bet · GO01KU14 · 2002-02-13 00:00:00 — skall också redovisahur arbetet har bedrivits för att följa upp ochutvärdera de regionala åtgärderna.Den 4 december 2000 översände minoritetsministerntill samtliga myndigheter, kommuner och landstingett faktablad om minoritetspolitiken. Enligt enskrivelse rubricerad Minoritetspolitiken - ennationell angelägenhet, som följde med faktabladet,finns det ett stort behov av att informera ochsprida kunskap om innehållet i minoritetspolitiken.I faktabladet redovisas målet för den svenskaminoritetspolitiken och framhålls att det är enangelägenhet i hela landet att samtliga nationellaminoriteters behov och intressen beaktas i alladelar av landet och på alla nivåer isamhällsförvaltningen. Vidare redovisas bl.a. deregionala åtgärder som krävs.Sametinget skall enligt sametingslagen leda detsamiska språkarbetet. beslutade attinrätta ett språkråd samt att vid inrättatvå tjänster som språkkonsulenter i syd- ochlulesamiska samt en tjänst som handläggare förSpråkrådets arbete. arbetar enligtSametingets webbsida med att stärka samespråketsställning i samhället och stimulera användningen avspråket i skilda sammanhang samt arbetar mednormerings- och språkvårdsfrågor och råd ochanvisningar i samiska språkfrågor. Vidare utvecklarSpråkrådet en ny samisk terminologi, deltar ispråkutvecklingsarbete i Sápmi och bevakar i övrigtsamiska språkfrågor. deltar aktivt i ettprojekt vid , ,som syftar till att skapa en nordsamisk orddatabasoch i utvecklingsprojekt som avser produktion avsamiska läromedel.Enligt regleringsbrev för är ettav målen för att ytterligare stärka detsamiska språkets ställning i samhället, bl.a. genomatt följa upp förslagen i proposition 1998/99:143Nationella minoriteter i , verka för enutbredd användning av språket i samiskainstitutioner och organisationer, stödja ochförbättra språkutbildningen i det samiska språketsalla varieteter och delta i språkvårdsarbetet iSverige, , och . Ett annat målär att skapa intresse och kunskap om samiskaförhållanden och frågor genom att sprida informationom detta till allmänheten, medierna, myndigheter ochinstitutioner.Sändningsvolymen från samiska produktionsgruppenvid hade ökat till 21timmar , och kostnaderna hadeökat från 2,8 till 3 miljoner kronor.Utbildningsradions programkostnader för och omspråkliga och etniska minoriteter i radio och TV harökat från 1996 till 11,6miljoner kronor 1999. Utbildningsradionssändningsvolym i radio om och för minoriteter harunder sjunkit från 83 till 17 timmarmedan sändningsvolymen i TV sjunkit från 50 till 46timmar.Det svenska valsystemet bygger på principen omallmän och lika rösträtt. Valsystemet är i alltväsentligt utformat efter de principer somGrundlagberedningen presenterade i betänkandetPartiell författningsreform (SOU 1967: 26).Valsystemet är riksproportionellt för att få enmandatfördelning mellan partierna som är rättvisandemed hänsyn till valresultatet i hela landet.Valsystemet är också konstruerat för att uppnåtillfredsställande regional representation iriksdagen som också är så stabil som möjligt medhänsyn till kravet på riksproportionalitet samtidigtsom det försvårar för mycket små partier att vinnarepresentation i . Systemet bygger påförutsättningen att den politiska verksamheten skallförsiggå främst genom partier (bet. KU 1973:26 s.17).I detta sammanhang kan nämnas att i några andraparlament är nationella minoriteter tillförsäkraderepresentation. Som exempel kan nämnas att i NyaZeeland är 6 av totalt 67 valkretsarenmansvalkretsar för maorier och att det i Slovenienfinns två valkretsar för de ungerska respektiveitalienska minoriteterna.Inom ramen för ett nationellt utvecklingsarbeteför folkstyrelsen kan regeringen ge bidrag tillprojekt av folkbildningskaraktär som har godspridning och som syftar till att stimuleradeltagandet i den demokratiska processen. Aktörersom kan söka bidrag är svenska ideella föreningar,stiftelser, kommuner, kommunalförbund,länsstyrelser, landsting och regionförbund samtfolkbildningsorganisationer och liknandesammanslutningar. Bidrag ges i första hand tillprojekt som kan förväntas engagera de grupper som imindre utsträckning är delaktiga isamhällsutvecklingen än andra grupper (SFS2000:648).Utskottets ställningstagandeUtskottet framhöll i samband med riksdagsbeslutet idecember 1999 om inriktningen på minoritetspolitikenatt uppmärksamheten på samernas förhållande inte fårtillåtas att avta. Det var enligt utskottet i förstahand en uppgift för regeringen att uppmärksamt följautvecklingen och ta initiativ till de åtgärder somvisar sig påkallade. Utskottet, som hänvisade tillatt regeringen förutskickat att de