bet · GP01SOU12 · 2002-03-19 00:00:00 — Beredningensförslag skall bidra till måluppfyllelsen medavseende på de av fastställda nationellamålen för äldrepolitiken. Om så erfordras skallberedningen föreslå nya mål. Viktiga områden somskall beaktas i beredningens arbete är bl.a. äldresinflytande och delaktighet i beslutsprocesser,kvalitet inom vård och omsorg, sociala kontakter ochumgänge över generationsgränser, äldres möjlighetatt delta i eller ta del av kulturlivet. Beredningenskall redovisa resultatet av sitt arbete tillregeringen senast den 1 maj 2003.I betänkande 2000/01:SoU5 behandlade utskottetregeringens förslag till nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården.Utskottet anförde angående hälso- och sjukvårdför äldre bl.a. följande (s. 2728):Utskottet anser att det är av största vikt att såsnart som möjligt komma till rätta med de bristersom påtalat. Som anförs ipropositionen måste hälso- ochsjukvårdsinsatserna, både i särskilt boende och ihemsjukvården, därför förstärkas väsentligt medytterligare resurser och kompetens. uppfattning är de insatser somparterna kommit överens om i utvecklingsavtaletväl ägnade att höja kvaliteten på såvälmedicinska insatser som omvårdnad ochrehabilitering.En central fråga inom vården och omsorgen aväldre och funktionshindrade i särskildaboendeformer och i hemsjukvården är läkarensroll. Personer i särskilda boenden och inomhemsjukvården skall självfallet varatillförsäkrade läkarinsatser på motsvarande sättsom den som själv kan uppsöka vården. Dettainnebär att läkarinsatser skall vara tillgängligaunder , vilket också är enförutsättning för att undvika onödiga och förpatienten påfrestande sjukhusinläggningar.Utskottet instämmer därför i regeringensbedömning att avtalet om utvecklingsinsatser börresultera i att de som bor i särskilt boendeeller har hemsjukvård får en medicinsk bedömningav läkare när de behöver det samt konsultationeller hembesök utan dröjsmål.Utskottet vill betona vikten av samverkanmellan landsting och kommuner. Som ovan anförshar en utredning tillsatts för att se över bl.a.denna fråga. Utredningen skall redovisasitt uppdrag. Utskottet utgår från att regeringenåterkommer till med förslag som syftartill att underlätta samverkan mellan huvudmän.Sammanfattningsvis föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad regeringen föreslår ominriktning och åtgärder för att förbättra hälso-och sjukvårdsinsatserna i den kommunalaprimärvården (avsnitt 7.2). Motionerna avstyrks i den mån de inte anses tillgodoseddamed det anförda.I betänkande 2000/01:SoU9 behandlade utskottetsenast motioner om kvalitetsarbete inomäldreboenden m.m. (För ytterligare information ses. Utskottet anförde då följande (s. 20):Utskottet vidhåller att det är av största viktatt komma till rätta med debrister som påtalat. Utskottetvidhåller också att de insatser som staten,och Svenska Kommunförbundetkommit överens om i utvecklingsavtalet för åren20022004 är väl ägnade att höja kvaliteten påsåväl medicinska insatser som omvårdnad ochrehabilitering. Utskottet vidhåller även attavtalet om utvecklingsinsatser bör resultera iatt de som bor i särskilt boende eller harhemsjukvård får en medicinsk bedömning av läkarenär de behöver det samt konsultation ellerhembesök utan dröjsmål.Utskottet konstaterar med tillfredsställelseatt och inlett ett gemensamtarbete om medicinskt färdigbehandlade patienter.Vidare har avlämnatsitt slutbetänkande.Socialstyrelsen har tagit fram nya allmänna rådom kvalitetssystem inom omsorgerna om äldre ochhandikappade (SOSFS 1998:8 (S)). I slutrapportenÄldreuppdraget pekar styrelsen på attutvecklingen av kvalitetssystem är en process somtar tid och behöver stöd och att kommunerna nuhar påbörjat denna process. Utskottet anser detangeläget att kommunerna aktivt arbetar vidaremed att utveckla kvalitetssäkringssystem föräldreomsorgen. Utskottet är dock inte berett attföreslå några minimikrav eller fastställa någonomsorgsgaranti.Riksdagen bör inte ta något initiativ påområdet. Motionerna avstyrks.Socialstyrelsen