bet · GP01KU17 · 2002-02-07 00:00:00 — Offentlighetsprincipen och informationstekniken,m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlas proposition 2001/02:70Offentlighetsprincipen och informationstekniken,vari föreslås en lag om ändring itryckfrihetsförordningen, jämte två motioner somväckts med anledning av propositionen. Vidarebehandlas sju motionsyrkanden från den allmännamotionstiden, vilka rör offentlighetsprincipen.Ändringarna i tryckfrihetsförordningen föreslåsträda i kraft den 1 januari 2003.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Översyn av tryckfrihetsförordningen m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K45 yrkande 1.Reservation 1(mp)2. Översyn och precisering avoffentlighetsprincipenRiksdagen avslår motion 2001/02:K393 yrkande 1.Reservation 2 (m)3. SekretesslagenRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande26.Reservation 3 (c)4. Offentligheten i regeringens EU-ärenden,m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande28.5. Biblioteksregeln och InternetRiksdagen avslår motion 2001/02:K45 yrkande 2.Reservation 4 (mp) villkorad6. Utlämnande av handlingar i elektroniskformRiksdagen som vilande antar regeringens ibilaga 2 intagna förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen, såvitt avser 2 kap. 13§, och avslår motion 2001/02:K46.Reservation 5 (fp)7. 7 kap. 16 § sekretesslagenRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande25.Reservation 6 (c)8. Lagförslaget i övrigtRiksdagen som vilande antar regeringens ibilaga 2 intagna förslag till lag om ändringi tryckfrihetsförordningen.9. Diarier på InternetRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande27.Reservation 7 (c)10 JustiekanslernRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande29.Reservation 8 (c)11. RiksmarskalksämbetetRiksdagen avslår motion 2001/02:K412 .Reservation 9 (v)den 7 februari 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och HelenaBargholtz (fp).2001/02KU17Redogörelse för ärendetBakgrundEfter beslut av regeringen tillsattes enparlamentarisk kommitté, , meduppgift dels att göra en översyn av lagstiftningenom skydd för personuppgifter dels föreslå deändringar i tryckfrihetsförordningens bestämmelserom allmänna handlingars offentlighet som kunde ansesmotiverade för att dessa bestämmelser skulle varaanpassade till den nya tekniken. Datalagskommitténpresenterade sitt förslag i betänkandet IntegritetOffentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39). Iproposition 1997/98:44 Personuppgiftslag uttaladeregeringen dock att frågan om anpassningen av 2 kap.tryckfrihetsförordningen krävde ytterligareöverväganden. beslutade regeringen omtillkallande av en ny parlamentariskt sammansattkommitté med uppgift att bl.a. göra en översyn avbestämmelserna om allmänna handlingars offentligheti syfte att vidga möjligheterna föroffentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället.Offentlighets- och sekretesskommittén, som påbörjadesitt arbete , avgav i januari 2001delbetänkandet Offentlighetsprincipen och den nyatekniken (SOU 2001:3), som ligger till grund förregeringens nu aktuella förslag.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen tar regeringen upp frågor som röroffentlighetsprincipens tillämpning mot bakgrund avinformationsteknikens utveckling. Regeringen görbedömningen att begreppet handling bör behållas somdet centrala grundbegreppet i 2 kap.tryckfrihetsförordningen.Regeringen föreslås att det i 2 kap.tryckfrihetsförordningen skall komma till klartuttryck att en sammanställning av uppgifter ur enupptagning för automatiserad behandling ansesförvarad hos myndigheten om myndigheten kan görasammanställningen tillgänglig med rutinbetonadeåtgärder (3 §).Vidare föreslås att 2 kap. 13 §tryckfrihetsförordningen ändras så att det blirmöjligt att i lag införa en skyldighet förmyndigheter att lämna ut allmänna handlingar ielektronisk form.En viss anpassning av den s.k. biblioteksregeln i2 kap. 11 § till nya tekniska