bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Socialavgifter betalas på lönesumman i formav arbetsgivaravgifter.När det gäller personer som drivernäringsverksamhet som fysisk person eller i form avenkelt bolag eller handelsbolag, s.k.egenföretagare, räknas SGI:n i princip på dentaxerade nettoinkomsten, dock högst motsvarandeskälig lön för liknande arbete som anställd (SGI pågrund av inkomst av annat förvärvsarbete). Underuppbyggnadsskedet kan SGI:n sättas högre än denskatterättsliga nettointäkten, dock även här högstvad som motsvarar skälig lön för liknande arbete somanställd. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagengäller inte sådan egenföretagare. Vidare gäller attsocialavgifter betalas i form av egenavgifter och ihuvudsak på den taxerade nettoinkomsten.Det är således skillnader i regleringen avsocialförsäkringsskyddet mellan egenföretagare ochpersoner som driver verksamhet i aktiebolagsform.Den som genom en anställning redan har ettupparbetat socialförsäkringsskydd men slutaranställningen för att starta egen verksamhet iaktiebolagsform får inte någon SGI och därmed intesjukpenning om han eller hon under uppbyggnadsskedetinte anser sig kunna ta ut lön från företaget. Inormalfallet får han eller hon då inte hellerföräldrapenning över grundnivån. För den som driververksamheten som egenföretagare finns däremotsärregler under uppbyggnadsskedet som innebär attsjukpenning och föräldrapenningförmåner kan beräknaspå ett högre underlag än den skatterättsliganettointäkten.Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inombidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) har ibetänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85)föreslagit att den som startar ett eget företag,oberoende av i vilken företagsform som företagetstartas, under vissa förutsättningar skall ha rätttill sjukpenning m.m. även om företagaren underuppbyggnadsskedet inte kan redovisa någon inkomst aveget förvärvsarbete. av verksamhetensuppbyggnadsskede skall SGI enligt förslaget beräknastill lägst den SGI som skulle ha beräknats omsjukfallet inträffat innan den försäkradebörjade arbeta i verksamheten.Efter beredning inom Socialdepartementetredovisades därefter i departementspromemorianBeräkningsunderlag för dagersättning - sjukpenning,föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) ett liknandeförslag. Dessutom föreslogs att beräkningsunderlagetför dagersättning inte skulle uppgåtill ett lägre årligt belopp än avprisbasbeloppet.De huvudsakliga förslagen såväl i betänkande som i Ds 1999:19 gälldeförändrade beräkningar av ersättningsunderlag föranställda. Av budgetpropositionen (s. 12,utgiftsområde 10) framgår att regeringen övervägtförslagen i Ds 1999:19 och kommit fram till att deinte bör genomföras. Arbetet skulle i stället drivasvidare inom ramen för arbete meden handlingsplan för att öka hälsan.Med hänsyn till att det blivit allt vanligare attövergå från anställning till att driva verksamhet iegen regi kan det enligt utskottets meningifrågasättas om det är rimligt att en person,särskilt när han eller hon redan har ett upparbetatsocialförsäkringsskydd, skall riskera att ställasutan försäkringsskydd under uppbyggnadsskedet av enverksamhet bara av det skälet att vederbörande valtaktiebolagsformen för verksamheten. Utskottetnoterar att regeringen bl.a. 2002 framhållit att statliga insatser behövsför att utveckla en ökad anda av entreprenörskap,öka nyföretagandet och gynna utvecklingen avlivskraftiga företag. Det är enligt regeringenviktigt att bidra till positiva attityder tillentreprenörskap i alla dess former för att därigenomskapa incitament för att fler människor skall seföretagande som ett alternativ till anställning.