har i Nationell handlingsplan föräldrepolitiken. Lägesrapport redovisat att enstudie av förekomsten och innehållet isamverkansavtal mellan kommuner och landstingbeträffande läkarmedverkan i den kommunalaäldreomsorgen visar att ungefär hälften av landetskommuner har sådana avtal. Innehållet i avtalenuppvisar stora skillnader vad gäller omfattning ochgrad av precision. Styrelsens slutsats är attsamverkan mellan kommun och landsting beträffandevården och omsorgen måste bli bättre.Samverkansavtal för att säkra läkarinsatserna i denkommunala hälso- och sjukvården och äldreomsorgenmåste ses som ett krav inom ramen för den nationellahandlingsplanen för utveckling av hälso- ochsjukvården. konstaterar attrehabilitering ännu inte är en självklar del avvården och omsorgen om de äldre. Styrelsen anserdock att samverkan för att stärka de äldresrehabiliteringsmöjligheter kan utvecklas inom ramenför avtal, i form av samfinansierade verksamheteroch gemensamma utvecklingsarbeten, t.ex. beträffandesamordnad vårdplanering.Samverkansutredningen har avlämnat betänkandetSamverkan. Om gemensamma nämnder på vård- ochomsorgsområdet, m.m. (SOU 2000:114).Regeringen har aviserat en proposition i mars 2002angående samverkan mellan landsting och kommuner.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att rehabiliteringen för äldre ärmycket viktig. Den bidrar till en ökadsjälvständighet för den enskilde som denkan minska behovet av fortsatta eller utökadeomvårdnadsinsatser. De insatser som staten,och Svenska Kommunförbundetkommit överens om i utvecklingsavtalet för åren20022004 är, enligt utskottets mening, väl ägnadeatt höja kvaliteten på såväl medicinska insatser somomvårdnad och rehabilitering. Utskottet vidhålleratt avtalet om utvecklingsinsatser bör resultera iatt de som bor i särskilt boende eller harhemsjukvård får en medicinsk bedömning av läkare närde behöver det samt konsultation eller hembesök utandröjsmål.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attLandstingsförbundet och Svenska Kommunförbundetinlett ett gemensamt arbete om medicinsktfärdigbehandlade patienter. Vidare har regeringenaviserat en proposition i angåendesamverkan mellan landsting och kommuner.Socialstyrelsen har tagit fram allmänna råd omkvalitetssystem inom omsorgerna om äldre ochhandikappade (SOSFS 1998:8 (S)). I slutrapportenÄldreuppdraget pekar styrelsen på att utvecklingenav kvalitetssystem är en process som tar tid ochbehöver stöd och att kommunerna nu har påbörjatdenna process. Utskottet anser det angeläget attkommunerna aktivt arbetar vidare med att utvecklakvalitetssäkringssystem för äldreomsorgen. Utskottetär dock inte berett att föreslå några minimikraveller fastställa någon omsorgsgaranti.Motionerna So263 (v) yrkandena 2 och 4, So485 (kd)yrkande 2, So610 (kd) yrkande 2, So613 (kd) yrkande6 och So630 (fp) yrkandena 10, 11 och 13 är i vissmån tillgodosedda med det anförda. Motionernaavstyrks.Riksdagen har beslutat tillföra kommunsektornytterligare under åren20022004 för att korta väntetiderna och förbättratillgängligheten till behandlingar inom hälso- ochsjukvården. En överenskommelse har träffats mellanstaten och om åtgärder för ökadtillgänglighet inom hälso- och sjukvården. Målet äratt skapa varaktigt förbättrad tillgänglighet. Ibudgetpropositionen 2001/02:1 aviserar regeringenatt satsningen kommer att bli föremål för ennoggrann uppföljning i syfte att säkra att avseddaeffekter nås. Utskottet anser inte att någotinitiativ bör tas från sida med anledningav motion So239 (c) yrkande 6. Motionen avstyrks.Demensvård m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om demensvårdm.m. Utskottet konstaterar att regeringennyligen har beslutat att inrätta enarbetsgrupp inom för attsammanställa befintliga kunskaper omsituationen för personer med demenssjukdomaroch deras anhöriga samt identifierautvecklingsområden där åtgärder behöversättas in på olika nivåer. Motioner omrättsskydd för dementa avstyrks medhänvisning till att direktiv är underutarbetande till en utredning