bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Somregeringen påpekar ibudgetpropositionen kan otillräckligrörlighet bidratill ökade klyftor i samhället.Det är mot denna bakgrund positivtatt regeringen tillkallat ensärskildutredare som skall göra enöversyn av generella åtgärderinomarbetsmarknadspolitiken somstimulerar arbetsmarknadsrelateradgeografiskrörlighet (dir. 2002:80).Flyttningsbidragets betydelsebetonas särskilt iutredningsdirektiven. I utredarensuppdrag ingår också att se överandramöjligheter att främjatillgången till nyckelpersoneri lokalaarbetsmarknadsregioner av mindrestorlek. Utredaren skall bl.a. läggaframförslag om uppföljningsbaramål för geografiskrörlighet.Utredningsuppdraget skallslutredovisas senast den 31 mars2003.De lokala arbetsmarknaderna harvidgats väsentligt under degångna 30åren, visar statistik från SCB.Utskottet ser positivt på dennautvecklingoch vill i sammanhanget peka påatt pendlingsstödet reformerats frånden 1januari 2002.Vikten av ökad rörlighet påarbetsmarknaden ingår också idetrepartssamtal mellan regeringenoch arbetsmarknadens parter sompågår förnärvarande och som utskottet tarupp närmare i betänkande2002/03:AU2. Idessa samtal kommer man bl.a.att diskutera utvecklande avsystem somunderlättararbetsplatsbyten/provanställningarpå såväl interna som externaarbetsmarknader.Utskottet återkommer nedan tillmotionsförslag om rörligheten pådennordiska arbetsmarknaden.Som framgått har AMSgeneraldirektör informeratutskottet omaktuella arbetsmarknadsfrågor. Enav de frågor som togs upp vardedemografiska förändringar somSverige står inför och dendärmedsammanhängande arbetskraftsbristsom är att vänta. Denöverskuggandearbetsmarknadspolitiska frågan ärenligt chefen för hur manskallutforma en politik som framgentkan erbjuda ett tillräckligt utbudavarbetskraft och en godkompetensförsörjning. Detframtidaarbetskraftsbehovet kommer intebara att finnas i "teknikdrivna"branscher istorstadsområdena, vilketvarit kännetecknande för desenastehögkonjunkturerna, utan behovetkommer också i helt andrabranscher,exempelvis vård och omsorg, och imindre orter.Det finns många människor somär arbetslösa men som vill haettarbete. Likaså finns det mångamänniskor som på grund av ohälsastår utanförarbetslivet. Kraftfulla insatsermåste till så att man kan ta tillvara denarbetskraft som dessa människorskulle kunna erbjuda. Politikenmåste enligtutskottet utformas för att göradetta möjligt. I betänkande2002/03:AU2behandlar utskottet frågor om hurohälsa i arbetslivet skallmotverkas.Centerpartiet efterlyser i enmotion en strategi för att mötaframtidensbehov av utbildad arbetskraft inomden offentliga sektorn medanModeraternapekar på behovet av yrkesutbildadarbetskraft.Strategiska frågor kringkompetensförsörjningen har nyligenutretts av enarbetsgrupp inom (Ds 2002:47). Bland de frågor somtas uppi gruppens rapport kan nämnaskompetensförsörjningen i någrayrkesgrupper,däribland sjuksköterskor,gymnasielärare, byggnadsarbetareoch IT-specialister. Vidare behandlasgraden av överensstämmelse mellantillgångtill och efterfrågan på utbildadarbetskraft samtanpassningsmekanismer fören effektiv kompetensförsörjning.En annan arbetsgrupp iRegeringskansliet utarbetar förnärvarande enrapport om arbetskraftsutbud ochvälfärd där man bl.a. kommer attbelysaframtida arbetskraftsbehov ochvilka arbetskraftsreserver somfinns. Gruppenskall också peka ut viktigainsatsområden för attarbetskraftsreservernaskall kunna tas till vara.Ytterligare en aktuell utredningsom kan nämnas i detta sammanhangbelyserden framtidapersonalförsörjningen inom vård-och omsorgssektorn medinriktning på tillgång ochrekryteringsbehov till 2015 (Ura2002:3). Iutredningen, som gjorts av AMS,utpekas tre avgörande frågor fördenframtida kompetens- ochpersonalförsörjningen inom vårdoch omsorg:arbetsorganisationen inom sektornmåste förändras somåtgärdervidtas för att höja statusen påarbete där, utbildningens innehållmåstestämma överens med framtidakompetensbehov i sektorn ochbehörighetsreglernatill