förhållanden föreslåsockså, och begreppet upptagning för automatiskdatabehandling ersätts i paragrafen med begreppetdatabas.Därutöver föreslås att grundläggande bestämmelserom bevarande av allmänna handlingar och om gallringoch annat avhändande av sådana handlingar ifortsättningen endast skall kunna meddelas i lag (2kap. 18 §).Utskottets övervägandenOffentlighetsprincipenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker, med hänvisning tillrisken för uttunning av skyddet för skrifter,ett motionsyrkande (mp) om en fullständig ochförutsättningslös revidering avtryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Utskottetavstyrker också ett motionsyrkande (m) om enöversyn av offentlighetsprincipen motbakgrund av den tekniska utvecklingen meddess ökade kontrollmöjligheter. Vidareavstyrks ett motionsyrkande (c) om attförsvåra möjligheterna att ändra isekretesslagen.Jämför reservationerna 13.PropositionenRegeringen anser att begreppet handling bör behållassom det centrala grundbegreppet i 2 kap.tryckfrihetsförordningen. Regeringen anser också attoffentlighetsprincipens räckvidd inte bör förändras.Allmänhetens rätt att ta del av en sammanställningav uppgifter ur upptagningar för automatiseradbehandling bör alltså behållas. Regeringen föreslåratt det genom en ny bestämmelse i 2 kap. 3 § andrastycket tryckfrihetsförordningen klargörs att ensammanställning av uppgifter ur en upptagning förautomatiserad behandling skall anses förvarad hosmyndigheten endast om myndigheten kan görasammanställningen tillgänglig med rutinbetonadeåtgärder. Härigenom klargörs också enligt regeringenatt en s.k. färdig elektronisk handling ansesförvarad hos myndigheten oavsett om den kan tas frammed rutinbetonade åtgärder eller om det krävs meromfattande åtgärder. Liksom tidigare skall ensammanställning av uppgifter ur en upptagning förautomatiserad behandling som innehållerpersonuppgifter inte anses förvarad hos myndighetenom myndigheten enligt lag eller förordning saknarbefogenhet att göra sammanställningen. Undantagskall inte längre kunna göras genom särskilt beslut.Begreppet personuppgift definieras som all slagsinformation som direkt eller indirekt kan hänförastill en fysisk person.Lagrådet har påpekat att det inte alltid går attdra någon skarp gräns mellan s.k. färdigaelektroniska handlingar å ena sidan ochsammanställningar av uppgifter ur en upptagning förautomatiserad behandling å andra sidan. Enligtförslaget skall beträffande den senare kategoringälla att en sådan upptagning anses förvarad hosmyndigheten bara om myndigheten kan görasammanställningen tillgänglig med rutinbetonadeåtgärder, varigenom enligt regeringen tydliggörs attde s.k. färdiga elektroniska handlingarna skallanses förvarande hos myndighet även om det krävs merän rutinbetonade åtgärder för att göra demtillgängliga. Det syntes enligt Lagrådet olyckligtatt distinktionen inte kom till utryck i denföreslagna lagtexten utan endast kan utläsasindirekt ur motivuttalanden. Lagrådet föreslog bl.a.att 2 kap. 3 § första stycket första meningentryckfrihetsförordningen som definierar begreppethandling skulle kompletteras med orden och somantingen har ett på förhand bestämt innehåll ellerutgör en sammanställning av uppgifter ur en ellerflera sådana upptagningar.I propositionen förklarar sig regeringen hysa vissförståelse för Lagrådets synpunkt, men det framstårenligt regeringen som vanskligt att på detta stadiumgöra ändringar i definitionen av begreppetupptagning ändringar som har bäring inte endast påupptagningar för automatiserad behandling utan påalla upptagningar. Det är nämligen enligt regeringeninte möjligt att utan en närmare analys, till fulloöverblicka de konsekvenser som en sådan ändring avde grundläggande begreppen kan föra med sig. Tilldetta kommer att Lagrådets föreslagna formulering avparagrafen enligt regeringens mening inte skullebidra till att lösa de gränsdragningsproblem som kankomma uppstå. Regeringen anser att sådanagränsdragningsfrågor i stället