bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Motionären menar att demokratin måste geslegitimitet och verktyg för att fungera i praktiken.I motion 2001/02:U335 (kd) framhålls att det finnsanledning att, inom ramen för det vidgadesäkerhetsbegreppet, behandla hiv/aids, liksom fleraandra sjukdomar av epidemisk , , bör därförinom den verksamhet som sker för Regeringskanslietsräkning, ges uppdraget att genomföra en utredningmed en bred vetenskaplig ansats, där hiv/aids ochliknande sjukdomar av epidemisk karaktär sätts in iett säkerhetspolitiskt perspektiv.Utredningsuppdraget bör vidare omfatta förslag tillåtgärdskatalog för ett svenskt agerande i frågan,nationellt såväl som internationellt. I yrkande 1krävs att regeringen skall tillsätta enparlamentariskt sammansatt arbetsgrupp för attutreda frågan om ett utvidgat säkerhetsbegrepp vadgäller hiv/aids och andra sjukdomar av epidemiskkaraktär.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas uppfattning att länders utvecklingmot demokrati och mänskliga rättigheter bygger påsåväl ekonomiska som politiska grunder och att ettdemokratiskt politiskt system väsentligt ökarförutsättningarna för såväl välstånd som välfärd iett land. Varje människa måste värderas lika var honän bor.Fattigdom som utvecklingshinder är avflerdimensionell karaktär och kräver därför bredaangreppssätt. Grunden till ett demokratiskt systemläggs i skolan och den samhälleliga utbildningmedborgarna får.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U313 (m) kan besvaras.Utskottet har i tidigare betänkanden (bl.a.1999/2000:UU2 och 2000/01:UU2) behandlat problemetmed den ökande spridningen av hiv/aids. De senastesiffrorna över spridningen av hiv bekräftar attsjukdomen hör till en av världens värsta epidemier.Hittills har 21 miljoner människor avlidit i aidsoch36 miljoner människor beräknas vara smittade.Utskottet delar motionärernas syn på att kampenmot hiv/aids kräver gemensamma insatser för attförhindra ytterligare spridning och att sjukdomenhar säkerhetspolitiska aspekter. är sedanlänge mycket aktivt i internationella forum i frågorsom rör hiv/aids och var enav initiativtagarna till att bilda FN:s program förhiv/aids, . är också en av de störstabidragsgivarna till organisationen (en ökning från37 till 47 miljoner kronorår 2001) och bidrar även finansiellt till det arbetemot hiv/aids som utförs av WHO och Världsbanken.Inom har initierat en översyn avprogrammets finansiering med syfte att tryggaverksamheten. I kampen mot spridningen av hiv isvenskt utvecklingssamarbete använder man sig i storutsträckning av de strukturer, exempelvis ideellaorganisationer, som redan finns i mottagarlandet. Enrad enskilda organisationer får bidrag från Sida försin verksamhet i andra länder.Statsministrarna inom Östersjöstaternas rådtillsatte en aktionsgrupp, vars rapportoffentliggjordes . I rapportenföreslås att stora resurser sätts in för att minskasmittspridningen av hiv/aids i Östersjöregionen.Mot denna bakgrund ser utskottet inte behov av ensärskild parlamentarisk arbetsgrupp.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U335 (kd)yrkande 1 kan besvaras.2 Bistånd och mänskliga rättigheterI motion 2001/02:U225 (m) yrkande 2 framhålls attbistånd inte bör betalas ut till statsmakter somgrovt och systematiskt kränker mänskliga rättigheteroch utövar förtryck och terror mot sina medborgare.Allvarlig korruption skall också utesluta bistånd.Kraven på effektivitet i biståndet innebär inte enminskad utan tvärtom en snabbare måluppfyllelse författigdomens utrotande, demokratiutveckling ochrespekt för mänskliga rättigheter i de svenskasamarbetsländerna.I motion 2001/02:U237 (m) konstateras att vid kontakter medländer med stora brister inom MR-området måstetillfället alltid tas att uppmärksamma bristen påuppfyllande av de mänskliga rättigheterna.Motionären menar att tyst diplomati inte når deberörda folken. Vänlighet och till intetförpliktande dialoger, även de som kallats kritiska,som i fallet med , uppfattas ofta som svaghet