högre vårdutbildningar måsteses över så att exempelvisundersköterskormed lång arbetslivserfarenhetkan genomgå en förkortadsjuksköterskeutbildning.Utformningen av grund- ochhögskoleutbildningen ochkompetensutvecklingeni arbetslivet är naturligtvis avstörsta vikt för den framtidatillgångentill arbetskraft.Gymnasiekommittén 2000 väntaspresentera ettslutbetänkande i december2002. Enligt vad utskotteterfarit frånRegeringskansliet kan kommitténsförslag, om det genomförs, kommaatt fåbetydande inverkan på utformningenav den eftergymnasialautbildningen, ochdå inte minst yrkesutbildningen påhögskolenivå.Utskottet anser att frågor omden framtida kompetensförsörjningenpåarbetsmarknaden har högprioritet. Så måste vara falletäven iframtiden eftersomkompetensförsörjningen så närasammanhänger med delångsiktiga förutsättningarna förtillväxt och välfärd. Dedemografiskautmaningarna kräver att storuppmärksamhet riktas mot frågan.En av grunduppgifterna för är att medverkatillatt arbetskraften är utbildad ochfår utveckling och ökadekvalifikationerså att den motsvarararbetsmarknadens efterfrågan påkompetens ochyrkeskunnande.Arbetsmarknadsutbildningen skallvara efterfrågestyrd och iförsta hand syfta till att motverkabrist på arbetskraft och flaskhalsarochdärmed bidra tillsysselsättningstillväxt.Också kortsiktigt är naturligtvistillgången till arbetskraft viktig.AMSföljer exempelvis nogahur länsarbetsnämndernaanvänderarbetsmarknadsutbildning för attmotverka flaskhalsar, bl.a. genomattrapporter begärs in om detta vidtvå tillfällen under året.Myndigheten harvidare tillsatt ensärskild arbetsgrupp för att hittaformer förhur övertalig arbetskraft inomtelekomsektorn skall tas till vara iandrasektorer eller regioner i landet.Motionsyrkandet om att utredaträdgårdsnäringens säsongsmässigaarbetskraftsbehov är utskottet inteberett att tillstyrka. Det är iförstahand ett ansvar för denenskilda branschen att analyseraoch åtgärdasvårigheter att rekryteraarbetskraft som kan hänga sammanmed faktorer somlönesättning, arbetsmiljö,arbetstider, lokala förhållandenetc. Utskottetkonstaterar vidare att den periodför vilken länsarbetsnämnderna kanbeviljaarbetstillstånd försäsongsanställd arbetskraft harförlängts till sjumånader , vilket tidigareredovisats i betänkande2001/02:MJU17.En rad motionsförslag underallmänna motionstiden avser insatserför attstärka arbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiska roll. Detgäller bl.a.förslag om att underlättasituationen på arbetsmarknadenför särskildagrupper, exempelvisarbetshandikappade, invandrare,ungdomar och äldre. Detgäller också förslag av merövergripande karaktär kring vad sommotionärernabenämner övergångsarbetsmarknad,jobbgaranti, omställningspeng m.m.Densistnämnda typen av förslagbehandlas i detta betänkandeliksommotionsförslag om att stärkaarbetsmarknaden förarbetshandikappade.Utskottet räknar med att behandlaövriga motioner om särskilda grupperi ettbetänkande i början av 2003.Utskottet behandlade ibetänkande 2001/02:AU5 ett antalförslagom att införa s.k.övergångsarbeten eller förstärktaktivitetsgaranti. Medanledning av de motioner sombehandlas i detta betänkande ochsom tar siktepå vad motionärerna benämner jobb-och utvecklingsgaranti,övergångsarbete,övergångssysselsättning ochövergångsarbetsmarknad villutskottet hänvisatill sitt ställningstagande ibetänkande AU5:Utskottet kan konstatera att detinom en relativt snar framtid kommerattuppstå arbetskraftsbrist. Inommånga viktiga sektorer påarbetsmarknadenkommer efterfrågan på arbetskraftatt bli större än utbudet. Idennasituation kommer alla arbetsföraatt behövas. Aktivitetsgarantinkommerutifrån detta perspektiv attspela en allt viktigare roll för attinförframtiden stärka och rustapersoner som har svårt attkomma in påden reguljära arbetsmarknaden.