får avgöras medledning av omständigheterna i det enskilda fallet.Regeringen pekar på att det närmast är självklartatt e-brev och beslut i elektronisk form är atthänföra till kategorin färdiga elektroniskahandlingar eftersom de av utställaren getts enbestämd fixerad form som kan återskapas gång pågång. Stora datoriserade myndighetsregister,exempelvis vägtrafikregistret och Patent- ochregistreringsverkets aktiebolagsregister däruppgifterna kan skifta från tid till annan och därviss information avses bli sammanställd efterönskemål i det enskilda fallet, kan däremot intehänföras till kategorin färdig elektronisk handling.Trots att det i praktiken i de allra flesta fallinte kommer att vara någon skillnad i tillgänglighetmellan färdiga elektroniska handlingar ochsammanställningar av uppgifter ur upptagningar,talar starka principiella skäl enligt regeringen föratt det av tryckfrihetsförordningen klart bör framgåatt färdiga elektroniska handlingar faktiskt ärförvarade hos myndigheten om de är tillgängliga förmyndigheten med tekniska hjälpmedel som myndighetensjälv utnyttjar oavsett om det krävs mer än bararutinbetonade åtgärder för att få fram dem. Detföreslagna förtydligandet är en nödvändighet för attoffentlighetsprincipen skall kunna tillämpas undernya tekniska förutsättningar hos myndigheterna.MotionernaPer m.fl. (mp) begär i motion K45, som väcktsmed anledning av propositionen, i första hand attregeringen tillsätter en utredning som får i uppdragatt företa en fullständig och förutsättningslösrevidering av tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen i syfte att åstadkomma engrundlag i fas med nuvarande mediala och tekniskaverklighet och dess utveckling (yrkande 1).Motionärerna hänvisar till Lagrådets synpunkter.Enligt motionen klargör knappast den föreslagnaändringen i 2 kap. 3 § andra styckettryckfrihetsförordningen att en s.k. färdigelektronisk handling anses förvarad hos en myndighetoavsett om den kan tas fram med rutinbetonadeåtgärder eller ej. Det kan inte bortses från attrekvisitet rutinbetonade åtgärder innebär en riskför att offentlighetsprincipen inskränks och attrekvisitet upptagning medförgränsdragningssvårigheter. Lagrummetssvårtillgänglighet aktualiserar behovet av en totaloch förutsättningslös översyn avtryckfrihetsförordningen både vad gäller systematikoch terminologi. Som också motionerats om medanledning av proposition 2001/02:74Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet bör översynenomfatta även yttrandefrihetsgrundlagen och syftatill en gemensam tryckfrihets- ochyttrandefrihetsgrundlag.Per m.fl. (m) begär i motion K393 frånallmänna motionstiden ett regeringsförslag omoffentlighetsprincipen. I motionen hävdas attövervakningen av människor i kraftigtförstärkts . Den tekniskautvecklingen ökar möjligheterna attblicka in i medborgarnas privatliv. Utvecklingen somgår i små steg innebär ett växande hot mot denenskildes integritet. Genom den tekniskautvecklingen kan viktiga delar av en människas livkartläggas genom att granska t.ex. användningen avInternet, mobiltelefon, bankomatkort ochapotekskort. De nya elektroniska telefonapparaternakan utnyttjas för hemlig avlyssning även omtelefonluren ligger på. Stora register- ochkartläggningssystem som folk- och bostadsräkningenoch kameraövervakning m.m. i kombination medoffentlighetsprincipen och de möjligheter den gertill spridning av personuppgifter som ocksåtvångsvis avkrävts medborgarna gör att behovet av enreglering t.ex. i form av en personrättslagstiftningär uppenbart. Den tekniska utvecklingen harinneburit att offentlighetsprincipen har kunnatutnyttjas för andra ändamål än för det den äravsedd. För att undvika detta menar motionärerna attoffentlighetsprincipens syfte måste ses över ochpreciseras. Offentlighetsprincipen bör inriktas påförvaltningskontroll. Syftet medoffentlighetsprincipen är inte att det skall varamöjligt för en myndighet att med stöd av dennaprincip begära ut uppgifter som finns hos en annanmyndighet (yrkande 1).Agne m.fl. (c) begär i motion K371 att detskall bli svårare att ändra sekretesslagen (yrkande26). Det är inte sekretess i sig som är fel utan detfaktum att man med stor lätthet kan utöka undantagenfrån en grundlagsfäst rättighet. Detta innebär ocksåatt debatten kring undantagen försvåras inte minstmed tanke på hur ofta lagstiftningen ändras. Detfinns därför skäl att låta en utredning övervägaåtgärder för att försvåra ändringar, t.ex. genom attkrav på att undantag från offentlighetsprincipen börbeslutas på samma sätt som en grundlagsändring.Dessutom begärs i motionen ett tillkännagivandetill regeringen om kraftfulla insatser för att värnaoffentligheten i den egna hanteringen av EU-ärenden(yrkande 28). Svenska myndigheter bör konsekventhävda den svenska offentlighetsprincipen vidbedömningen av sekretess i EU-dokument även då detinnebär konflikter med andra EU-länder.Utrikessekretess bör inte komma i fråga.BakgrundOffentlighetsprincipen innebär att allmänheten ochmassmedierna skall ha insyn i statens ochkommunernas verksamhet. Offentlighetsprincipenkommer till uttryck på olika sätt, exempelvis genomyttrande- och meddelarfrihet för tjänstemän, genomdomstolsoffentlighet och genom offentlighet vidbeslutande församlingars sammanträden. När det merallmänt talas om offentlighetsprincipen åsyftasemellertid i första hand reglerna om allmännahandlingars offentlighet i 2 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen. I denna paragrafföreskrivs att varje svensk medborgare tillfrämjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning skall ha rätt att ta del av allmännahandlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingarfår enligt 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningenbegränsas bara om det är påkallat med hänsyn tillrikets säkerhet eller dess förhållande till annanstat eller mellanfolklig organisation, riketscentrala finanspolitik, penningpolitik ellervalutapolitik, myndighets verksamhet för inspektion,kontroll eller annan tillsyn, intresset av attförebygga brott eller beivra, det allmännasekonomiska intresse, skyddet för enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden eller intresset av attbevara djur- eller växtart. Begränsning av rättenatt ta del av allmänna handlingar skall anges noga ilag.Begränsningarna i handlingsoffentligheten finns ihuvudsak i sekretesslagen (1980:100). Sekretessenmellan myndigheter regleras på i princip samma sättsom sekretessen i förhållande till enskilda. I lagenfinns bestämmelser som medger undantag frånsekretessen mellan myndigheter i vissa särskiltangivna fall (14 kap. 2 §). För att inte oförutseddahinder skall uppkomma i myndigheternas verksamhethar dessutom i lagen tagits in en generalklausul sommedger att uppgifter kan lämnas i sådana fall då detär uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnashar företräde framför det intresse som sekretessenskall skydda (14 kap. 3 §). Enligt 14 kap. 1 §hindrar inte sekretess att uppgift lämnas tillregeringen eller . Sekretess hindrar inteheller att uppgift lämnas till annan myndighet, omuppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning.Sekretesslagen har ändrats ca 250 gånger sedantillkomsten 1980, främst på grund av att den måstanpassas till förändringar inom det allmännasverksamhet.Tidigare behandlingVåren 1997 behandlade utskottet en motion (fp), varibegärts ett tillkännagivande till regeringen omteknikoberoende lagar. I motionen framhölls att detvar viktigt att slå vakt om tryckfriheten och intelåta nya mediers behov av särreglering tunna uttryckfriheten eftersom det tryckta ordet har enspeciell ställning i den fria opinionsbildningen ochsamhällsdebatten. Utskottet, som avstyrktemotionsyrkandet, instämde i att det tryckta ordethar en speciell ställning i den friaopinionsbildningen och samhällsdebatten (bet.1997/98: KU19 s. 36).Våren 2001 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande(c) om att göra det svårare att ändrasekretessbestämmelser