Även företagandet bland kvinnor och personer medinvandrarbakgrund bör främjas.Utskottet har i föregående avsnitt redovisat atten särskild utredare har fått i uppdrag att göra enanalys av och föreslå ändringar i reglerna omskyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (dir.2001:104). Enligt direktiven står det utredarenfritt att ta upp och föreslå även andra förändringarsom har samband med uppdraget. Utredningen skallvara avslutad den 30 april 2003.Enligt utskottets mening har utredaren därmedmöjlighet att även överväga hur den som driververksamhet i ett aktiebolag skall kunna få etttryggare socialförsäkringsskydd under verksamhetensuppbyggnadsskede, i vart fall när det gällerpersoner som har ett försäkringsskydd.Med det anförda får motionerna Sf270 och N396yrkande 2 anses tillgodosedda och bör avslås.Den pågående utredningen av SGI-skyddade tider kanockså komma att få betydelse för egenföretagaressjukförsäkringsskydd i ett uppbyggnadsskede.Utskottet vill här också nämna att gränssnittetmellan egenföretagande och anställning haruppmärksammats inom och att engenerell kartläggning sker av effekterna.Utskottet anser att detta i huvudsak tillgodosersyftet med motion A240 yrkande 1, varför motionenbör avslås.Utskottet motsätter sig däremot en sådanprincipiell förändring av socialförsäkringenskonstruktion att SGI:n för en egenföretagare skullekunna täcka även kostnader i verksamheten ochsåledes mer eller mindre beräknas på verksamhetensbruttoinkomst. Utskottet anser att böravslå motionerna N227 yrkande 13, N263 yrkande 12och N306 yrkande 4, alla i nu behandlad del, samtmotion Sf271 yrkande 1.Utskottet motsätter sig även att karenstiden föregenföretagare förkortas utan att detta följs av enanpassning i uttaget av sjukförsäkringsavgift.Motion N396 yrkande 3 avstyrks därmed.Flera motioner tar upp frågan om att tillfälligföräldrapenning till egenföretagare beräknas efterkalenderdag. beräknades tillfälligföräldrapenning per kalenderdag för alla. Reglernaändrades 1987 (prop. 1986/87:69, bet. SfU1986/87:12) så att tim- eller dagberäknad tillfälligföräldrapenning enligt huvudregeln gäller förförsäkrad med inkomst av anställning. Föregenföretagare kalenderdagberäknas såledesfortfarande den tillfälliga föräldrapenningen,vilket i praktiken innebär att företagare i principfår en lägre ersättning per dag. Som motiv tilldetta angavs bl.a. att den som arbetar somegenföretagare inte omfattas av arbetstidslagen ochdärför själv har möjlighet att förlägga sinaarbetstider på ett lämpligt sätt. Det kunde för denförsäkrade vara svårt att avgöra hur han eller honskulle ha arbetat om han eller hon inte hade vårdatsjukt barn och därför ansågs det inte möjligt attutge ersättning för det antal timmar somegenföretagaren skulle ha arbetat.IBIS-utredningen påpekade i ovannämnda betänkandeSOU 1997:85 att tillfällig föräldrapenning till egnaföretagare enbart utges för dagar då föräldernannars skulle ha förvärvsarbetat varför bl.a. någonutjämning över tiden inte kan göras. Utredningensuppfattning var att det inte finns någon möjlighetatt timberäkna ersättningen till egna företagare avde skäl som motiverade ändring. Utredningenansåg emellertid att kalenderdagberäkningen skullekunna ersättas med s.k. dagberäkning. Med en sådanberäkning skulle ersättningen anpassas efterårsinkomsten fördelad på arbetsdagar beräknade efteren femdagarsvecka. Med hänsyn till de besparingarutredningen skulle göra inom sjukförsäkringen ansågsig utredningen dock inte kunna föreslå någraytterligare förändringar som medfördekostnadsökningar.Utskottet konstaterar, i likhet med motionärerna,att kalenderdagberäkningen medför att egenföretagaremissgynnas vid uttag av tillfällig föräldrapenning.IBIS-utredningen har redovisat en teknisk lösning påproblemet men har av kostnadsskäl inte kunnat läggafram något förslag. Av kostnadsskäl anser sig inteheller utskottet kunna föreslå en sådanregeländring.