Även i en situation medarbetskraftsbrist kan det inteuteslutas attdet fortfarande finns grupper somstår mycket långt utanför denreguljäraarbetsmarknaden, exempelvisvissa äldre arbetslösa ochpersoner somaldrig har fått något fotfästepå arbetsmarknaden. Enligtutskottetsmening bör det finnasytterligare insatser, inomramen föraktivitetsgarantin, som kanvidtas för att stödja ochhjälpa dessagrupper.Vid utformningen av dessa insatserbör man ta till vara de erfarenhetersom finns inom den kommunalasektorn av bl.a. OTA och lokaltgenomfördasysselsättningsprojekt. Även OSAbör kunna tjäna som förebild fördessaåtgärder. En annan lösning kanvara meningsfulla sysselsättningar,t.ex.inom miljö- och naturvård, somsubventioneras genom någon formavanställningsstöd.Mot bakgrund av det anfördagjorde på förslagfrånarbetsmarknadsutskottet etttillkännagivande till regeringen omytterligareinsatser inom aktivitetsgarantin(bet. 2001/02:AU5, rskr. 216).Utskottetnoterar att regeringen ibudgetpropositionen aviserat attden underriksmötet avser att återkommatill med förslag såvälom attytterligare förbättra matchningenpå arbetsmarknaden som när detgällervidareutveckling avaktivitetsgarantin och det särskildaanställningsstödet.Omställningspeng och alternativaaktörer, m.m.Som framgått föreslår ,ochCenterpartiet iskilda motioner att arbetslösaskall kunna få en s.k.omställningspeng om deinte får nytt arbete snabbt.Omställningspengen skall användastill attfinansiera arbetsmarknadsåtgärderför den arbetslösa. En mångfaldavaktörer, däribland exempelvisbemanningsföretag av olika slag,skall kunnasvara för utförandet av deåtgärder som erbjuds tillarbetslösa, enligtsåväl de tre nämnda partierna somenligt Moderaterna.Beslut om att omställningspengskall betalas ut liksom om storlekenpå denskall enligt Kristdemokraternasförslag fattas av ett organ sommanbenämner som servicekontor medanden arbetslösa personen iFolkpartietsversion vänder sig till enarbetsförmedling, benämndjobbkontor, för attansöka om en omställningspeng.Centerpartiet, som i likhet medövrigaborgerliga partier förordar attAMV reformeras och minskas, villatt encentral myndighet skall"förmedla omställningspengar ochauktoriseraaktörer, men i övrigt bör så mycketsom möjligt beslutas på en lägrenivå".Gemensamt för de skildamotionsförslagen är att deresurser som erbjudsden arbetslöse skall varierautifrån den enskildes behov,något somutskottet närmast ser som ensjälvklarhet. Att individen står icentrummåste anses vara etträttesnöre för förmedlingsinsatsernaliksomatt de resurser som ställs tillförfogande också anpassas till denenskildearbetssökandens behov av stöd ochhjälp. Som framgår avbudgetpropositionenbedriver AMS i samarbete medlänsarbetsnämnderna ettutvecklingsarbete medfokus på bl.a. förbättradebehovsanalyser.Utskottet kan inte av desinsemellan varierande och relativtknapphändigabeskrivningar som görs i de trenämnda borgerliga partiernasmotioner fånågon klarare bild av hur det ärtänkt att storleken på denföreslagnaomställningspengen skallbestämmas - enligt en avmotionerna skall dockutgångspunkten vara exempelvisålder, utbildning ocharbetslivserfarenhet.Inte heller har utskottet lyckatsfinna någon närmare motiveringtillvarför motionärerna förutsätteratt en omställningspeng automatisktskullemedföra att arbetslösa stod mer icentrum för dearbetsmarknadspolitiskainsatserna än vad som är fallet . Det finns krav påatt enindividuell handlingsplan skallupprättas från detatt denenskilde anmäler sig somarbetssökande hos den offentligaarbetsförmedlingen(SFS 2000:628). För atthandlingsplanen skall varaeffektiv måste den utgåfrån individens behov ochupprättas i samråd mellanarbetsförmedlare ocharbetssökande.I en studie genomförd av enarbetsgrupp inomarbetsmarknadsutskottetrörande Arbetsmarknadsverketsarbete med individuellahandlingsplaner hargruppen funnit att sådanahandlingsplaner är en bra metodför att uppnå enstrukturerad sökprocess som kanunderlätta för den arbetssökandeatt fåarbete. Arbetsgruppen framhöll atthandlingsplanen, för att varaeffektiv,måste utgå från individensbehov och upprättas i endialog mellanarbetsförmedlare och arbetssökande.Gruppen presenterade i sinrapport iapril 2002 också förslag omhur arbetet med handlingsplanernakundeförbättras