och ett motionsyrkande (c) ominsatser för att värna offentligheten i den egnahanteringen av EU-ärenden (bet. 2000/01: KU17 s. resp. 25 f.). När det gäller frågan om attförsvåra för ändring av sekretessbestämmelserhänvisade utskottet till att arbetet iOffentlighets- och sekretesskommittén bordeavvaktas. I kommitténs uppdrag ingår att undersökai vilken utsträckning lagen kan förbättras, t.ex.genom att onödiga bestämmelser upphävs och att lagengörs mer överskådlig, med bibehållen balans mellanintresset av offentlighet och insyn å ena sidan ochintegritets- och andra sekretesskyddsintressen å denandra. När det gäller frågan omoffentlighetsprincipen och EU redovisades bl.a. ettpar granskningsärenden i frågan. Utskottetunderströk att det är av väsentlig betydelse att densvenska offentlighetsprincipen inte inskränks. Medhänvisning till Offentlighets- ochsekretesskommitténs uppgift att göra en uppföljningav utvecklingen i frågor om utrikessekretess och enutvärdering av tillämpningen av bestämmelsen omutrikessekretess mot bakgrund av bl.a. Sverigesinträde i EU samt till att den svenskaoffentlighetsprincipen enligt regeringen inte skullekomma att begränsas med anledning av förhandlingarnaom förordningen om handlingsoffentlighet i EU:sinstitutioner ansåg utskottet att motionsyrkandenavar tillgodosedda.Utskottets ställningstagandeYttrandefrihetsgrundlagen, som trädde i kraft den 1januari 1992 föregicks av ett mångårigtutredningsarbete, bl.a. av (SOU1975: 49) och (SOU1983:70). övervägde omdet var möjligt att få till stånd en ny grundlag somskulle omfatta även det tryckta ordet och såledesersätta tryckfrihetsförordningen. Utredningenredovisade också ett förslag till en sådan grundlagsom ett alternativ men förordade ändå den särskildayttrandefrihetsgrundlagen. Avgörande för dettaställningstagande synes ha varit risken för atttryckfriheten skulle tunnas ut omtryckfrihetsförordningen ersattes med en nygrundlag.Konstitutionsutskottet uttalade sig 1988 om denfortsatta handläggningen av frågan om engrundlagsreglering beträffande andra medier än dettryckta ordet (KU 1987/88:36). Med hänsyn till denkritik som framförts och som gick ut på att ensamlad grundlag skulle kunna leda till en uttunningav skyddet för skrifter enligt den nuvarandetryckfrihetsförordningen, borde beredningsarbetetenligt utskottets mening inriktas mot en lösning ienlighet med principerna iYttrandefrihetsutredningens förslag, dvs. ensärskild grundlag för de aktuella medierna.Enligt utskottets mening saknas det anledning attnu frångå denna bedömning i fråga om risken för atten samlad grundlag kan tunna ut det skydd förskrifter som ges i tryckfrihetsförordningen.Utskottet är därför inte berett att förorda en sådanutredning för revidering av tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen som föreslås i motionK45 yrkande 1 (mp). Utskottet vill dock hänvisa till attett motionsyrkande i samma fråga beräknas blibehandlad i utskottets betänkandeKU21 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet, m.m.med anledning bl.a. av proposition 2001/02:74.Utskottet är inte heller berett att förorda en sådanöversyn av offentlighetsprincipen och dessförhållande till enskildas integritet som begärs imotion K393 yrkande 1 (m). Den svenskaoffentlighetsprincipen kan förenklat sägas fylla trehuvudändamål. Den utgör en garanti förrättssäkerhet, effektivitet i förvaltningen ocheffektivitet i folkstyret. Offentlighetsprincipensbetydelse för en levande demokrati sträcker sigemellertid som framhållits tidigare igrundlagstiftningssammanhang längre än till attkasta ljus över tillståndet inom den offentligaförvaltningen (prop. 1975/76:160 s. 71).Myndigheternas handlingar innehåller en rik fond avfakta i de mest skilda angelägenheter. Tillgångentill denna information är enligt nämnda propositioni hög grad ägnad att berika den allmänna debattenoch bredda underlaget för medborgarnas ochorganisationernas ställningstaganden i skildasamhällsfrågor. Rätten att ta del av