angåendeförmynderskap. Utredningen kommer även att taupp vissa frågor om gode män och förvaltare.Jämför reservationerna 25 (m), 26 (v), 27(kd), 28 (m), 29 (v), 30 (c) och 31 (fp).MotionerI motion So3 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ställföreträdarfrågan(yrkande 19). Motionärerna efterlyser den utredningsom regeringen lovat tillsätta i syfte att ser hurskyddet för personer med nedsatt förmåga till egnabeslut och förmåga att förmedla sig kan stärkas.Rätten till integritet och rättssäkerhet måste kunnagaranteras även för dem som inte är kommunicerbara.I motion So263 av m.fl. (v) yrkas attregeringen ger i uppdrag attutveckla vad i motionen anförs om dementasrättigheter (yrkande 5). I de allra flesta fallsaknar den demenssjuke möjlighet att själv kunnauttrycka sin vilja. Trots detta är varken rättentill företrädare eller förekomsten av tvångsåtgärdermot dementa, exempelvis låsta dörrar, fullt utreglerad.I motion So613 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vikten av specialiseraddemensvård och kvalificerade demensutredningar(yrkande 7).I motion So286 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omdiskriminering av de demenssjuka inom vården.Motionären anför att dementa ofta diskrimineras inomvården på grund av bristande resurser och avsaknadav kompetens.I motion So240 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om ökad rättssäkerhet fördemenssjuka (yrkande 19). Socialtjänstlagen ochlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade är s.k. rättighetslagstiftning.För att den enskilde skall få tillgång tillrättigheterna förutsätts att personen harförutsättningar och förmåga att ta till vara sinrätt, anför motionärerna. Enligt regelverk förhälso- och sjukvårdens verksamhet fordras denenskildes samtycke till vård ochbehandlingsåtgärder. Huvudmän och yrkesutövare samtlegala ställföreträdare, gode män och förvaltare harett oerhört stort ansvar, med respekt för individenssjälvbestämmande, anför motionärerna. De anser attgällande lagstiftning behöver förbättras ochförtydligas för att öka rättssäkerheten fördemenssjuka.I motion So339 av och (båda c) yrkas att regeringen lägger fram lagförslagtill förbättring av rättsskydd för dementa ochpsykiskt handikappade personer som inte kan föra sinegen talan när de utsatts för någon form avrättsövergrepp.I motion So444 av () begärstillkännagivande om tvärvetenskaplig kunskap förtillfredsställande rättsskydd för personer meddemenssjukdomar.Frågor kring stöd till anhöriga tas upp i fleramotioner.I motion So3 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden om vad som anförs dels om attuppmärksamma och stödja anhöriga (yrkande 20), delsom att anhörigbegreppet bör utvidgas till ettnärståendebegrepp (yrkande 21) och dels omförutsättningarna för frivilliga insatser (yrkande22). I stället för att bara inta en biroll, vidsidan av offentliga insatser, bör närstående fåmöjlighet att ta ett ökat ansvar för de anhörigassituation om de så önskar. Den offentliga sektornskall komplettera, stimulera och stödja människorsegna insatser. Viljan till frivilliga insatser ökarmed ett system som är lyhört för individuella behovoch önskningar och som förmår åstadkomma flexiblalösningar. Motionärerna anser att anhörigbegreppetbör ersättas av närstående. Det inkluderar den tillomsorgstagaren närstående så att denne likt anhörigakan få del av ekonomisk ersättning och stöd.I motion So263 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om ett permanent anhörigstöd(yrkande 6). Motionärerna konstaterar att Anhörig300 har specialdestinerade resurser för attstimulera kommunerna att utveckla anhörigstödet.Medel är avsatt , varefter kommunernaskall ha integrerat anhörigstödet i det löpandearbetet. Motionärerna anser att det redan nu finnsanledning att tillföra fortsatta specialdestinerademedel under nästkommande mandatperiod.I motion So609 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om nationellt resurscenter föranhörigstöd (yrkande 3) och om anhöriganställning(yrkande 