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaN227 yrkande 13, N263 yrkande 12 och N306 yrkande 4,alla i nu behandlad del, samt motionerna Sf271yrkande 2, Sf303, Sf331 yrkande 4, A202 yrkande 1och A241 yrkande 16.Konstnärers socialförsäkringsskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om konstnärerssocialförsäkringsskydd.Jämför reservation nr 11 (m).MotionI motion Kr264 av m.fl. (m) yrkandena 8och 9 framhålls att det karaktäristiska förkonstnärsyrket är att det tar att etablerasig som konstnär och att inkomsterna är ojämna övertiden. För konstnärerna behövs därför merindividanpassade socialförsäkringssystem. För enkonstnär som är egenföretagare gäller i nuvarandesystem att sjukpenningen grundas på nettoinkomsten.Kostnader som t.ex. ateljéhyra ersätts således inte.Konstnären bör därför få möjlighet att kompletterasjukpenningen med en tilläggsförsäkring.Tilläggsförsäkringen skall även täcka inkomstförlustvid föräldraförsäkring, havandeskapspenning ocharbetsskadeförsäkring.Utskottets ställningstagandeEn särskild utredare har fått i uppdrag attkartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet (dir. 2001:90). Utredarenskall pröva om de nuvarande regelverken innebärsärskilda problem för konstnärliga yrkesutövare,särskilt egenföretagande och frilansande konstnärer,samt i förekommande fall analysera och redogöra förorsaken till problemen. Uppdraget skall redovisassenast (dir. 2002:143).Utskottet anser att beredningen av de förslag somutredningen lägger fram bör avvaktas. Med detanförda avstyrker utskottet motion Kr264 yrkandena 8och 9.Norden och socialförsäkringssystemenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om rättigheterinom Norden.Jämför reservationer nr 12 (c).Gällande ordningFörbindelserna på socialförsäkringsområdet mellanSverige och de övriga nordiska länderna regleras avEG-förordningar samt den nordiska konventionen omsocial trygghet. Den sistnämnda har i huvudsakbetydelse för personer som inte omfattas av EG-rätten om social trygghet, dvs. personer som intehar utnyttjat den fria rörligheten, som inte hareller har haft arbete, eller som inte är medborgarei EU/EES-land men är bosatta i Norden.Den EG-förordning som här främst är av intresseär förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen avsystemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttarinom gemenskapen. Förordningen skall garantera attden som utnyttjar rätten till fri rörlighet mellanmedlemsländerna omfattas av lagstiftningen om socialtrygghet i ett av dessa. I förordningen finnsbestämmelser om bl.a. likabehandling av EU-medborgare, bestämmande av tillämplig lagstiftning,sammanläggning av kvalifikationstider, export avförmåner och proportionell beräkning av pensioner.En grundläggande princip är att den för vilkenförordningen gäller skall omfattas av lagstiftningeni bara en stat, i regel arbetslandets lagstiftning.Det ankommer på den nationella lagstiftningen attange närmare villkor för att tillhöra det landetssystem för social trygghet och förutsättningarna föratt få förmåner. I den nationella lagstiftningenfastställs också villkor för tillgodoräknande avförsäkringsperioder. Den nationella lagstiftningenfår dock inte avvika från gemenskapsrättsligaprinciper och regler.Om en person enligt förordningen skall omfattas avett visst medlemslands lagstiftning om socialtrygghet skall också avgifter som hänför sig tilldennes förvärvsinkomster betalas enligt samma landslagstiftning. Det gäller oberoende av var denanställde eller egenföretagaren är bosatt ochoavsett var arbetsgivaren bor eller företaget harsitt säte.För enskilda fall eller för definierade grupper ärdet möjligt för länderna att sluta överenskommelserom undantag från de allmänna reglerna i EG-rätten omvilket lands lagstiftning om social trygghet somskall tillämpas i olika situationer.Enligt dubbelbeskattningsavtal mellan denordiska länderna skall personer i ochSverige, som bor i ett av länderna och arbetar i detandra, beskattas i arbetslandet för inkomsten där. Iförhållandet mellan och övriga nordiskaländer gäller däremot att beskattning sker ibosättningslandet.MotionerI motion Sf240 av () anges attriksdagen bör begära en redovisning av regeringensarbete för att tillgodose medborgarnas rättigheter iNorden vid arbetslöshet, vid utbildning, vidbeskattning och i samband med sociala rättigheter såatt inte enskilda människors rättigheter inskränkspå grund av flyttning över nationsgränser