avauktoritära och diktatoriska staters ledare. Sverigemåste agera med kraft när människor stenas i Iranoch fängslas i och på eller slås ihjäl ochplundras som i . bör i alla olikainternationella samarbetssituationer väsentligt ökainslaget av krav på mänskliga rättigheter.I motion 2001/02:U328 (fp) yrkande 3 framhålls attdemokrati är det enda styrelseskick som är människanvärdigt. Demokrati medför positiva effekter somgynnar utvecklingen i landet. Makthavare som villbli omvalda har ett intresse av att genomförasamhälleliga förändringar. En positiv demokratiskoch ekonomisk utveckling i och det gamlaöstblocket ligger i hög grad i intresse.Respekt för mänskliga rättigheter garanteras,miljöförstöring kan motverkas och världsekonominstimuleras. Påtvingade befolkningsomflyttningar kanlångsiktigt förhindras. Inteminst åtnjuter den enskilda människan störremöjligheter att påverka sin livssituation. Därförmåste även demokratins idéer spridas över världen.Om det svenska biståndet mot fattigdom och för ökadrättvisa skall få bestående effekt krävs att detsker i en demokratisk atmosfär; därför krävs iyrkande 4 att regeringen redovisar lägetbeträffande demokrati och mänskliga rättigheter iSveriges mottagarländer. I yrkande 5 framhålls attdemokrati och respekt för mänskliga rättigheter harett egenvärde. De är alltså inte endast ett medelatt skapa utveckling utan en förutsättning för ochen del av själva utvecklingsbegreppet. Det handlarom att skapa anständiga samhällssystem utanförtryck. Utveckling sker då människor har verktygeni sina egna händer. Detta är vad som utmärker endemokrati, och därför skall demokrati vara detöverordnade bland målen för utvecklingssamarbetet.I motion 2001/02:U328 (fp) framhålls det positivamed globaliseringen och det allt större utbyte somsker internationellt vad gäller personer, varor,tjänster och kapital. Öppna gränser i umgängetmellan människor och mellan länder stärkerdemokratin och respekten för de mänskligarättigheterna. Globaliseringen skapar storamöjligheter för ökat välstånd och en utveckling motökad frihet och demokrati. Svensk biståndspolitikskall främja global utveckling. Utveckling, ochdärmed framgångsrikt bistånd, kan sägas vila på tregrundläggande principer demokrati, mänskligarättigheter och rättsstaten. Om bistånd skall fåbestående verkan måste det ha demokrati somöverordnat mål. I yrkande 19 krävs att kränkningarav de mänskliga rättigheterna alltid måste påtalas,kritiseras och åtgärdas oavsett var de äger rum och,i yrkande 20, att såväl bilateralt sommultilateralt bör intensifiera arbetet med attförsvara och förbättra skyddet för de mänskligarättigheterna. Vidare framhåller motionärerna iyrkande 21 att till utvecklingens infrastruktur höräven rättsstaten. Insatser för uppbyggnad av ettoberoende rättsväsende och stöd till organisationerpå detta område är av strategisk betydelse för attfrämja demokratin. I yrkande 22 framhålls vikten avatt utveckla ett bistånd som främjar friamassmedier, inte minst tidningar och radiostationer.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att arbetet med att förbättra respektenför de mänskliga rättigheterna skall genomsyra helautvecklingssamarbetet. Det övergripande målet medutvecklingssamarbetet är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå.Ett effektivt bistånd för fattigdomsbekämpningkräver ett samarbete mellan givare och mottagarland ett partnerskap mot fattigdom som bygger påömsesidiga mål och åtaganden och en samsyn om deförutsättningar och den politik som måstegenomföras. Genom utvecklingssamarbetet får Sverigeockså en möjlighet att påverka och stödjademokratiseringsprocesserna i mottagarländerna. Enfungerande rättsstat är ett nödvändigt ramverk fören förutsägbar, stabil och rättvissamhällsutveckling. Rättsstaten manifesteras dels irättsväsendet, vilket i sig utgör en viktig del iett maktbalanssystem som motvikt till verkställandeoch lagstiftande makt, dels i en regelstyrd,offentlig förvaltning i demokratins tjänst.Utskottet konstaterar att regeringen