bet · GP01SKU18 · 2002-03-21 00:00:00 — Allmänna motioner om mervärdesskatt SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden ommervärdesskattefrågor. Motionärerna tar upp frågorsom bl.a. rör den allmänna nivån på mervärdesskattensamt mervärdesskatten på vissa särskilt angivnavaror och tjänster där motionärerna begär attskatten skall sänkas eller slopas. Andra frågor somtas upp av motionärerna rör de skildamervärdesskatteordningarna vid verksamhet sombedrivs kommunalt eller landstingskommunaltrespektive av ideell förening eller i privat regi.Med anledning av ett antal motioner ochmotionsyrkanden om vissa varor och tjänster inom detlågbeskattade området föreslår utskottet attriksdagen riktar ett tillkännagivande tillregeringen om att se över tillämpningsområdet för dereducerade skattesatserna m.m. Övriga motioner ochmotionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns fem reservationer och tvåsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skattesats, digitala tjänster m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk287,2001/02:Sk491 yrkandena 17 och 19 i denna delsamt 2001/02:T409 yrkande 2.Reservation 1 (m)2. Vissa varor och tjänster inom detlågbeskattade områdetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om en översyn avtillämpningsområdet för de reducerade skatte-satserna m.m. Därmed bifaller delvismotionerna 2001/02:K243 yrkande 10,2001/02:Sk205, 2001/02:Sk210, 2001/02: Sk257,2001/02:Sk265, 2001/02:Sk284, 2001/02:Sk290,2001/02:Sk299, 2001/02:Sk303, 2001/02:Sk313,2001/02:Sk335, 2001/02:Sk336, 2001/02: Sk337yrkande 1, 2001/02:Sk394, 2001/02:Sk395,2001/02:Sk396, 2001/02:Sk397, 2001/02:Sk398,2001/02:Sk399, 2001/02:Sk401, 2001/02: Sk440,2001/02:Sk449, 2001/02:Sk476, 2001/02:Sk483,2001/02:Sk484, 2001/02:Sk491 yrkande 19 i dennadel, 2001/02:Kr279 yrkande 12, 2001/02:Kr419yrkande 5 och 2001/02: Kr422 yrkande 12.3. Hushållsnära tjänsterRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf395 yrkande3.4. FastighetsskötselRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk469 och2001/02:Bo320 yrkande 21.Reservation 2 (kd)5. Miljömärkta produkterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ518yrkande 20 och 2001/02: N365 yrkande 7.6. KörkortsutbildningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk262,2001/02:Ub230 yrkande 2, 2001/02:T254 yrkande 2och 2001/02:T469 yrkande 2.7. FöretagsbilarRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk430 yrkandena1 och 2.8. Utbildning i alternativmedicin, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:So274yrkande 2 och 2001/02: So623 yrkande 4.9. Stöld och rånRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk229,2001/02:Sk434, 2001/02: Sk400 yrkandena 1 och 2samt 2001/02:N263 yrkande 18.Reservation 3 (c)10. Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunaltrespektive i privat regiRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk491 yrkande18.Reservation 4 (m)11. Skattefri verksamhet som bedrivskommunalt eller landstingskommunalt eller avideell föreningRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr339 yrkande14.Reservation 5 (m)12. Köp av utländska spelare och andraidrottsutövareRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk250.13. Mervärdesskatt vid ombyggnation försärskilt boendeRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk214.14. Ersättningar till gode män ochförvaltareRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk206.15. Registreringsnummer förmervärdesskattRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk270.Stockholm den 21 mars 2002På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), LisbethStaaf-Igelström (s), Per (), KennethLantz (kd), (), Per ErikGranström (s), de (), UllaWester (s), (), (),(), (), RolfKenneryd (c), () och LennartAxelsson (s).2001/02SkU18Redogörelse för ärendetI det följande behandlar skatteutskottet de allmännamotionsyrkanden som gäller olikamervärdesskattefrågor som återstår efter höstensbudgetbehandling. Motionsyrkandena återges iförteckningen