i Norden.I en motion om , T377 av UlfNilsson m.fl. (fp), begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om att ett "skatta var du vill"-system bör utredas. Enligt motionärerna haridén till ett sådant system väckts av den danskaregeringen och skulle innebära att enÖresundspendlare själv får välja i vilket land haneller hon betalar skatt men då också ingå i detlandets socialförsäkringssystem.Anita m.fl. (s) anför i motion Sf366 attdet finns åtskilliga hinder för rörlighet i Norden,t.ex. vissa regler i föräldraförsäkringen.Motionärerna anser att regeringen bör låta utredaförutsättningarna att undanröja dessa hinder iföräldraförsäkringen.Utskottets ställningstagandeNordiska ministerrådet gav en särskildutredare i uppdrag att utreda de rättigheter enmedborgare i ett nordiskt land har vid bosättning,arbete, studier, besök eller liknande i ett annatnordiskt land. En slutrapport har avlämnats i april2002, Nordbornas rättigheter (ANP 2002:719). I rap-porten anges att det av många skäl krävs en bättresamordning av lagar och regelverk. Det växandegränsregionala samarbetet, som just nu är synligastkring och i , gör behovet avsamordning akut. Behovet förstärks dessutom av attalltfler kommer att arbeta och bo i mer än ett landsom en följd av globaliseringen, den europeiskaintegrationen och det växande samarbetet mellanföretag i . I rapporten anges bl.a. att nyagemensamma nordiska regler som berör EU/EES:skompetensområde även bör gälla EU-ländersmedborgare. Bilaterala överenskommelser mellannordiska länder som reglerar nordbors rättigheterbör undvikas. Skillnader mellan länderna ibeskattningen, i de sociala välfärdsstrukturerna,särskilt när det gäller pensioner och familjepolitikoch inom utbildningen, anges ha skapat de flestaproblemen.Sverige är ordförande för det nordiskaregeringssamarbetet . Regeringen avserdärvid att prioritera bl.a. arbetet med attunderlätta rörligheten över gränserna för nordiskamedborgare. vill under sitt ordförandeskapverka för att olika gränshinder och onödig byråkratiavskaffas. En viktig uppgift blir att följa uppministerrådsförslaget om nordbors rättigheter ochdriva arbetet vidare. När det gäller den friarörligheten är problemet på socialförsäkringsområdetofta tillämpningen av gällande regler. Särskildamöten skall sammankallas för att försöka åstadkommaen mer systematisk hantering av vissa gränshinder.Exempel på gränshinder som berörts i olikasammanhang och som kan tas upp här ärsocialförsäkringsfrågor, tillgodoräknande avstudier, ID-handlingars giltighet i de nordiskaländerna, förarcertifikat, finansiella transaktionersamt regler för anskaffning av fritidshus i denordiska länderna.Genom den fasta Öresundsförbindelsen har detgränsöverskridande samarbetet mellan ochDanmark fördjupats. Länderna bedriver ettsystematiskt arbete för att gemensamt söka lösningarpå de problem som enskilda och företag stöter på iregionen. Även mellan bl.a. /ochFinland/har liknande integrationsarbetekommit till stånd.I en rapport, "- en region blir till", somi gemensamt getts ut av de svenska ochdanska regeringarna, anförs om det sociala områdetbl.a. följande.Reglerna är desamma för alla gränsöverskridandeaktiviteter i hela EU, och några bestämmelsersärskilt anpassade för förhållandena mellan Danmarkoch finns inte. Reglerna i förordning1408/71 får enligt rapporten i vissa avseendensärskilt komplicerade effekter i de fall ärinblandat, eftersom skiljer sig från övrigamedlemsstater vad gäller den sociala trygghetensfinansiering såtillvida att socialavgifter knappastexisterar. Företagen i det svenska systemet betalardäremot sociala avgifter till staten som då uppgicktill av den anställdes lön.I rapporten anges att när det gäller EG-förordningarnas tillämpning kantillämpningsföreskrifter i vissa speciella fallsaknas eller skilja sig åt i de båda länderna.Dessutom kan man identifiera problem för medborgaresom arbetar under mer flexibla förutsättningar i debåda länderna, t.ex. personer som ofta byter arbetemellan länderna eller personer med arbetei båda länderna. De danska och svenska regeringarnaskall bl.a. verka för att tillämpningen av gällanderegler så långt möjligt sker på ett sätt som främjarintegrationen och kommer att ta initiativ till attutarbeta en gemensam tolkning av EG-reglerna omsocial trygghet.