allmännahandlingar är således en del av den medborgerligarätten att inhämta och ta emot information ochdärmed en av betingelserna för den fria demokratiskaåsiktsbildningen. Den tekniska utvecklingen harvisserligen inneburit att information om enskildablivit mer lättillgänglig både för myndigheter ochenskilda. I myndigheternas verksamhet balanserasemellertid i sekretesslagen intresset avoffentlighet och insyn mot vikten av bl.a.integritetsskydd. Enligt utskottets mening saknasanledning att nu överväga en ändrad ordning. MotionK393 yrkande 1 (m) avstyrks.När det gäller frågan om möjligheterna att ändra isekretesslagen vidhåller utskottet sina bedömningarvåren 2001. Arbetet i bör således avvaktas. Motion K371yrkande 26 (c) avstyrks följaktligen.Också när det gäller frågan omoffentligheten i hanteringen av EU-ärenden vill utskottet i likhet medutskottets ställningstagande våren2001 hänvisa till det pågåendearbetet i . Utskottet vill idetta sammanhang också erinra om attregeringen under Sverigesordförandeskap i EU verkat för attEuropaparlamentet och rådet antagitförordningen nr 1049/2001 omallmänhetens tillgång tillEuropaparlamentets, rådets ochkommissionens handlingar. MotionK371 yrkande 28 (c) avstyrks.Biblioteksregeln och InternetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp)om en utredning av den s.k. biblioteksregelni tryckfrihetsförordningen. Utskottet anser ilikhet med regeringen att regeln får ansesutgöra en tillräcklig garanti för atthandlingsoffentligheten får rimligaproportioner när det gällerinformationsmängderna på Internet.Jämför reservation 4.PropositionenRegeringen anser att det inte nu bör införas någonsärskild bestämmelse som reglerar hurinformationsmängder som en myndighet har tillgångtill via Internet skall behandlas frånoffentlighetssynpunkt. Bestämmelsen i 2 kap. 11 §första stycket 3 tryckfrihetsförordningen (den s.k.biblioteksregeln) utgör en tillräcklig garanti föratt den insyn som handlingsoffentligheten skalltillgodose får en rimlig proportion i dettaavseende. Enligt denna regel undantas från begreppetallmän handling bl.a. tryckt skrift, ljud- ellerbildupptagning eller annan handling som ingår imyndighets bibliotek. Även upptagningar för ADBomfattas av biblioteksregeln om upptagningarnaanvänds i myndighetens verksamhet på samma sätt somböcker i ett bibliotek.Regeringen har förståelse för synpunkter om dettveksamma i att alla handlingar som kan åtkommas viaInternet skall anses förvarade hos alla myndighetermed Internetanslutning. Det hade ur systematisk ochterminologisk synvinkel kunnat vara lämpligt attgenom en uttrycklig bestämmelse undanta det materialsom en myndighet har tillgång till via Internet och som är tillgängligt även för andra som äranslutna till Internet från regleringen i 2 kap.tryckfrihetsförordningen redan i första ledet avprövningen av om materialet är att anse som allmänhandling, dvs. redan vid bedömningen av ommaterialet är en hos myndigheten förvarad handling.Ett annat tänkbart alternativ hade varit att genomen ändring i 2 kap. 6 § tryckfrihetsförordningenklart slå fast att den information som ärtillgänglig för var och en via Internet inte är attanse som en till myndigheten inkommen handling.Regeringen vill dock inte föreslå en sådannyordning utan att konsekvenserna utretts närmare.Eftersom en tillämpning av biblioteksregeln i deallra flesta fall torde leda till att information påInternet inte är att anse som allmänna handlingarhos myndigheterna kan en sådan nyordning inte helleranses nödvändig.Regeringen föreslår en ändring av undantaget i 2kap. 11 § andra stycket tryckfrihetsförordningenfrån biblioteksregeln. Enligt undantagsbestämmelsenskall biblioteksregeln inte tillämpas påupptagningar för ADB i ett sådant register sommyndighet har tillgång till enligt avtal med andramyndigheter. Enligt regeringens uppfattning bör detuttryckligen framgå av lagtexten att andra stycketenbart tar sikte på upptagningar som utgör allmännahandlingar hos värdmyndigheten.