över behandlade förslag, se bilaga.Utskottets övervägandenSkattesats, digitala tjänster m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om en allmänsänkning av mervärdesskatten, om att verkaför att inom EU införa en nollskattesats påelektronisk handel och om en översyn av denallmänna nivån på mervärdesskatten.Jämför reservation 1 (m).Gällande bestämmelserI tillämpas följande skattesatser förmervärdesskatten:- = normalskattesats- = livsmedelhotellrums- och campinguthyrningtransport i skidliftkonstnärs försäljning av egna konstverkimport av konstverk, samlarföremål ochantikviteter- = dagstidningar, tidskrifter, böckerentré till konserter, biograf-, teater-,opera- och balettföreställningar samtdjurparkerpersonbefordranviss biblioteksverksamhetviss museiverksamhetupphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verkrätt till ljud- och bildupptagningidrottsområdetI övriga EU-länder varierar den normala nivån påmervärdesskatten mellan () och (). Tar man de stora länderna uppgår dennormala momsen till i , iItalien, i och iTyskland.När det gäller frågan var och hur elektroniskaleveranser skall beskattas gäller skilda regler förvaru- respektive tjänsteleveranser. Om det gälleron-line-leveranser av material av olika slagbetraktas de i mervärdesskattehänseende somtjänsteomsättningar och inte varuomsättningar. InomEG:s mervärdesskatteområde skall i sådana fallreglerna om mervärdesskatt vid omsättning avtjänster tillämpas. Detta innebär bl.a. att omköparen är en privatperson i ett (t.ex.Sverige) och säljaren också finns i ett (samma eller ett annat) skall mervärdesskattdeklareras av säljaren i säljarens land. Om det ärså att köparen - fortfarande en privatperson - finnsi ett (t.ex. ) och säljaren finns iett tredje land gäller andra regler. De svenskareglerna går i sådana fall ut på att säljarenutanför EG rätteligen skall registrera sig tillmervärdesskatt här i och ta ut svenskmervärdesskatt för sina försäljningar online iSverige. Ett problem med dagens regler är att dessai princip innebär att tjänster som säljs över nätetav tredjelandsföretag till kunder i EU inte blirbeskattade i EU. Det innebär också att tjänster somsäljs av ett företag inom gemenskapen till kunderutanför EU beskattas i EU. Detta stämmer inte medden grundprincip man enats om för den elektroniskahandeln och som innebär att beskattning skall skedär konsumtionen sker. De nuvarande reglerna medförockså en konkurrensnackdel för EU-företagen somalltid måste ta ut moms vid försäljning av tjänsteröver nätet till privatpersoner inom EU. Utskottetåterkommer i det följande till det förslag av som gäller ändring i sjättemervärdesskattedirektivet vad gällermervärdesskatteordningen för vissa tjänster somtillhandahålls på elektronisk väg (KOM (2000) 349).UtredningarUnder tillkallade regeringen en särskildutredare för att göra en översyn av reglerna omskattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m. Utreda-ren har bl.a. fått i uppdrag att redovisa hurmervärdesskattelagens olika regler beträffandeskattskyldighet och yrkesmässig verksamhetöverensstämmer med motsvarande EG-regler och vilkaeffekter skillnaderna i regelsystemen har. Utredarenskall sträva efter att föreslå ändringar av detsvenska mervärdesskattesystemet som i detta avseendeytterligare anpassar mervärdesskattelagensregelsystem och begreppsapparat till det sjättemomsdirektivet. Utredaren skall också analysera detregelsystem i mervärdesskattelagen som styr vidvilken tidpunkt skattskyldighet ochredovisningsskyldighet inträder. Utredningen harfått förlängning av utredningstiden och skall enligtplanerna redovisa resultatet av sitt arbete senastden (Fi 1999:03, dir. 1999:10).Regeringen tillsatte en utredning meduppgift att lämna en samlad bedömning avinternationaliseringens betydelse för svenskaskattebaser och framtida skattestruktur(). I direktiven tillutredningen nämns bl.a. beskattningen av varoroch tjänster. Utredningen skall bl.a. analyseramöjligheten och önskvärdheten av en likformigkonsumtionsbeskattning samt för- och nackdelarhos de två grundläggande principerna för uttagav mervärdesskatt på gränsöverskridande handel(destinationsprincipen och ursprungsprincipen).Utredningens uppdrag skall vara slutfört senastden (Fi 2000:05, dir. 2000:51,tilläggsdirektiv 2002:14).Arbete inom EUEtt förslag angående avdragsrätt för mervärdesskattlades fram av kommissionen (KOM (1998) 377)med syfte att göra det enklare för företagare somagerar i andra EU-länder. Direktivförslaget bestårav två delar, dels frågan om harmonisering avavdragsrätten, dels frågan om ett s.k. gräns-överskridande avdragssystem. Förslaget omharmonisering av avdragsrätten rör utgifter förbl.a. personbilar (tjänstebilar och andra bilar somtill viss del kan användas privat), logi, mat ochrepresentation. Förslaget om ett gränsöverskridandeavdragssystem innebär att företagarna, i stället föratt ansöka om återbetalning i varje land där de haftmomskostnader men inte är registrerade, skall fårätt att dra av mervärdesskatten i sinadeklarationer i det land de är registrerade förmervärdesskatt. Den stat som medgett avdraget skalldärefter kunna återkräva skatten från det land därinköpet skett.Förslaget behandlades under det svenskaordförandeskapet men togs inte upp under detbelgiska. Frågan är heller inte prioriterad underdet spanska ordförandeskapet.Under år 2000 lade kommissionen fram ett förslagtill ändring i sjätte mervärdesskattedirektivetrörande tillämpningen av direktivet vid elektroniskhandel (KOM (2000) 349). Förslaget är begränsat tilltjänster som levereras elektroniskt (s.k. online-leveranser) såsom musik, dataspel, programvaror m.m.och innebär bl.a. att försäljningen av elektronisktlevererade tjänster skall beskattas där konsumtionensker, dvs. att endast sådant som konsumeras inom EUskall beskattas där. Tjänsterna skall undantas frånbeskattning när de tillhandahålls för att användasutanför EU. Syftet med ändringarna är att skapa likavillkor för beskattning av digital e-handel ienlighet med de principer som fastställdes vid 1998års ministerkonferens i och att göraöverensstämmelsen så enkel och okomplicerad sommöjligt. Vid Ekofinmötet nåddesen politisk överenskommelse i avvaktan på ettformellt antagande av direktivförslaget.Överenskommelsen bygger på ett kompromissförslag somlades fram under det svenska ordförandeskapet ochinnebär bl.a. att företag från tredje land somsäljer tjänster över nätet till kunder i EU skall hamöjlighet att använda sig av en enda kontaktpunkt iEU och att skatteintäkterna skall distribuerasdärifrån till konsumtionslandet.I juni år 2000 lade kommissionen fram ett s.k.meddelande som innehåller en ny arbetsstrategi föratt förbättra det europeiskamervärdesskattesystemet. Meddelandet innehåller ettåtgärdsprogram för olika delar av mervärdes-skattesystemet där lagstiftningsinsatser ansettsangelägna. Den nya arbetsstrategin innebär att detskall ske en successiv anpassning, modernisering ochförenkling av mervärdesbeskattningen (KOM (2000)348).Hösten 2000 lämnade kommissionen ett förslag omförenkling och harmonisering av reglerna omfakturering på mervärdesskatteområdet (KOM (2000)650). Förslaget innebär att reglerna om vad enfaktura skall innehålla harmoniseras så att kravenpå innehåll blir desamma inom hela unionen. En annanviktig del av förslaget är att elektroniska fakturorskall accepteras. Direktivet antogs av rådet den 20december 2001 (2001/115/EG) och skall vara genomförti medlemsländernas nationella lagstiftning per den 1januari 2004. Den har för avsiktatt lägga fram en proposition till år2003.Under sommaren 2001 lämnade kommissionen ettförslag till ny förordning om administrativtsamarbete inom momsområdet (KOM (2001) 294).Förslaget är ett led i kampen motskatteundandraganden och bedrägerier. Förslaget harunder det spanska ordförandeskapet nu tagits upptill behandling i rådsarbetsgruppen för indirektaskatter.MotionernaI motion Sk491 yrkandena 17 och 19 delvis av CarlFredrik m.fl. (m) begärs tillkännagivanden omatt mervärdesskatten sänks till europeisk nivå.Enligt motionärerna medför den höga svenska nivån påmervärdesskatten att svenska företag har svårt attkonkurrera med privatimport av bilar och andrakapitalvaror från övriga EU-länder. Den högamervärdesskattenivån innebär också problem när detbl.a. gäller digitala leveranser.I motion T409 yrkande 2 av m.fl. (fp)föreslås ett tillkännagivande om att verka för attdet inom EU införs en nollskattesats på elektroniskhandel. Denna skattesats skall gälla till dess enrejäl genomgång gjorts av momsreglerna för icke-elektroniska varor och tjänster och OECD-ländernakommit överens om en gemensam syn på beskattningenav den elektroniska handeln.I motion Sk287 av och (fp) begärs en översyn avmervärdesskattenivån i . Motionärerna anseratt en ny utredning behövs för att möta framtidautmaningar inom momsområdet. Det handlar dels om detinternationella samarbetet, dels om hur konsumtions-skatterna långsiktigt skall hanteras för att imöjligaste mån undvika de absurda gränsdragningarsom uppkommit till följd av ändrade skattesatserinom begränsade områden.Utskottets ställningstagandeEnligt gängse mätningar är såväl det totalaskatteuttaget som nivån på mervärdesskatten högre iSverige än i de flesta andra industriländer. tidigare framhållit torde detta hängasamman med de generellt utformade välfärdssystemen iSverige som i hög grad syftar till att kompenseraför inkomstbortfall - och där ersättningarnabeskattas - samt att vi i har en högambitionsnivå när det gäller offentligt finansieradverksamhet.Utskottet konstaterar att de frågor sommotionärerna tar upp redan uppmärksammats avregeringen som tillkallat en utredare, vars uppdragär att lämna en samlad bedömning av hur den svenskaskattestrukturen bör vara utformad i en värld medinternationaliserade marknader för varor, tjänsteroch produktionsfaktorer som devälfärdspolitiska ambitionerna bevaras på dagensnivå. I direktiven framhålls vidare attmöjligheterna att ha ett i förhållande till våromvärld avvikande skatteuttag även beror på denfortgående internationaliseringen av den svenskaekonomin, skattebasernas rörlighet ochskattekonkurrensen mellan länderna. Vad särskiltgäller beskattningen av varor och tjänster pekas idirektiven också på de problem i kontrollhänseendesom bl.a. den elektroniska handeln och den privatainförseln av motorfordon från andra länderförorsakar och den betydelse dessa företeelser kanfå för det svenska skatteunderlaget. Utredningensuppdrag skall vara slutfört senast den 15 november2002 (dir. 2000:51).Även inom EU har de spörsmål som aktualiseras imotionerna uppmärksammats. Bland annat har ettarbete pågått om mervärdesskattefrågor kringelektronisk handel och Internet som bl.a. avserkontrollfrågorna och behovet av ökat samarbete.Kommissionen lämnade ett förslag, (KOM(2000) 349), till ändring av de gemensammamervärdesskattereglerna vad gällermervärdesskatteordningen för vissa tjänster somtillhandahålls på elektronisk väg. Förslaget innebäratt sådana tjänster (musik, dataspel, programvaror,böcker m.m.) som levereras elektroniskt skallbeskattas inom EU om de konsumeras där. Tjänsternaskall undantas från beskattning i EU när detillhandahålls för att användas utanför gemenskapen.Vidare innebär förslaget att om ett företag fråntredje land säljer tjänster över nätet tillprivatpersoner i EU skall tredje land-företagetregistrera sig i ett valfritt land och betala momseni det landet efter den skattesats som gäller där,oavsett i vilka andra EU-länder kunderna finns. Ärköparen ett företag skall köparen förvärvsbeskattas.Kommissionens förslag har såvitt gäller hanteringenav momsen vid försäljning till privatpersoner inteaccepterats av medlemsstaterna eftersom detbefarades att skattesatserna, till följd avskillnaderna i skattesatser mellan de olikamedlemsstaterna, skulle få en avgörande inverkan påvilket land tredje land-företagaren väljer attmomsregistrera sig i. Medlemsländerna har docknyligen enats om en lösning som bygger på detsvenska ordförandeskapets kompromiss och som bl.a.innebär att tredje land-företagaren vid försäljningtill privatpersoner skall ha möjlighet att användasig av en enda kontaktpunkt i EU och attskatteintäkterna distribueras därifrån till konsum-tionslandet. Skatt skall tas ut efter den skattesatssom gäller i konsumtionslandet. Denna lösning skallgälla efter direktivets genomförande. Där-efter är tanken att ett system skall tas i bruk sombygger på mera långsiktiga tekniska lösningar.Det skall också nämnas att kommissionen förra åretpresenterade ett förslag till ny förordning omadministrativt samarbete inom momsområdet (KOM(2001) 294). Förslaget är ett led i kampen motskatteundandraganden och bedrägerier. Förslaget ärännu inte färdigbehandlat. har liksom övrigamedlemsländer i huvudsak ställt sig positivt tillförslaget till ny förordning.Eftersom de frågor som motionärerna tar upp haruppmärksammats både av den ochinom EU finns det enligt utskottets uppfattning intenågon anledning för att göra någottillkännagivande till regeringen av det slag sommotionärerna efterlyser. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Vissa varor och tjänster inom detlågbeskattade områdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen riktar ett tillkännagivande tillregeringen om att se över tillämpningsområdetför de reducerade skattesatserna. Enkartläggning bör ske av avgränsningsproblemeninom det lågbeskattade området. Ävenavgränsningsproblemen mellan områdena förlågbeskattning och full beskattning samtmellan områdena för beskattning och ickebeskattning bör analyseras.MotionernaI ett antal motioner från den allmänna motionstidenföreslås att en översyn av mervärdesskattesatsernabör göras. I ett stort antal motioner krävs även attnya grupper av varor och tjänster skalllågbeskattas, företrädesvis på 6-procentsnivån. Isomliga motioner uttrycks det på det sättet attgränsdragningen för redan lågbeskattade varor ochtjänster skall utvidgas till att omfatta ytterligarevarugrupper och verksamheter som ligger nära detlågbeskattade området men som på grund av dengällande gränsdragningen författningsmässigt kommitatt hamna utanför lågbeskattningen. Genomgåendeåberopas rättviseskäl, branschekonomiska skäl samtdet skälet att gränsdragningen mellan vad som ärnormalbeskattat och vad som är lågbeskattat kommitatt framstå som obegriplig för många människor.I några motioner från företrädare förSocialdemokraterna finns yrkanden som bör behandlasi detta sammanhang. Dit hör motion Sk396 av ÅkeGustavsson m.fl. (s) i vilken det yrkas attgränsdragningarna på det som brukar innefattas ibegreppet kulturområdet ses över, t.ex. skillnaden iskattesats när det gäller balett, folkparksdans,djurparker och nöjesparker. Sänkt mervärdesskatt pådans - eller åtminstone en översyn av frågan - yrkasäven i motionerna Sk397 av () ochSk398 av m.fl. (s), medan det i motionSk476 av m.fl. (s) begärs sänktmervärdesskatt på nöjesparker. Till den grupp avmotioner som innehåller yrkanden om sänktmervärdesskatt på viss vara hör även motion Sk440 avCarin och () med krav påatt fotografi skall definieras som konst imervärdesskattesammanhang och att mervärdesskattensänks på fotografier.Ett flertal motioner med denna inriktning har ocksålämnats av ledamöter från Moderata samlingspartiet.Motionärerna bakom motion Sk491 yrkande 19 delvis avCarl m.fl. (m) anser att en totalöversyn av mervärdesskattens konstruktion bör görasi syfte att minska momsrelaterade konkur-renssnedvridningar såväl inom landet som iförhållande till EU. I motion Sk303 av och () begärs en över-syn av mervärdesskattesatserna inom kulturområdet,och motionärerna framhåller särskilt skillnaden iskattesatser mellan musikkonserter och danstill-ställningar. Motion Sk205 av ()syftar också till att sänka mervärdesskatten på danstill . I partimotion K243 yrkande 10 av BoLundgren m.fl. (m) förespråkas en neutraltidningsmoms. I motionerna Sk210 av ochElizabeth (), Sk257 av ochCarl G (), Sk290 av och (), Sk336 av (), Sk337 yrkande 1 av och () och Sk449 av () är allainriktade på att beskatta restaurangtjänster påsamma låga nivå som mat och i några motioner begärsdessutom att restaurangnäringen ytterligare skallstimuleras genom sänkt elskatt, sänktaarbetsgivaravgifter och höjda representationsavdrag.Andra moderata motioner är inriktade på konstnärligaprodukter och i motionerna Sk265 av (), Sk284 av m.fl. (m), Sk335av () och Sk394 av () begärs skattelättnader i olika former förgalleriverksamhet, konstutställares införsel tillSverige av lånade konstverk samt försäljning avimporterade konstverk.Ledamöter från har i en motionSk399 av och TassoStafilidis (v) begärt förslag om en utredning om attinföra en generell skattesats på för allkulturell verksamhet.Två motioner som bör tas upp i detta sammanhanghar lämnats av ledamöter från . Imotion Sk299 av och ()begärs en utredning av möjligheten att införa en merenhetlig kulturmoms så att även dansbandskulturenkan omfattas av den lägre nivån. I motion Sk401 avChatrine () yrkas sänkt mervärdesskatt påfärdiglagad mat som serveras på restaurang.Centerpartiet yrkar i partimotion Kr279 yrkande 12av m.fl. (c) en utredning om vilkafaktorer och värderingar som skall ligga till grundför vilka olika skattesatser som skall tillämpas påolika kulturverksamheter, som t.ex. dans, bild ochform samt försäljning av konst. Även i motion Sk395av och ()begärs en utredning om sänkt mervärdesskatt på dans.I motion Sk313 av m.fl. (c) krävssänkt mervärdesskatt på skidliftsverksamhet till6 %.Även motioner av ledamöter från Folkpartietliberalerna berör kulturområdet. I motion Sk483 avKarin () efterlyses en utredning om attinföra en renodlad kulturmoms innefattande ävendans. I motion Kr419 yrkande 5 av . (fp) begärs också en utredning av kon-sekvenserna av att införa en enhetlig mervärdesskattpå kulturområdet.Miljöpartiet begär i partimotion Kr422 yrkande 12av m.fl. (mp) förslag som skall gåut på att mervärdesskattebefria inköp av konst inomden privata sektorn, dvs. som köps för att utsmyckalokaler, kontor, mottagningar etc. Vidare yrkas imotion Sk484 av och (mp, m) sänkt mervärdesskatt påentréavgiften på s.k. Science Centers till 6 %.Utskottets ställningstagande1990 års skattereform innebar för mervärdesskattensdel en avsevärd breddning av basen, som bl.a.motiverades av behovet av att bidra till reformensfinansiering. Ambitionen var emellertid också attskapa en enhetlig och neutral mervärdesskatt somomfattade i princip all omsättning av varor ochtjänster med en enhetlig skattesats. Syftet var delsatt skapa ett så enkelt system som möjligt genom attbeskattningen gjordes praktiskt taget generell -endast enstaka undantag från mervärdesskattepliktenkom att ingå i mervärdesskattesystemet efterskattereformen -, dels att undvika att snedvrid-ningar uppstod på grund av olikheter ibeskattningen.Genom lagen (1990:575) om tillfällig höjning avmervärdesskatten höjdes mervärdesskatten den 1 juli1990 från (prop. 1989/90:150, bil. 4,bet. 1989/90:FiU40). Detta innebar en höjning avskatten räknad på priset före skatt från 23,46 till25 %. Den generella nivån på mervärdesskatten harsedan dess legat kvar på på priset exklusiveskatten (när i fortsättningen nivån anges avsesdetta beräkningssätt).Redan fr.o.m. sänktesemellertid mervärdesskatten på livsmedel och vissatjänster till (prop. 1991/92:50, bet.1991/92:SkU5). Denna lägre skattesats höjdes senaretill (1992/93:50 bil. 5, bet. 1992/93:FiU1,bet. 1992/93:SkU18). slopadesundantaget från skatteplikt för omsättning ochinförsel av alster av bildkonst, vilka ägs avupphovsmannen eller dennes dödsbo. Om konstnärensförsäljning överstiger skall konstnärenfrån detta datum ta ut moms (prop.1994/95:202, SFS 1995:700). Skattesatsen förlivsmedel sänktes därefter igen, från21 % till fr.o.m. , vilketbl.a. fick till följd att 21-procentsnivån heltförsvann ur systemet (prop. 1994/95:150 bil. 7, bet.1994/95:FiU20). På denna nivå har mervärdesskattenpå livsmedel legat kvar. På ett annat områdeinfördes dock senare en ny skattenivå på ,nämligen för bl.a. dagstidningar (prop. 1995/96:45,bet. 1995/96:SkU12) och biografföreställningar(prop. 1995/96:191, bet.