Även skattepolitik behandlas i rapporten. Detanges att systemen för personbeskattning i de bådaländerna kännetecknas av relativt sett lägreskatteuttag men väsentligt högre sociala avgifter iSverige och det omvända förhållandet i . Densamlade belastningen av personskatter och socialaavgifter i och är dock i alltväsentligt ungefär densamma. Huvudprincipen ombeskattning i arbetslandet är enligt vad som anförsi rapporten fast förankrad i den internationellaskatterätten, och den står också i överensstämmelsemed de principer som gäller i om socialtrygghet. Regeringarna i och kommeratt aktivt följa integrationsutvecklingen för attbedöma vilka skillnader i skattesystemen som kanverka hämmande eller snedvridande förgränsöverskridande arbetskraft eller yrkesmässigverksamhet.Utskottet har tidigare behandlat motioner omproblem för gränsgångare i (senasti bet. 2001/02:SfU1) och därvid framhållit att detär av största vikt, inte minst vad gällersocialförsäkringssystemen, att dessa frågoruppmärksammas och får en lösning. Utskottet noteradesenast en pågående lösning för vissa fall avdistansarbete. Utskottet förutsatte att liknandefrågor även fortsättningsvis uppmärksammas och lösesmellan de båda länderna. De generella reglerna omsamordning av socialförsäkringssystem är emellertiden fråga för samarbetet på EU-nivå. Ett arbete medmodernisering av förordningen pågår för närvarandeinom EU. Utskottet konstaterade även attbeskattningsrätten och bl.a. frågan om ettutjämningssystem för att kompensera skattebortfalletskulle utredas.Utskottet underströk vikten av att möjligaförändringar för att förbättra utvecklingen iÖresundsregionen genomförs så snart som möjligt.Utskottet förutsatte att erfarenheter av samarbeteinom andra gränsområden inom EU därvid tas tillvara.Med hänsyn till att regeringen undersitt ordförandeskap i avser attprioritera undanröjandet avgränshinder inom , och tilldet pågående samarbetet iÖresundsregionen anser utskottet attnågot uttalande från sidamed anledning av motionerna Sf240,Sf366 och T377 yrkande 2 inte ärpåkallat. Motionerna avstyrks.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättningvid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattarsjukpenning, rehabilitering, närståendepenning,aktivitets- och sjukersättning (förtidspension ochsjukbidrag ), ersättning vid handikappoch arbets- och kroppsskador, kostnader försysselsättning av vissa personer med aktivitets- ochsjukersättning samt socialförsäkringensadministration, dvs. () ochde allmänna försäkringskassorna.Finansutskottet har för , ienlighet med regeringens förslag, föreslagit attramen för utgiftsområde 10 fastställs till119 (bet. 2002/03:FiU1).Mål för ökad hälsa i arbetslivetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslagtill följande mål för ökad hälsa iarbetslivet: Frånvaron från arbetslivet pågrund av sjukskrivning skall i förhållandetill 2002 halveras . Parallelltskall antalet nya aktivitets- ochsjukersättningar minska och hänsyn tas tillden demografiska utvecklingen under perioden.Därmed bör avslå motionsyrkandenbl.a. om komplettering av regeringensförslag.Jämför reservationerna 13 (m), 14 (fp,) 15(kd) och 16 (c).BudgetpropositionenEnligt vad som anges i propositionen fortsätterantalet långtidssjukskrivna att öka. Att antaletsjukskrivna ökat och synes fortsätta att öka harflera förklaringar, och orsakssambanden är komplexa.Sjukfall som varat har ökat mest. Försjukfall kortare än har däremot ökningenungefär halverats. Liknande utvecklingsmönstergäller både för kvinnor och män.Kvinnorna utgör av de sjukskrivna, ochskillnaderna mellan mäns och kvinnorssjukskrivningar har ökat. har kvinnornasandel av sjukfrånvaron ökat med ungefär enprocentenhet . En förklaring till attkvinnors andel av sjukfrånvaron