5). Motionärerna anför att ett nationelltresurscenter skulle kunna fungera som enkunskapsresurs för de kommuner som arbetar medanhörigvård. Ute i kommuner finns goda exempel påidéer och arbetssätt. Motionärerna anser vidare attfrågan om yngre anhöriga skall kunna anställas ochomfattas av trygghetsförsäkringar och pensionsavtalmåste lyftas fram.I motion So347 av och (båda c) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om att insatser görs med målsättning attförbättra anhörigvården (yrkande 5). Motionärernaanför att det måste finnas tillgång tillväxelvårdsplatser och att det behövs förbättraderegler för hemvårdsbidrag och ökade möjligheter förnärstående att anställas.I motion Sf256 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivanden dels som uppföljning ochkvalitetskontroll av närståendevården med beaktandeav integritetsaspekterna (yrkande 2), dels omöverläggningar mellan kommunförbunden och staten omförbättrade förutsättningar för närståendevård ochhemsjukvården (yrkande 3).Bakgrund och tidigare behandlingEnligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård har en närstående som vårdarnågon som är svårt sjuk rätt till ersättning för tiddå han avstår från förvärvsarbete i samband medvården (4 §). Ersättning utges för (6§). (I vissa fall av hivinfektion utges ersättning i240 dagar. )Enligt 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) börsocialnämnden genom stöd och avlösning underlättaför dem som vårdar närstående som är långvarigtsjuka eller äldre eller som har funktionshinder.I proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplanför utveckling av hälso- och sjukvården anförderegeringen att den ansåg att det finns anledning attäven efter perioden 19992001 aktivt arbeta för attstödja anhöriga som vårdar långvarigt sjuka, äldreeller människor med funktionshinder.Resurstillskottet till hälso- och sjukvården bordedärför riktas även mot detta område. Regeringen,och hari avtalet om utvecklingsinsatser enats om att densärskilda satsningen för att stödja anhörigvårdenskall pågå också under åren 20022004.Utskottet behandlade senast en motion om demensvårdi betänkande 2000/01:SoU9. Utskottet redovisade dåbl.a. att publiceratÄldreuppdraget Slutrapport (följerupp och utvärderar 2000:4). Socialstyrelsenkonstaterar att demens är en folksjukdom som drabbaren stor andel av den äldre befolkningen.Demenssjukdomen är starkt åldersrelaterad, vilketinnebär att andelen dementa i befolkningen ökar itakt med att andelen äldre ökar. Socialstyrelsenanser att angelägna insatser inom demensvården äratt förbättra allmänhetens kunskaper omdemenssjukdomen, att utveckla vård- ochbehandlingsmöjligheterna, att utveckla diagnostikenoch ge den enskilde rätt till en utredning och attkontinuerligt stödja personalenskompetensutveckling.Vidare redovisades vad utskottet anfört ibetänkande 1999/2000:SoU9:Utskottet vill än en gång understryka vikten av en god vård förde demenssjuka. Alla som behöver utredasbeträffande demens bör utan dröjsmål ges denmöjligheten. Utskottet vill också understrykavikten av kompetensutveckling hos personalen inomdemensvården för att kunna tillgodose behovet avdemensutredningar och en god omvårdnad. Deregionala forsknings- och utvecklingscentrum inomäldreområdet som är under uppbyggnad skallmedverka till en lokalt förankrad och praktiknärakunskapsutveckling inom både äldreomsorg ochäldresjukvård. Dessa centrum bör bli viktigainstrument i att utveckla personalens kunskap ochkompetens om demenssjukdomar och bemötande avpersoner med demens.Utskottet konstaterar att utbyggnaden avgruppboenden för dementa och dagverksamhet harinneburit en kvalitativ utveckling avdemensvården i hela landet. Många dementa bordock i eget boende, ibland med mer eller mindreomfattande stödinsatser från anhöriga. Denuppsökande verksamheten inom kan härbli ett viktigt instrument för att finna dessapersoner och deras anhöriga och erbjuda stöd frånsamhällets sida. Utskottet anser att det behövsen fortsatt utbyggnad av dagvården fördemenssjuka liksom möjlighet till avlösning ochväxelvårdsplatser. Även insatser frånhemsjukvården är viktiga för att bistå den sjukeoch stötta de anhöriga. Kommunerna har i sinaredovisningar till av sina planerför utvecklingen av stödet till anhöriga anförtatt de nu satsar mer på individuellt anpassatstöd och på att förbättra kvaliteten ianhörigstödet.Vid behandlingen av den nationellahandlingsplanen tillstyrkte att 60miljoner kronor avsattes under perioden 19992001för att förstärka äldreforskningen.Socialvetenskapliga forskningsrådet som utarbetatett nationellt forskningsprogram för äldre ochåldrande pekar på att en stor del aväldreforskningen till sin karaktär är tvär- ochmångvetenskaplig.Slutligen vill utskottet än en gång understrykavikten av att de statliga tillsynsmyndigheternanoga följer vården. Motionerna är därmed ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet vidhöll i betänkande 2000/01:SoU9 tillfullo den inställning man , ,redovisat om vikten av en god vård för dedemenssjuka. Den aktuella motionen avstyrktesdärmed.Utskottet behandlade också motioner om anhörigstödet ibetänkande 2000/01:SoU9. Utskottet anförde dåbl.a. följande (s. 34):Utskottet vidhåller att anhörigas och andranärståendes roll som vårdgivare till äldre numeraär väl dokumenterad och erkänd. Den vård somutförs av familjen och andra närstående är mycketomfattande och har sannolikt ökat i betydelseunder senare år. En förutsättning för att deäldre och deras närstående skall våga och orkamed vård i hemmet är att de närstående ges stödoch avlösning. har ettsärskilt stimulansbidrag för utveckling avanhörigstödet om per årutgått. Regeringen, har i avtalet omutvecklingsinsatser enats om att den särskildasatsningen för att stödja anhörigvården skallpågå också . Utskottetvidhåller bedömningen att det även för tidenefter finns behov av att aktivt arbeta föratt stödja anhöriga som vårdar långvarigt sjuka,äldre eller människor med funktionshinder.Utskottet ser därför positivt på den särskildasatsningen för att stödja anhörigvården.Utskottet vidhåller också att frivilligainsatser utgör ett värdefullt komplement tillsocialtjänstens insatser och bör stödjas. Det ärangeläget att ta till vara den särskilda kunskapsom finns inom frivillig- och anhörigföreningar.Anhörigstödet har inneburit en förstärkning avdetta samarbete.I motion begärs ekonomiskt stöd för densom vårdar närstående på samma villkor som densom vårdar anhörig. Utskottet noterarinledningsvis att det finns flera olikabestämmelser som rör det område som tas upp imotionen. Av socialtjänstlagens 5 § framgår attsocialnämnden genom stöd och avlösning börunderlätta för dem som vårdar närstående som ärlångvarigt sjuka eller äldre eller som harfunktionshinder. Enligt lagen (1988:1465) kanekonomiskt stöd utgå i form av närståendepenningför för den som avstår frånförvärvsarbete för att vårda någon som är svårtsjuk. Utskottet noterar vidare att utgångspunktenför anhörigstödet enligt den nationellahandlingsplanen för äldrepolitik (Anhörig 300,åren 19992001) är att hjälpa och stödja anhörigaför att förhindra att dessa drabbas av fysiskeller psykisk ohälsa. Den särskilda satsningenför att stödja anhöriga kommer enligt avtaletmellan staten, och att fortsätta också under åren20022004. Vissa kommuner erbjuder vidareekonomiskt stöd till den som vårdar anhörig.Formerna för detta stöd beslutas av kommunen ifråga. Utskottet anser inte att nu börta något initiativ i anledning av motionerna.Motionen avstyrks.Vad gäller kvalitetskontrollen av hemsjukvårdenvill utskottet hänvisa till vad utskottet anförtmed anledning av regeringens bedömning iproposition 1999/2000:149 om att hälso- ochsjukvårdsinsatserna både i särskilt boende ochhemsjukvården måste förstärkas väsentligt medytterligare resurser och kompetens. uppfattning är de insatser somregeringen, och kommit överens om iutvecklingsavtalet väl ägnade att höja kvalitetenpå såväl medicinska insatser som omvårdnad ochrehabilitering.Riksdagen följde utskottet.Socialstyrelsen har i Nationell handlingsplan