sedan två årtillbaka redogör översiktligt, regionvis, respektivefördjupat för ett begränsat antal länder, försituationen avseende demokrati och mänskligarättigheter i utvecklingssamarbetets s.k. årsbok.Utskottet menar emellertid att denna redogörelseskall vara tillgänglig för utskottet tidigare än vadsom nu sker.Den parlamentariska kommittén för en samlad politikför global utveckling (Globkom) har i uppdrag att seöver målbilden för det svenskautvecklingssamarbetet. Utvecklingssamarbetet lämnarredan i dag ett stöd till demokratisksamhällsutveckling som ett av de sex delmål sombidrar till uppfyllande av fattigdomsmålet. Iskrivelsen Mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik (skr. 1997/98:89) framhålls attmänskliga rättigheter är en viktig del av svenskutrikespolitik. Detsamma gäller för EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik. Inom ramen för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken påtalarSverige och EU kränkningar av de mänskligarättigheterna. agerar såväl bilateralt sommultilateralt för att försvara och förbättra skyddetför de mänskliga rättigheterna.Bilateralt sker det bl.a. genom dialog med olikaländer. Det är viktigt att påpeka att dialog mycketväl kan innehålla kritik när så är befogat.Internationellt utvecklingssamarbete är ett verktygför att främja individers möjligheter att åtnjutasina mänskliga rättigheter. Även i EG:sutvecklingspolicy framhålls att mänskligarättigheter skall vara ett genomgripande tema igemenskapens utvecklingssamarbete.Sverige har lång erfarenhet av stöd till offentligförvaltning. Det svenska biståndet har utformats isyfte att effektivisera förvaltningen imottagarländerna och därmed användningen avskattemedel. Riksrevision, skattesystem ochstatistik är väsentliga komponenter i en fungeranderättsstat. På dessa områden finns beprövaderfarenhet som kan tillämpas avseende stöd ocksåtill rättsväsende, rättshjälp och lagstiftning.Multilateralt agerar , ofta tillsammans medövriga EU, i olika forum såsom , ochFN. Till viss del innebär detta arbete att agera föratt arbeta fram nya normer på området. Inom Sidapågår, gemensamt med myndigheter inomJustitiedepartementets område, ett arbete för attutveckla den svenska resursbasen inom området. Ettuppmärksammat exempel har varit att byggadomstolslokaler i med svensk finansiering.I vissa fall sker stödet genom svensk expertis,t.ex. vad avser anpassning av lagtext ikandidatländerna inför förhandlingar om medlemskap iEuropeiska unionen.Utskottet konstaterar att utrikespolitikoch utvecklingssamarbete utgår från attdemokratisering bygger på och bidrar till respektenför de mänskliga rättigheterna. kan inteöverge de människor som drabbas av diktatur, våldoch förtryck. Utskottet konstaterar att val avsamarbetskanaler och samarbetsformer med olikaländer görs genom en bred analys av situationen isamarbetslandet. I vissa fall är det särskiltmotiverat att enbart använda enskilda organisationereller andra icke-statliga kanaler. Utskottet menarvidare att utvecklingssamarbetet är ett uttryck försolidaritet med fattiga människor. Det kan därförvara motiverat att i ett fortsatt bilateraltengagemang stödja förändringsprocesser såväl inomsom utom det rådande politiska systemet. Fråganmåste avgöras från fall till fall och i beaktande avett helhetsperspektiv på landet i fråga.Utskottet delar motionärernas uppfattning attpluralistiska medier intar en särställning i ettdemokratiskt samhällsbygge. Över Sidas anslag lämnasi dag betydande stöd till medieinstitutioner ibiståndsländerna.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2001/02:U328 (fp) yrkande 5 samt anser attmotionerna 2001/02:U225 (m) yrkande 2, 2001/02:U237(m) samt 2001/02:U328 (fp) yrkandena 3 och 4 och1922 kan besvaras.3 Internationella konventionerI motion 2000/01:U661 (fp) framhålls i yrkande 8 attdet måste införas ett starkare diskrimineringsskyddi . Enligt artikel 13 i genom enhällighet och efter hörandeav vidta åtgärder för att bekämpadiskriminering på grund av kön, ras, etnisktursprung, religion eller övertygelse,funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.Motionärerna menar att artikeln inte är etteffektivt instrument. Den är till intetförpliktigande då den bara ger rådet möjlighet attarbeta mot diskriminering. Motionärerna menar iyrkande 9 att bör verka för attEuropaparlamentet ges medbeslutanderätt vid beslutom åtgärder enligt artikel 13. bör ocksåverka för att beslut om åtgärder enligt artikel 13kan fattas genom kvalificerad majoritet i ställetför enhällighet (yrkande 10). I yrkande 11 framhållsatt diskrimineringsfrågorna måste föras in underunionens första pelare och därmed få s.k. direkteffekt, vilket innebär att enskilda Europamedborgarevid en tvist kan åberopa artikeln i nationelldomstol.I motion 2001/02:U205 (v) framhålls att detnuvarande diskrimineringsförbudet i artikel 14 iEuropakonventionen om mänskliga rättigheter endastgäller rättigheter vilka omfattas av konventionen.För att eliminera denna allvarliga begränsning avskyddet för de mänskliga rättigheterna har etttilläggsprotokoll 12 till konventionen förhandlatsfram. har inte undertecknat ellerratificerat protokollet. Motionärerna menar att detär synnerligen angeläget att undertecknarprotokollet och att det skyndsamt föreläggsriksdagen för ratificering.I motion 2001/02:U234 (kd) yrkande 4 framhålls attarbetsrätten är ett område som kräverinternationellt samarbete men att hänsyn måste tastill utvecklingsländernas villkor. Tillämpningen avarbetsrätten får inte innebära att negativasanktioner riktas mot . och EUmåste ta initiativ till en förstärkning av deninternationella arbetsrätten genom positivainstrument, exempelvis tekniskt bistånd inomarbetsrättsområdet eller noggrannare kontroll av hurländer tillämpar arbetsrätten.I motion 2001/02:U333 (s) framhåller motionärernaatt FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna ärväl känd i . Det är dock mindre känt att detfinns två olika sorters rättigheter, dels depolitiska och demokratiska rättigheterna, dels deekonomiska och sociala. En av de rättigheter somfinns bland de ekonomiska och sociala rättigheternaär rätten till föda som innebär att varje man,kvinna och barn, ensamma eller tillsammans medandra, alltid skall ha tillgång till lämplig födaeller tillgång till möjligheter att skaffa sig dennaföda. För att utreda kränkningar mot mänskligarättigheter inom de politiska och demokratiskarättigheterna finns det ett s.k. tilläggsprotokollsom gjort det möjligt för individer att framföraklagomål till i . När detgäller de ekonomiska och sociala rättigheterna finnsinte denna möjlighet. Motionärerna framhåller attdet är viktigt att vi nu tar ställning för, ochdriver frågan om att även de ekonomiska och socialarättigheterna skall förses med ett motsvarandetilläggsprotokoll.Utskottets övervägandenUtskottet kan konstatera att fäster stor vikt vidstaters efterlevnad av de mänskliga rättigheterna.FN:s konventioner om mänskliga rättigheter ärgrunden. Att söka åstadkomma en förändring av dessakonventioner bedöms inte somgenomförbart. Det är snarare angeläget att sökaförmå stater att efterleva redan existerandekonventionsåtaganden.Utrikesutskottet har tidigare behandlat en motionom tilläggsprotokoll nr 12 till (bet. 2000/01:UU10). Till skillnad från många andrakonventionsbestämmelser är tilläggsprotokoll nr 12mycket allmänt hållet. Vilket reellt innehåll dethar blir därmed i högsta grad beroende av hurEuropadomstolen tolkar bestämmelsen i varje enskiltfall. Av det skälet kan det ta innan detblir fråga om en sådan mängd avgjorda fall fråndomstolens sida att man kan tala om en praxis idiskrimineringsfrågor. Intill dess en sådan praxisfinns vet man egentligen inte vadtilläggsprotokollet har för verklig innebörd ienskilda, konkreta situationer. Det är ett skäl tillatt redan när förhandlingarna omtilläggsprotokoll nr 12 började i stället uttaladesig till förmån för ett separat instrument med merutvecklade och precisa bestämmelser. Ett sådantinstrument skulle främja kampen mot diskrimineringinom de sektorer av samhället där den är som mestvanligt förekommande.Det huvudsakliga skälet till att inteundertecknat och ratificerat tilläggsprotokollet äremellertid att de svenska strävandena att få inskrivningar om positiva åtgärder i självaprotokollstexten inte vann gehör. Från svensk sidakrävdes att få in en klausul som innebar att i defall en stat kunde visa att en åtskillnad i lageller behandling individer emellan (t.ex.beträffande flyktingbidrag eller föräldraförsäkring)hade sin grund i ett försök att främja jämlikhetenmellan olika grupper i samhället skulle detta inteanses vara en oberättigad åtskillnad och därmed inteheller vara att betrakta som diskriminering. Frånsvensk sida försökte man på detta sätt uppnågarantier för att vid sin framtidaprövning skulle behöva ta hänsyn till inhemsklagstiftning som syftade till ökad jämlikhet i stortoch ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Denreferens till positiva åtgärder som finns itilläggsprotokollets ingress är inte tillräcklig.Utskottet delar motionärernas uppfattning attarbetsrätten är ett område som kräverinternationellt samarbete, men med hänsyn tillutvecklingsländernas villkor. Tillämpningen avarbetsrätten får inte innebära att negativasanktioner riktas mot . En förstärkning avden internationella arbetsrätten genom positivainstrument, exempelvis tekniskt bistånd inomarbetsrättsområdet eller noggrannare kontroll av hurländer tillämpar arbetsrätten, är önskvärd. Dennainriktning slås också fast av imeddelandet Promoting , somger flera exempel på positiva insatser.Det handlar först och främst om att säkratillämpningen av fyra huvudprinciperorganisationsfrihet och förhandlingsfrihet, förbudmot tvångsarbete, avskaffande av barnarbete samtavskaffande av diskriminering. Det finns fleramöjligheter att stärka dessa principerinternationellt, inte minst genom de insatser frånnäringslivet som nämns under avsnittet 3.6. Vidarekan som uppfyller principer ges enpositiv särbehandling inom ramen för s.k. generellapreferenssystem (GSP). Man bör också undersökamöjligheterna att stärka den klagomålsprocedur somfinns inom ILO.Vid årsskiftet hade 27 av 43medlemsstater undertecknat tilläggsprotokoll nr 12.Sedan protokollet öppnades för undertecknande haralltså endast 3 stater till undertecknat det:Georgien, och . Den enda stat somratificerat protokollet är . Utskottet harinhämtat att regeringen inte har föravsikt att underteckna och ratificera protokollet.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2001/02:U205 (v) samt anser att motionerna2000/01:U661 (fp) yrkandena 811, 2001/02:U234 (kd)yrkande 4 och 2001/02:U333 (s) kan besvaras.4 Dödsstraff och tortyrI motion 2001/02:U209 (c) framhålls att även omdödsstraffet tillämpas i färre länder nu än för tioår sedan har antalet avrättningar inte minskat. Detförekommer även att länder som avskaffatdödsstraffet åter inför det och att avrättningaråterupptas efter långa uppehåll. EU har intagit enledande roll i kampen för dödsstraffets avskaffande.Av världens större demokratier är det bara ,och som har kvar dödsstraffet. Om USAslutgiltigt skulle avskaffa dödsstraffet skulle detvara en kraftig signal till andra länder.Motionärerna menar i yrkande 19 att aktivtbör verka för att stärka kampen mot dödsstraffet.I motion 2001/02:U345 (fp) framhålls attdödsstraffet är den grövsta kränkningen av demänskliga rättigheterna och bör avskaffas i helavärlden. Ett rättssystem som sanktionerar dödsstrafffördömer inte avsiktligt dödande utan bryter snararemot den egna rättsmoralen genom att utdömadödsstraff i lagens namn. Det finns positiva exempeldär länder avskaffat dödsstraffet, t.ex. i EU:skandidatländer. bör enligt yrkande 11 iolika internationella sammanhang verka fördödsstraffets avskaffande. Tortyr är fortfarande ettstort problem i många länder. Tortyroffer är i ettsärskilt utsatt läge eftersom tortyren utförs avstatstjänstemän och offren därför inte har någonrealistisk möjlighet att vidta rättsliga åtgärder.Rehabilitering av offer och förebyggande av tortyrmåste ingå i arbetet för att skapa fred och upprättademokrati. I yrkande 12 krävs att aktivt börarbeta för att förebygga tortyr och för att hjälpatortyrens offer.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att arbetet mot tortyr är en prioriteradfråga inom den svenska politiken för att främjamänskliga rättigheter. stöder aktivt alltarbete som bedrivs mot tortyr inom FN, Europarådetoch OSSE.Utskottet, som återkommande behandlat frågan omdödsstraffets avskaffande, ser med oro på det faktumatt det fortfarande förekommer i flera länder. Ävenom ett antal länder har avskaffat dödsstraffet hardet totala antalet länder som utdömt dödsstraffökat.Under 2000 dokumenterade Amnesty 1 457avrättningar i 28 länder. Mörkertalet är stort, ochsiffran kommer med all säkerhet att behöva justerasuppåt. Amnesty dokumenterade under samma tidsperiod3 058 dödsdomar i 65 länder. Avskaffande avdödsstraffet är en prioriterad uppgift för iarbetet med att främja och öka respekten för demänskliga rättigheterna.EU och har intagit en ledande roll ikampen för dödsstraffets avskaffande. Allmänna rådetantog riktlinjer för agerande gentemottredje land, och i enlighet med dessa sker i dagökad samordning inom EU. På EU:s initiativ har för de mänskliga rättigheterna under enföljd av år antagit resolutioner mot dödsstraffet,senast resolution /65. I resolutionen uppmanasde stater som fortfarande tillämpar dödsstraff attinföra ett moratorium. Inom ramen för Europarådethar lagt fram ett förslag om ett nytttilläggsprotokoll till om demänskliga rättigheterna, detta för att vidgaskrivningen i protokoll 6 som i nuvarande lydelseendast avser förbud mot dödsstraff i fredstid.Utskottet förutsätter att i bilateralakontakter aktivt verkar för att förmå de stater varslagstiftning inbegriper dödsstraff att ändrainställning.Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna2001/02:U209 (c) yrkande 19 och 2001/02:U345 (fp)yrkande 11 kan besvaras.Utskottet konstaterar vidare att förbudet mot tortyroch annan grym, omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning finns i samtligagenerella instrument om mänskliga rättigheter.Sverige har en lång tradition av att aktivt motverkaalla former av tortyr och andra former avkroppsstraff som utförs av, eller på uppdrag av, enregering. Våldtäkt och andra former av sexuellaövergrepp är en vanligt förekommande form av tortyrsärskilt riktad mot kvinnor. Den svenska synen äratt inga former av tortyr eller grym, förnedrandebehandling någonsin kan accepteras. I varje landskall finnas såväl nationell lagstiftning somförbjuder bruket av tortyr som effektiva mekanismeri rättssystemet som förhindrar sådana övergrepp.Sverige arbetar inom FN för att stärka deresolutioner mot tortyr som antas avgeneralförsamlingen och kommissionen för mänskligarättigheter (senast res. 2000/43). Dessaresolutioner uppmanar stater som inte anslutit sigtill mot tortyr och annangrym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning att gör det. samarbetarmed FN:s specielle rapportör mot tortyr samt avgerregelbundna rapporter såväl till mottortyr som till förförebyggande av tortyr. Från svensk sida läggs storemfas på att uppmärksamma och stödja rehabiliteringav tortyroffer, vilket bl.a. tar sig uttryck ifinansiella bidrag till FN:s frivilliga fond förtortyroffer.Under det svenska ordförandeskapet i EU stärktesEU:s möjligheter att agera skarpt och samstämmigtmot tortyr genom slutförandet och antagandet av EU:sriktlinjer mot tortyr. Dessa har redan legat tillgrund för konkret agerande, och EU planerar nu fören fortsatt implementering av riktlinjerna med siktepå uppvaktningar hos regeringar i länder där bruketav tortyr tros vara omfattande.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp)yrkande 12 kan besvaras.5 Diskriminering på grund av köneller sexuell läggningEnligt motion 2000/01:U661 (fp) yrkande 12 börSverige ta initiativ till att det utarbetas ettförslag på en handlingsplan mot diskriminering pågrund av sexuell läggning.