ökar är attsysselsättningen ökat för kvinnorna.Bland annat för att understryka vikten av att dennegativa utvecklingen inom ohälsoområdet vändsföreslår regeringen att skall godkänna ettmål för ökad hälsa i arbetslivet, nämligen attfrånvaron från arbetslivet på grund avsjukskrivning, i förhållande till 2002, skallhalveras som antalet nyaaktivitets- och sjukersättningar skall minska,varvid hänsyn skall tas till den demografiskautvecklingen under perioden.Enligt regeringen måste arbetet med att halverasjukskrivningarna särskilt fokusera på kvinnorsarbetsplatser, arbetsmiljöer och arbetsvillkor. Detär vidare viktigt att målet följs upp ochatt särskild uppmärksamhet då riktas motutvecklingen av kvinnors ohälsa.MotionerBo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf291 yrkande 1ett tillkännagivande om målsättningen för att minskasjukfrånvaron. Motionärerna tror inte på regeringensmål om en halvering av sjukfrånvaron till 2008. Deanser att det krävs kraftfullare åtgärder, bl.a.förbättringar av vård och rehabilitering samt enminskad benägenhet att sjukskriva sig.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf290yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av attförebyggande insatser med en bred ansats skertillsammans med snabbare vård för dem som ändå blirsjuka. Motionärerna anser att det behövsförändringar på en rad områden såsom ekonomiskaförbättringar för barnfamiljer, en arbetstidsreform,en mer aktiv roll för företagshälsovården och störreutrymme för nya organisationsformer.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande5 ett tillkännagivande om ett bredare fokus påohälsans orsaker. Motionärerna framhåller attarbetsplatsen inte är den enda orsaken. Utformningenav familje-, social-, folk-hälso-, skatte- och jämställdhetspolitiken har storbetydelse. I samma motion yrkande 6 begärs etttillkännagivande om prevention. Motionärerna påpekaratt det är alltför snävt att fokusera påarbetsplatsen och att strukturer för förebyggandeinsatser måste komma till stånd.Gudrun m.fl. (v) begär i motion Sf313 etttillkännagivande om det nationella målet för ökadhälsa i arbetslivet. Enligt motionärerna bör måletvara att antalet ersättningsdagar för frånvaro frånarbetslivet på grund av sjukskrivning skall halverastill 2008 i förhållande till 2002. avdenna halvering skall utgöras av minskadeersättningsdagar bland kvinnor. Parallellt skallantalet nya aktivitets- och sjukersättningar inteöka. Hänsyn skall tas till den demografiskautvecklingen under perioden.Maud m.fl. (c) begär i motion Sf331yrkande 5 ett tillkännagivande om att målet atthalvera sjukskrivningarna till 2008 bör kompletterasmed delmål om minskning respektive 40 %till 2004 och 2006. Motionärerna menar att enminskning skulle återställasjukskrivningarna till nivå medan enminskning motsvarar sjukskrivningarna 1998.Utskottets ställningstagandeSjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökatdramatiskt . Det är särskilt de långasjukfallen () som har ökat.Av RFV:s budgetunderlag för 2003-2005 framgår attantalet långa sjukfall ökade med mellan 1999och 2000 och . Av demsom var sjukskrivna hadeenligt RFV:s statistik 117 500varit sjukskrivna . Det var ca 15 200fler än , vilket är en ökning med 15 %.Av statistiken framgår att avdem som var sjukskrivna i slutet av augusti 2002hade 120 000 varit sjukskrivna . Detvar ca 14 000 fler än . Det senare ären ökning med 13 %.Trots att ökningstakten vad gäller antalet långasjukfall har avtagit är antalet sådana sjukfallalltjämt alldeles för högt och fortsätter dessutomatt öka. Därtill kommer att försäkringskassornasarbete med de långa sjukfallen sannolikt kommer attinnebära en fortsatt ökning av antaletförtidspensioner/sjukbidrag (aktivitets- ochsjukersättningar ) de kommande åren.Enligt vad som anges i budgetpropositionen (volym1) är det flera faktorer som samspelar, t.ex. enåldrande arbetskraft, hårdare krav i arbetslivet,ändrade attityder och brister i försäkringskassornasoch arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar.