bet · GQ01KU1 · 2002-11-26 00:00:00 — De nuvarande allmänna målen behöverockså kompletteras med uppföljningsbara produktionsmål som tydligare angervilka insatser som bör prioriteras under det aktuella budgetåret.För beräknas anslaget uppgå till 30 613 000 kr.MotionerI motion 2002/03:K367 (delvis) av m.fl. (kd) påpekas attmålen för Datainspektionen bör tydliggöras. Det är enligt motionärernaosäkert om myndigheten bedriver en ändamålsenlig verksamhet. I avvaktan påett tydliggörande av målen föreslås att anslaget minskas med iförhållande till regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 46:3 Datainspektionen skall uppgå till 29 954 000 och avstyrker motion 2002/03:K367 (delvis) (kd), enligtvilken anslaget föreslås uppgå till ett lägre belopp.Svensk författningssamlingUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:4 på 850000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 46:4 skalluppgå till budgetåret 2003.Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av Svenskförfattningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek (fri-listan). Avtalet för tryckning, försäljning och distribution av SFS löpteut vid utgången av . En ny upphandling har gjorts för åren 2002(2004. Regeringen bedömer att kostnaderna kommer att ligga på ungefär samma nivåsom tidigare.Utgifterna för anslaget har varit lägre än anslagetsstorlek. Regeringen anser därför att en justering av anslagets storlek ärbefogad.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.ValmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:5 på 8 973 000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 46:5 skall uppgå till budgetåret 2003.Valmyndighetens arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet förfrågor om val och folkomröstning finansieras under detta anslag.För år 2002 tillfördes anslaget som ett engångsbelopp. beräknas anslaget uppgå till 9 171 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.MediepolitikPolitikområdet Mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samtskydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. De statligauppgifterna på medieområdet omfattar bl.a. fastställande av regler,tillståndsgivning och registrering. Till området hör ,, och , ochTV, och samt , ,och . Politikområdet består avanslag under både utgiftsområde 1 och utgiftsområde 17, som bereds avkulturutskottet. Under utgiftsområde 1 finns budgetförslaget för anslagentill och , Presstöd, Stöd till radio-och kas-settidningar, Radio och samt för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald,massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadligainslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1,rskr. 2000/01:59).När det gäller resultaten av statens insatser i förhållande till demediepolitiska målen inom dagspressområdet redovisar regeringen bl.a. att75 tidningar beviljades driftsstöd . Vidare redovisas en uppföljningfrån som visar att ändringen av regler för samdistributionhar fått en begränsad effekt. Regeringen gör bedömningen att presstödet harstor betydelse för att bevara mångfalden på dagstidningsmarknaden och engod spridning av dagstidningar.När det gäller det mediepolitiska målets tillgänglighetsaspekter redovisarregeringen resultatet av stödet till radio- och kassettidningar. gavs ut som taltidningar . Mer än hälften avlandets dagstidningar ges ut som taltidningar. Utgivningen av taltidningartäcker hela landet. Vidare redovisas en uppföljning av den nyaersättningsmodellen för taltidningsutgivning som innebär att ersättningenför taltidningar baseras på en schablonmodell i stället för, som tidigare,en nettokostnadsprincip. Uppföljningen visar, enligt regeringen, att detför närvarande inte föreligger någon risk för nedläggning av taltidningartill följd av den nya ersättningsmodellen eller att taltidningarnaskvalitet har försämrats. Regeringen gör bedömningen att stödet till radio-och kassettidningar är viktigt för att fortsatt garantera utgivningen avtaltidningar.När det gäller den verksamhet som Radio- och för radio och TV utför menar regeringen att dessamyndigheters arbete med att bl.a. följa utvecklingen inom medierna ärfortsatt betydelsefullt.I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utg.omr. 17) föreslår regeringenvissa ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844) för att reglera när ochhur betalning skall ske av särskilda avgifter som dömts ut enligt lagen.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare kommenterat indelningen av statsbudgeten ipolitikområden (bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). Därvid uttalades bl.a. att politikområden inte bör skära tvärs över indelningen i utgiftsområden.Mediepolitik är ett av de politikområden som inte följer riksdagensindelning av statsbudgeten i utgiftsområden. En sådan indelning gör detsvårt att få en överblick över mål, insatser och resultat för respektiveutskotts beredningsområde. Enligt utskottets mening vore det därförönskvärt om regeringen kunde vidta lämpliga åtgärder för att underlättariksdagens fortsatta bedömning av resultaten på politikområdet.Regeringen har tidigare redovisat att arbetet med att för varjepolitikområde ta fram uppföljnings- och utvärderingsstrategier skallfortsätta. Enligt budgetpropositionen för omfattar detta arbete bl.a. att ta fram relevanta resultatmått (prop. 2000/01:1, s. 245). Utskottetkonstaterar att detta arbete är betydelsefullt, inte minst för möjlighetenatt mäta uppfyllelsen av de mål som har satts upp inom det nu aktuellapolitikområdet. Därför utgår utskottet från att regeringen fortsätter detarbete som har inletts, exempelvis genom att utveckla relevantaresultatindikatorer eller nyckeltal för uppfyllelsen av dessa mål ochresultatens utveckling över tid.Presstödsnämnden och TaltidningsnämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:1 på 5 900 000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:1 skall uppgå till budgetåret 2003.Presstödsnämndens huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödettill dagspressen. huvudsakliga uppgift är att fördeladet statliga stödet till radio- och kassettidningar.För beräknas anslaget uppgå till 6 032 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.PresstödUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:2 Presstöd på . Vidareföreslår utskottet att avslår tre motioner (m), (fp) och (kd) därdet föreslås att anslaget skall uppgå till lägre belopp samt en motion (c)där det föreslås att anslaget skall uppgå till ett högre belopp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:2 Presstöd skall uppgå till budgetåret 2003.Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna ipresstödsförordningen (1990:524), förordningen (2001:898) om särskiltdistributionsstöd och förordningen (2002:739) om tillfälligtutvecklingsstöd. Presstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form avdriftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. avantalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningarsupplagor.I propositionen redovisas att anslaget för presstöd under åren 2000-2002tillfälligtvis förstärktes med . föreslårregeringen en minskning av anslaget med samma belopp. Vidare föreslås attanslagsnivån minskas med ytterligare under perioden 2003-2004för omprioriteringar inom medieområdet.För beräknas anslaget uppgå till 509 029 000 kr.MotionerI motion 2002/03:K367 (delvis) av m.fl. (kd) föreslås attanslaget för presstödet minskas med för . Enligtmotionen har presstödet haft stor betydelse för den publicistiskamångfalden och det torde komma att ha betydelse även framöver. Det är dockatt vänta att antalet stödtidningar successivt kommer att minska.I motion 2002/03:K406 av Per m.fl. (m) föreslås en avveckling avpresstödet i två etapper med en inledande minskning om år2003 (yrkande 1). Enligt motionärerna visar hittillsvarande erfarenhet avpresstödet att det till stor del använts för att täcka tidningarnas löpandeutgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringar samt atttidningarna anpassat sig och blivit permanent beroende av presstödet.Motionärerna menar vidare att konkurrensvillkoren gentemot tidningar utanpresstöd snedvrids.I motion 2002/03:Fi232 (delvis) av m.fl. (fp) föreslås enminskning av anslaget till presstödet med för (yrkande 8). Enligt motionen snedvrider presstödet konkurrensen samtidigtsom mediesituationen är annorlunda nu jämfört med när presstödet infördes.I motion 2002/03:K430 (delvis) av m.fl. (c) motsätter sigmotionärerna den minskning av presstödets anslagsnivå om somregeringen föreslagit. Motionären pekar på att mångfalden inomtidningsvärlden och många andratidningars existens till stor del tryggasgenom presstödet. I motionen påtalas även att dagens situation förtidningarna bör leda till att presstödet förenas med insatser för attunderlätta utveckling av teknik och arbetsformer för att kunna mötaframtidens krav.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.I motionerna 2002/03:K406 yrkande 1 (m), 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis)(fp) och 2002/03:K367 (delvis) (kd) föreslås att anslaget skall uppgå tilllägre belopp. Vidare föreslås i motion 2002/03:K430 (delvis) (c) attanslaget skall uppgå till ett högre belopp än det som regeringen harföreslagit. Utskottet, som i ett senare betänkande kommer att behandlapresstödsregler, är inte berett att nu ta ställning för några förändringari systemet för presstöd. Mot den anförda bakgrunden avstyrker utskottetsamtliga dessa motioner.Stöd till radio- och kassettidningarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:3 Stöd till radio- ochkassettidningar på 127 300 000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningarskall uppgå till budgetåret 2003.Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar.För beräknas anslaget uppgå till 127 300 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Radio- och TV-verketUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:4 Radio- och på 11 676 000kr. Vidare föreslår utskottet att avslår tre motioner (m), (c)och (fp) där det föreslås att anslaget skall uppgå till lägre belopp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:4 Radio- och skall uppgåtill budgetåret 2003.Radio- och beslutar i frågor om tillstånd, avgifter ochregistrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheteni de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskiltangiven myndighet.Regeringen anger att Radio- och hartilldelats särskilda medel för arbetet med marksänd digital TV. Från ochmed beräknas kostnaderna för denna uppgift kunna finansieras utansärskilda medel. Anslaget inklusive pris- och löneomräkning minskas därförmed 805 000 kr.Regeringen föreslår att anslaget tillförs inomområdet icke- kommersiell lokal-TV. beräknas att samma belopptillförs för dessa insatser. Avsikten är enligt regeringen att medlen skallanvändas för ett uppdrag till i skall ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökaterfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området. Insatserna bör syfta tillatt utveckla folkrörelsers möjligheter att använda TV-mediet som ett forumför kommunikation, lokal kultur och debatt. genomfördes enhearing om förutsättningarna för att driva icke-kommersiell lokal-TV.Hearingen arrangerades av Radio- och på uppdrag av regeringen. Iverkets redovisning från hearingen (dnr Ku2002/1486/Me) framhålls bl.a. attlokal-TV har betydelse för yttrandefrihet och mångfald på medieområdetgenom att föreningar har möjlighet att nå ut med budskap. Vidare betonasatt det finns behov av ett ökat erfarenhetsutbyte och möjlighet tillutbildning bland aktörerna på området. Förslaget finansieras genomomprioriteringar på medieområdet.För beräknas anslaget uppgå till 11 938 000 kr.MotionerI motion 2002/03:K430 (delvis) av m.fl. (c) föreslås enminskning för anslaget 27:4 Radio- och på 2 000 000 kr.Motionärerna hänvisar till att myndigheten visar på goda resultat när detgäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och television,varför den ökning av anslaget som regeringen föreslår inte är nödvändig föratt klara verkets verksamhet.I motion 2002/03:K406 av Per m.fl. (m) föreslås en minskning föranslaget 27:4 Radio- och på (yrkande 4).Motionärerna motsätter sig att Radio- och tillförs1 för insatser inom området icke-kommersiell lokal-TV.I motion 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en minskning för anslaget 27:4 Radio- och på 5 000 000kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna 2002/03:K406 yrkande 4 (m), 2002/03:K430 (delvis) (c), och 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) (fp), i vilka detföreslås att anslaget skall uppgå till lägre belopp.Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i radio- ochTV- lagen (1996:844).Gällande bestämmelserEnligt 10 kap. 5 § radio- och TV-lagen (1996:844) får den som åsidosätterde bestämmelser och villkor som anges i paragrafen, bl.a. om reklam,åläggas att betala en särskild avgift. Avgiften tillfaller staten. Denfastställs till lägst och högst (10 kap. 6 §). Frågorom påförande av särskild avgift prövas av Länsrätten i påansökan av och TV. Ett beslut om avgift upphöratt gälla om beslutet inte verkställts från det att domen vannlaga kraft (12 kap. 4 §). Motsvarande bestämmelser fanns i 31 b, 31 d och31 e §§ lokalradiolagen (1993:120), som upphörde att gälla den 1 juli 2001.Enligt övergångsbestämmelserna skall dock dessa bestämmelser även däreftertillämpas i fråga om sådana sändningar av lokalradio på vilkalokalradiolagen är eller har varit tillämplig. I radio- och TV-lagen ochlokalradiolagen regleras dock inte när och hur utdömda särskilda avgifterskall betalas. Frånvaron av regler innebär enligt vad som uppges ibudgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utg.omr. 17) att avgifterna intebetalas.PropositionenEnligt regeringens mening bör det i radio- och TV-lagen införas regler omhur och när särskild avgift skall betalas. Regeringen föreslår attinbetalning skall ske efter det att domen vunnit laga kraft.Regeringen föreslår att Radio- och , som svarar föradministration och avgiftshantering på radio- och TV-området, även gesansvaret för hanteringen av inbetalning och eventuell indrivning av densärskilda avgiften.En dom om betalning av särskild avgift är en exekutionstitel som fårverkställas enligt utsökningsbalken. För att avgiften skall handläggas somett allmänt mål bör det enligt regeringen föreskrivas att den får drivas inenligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.Regeringen anför att de nya bestämmelserna bör träda i kraft den 1februari 2003. Vidare föreslår regeringen att bestämmelserna skalltillämpas även på domar om särskild avgift enligt radio- och TV-lagen ochlokalradiolagen som vunnit laga kraft före . Betalningenligt dessa domar bör dock inte behöva ske förrän efter det attlagen trädde i kraft. Administrationen av avgifterna medför att Radio- ochTV-verket får nya arbetsuppgifter. Regeringen bedömer dock att uppgifternaär av så begränsad omfattning att de ryms inom ramen för befintliga medel.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i radio- ochTV-lagen (1996:844)och förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:5 och . Vidare föreslår utskottet att avslår en motion (m) där det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:5 och uppgå till budgetåret 2003.Granskningsnämnden skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över attprogramföretagen följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet iutländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenskaallmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas frånrundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida, vilket behandlas underutgiftsområde 17. föreslås att ()delfinansierar nämndens verksamhet.För beräknas anslaget uppgå till 9 342 000 kr.MotionerI motion 2002/03:K406 av Per m.fl. (m) föreslås en minskning föranslaget 27:5 och TV på (yrkande5). Motionärerna hänvisar till att regeringen i föregående årsbudgetproposition föreslog ökade anslag till om för utbudsstudier, arbete medutvecklingen av mångfalden i nyhetsutbudet samt för arbete i samband medlokalradioreformen. Enligt motionärernas uppfattning är denna reform inteacceptabel i ett samhälle som värnar om yttrandefriheten. Vidare ansermotionärerna att utbudsstudier inte skall finansieras av staten.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motion 2002/03:406 yrkande 5 (m), i vilken detföreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.SamepolitikSametinget redovisas inom utgiftsområde 1, men verksamheten ingår som endel i politikområdet Samepolitik som i övrigt redovisas inom utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd påen ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar.För del regleras de övergripande målen för verksamheten isametingslagen (1992:1433). skall verka för en levande samiskkultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder somfrämjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringenoch bevaka att samiska behov beaktas. Vidare beslutar omfördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationersamt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder ävendet samiska språkarbetet och arbetet med EU-stöd inom Mål 1 och InterregIII A (och de tidigare stöden Mål 6 respektive Interreg II A).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare kommenterat indelningen av statsbudgeten ipolitikområden (bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). Därvid uttalades bl.a. att politikområden inte bör skära tvärs över indelningen i utgiftsområden.Samepolitik är ett av de politikområden som inte följer riksdagensindelning av statsbudgeten i utgiftsområden. En sådan indelning gör detsvårt att få en överblick över mål, insatser och resultat för respektiveutskotts beredningsområde. Enligt utskottets mening vore det därförönskvärt om regeringen kunde vidta lämpliga åtgärder för att underlättariksdagens fortsatta arbete med politikområdet.Regeringen har tidigare redovisat att arbetet med att för varjepolitikområde ta fram uppföljnings- och utvärderingsstrategier skallfortsätta. Enligt budgetpropositionen för omfattar detta arbete bl.a. att ta fram relevanta resultatmått (prop. 2000/01:1, s. 245). Utskottetkonstaterar att detta arbete är betydelsefullt, inte minst för möjlighetenatt mäta uppfyllelsen av de mål som har satts upp inom det nu aktuellapolitikområdet. Därför utgår utskottet från att regeringen fortsätter detarbete som har inletts, exempelvis genom att utveckla relevantaresultatindikatorer eller nyckeltal för uppfyllelsen av dessa mål ochresultatens utveckling över tid.SametingetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 45:1 på 16 966 000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 45:1 skall uppgå till budgetåret 2003.Verksamheten är indelad i följande grenar:1. det folkvalda organet,2. samiska språk,3. nordiskt och internationellt arbete,4. information om samiska förhållanden,5. samiska näringar och medverkan i samhällsplaneringen,6. kultur, inklusive litteratur- och biblioteksfrågor.Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utg.omr. 23) attdet val till som hölls upphävdes avValprövningsnämnden. Vid omvalet röstade 4 366 personeroch 220 röster underkändes.Vidare redovisas i propositionen att en alfabetiseringskampanj harpåbörjats där samer som vill lära sig läsa och skriva samiska erbjuditsstöd. har 12 kurser med 137 personer genomförts med en kortareutbildning. har ca 50 personer deltagit i högskoleutbildningar isamiska.I propositionen anges vidare att arbetet med att standardisera samiskaortnamn fortskrider. Vägskyltar med samiska ortnamn har satts upp inomdelar av det samiska området. Enligt regeringen har rätten att tala samiskai kontakterna med myndigheter och domstolar i vissa kommuner varit ettsymboliskt genombrott.I propositionen anges även att huvudmålen för de samiska EU-programmen äratt stärka det samiska näringslivet och därmed bidra till utveckling avsamisk kultur och samhällsliv. Arbetet med det nya Mål 1 och Interreg III A-programmen har påbörjats . Det är som ansvarar för ochbeslutar om medlens användning samt prioriterar de insatser som skall göras. De resultat som uppnåtts vad gäller strukturfondsprogrammen tyder dock påökade arbetstillfällen, gränsöverskridande effekter, bättreresursutnyttjande och kompetensöverföring.I enlighet med intentionerna i propositionen 2001/02:4 En politik förtillväxt och hållbar utveckling i hela landet har regeringen gettSametinget i uppdrag att utveckla och etablera ett samisktinformationscentrum. Uppbyggnaden av detta centrum stöds av medel frånregeringens informationssatsning om samer och samisk kultur inomutgiftsområde 23 anslaget 45:2 Informationssatsning om samer. Målsättningenär att det skall bli ett långsiktigt verkande centrum vilket settsnaturligt att förlägga inom ram eftersom en av huvuduppgifternaför tinget är att informera om samiska förhållanden.För beräknas anslaget uppgå till 17 345 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Anslag som inte ingår i något politikområdeUtgiftsområde 1 omfattar anslag för vilka regeringen inte fastställer mål.Dessa ingår inte i politikområdesindelningen. För flera av dessaverksamheter råder särskilda förutsättningar där mål- och resultatstyrningenligt regeringens mening inte går att applicera. Det gäller anslagenKungliga hov- och slottsstaten, ledamöter och partier m.m.,förvaltningskostnader, fastigheter, Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen, m.m., Stöd tillpolitiska partier samt Expertgruppen för EU-frågor.Riksdagens ledamöter och partier m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslagför anvisar ett anslag 90:2 ledamöter ochpartier m.m. på . Vidare tillstyrker utskottetriksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stödtill riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen.PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 90:2 ledamöter ochpartier m.m. skall uppgå till budgetåret 2003.Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamententill ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker,arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d.riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inomSverige, sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Ävenkostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentarisktsamarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksombidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget.I anslaget ingår även stödet till partigrupperna i . Därutöveringår kostnader för ledamöters data- och telekommunikation.Riksdagsstyrelsen anför att budgeten för inkomstgarantier och pensionerhar räknats upp mot bakgrund av att ett stort antal ledamöter ej ställerupp för omval vid valet .