och effektiviseras.Ett utvecklingsarbete rörandeindividuellahandlingsplaner pågår inom AMV.I förslag om en jobb-och utvecklingsgaranti på en formavövergångsarbetsmarknad ingåratt bemanningspooler, startadeavbemanningsföretag ochfrivilligorganisationer, skallorganisera och skötaförmedlingsverksamheten.I motionsförslagen frånFolkpartiet, ochCenterpartietom omställningspeng pekar man påbemanningsföretagens betydelse somutförareav åtgärder. Bemanningsföretaghar en rollinomförmedlingsverksamheten.En grundtanke bakomaktivitetsgarantin är att den skallutformas i närasamverkan mellan stat, kommuner,företag och arbetsmarknadensparter. Detskall också finnas möjligheteratt använda sig avbemanningsföretag.Utskottet betonade i betänkande2001/02:AU5 att det är viktigt attsamverkansker med föreningslivet;inte minst gäller dettaolikainvandrarorganisationer därengagemang och stora kunskaperkan tas tillvara. Detta, framhöll utskottet,är i första hand en fråga för delokalaaktörerna.AMS utarbetade under 2001riktlinjer för AMV om samverkanmedbemanningsföretag inom ramen föraktivitetsgarantin. Sådansamverkan somleder till att deltagarna fårnågon form av anställning sessom mestangelägen och alla möjlighetersom främjar det målet skall prövas,enligtriktlinjerna. I riktlinjerna angesvidare att syftet med samverkan ärattaktivitetsgarantins deltagare skallfå vidgade möjligheter och nyakontaktermed arbetsgivare, vilket förväntasöka deras chanser att återetablera sigpå arbetsmarknaden.I de nämnda riktlinjerna ges bl.a.konkreta exempel på hur samverkankringinformation, praktik ochpersonaluthyrning kan utformas.Eftersom det ärfråga om en form avutvecklingsarbete harlänsarbetsnämnderna haft i uppdragatt rapportera om erfarenheternaav denna samverkan. På centralnivå inomAMS har en grupp medföreträdare frånbemanningsbranschen, fackligaorganisationer och AMS följtverksamheten.Enligt utskottets uppfattning ärdet viktigt attArbetsmarknadsverketvisar stor öppenhet när det gällersamverkan med olika aktörer förattförbättra matchningen påarbetsmarknaden och för attförhindra och motverkalångtidsarbetslöshet. Det bördock enligt utskottets uppfattning iförstahand vara arbetsförmedlingarna ochAMV som skall avgöra i vilkenomfattningolika aktörer anlitas.Utskottet återkommer nedan tillfrågan om samverkan och lokalförankringav arbetsmarknadspolitiken.Uppföljning och utvärdering är, somutskottet harframhållit,av stor betydelse i denarbetsmarknadspolitiskaverksamheten. Utskottet villi detta sammanhang betona att detär väsentligt att olikasamverkansformerföljs upp. Det är inte alls,som vissa motionärer tycks utgåfrån,självklart att nyasamverkansformer eller aktörerautomatiskt leder tillbättre resultat för dearbetslösa individerna än vad somär fallet meddagens förmedlingsinsatser.Detta kan illustreras med ettexempel. Det gäller ettpilotprojekt förarbetslösa invandrare, där manjämfört utfallet avförmedlingsaktivitetervia bemanningsföretag medarbetsförmedlingen. Slutsatsenblev att dearbetslösa invandrare somerhållit förmedlingsinsatserviaarbetsförmedlingen fått arbete istörre utsträckning än de somvarithänvisade till bemanningsföretag.Resultaten från pilotprojektetredovisas ien rapport från Centrum förarbetsmarknadspolitisk forskning(CAFO) vidVäxjö universitet som harpublicerats av AMS (Ura 2002:6).Mot bakgrund av vad utskottetanfört om betydelsen av samverkanmellan AMVoch andra aktörer ser utskottetpositivt på att en särskild enhetförsamverkansfrågor bildades inomAMS . Enheten ären s.k.stabsfunktion och skall bl.a.arbeta med policyfrågor kringsamverkan medexterna parter liksom med planeringoch uppföljning av verkets insatserföratt främja mångfald,jämställdhet, integration ochinsatser motdiskriminering.I anslutning till vadutskottet här anfört omsamverkan mellanarbetsförmedlingen och bl.a.bemanningsföretag vill utskottetockså redovisasin syn på förslag från Moderaternaoch om villkorenförbemanningsföretagen.Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlatolikamotioner som tagit upp frågorkring bemanningsföretagens villkor,senastvåren 2002 (se bet. 2001/02:AU5).På förslag av utskottetbeslutade tidigare ometttillkännagivande om behovet aven översyn av bemanningsföretagen(bet.1999/2000:AU1, rskr.1999/2000:83). Bakgrunden varde slutsatser ombranschens verksamhet sompresenterades i betänkandetPersonaluthyrning (SOU1997:58) och ett antal motionersom bl.a. behandlade deanställdassituation, exempelvislöneform och arbetstid,men ävenkonkurrensförhållandena. väckte verksamhetenibemanningsföretagen, reglerna försjälvaverksamheten, verksamhetensförhållande till andraregelsystem,konkurrensförhållanden m.m. en radfrågor. Utskottet ansåg attöversynen avverksamheten borde bedrivasförutsättningslöst, men att deanställdassituation och övriga problem somkan vara förknippade med enanställning ibemanningsföretag måste stå ifokus.Inom tillsattesunder en arbetsgruppmeduppdrag att inventera de problemsom kan vara förknippade medanställning iett bemanningsföretag. Iarbetsgruppen ingår företrädareförNäringsdepartementet,arbetsmarknadens parter ochbranschföreträdare.Arbetsgruppen skall samråda medde myndigheter som kan tillförasärskildsakkunskap, såsom de ombudsmänsom har till uppgift attmotverkadiskriminering i arbetslivet.Bland de frågor som skall tasupp iarbetsgruppen är tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen föranställda ibemanningsföretag.Den 21 mars 2002 lade fram ett förslag tilldirektiv (KOM[2002] 149 slutlig) omarbetsvillkor för personal somhyrs ut avbemanningsföretag. Förslagetinnebär i huvudsak att en uthyrdarbetstagareinte får behandlas på ettmindre förmånligt sätt närdet gällergrundläggande arbetsvillkor änanställda med identiskt ellerlikartat arbetei kundföretaget.Med anledning avdirektivförslaget utvidgades denovannämndaarbetsgruppens uppdrag till attäven avse ett samråd rörande detta.Enligt det ursprungligauppdraget skulle arbetsgruppen haredovisatresultatet av sitt arbetesenast den 30 november 2002.Arbetet haremellertid fördröjts huvudsakligenpå grund av behandlingen inom förslag tilldirektiv. Av den preliminäradagordningen införEuropeiska rådets möte den 2-3december 2002 framgår t.ex. attinformationkring direktivet skall lämnas vidmötet. Frågan är inte upptagensom enbeslutspunkt.Enligt vad utskottet inhämtatfrån dröjerettställningstagande frånarbetsgruppen, bl.a. i avvaktanpå resultatet avbehandlingen inom EU avkommissionsförslaget.Med anledning av vad Moderaternaanför om att regeringen i EU-samarbetetskall verka för att arbetsvillkorenskall vara en fråga förarbetsmarknadensparter och inte regleras idirektivet vill utskottet påpeka attregeringen iförhållande till EU i fråga ombemanningsföretagen intagitståndpunkten attarbetsmarknadens parter skallha rätt att via kollektivavtalträffaöverenskommelser omanställningsavtalens innehåll.Mot bakgrund av det anförda ochdå utskottet utgår från att mångaav defrågor som tas upp i motionernakommer att behandlas av den ovannämndaarbetsgruppen, ser utskottet intenågot skäl att föregripa deslutsatser somden kan komma att dra.Som framgått har utskottet i dettaavsnitt behandlat förslag omalternativa aktörer på detarbetsmarknadspolitiska området.Det har också väcktsmotionsförslag omalternativa aktörer när detgäller arbetsmarknadspolitiskainsatser förkulturskapare som utskottetbehandlar i det följande.Utskottet har vid ett antaltillfällen behandlat frågor medanknytningtill kulturarbetarnas villkor påarbetsmarknaden. Senast utskottetuttaladesig var i betänkande2001/02:AU5.Kulturarbetarna har i likhet medandra arbetslösa möjlighet att deltaiolika arbetsmarknadspolitiskaprogram. Inom ramen för dessaprogram anordnassådana insatser som är utformadeefter deras behov. Det finnsocksåsärskilda kulturarbetsförmedlingar.Sådana finns i fem län:Stockholms,, , Örebrooch . Dessaförmedlingarhar ett regionalt ansvar förflera län och har koppling tillregionalakulturarbetsnämnder.Våren 2002 tillsattes inom AMSen utredning i syfte att får enmersammanhållen