträdande . Pensionsgrundandebelopp för barnår skall inte tillgodoräknas för merän per barn om det inte finns synnerligaskäl. Det skall dock inte vara möjligt atttillgodoräkna mer än en förälder barnårsrätt för ettår för samma barn. Anmälan om barnårsrätt förförfluten tid skall göras till försäkringskassansenast den 31 januari 2006.Regeringen föreslår vidare att den nedreåldersgränsen för rätt till pensionsgrundandeinkomst tas bort för dem som omfattas av detreformerade ålderspensionssystemet. Ändringen skallgälla fr.o.m. med ikraftträdandefr.o.m. intjänandeåret 2004.Vad gäller garantipension för personer födda 1937eller tidigare anges att beslutade inovember 2000 på förslag i proposition 1999/2000:127att avskaffa det särskilda grundavdraget (SGA) förålderspensionärer fr.o.m. . Vidarebeslutades att SGA, tillsammans medbosättningsbaserad folkpension ochpensionstillskott, skall omvandlas tillgarantipension fr.o.m. . Efteromvandlingen till garantipension skall den totalaallmänna pensionen efter skatteavdrag vara i principlika stor som före omvandlingen. Beräkningsreglernaför garantipension till personer födda ellertidigare föreslås nu justeras med anledning av attSGA höjdes fr.o.m. . I propositionenföreslås även att särskilda regler införs förberäkning av garantipension till efterlevandepensionnär efterlevandepensionen betalas ut avkortad.Därutöver föreslås ett antal kompletteringar ochjusteringar av de tidigare av beslutadereglerna om efterlevandepension.Även för reglerna om förmånerna sjukersättning ochaktivitetsersättning som fr.o.m. den 1 januari 2003ersätter de nuvarande förmånerna om förtidspensionföreslås några ändringar.För barntillägg till förtidspension föreslås attreglerna i princip behålls oförändrade även efter2002 för försäkrad som uppbär sjukersättning och förefterlevandestöd till barn föreslås att detta inteskall vara skattepliktigt.Det föreslås därutöver vissa anpassningar,justeringar och följdändringar i ett antal lagar.MotionI motion Sf22 av () yrkande 1begärs ett tillkännagivande att mångaregelförändringar och regelsystem är kompliceradeoch svåradministrerade för . Imotionen yrkande 2 begärs ett tillkännagivande attförslaget om ändring i lagen (2000:798) om ändring ilagen (1998:702) om garantipension (lagförslag2.21), avseende beräkning av garantipension förpersoner födda eller tidigare, är kompliceratoch dessutom gravt orättvist eftersom det innebär enförsämring för pensionärer med låga inkomster ochförbättring för pensionärer med höga inkomster.Utskottets ställningstagandeDen komplexitet som vissa delar av de föreslagnaregeländringarna är behäftade med är främst till föratt undvika sådana ändringar som skulle medföraförsämringar för de pensionsberättigade fr.o.m. den1 samt att så långt det låter sig göraanpassa reglerna till det nya pensionssystemet. Detfinns i och för sig inte något att erinra mot detta.Utskottet anser att nämnda komplexitet, som intenödvändigtvis behöver innebära att reglerna blirsvåra att administrera, får accepteras.Beträffande garantipension för personer som ärfödda eller tidigare avser ändringarna mindrejusteringar syftande till att den totala pensionenefter skatteavdrag i princip skall vara lika storföre som efter den aktuella omvandlingen den 1januari 2003. Det kan även noteras att för dem varsberäkningsunderlag inte överstiger 0,24prisbasbelopp, och således inte omfattas av SGA,höjs underlaget ändå i syfte att minskamarginaleffekterna.Beträffande förslaget till lag om ändring i lagen(1998:702) om garantipension (lagförslag 2.20) beslutat om ett fjärdestycke i 4 kap. 3 § (dåvarande 3 kap. 3 §) medikraftträdande (prop. 2001/02:21,bet. 2001/02:SfU9, rskr. 2001/02:181,SFS 2002:128). Detta stycke finns inte upptaget iregeringens nuvarande lagförslag. Med anledninghärav föreslår utskottet att lagförslagetkompletteras med detta stycke.Beträffande förslaget till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229) (lagförslag 2.24) bör11 kap. 40 § andra meningen förtydligas på så sättatt hänvisning även görs till 7 kap. 10 § lagen omefterlevandepension och efterlevandestöd till barnavseende samordning av livränta.Beträffande de bestämmelser som regeringenföreslår träda i kraft (lagförslag 2.17 och 2.21), vilka avser bl.a.försäkringskassans och beslutvid utbetalning av premiepension, hanteringen avavdraget pensionsbelopp vid återbetalningsskyldighetsamt vissa bestämmelser om uppgiftsskyldighet förden som uppbär eller har rätt till garantipension,föreslår utskottet, för att ge erforderlig tid förutfärdande och publicering av beslut, atttidpunkten för ikraftträdandet skjuts fram till den1 juni 2002.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottetpropositionen med ovan angivna ändringar ochavstyrker motion Sf22.Allmänna motioner om det reformeradeålderspensionssystemetPensionsålder m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om pensionsålderm.m.MotionerI motion Sf242 av och ()framhålls att det är av yttersta vikt attvalmöjligheterna för pensionärer blir så många sommöjligt. Livskvaliteten för äldre är helt beroendeav detta. Dessutom finns det en storsamhällsekonomisk vinst att göra om äldre personerges möjlighet att stanna kvar på arbetsmarknaden.Motionärerna ställer sig frågan om det över huvud-taget skall finnas en fast pensionsålder. I detreformerade pensionssystemet sparar allaförvärvsarbetande till sin egen pension, och detborde vara möjligt att själv avgöra när man vill taut denna. I finns ett mycket flexibeltpensionssystem som har gjort att en betydligt störreandel av människorna förvärvsarbetar iUSA än i . Regeringen borde därför låtautreda hur äldre människor skall kunna ges ökademöjligheter att stanna kvar på arbetsmarknaden.I motion Sf340 av Carlinge Wisberg och LennartVärmby (v) anförs att det behövs ett nyttersättningssystem som möjliggör för äldrearbetskraft att anpassa sin arbetstid till entidsvolym som de har ork att klara av. Därigenom kande till viss del stanna kvar på arbetsmarknaden.Motionärerna föreslår därför att regeringentillsätter en utredning med uppdrag att arbeta framett system som, genom ökade möjligheter till olikatyper av äldreledighet eller delpension, ger äldremöjligheter att vara kvar längre i arbetslivet.I motion Sf342 av m.fl. (v) begärsatt regeringen lägger fram ett förslag till ettsystem med frivillig pension från fyllda 60 år.Motionärerna framhåller att det nya pensionssystemetkommer att leda till att löntagare önskar arbeta sålänge som möjligt. Det bör därför finnas andramöjliga alternativ för de löntagare som inte kaneller orkar arbeta till full pensionsålder.Löntagare som fyllt bör på frivillig basis gesmöjlighet att gå i pension eller i deltidspension.Ersättningen fram till ordinarie pensionsålder bördärvid motsvara arbetslöshetsersättningen och denslutliga pensionsnivån grundas på tidigare intjänadlön och den arbetslöshetsersättning som harerhållits.Utskottets ställningstagandeI det nya pensionssystemet skall inkomstgrundadålderspension kunna tas ut tidigast fr.o.m. . Någon högsta åldersgräns för att påbörjauttag finns inte, men pension betalas senast utfr.o.m. den månad den pensionsberättigade fyller 70år om denne inte begärt annat. Garantipension fårtas ut fr.o.m. , och det gäller även omgarantipensionen bara utges som utfyllnad. Rätt tillinkomstgrundad pension skall kunna tjänas in efter65 års ålder och även efter uttag av helålderspension. Pensionen skall kunna tas ut som hel,tre fjärdedels, halv och en fjärdedels pension. Dennya inkomstgrundade pensionen är således flexibel.Enligt en tvingande bestämmelse i lagen (1982:80) omanställningsskydd har arbetstagare numera även rättmen inte skyldighet att kvarstå i anställning till67 års ålder.Beträffande delpension har denna förmån intekunnat beviljas efter . De sistautbetalningarna kommer att göras i december 2004.Det främsta motivet för avskaffandet av delpensionhar varit att det reformerade ålderspensionssystemetinnefattar en sådan flexibilitet och medgerindividuella lösningar i sådan utsträckning attbehovet av en särskild delpensionsförsäkring intelängre har ansetts vara tillräckligt. Utskottetansåg i betänkande 1997/98:SfU13 s. 38 att det intelängre fanns ett behov av ett särskiltdelpensionssystem i det reformeradepensionssystemet.Frågan om flexibla lösningar avseende de äldresarbetstider kommer även att behandlas i denparlamentariska äldreberedningen (S 1998:08), Senior2005, med slutbetänkande i maj 2003.I revisorers rapport /02:11 Statensavtalsförsäkringar anförs att den granskning somrevisorerna har gjort visar att denförsäkringsmodell som tillämpas för det statligatjänstepensionssystemet medför betydande problem.Pensionrätten växer i takt med arbetstagarenstjänstetid. Värdet av den intjänade pensionrättenberor i sin tur på arbetstagarens lön . Om arbetstagaren får en löneökningökar den intjänade pensionsrätten i värde. Denvärdeökning av pensionrätten som löneökningeninnebär måste finansieras med en endapremieinbetalning, vilket direkt resulterar i enhögre premie. Ju längre tjänstetid som arbetstagarenhar bakom sig desto större premie måste tas ut föratt täcka värdet på den ökade pensionsrätten.Löneökningar för äldre arbetstagare kan på så visresultera i en kraftigt höjd premie. Liggerarbetstagarens årslön dessutom över 7,5 förhöjdaprisbasbelopp, för vilket pensionsunderlag inteallmän pension utbetalas utan tjänstepension istället utbetalas med ett relativt stort belopp, kanpremiekostnaden ytterligare kraftigt påverkas.Risken är således stor att pensionssystemet ledertill diskriminering av arbetskraft, i strid med deprinciper som bl.a. ligger bakom den arbetslinje somstatsmakterna har uttalat sig för. Riksdagensrevisorer har tidigare konstaterat att det lågaarbetskraftsdeltagandet av äldre är ett problem. Iskrivelse 1999/2000:RR13 angående arbetslinjenstillämpning för äldre, menade revisorerna attutformningen och tillämpningen av statliga regelverkmåste vara av sådan art att de främjar en positivutveckling av äldre arbetstagares deltagande påarbetsmarknaden.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf242, Sf340 och Sf342.Uppföljning av pensionssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om uppföljning avpensionssystemet.MotionI motion Sf370 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om uppföljning av det nyapensionssystemet bl.a. i frågor som avserförvaltning av premiepensionskapital, fördelningav pensionspoäng inom familjen och utvecklingenför de sämst ställda pensionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet förutsätter att utvecklingen av detreformerade pensionssystemet följs noga av berördamyndigheter och regeringen, bl.a. vad avser defrågor som berörs i motionen. En närmare analys avpensionssystemets ekonomiska ställning kommer ävenatt göras år 2004.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Sf370.Kvinnors pensionsförmånerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motion om kvinnorspensionsförmåner.Jämför reservation 1 (v)MotionI motion Sf332 av m.fl. (v) yrkande 1anförs att män och kvinnor inte har samma möjlighettill förvärvsinkomster under det nyapensionssystemets intjänandetid. Kvinnor tvingas istörre utsträckning än män arbeta deltid. Kvinnorlönediskrimineras även inom en rad områden. Dessutommissgynnas kvinnor pensionsmässigt av barnafödande.Motionärerna anser att något radikalt måste görasför att undvika framtida orättvisor mellan män ochkvinnor inom pensionssystemets ram. Därför föreslåsatt regeringen tillsätter en utredning med uppdragatt lägga förslag på hur det nya pensionssystemetsintjänandegrunder - utifrån det praktiskaarbetslivet samt det sociala livet i övrigt - kangöras jämställt mellan kvinnor och män.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inför såväl principbeslutet sombeslutet om det nya pensionssystemet 1998 granskateffekterna på kvinnors pensionsförmåner vidövergången till det nya systemet. I betänkande1997/98:SfU13 framhöll utskottet bl.a. följande.I det reformerade systemet sker inte några direktaomfördelningar mellan hög- och låginkomsttagareeller mellan män och kvinnor, dock med undantag avt.ex. De regler som gynnar kvinnor iförhållande till män (garantipensionen,barnårsrätten och delningstalet) dominerar över denregel som gynnar män i förhållande till kvinnor(pensionsrätt för plikttjänstgöring).Garantipensionen är därtill så konstruerad att denför relativt stora grupper kommer att innebära enkomplettering av den inkomstgrundade pensionen.Endast vid låg inkomstgrundad pension (1,26prisbasbelopp för ogift respektive 1,14prisbasbelopp för gift pensionstagare) görsavräkningen av garantipension krona för krona. Iförhållande till riktlinjerna valdes enslutlig lösning där marginaleffekterna är lägre(avräkning av inkomster över nämnda nivå)för att bl.a. gynna personer som varitdeltidsarbetande.I betänkandet angavs vidare att utskottet haransett att livsinkomstprincipen ger goda möjligheterför enskilda att påverka storleken av pensionengenom ökade förvärvsinkomster, och endast i vissasärskilt angivna fall skall pensionsrätt beräknas påfiktiva inkomster, vilka då finansieras överstatsbudgeten eller av annat försäkringssystem. Detär viktigt att det nya pensionssystemetinte missgynnar kvinnor.