föräldrepolitiken. Lägesrapport redovisat attgenom det kartläggnings- och inventeringsarbete sombedrivs i kommunerna finns nu bättre kunskaper omanhörigvårdarnas behov av stöd. Möjligheterna att nåfler anhörigvårdare ökar i och med att kommunernautvecklar nya, okonventionella stödformer. Det hartillkommit en mängd anhörigcentraler ochträffpunkter och fler planeras. Avlösning i hemmeterbjuds nu avgiftsfritt i många kommuner och i någrakommuner utan biståndsbedömning. Denna stödform blirhärigenom mer lättillgänglig och anhörigvårdaren fårdärmed möjlighet till egen tid för avkoppling.Samverkan sker och har utvecklats med en mängdfrivillig- och intresseorganisationer och andravårdgivare. De gemensamma resurserna kan genom dennasamverkan användas effektivare och möjligheter attuppmärksamma anhörigvårdarnas behov i ett tidigtskede har ökat.Socialministern besvarade eninterpellation om anhörigvårdarnas situation.Socialministern anförde bl.a. att det är angelägetatt finna strukturer och former att förvalta ochutveckla de kunskaper och erfarenheter som hartillkommit tack vare de statliga stimulansbidragen.Socialministern uttalade vidare att det är viktigtatt samarbetet mellan samhället och de frivilligaorganisationerna utvecklas ytterligare samt att detre nationella anhörigorganisationernaDemensförbundet, ochAnhörigrådet fått statligt stöd även för år 2002.Enligt socialministern kommer en arbetsgrupp atttillsättas för att i första hand sammanställakunskaper om personer med demenssjukdomar och omsituationen för anhöriga till personer med demens.Direktiv för en sådan arbetsgrupp kommer attutarbetas så att den kankomma i gång med sitt arbete snabbt. Frågan ombehovet av ett nationellt kunskapscenter bör ocksådiskuteras i en sådan arbetsgrupp. Slutligen anfördesocialministern att det finns anledning att bevakaom kommunerna avvecklar anhörigverksamheter efterprojekttidens slut.Regeringen beslutade att inomSocialdepartementet tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att sammanställa befintliga kunskaper omsituationen för personer med demenssjukdomar ochderas anhöriga samt identifiera utvecklingsområdendär åtgärder behöver sättas in på olika nivåer. Iarbetsgruppen skall det ingå företrädare för bl.a.anhörigorganisationerna. Chefen förSocialdepartementet skall utse ledamöterna iarbetsgruppen och utse en av dem att varaordförande. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbetesenast den 30 juni 2003.I uppdraget till gruppen nämns bl.a.tillgänglighet till utredning, diagnos och medicinskbehandling, anhörigstöd, särskilt boende ochrättsskydd.Inom förbereds enligt uppgiftdirektiv till en utredning angående förmynderskap.Utredningen kommer också att beröra vissa frågorangående god man och förvaltare.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller till fullo den inställning somårligen, , redovisats om vikten av engod vård för de demenssjuka. Utskottet vill återunderstryka att anhöriga och andra närstående görbetydelsefulla insatser som vårdgivare till äldre.Utskottet konstaterar att arbete pågår medatt utveckla stödet till anhöriga. Den särskildasatsningen för att stödja anhörigvården kommer attpågå också under åren 20022004.Det är glädjande att regeringen har beslutattillsätta en arbetsgrupp inom Socialdepartementetför att sammanställa befintliga kunskaper omsituationen för personer med demenssjukdomar ochderas anhöriga samt identifiera utvecklingsområdendär åtgärder behöver sättas in på olika nivåer.Bland utvecklingsområden nämns bl.a. tillgänglighettill utredning, diagnos och medicinsk behandling,anhörigstöd, särskilt boende och rättsskydd.Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att motionerna So3 (m)yrkandena , So263 (v) yrkande 6, So286 (kd),So347 (c) yrkande 5, So609 (kd) yrkandena 3 och 5och So613 (kd) yrkande 7 därmed är i huvudsaktillgodosedda.Utskottet konstaterar att arbetsgruppen inomSocialdepartementet skall lämna förslag till hurskydds- och tvångsåtgärder i möjligaste mån skallkunna undvikas inom demensvården.