organisationöver hela landetavseendekulturarbetsförmedlingarna.Uppdraget var att ta framunderlag förförändringar av förmedlingarnasstyrning, ledning ochorganisation.Utredaren skulle också redovisahur samarbetet och gränsdragningentillannan förmedlingsverksamhet skallutformas.Enligt vad utskottet inhämtatfrån AMS presenterades resultatetavöversynen för AMSstyrelse. Denna fattade beslutom attarbetsförmedlingsorganisationeninom kultur-medie-området fr.o.m.den 1januari 2003 skall vara enrikstäckande organisation inom AMS.Samtidigtuppdrogs åt generaldirektören attvidta de åtgärder som erfordras förattgenomföra detta.Utskottet har också inhämtat frånAMS att det pågår en översynbl.a. avden befintliga strukturen påarbetsmarknadspolitiska program föratt kunnaanpassa de olika insatsernabättre efter de behov som finnsblandkulturarbetarna.När det gällerarbetslöshetsförsäkringen villutskottet erinra om atthänsyn tas till kulturarbetarnassärskilda situation. Utskottet villocksåerinra om att det vid AMS finnsen särskild kulturarbetsdelegationsom ärett rådgivande organ tillgeneraldirektören. Utskottet villäven påpeka attdet finnsen verksamhet som benämnsTeateralliansen.Syftet med verksamheten är attbereda skådespelare anställningså att deäven då de inte harnågot engagemang har försörjning iformav lön.Vad gäller önskemålet frånVänsterpartiet om en översyn avvillkoren förkulturarbetarna avseende bl.a.arbetslöshetsförsäkringen villutskottetockså påminna om att betydanderegeländringar gjordes så sent somår 2001(prop. 1999/2000:139, bet.2000/01:AU5, rskr. I detärendet angavregeringen att den skulle följautvecklingen av de nyaanställningsformernai gränslandet mellanegenföretagande och anställning.Enligt vad utskottetinhämtat har det tillsatts eninterdepartemental utredning meduppdrag attse över dessa frågor.Slutsatserna skall presenterasi endepartementspromemoria. Utskottetanser att det pågående arbetetböravvaktas innan någon ytterligareöversyn inleds.Utskottet är inte heller berett attställa sig bakom förslagen om attföraöver en del medel från AMS tillkultursektorn. Enligt utskottet ärdet dockangeläget att det finnsresurser inom ramen för denordinariearbetsmarknadspolitiken för attstärka kulturarbetarnas ställningpåarbetsmarknaden.Situationen på arbetsmarknaden förmänniskor med arbetshandikappAllmäntUtskottet har ovan berörtarbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiskaroll. I denna ingår åtgärderför att främja arbetsmarknadenförarbetshandikappade. Utskottetdelar uppfattningattarbetslinjen måste innefatta ävenpersoner med arbetshandikapp.Arbetet harett värde för alla. Likaså delarutskottet naturligtvis Moderaternassyn attpersoner med funktionshinder skallbehandlas med respekt och att manmåstese till individens speciella behovoch önskemål. Det är självklart attdessapersoner, liksom andra i samhället,skall få ett korrekt bemötande isinakontakter med myndigheter ochandra officiella organ och attderasintegritet inte får kränkas isamband med olika former avbeslutsfattande.Enligt utskottets mening är detviktigt att detta efterlevs i denpraktiskahanteringen. Denna ståndpunkt,som utskottet uttryckte ibetänkande2001/02:AU5, kan det finnasanledning att upprepa. Inyssnämnda betänkandeupplyste utskottet också omatt försärskiltutbildningsstöd (Sisus) har ettsärskilt uppdrag att verka förökadkompetens om bemötande av personermed funktionshinder.Utskottet delar ocksåModeraternas uppfattning attregelverken måstetydliggöra vem som kan anses varaarbetshandikappad och därmed ibehov avstöd. Utskottet anser att det ärviktigt att de riktlinjer som finnsför attfastslå förekomsten avarbetshandikapp tillämpas på ettlikartat sätt i helalandet och utgår från att AMVverkar för att så blir fallet.Arbetshandikappad är enligtden definition som slagits fastförverksamheten inom AMV en personsom "på grund av fysiskt,psykiskt,förståndsmässigt ellersocialmedicinskt handikapp hareller förväntas fåsvårigheter med att få ellerbehålla ett arbete på denreguljäraarbetsmarknaden".