åtgärder somgenomförs inom ramen för minoritetspolitiken kommeratt följas upp och utvärderas, räknade med attutvärderingen kunde ges en vid inriktning och geunderlag för att bedöma behovet av ytterligareåtgärder för att stärka samernas ställning allmäntsett (bet. 1999/2000: KU6 s. 22).Regeringen har framhållit att den nyaminoritetspolitiken lett till att det finns enstörre medvetenhet och kunskap om de nationellaminoriteterna både inom minoritetsgrupperna självaoch i majoritetssamhället, vilket fört med sig enväxande aktivitet bland minoritetsgrupperna. En radåtgärder - bl.a. i linje med vad som begärs imotionerna K368 (kd) och K379 (s) - har vidtagitsinom skilda områden för att stärkaminoritetsspråkens ställning och de nationellaminoriteternas inflytande. Mot denna bakgrund ochäven med hänsyn till den förutskickade utvärderingensaknas enligt utskottets mening anledning förriksdagen att nu göra tillkännagivanden tillregeringen om ett fortsatt reformarbete eller ominformation till kommuner och landsting.Motionsyrkandena avstyrks.När det gäller frågan om resurser för desydsamiska och lulesamiska språken vill utskottethänvisa till att riksdagsbeslutet i december 1999innebär att samtliga varieteter av det samiskaspråket ges skydd i lag som syftar till att språketskall stärkas så att det kan hållas levande somminoritetsspråk i . I samband medbehandlingen av minoritetspropositionen avslogriksdagen motionsyrkanden om att sydsamiska skulleges status som eget minoritetsspråk och om enavgränsning av förvaltningsområdena till förmån försydsamiskan. Under utskottsbehandlingen framhöllsatt inom förvaltningsområdet har den enskilde rättatt använda sin varietet av samiska, såsomnordsamiska, lulesamiska och sydsamiska (bet.1999/2000:KU6 s. 26 f.). Utskottet gör inte nu någonannan bedömning. Enligt utskottets mening bör denförutskickade utvärderingen avvaktas också när detgäller resurserna för de syd- och lulesamiskavarieteterna. Motion K378 yrkande 5 avstyrks därför.Utskottet är inte berett förorda den långtgåendekonstitutionella förändring det skulle innebära omsamerna som minoritetsgrupp tillförsäkrades mandat iSveriges riksdag. Motion K378 yrkande 9 (mp)avstyrks.När det gäller frågan om åtgärder för att ökasamernas deltagande i folkvalda organ vill utskottethänvisa till att det pågår ett nationelltutvecklingsarbete för folkstyrelsen. Inom ramen fördetta arbete finns möjlighet att erhålla bidrag somsyftar till att stimulera deltagandet i dendemokratiska processen. Medel har fördelats tillorganisationer som företräder de nationellaminoriteterna för att ge ökade möjligheter tillinflytande. Enligt utskottets mening är etttillkännagivande till regeringen om ytterligarekonkreta åtgärder för att öka samernas deltagande ifolkvalda organ inte nödvändigt. Motion K378 yrkande10 (mp) avstyrks.TeckenspråkMotionernaAnne-Katrine och () begär imotion K321 ett tillkännagivande till regeringen omvikten av att erkänna teckenspråk som ettminoritetsspråk. Motionärerna framhåller att mycketav samhällets utbud av information och kultur inteär tillgängligt för döva och att det är viktigt attstärka teckenspråkets ställning så att utbudet görsmera tillgängligt.I motion So540 (yrkande 4) av m.fl. (kd) begärs att regeringen lägger framförslag om teckenspråk som minoritetsspråk.Teckenspråkets ställning som modersmål ger inteovillkorlig rätt till tolk. Döva menar enligtmotionärerna att det hade varit bättre omteckenspråket genom lag fått status somminoritetsspråk.Ulla () begär i motion K346 etttillkännagivande till regeringen om behovet av attutreda teckenspråkets ställning. Bristen pådövtolkar är akut och det förekommer att lärare idövskolor inte kan teckenspråket. Döva har inteheller tillgång till lärare på universitetsnivå, ochpsykiatrisk hjälp är så gott som omöjlig att fåtillgång till för en döv. På sjukhem, ,fängelser etc. finns döva som är utestängda från allkommunikation och information och tvingas leva i enicke godtagbar isolering. Motionären anser attteckenspråk borde få status som minoritetsspråk, menframhåller att konventionen bakom reformen intemedger att gruppen döva kan hänföras tillmålgruppen. På nationell nivå är det möjligt att medminoritetsspråkskonventionen som modell erkännateckenspråket som ett levande minoritetsspråk medtillhörande rättigheter och resurser.I motion K372 av och () begärs ett tillkännagivande tillregeringen om en översyn för att säkerställa dedövas rättigheter till teckenspråket och tillteckenspråksinformation/material. Motionärerna anseratt dövas tvåspråkighet behöver stärkas och dövastillgång till samhällsinformation utvecklas. Mycketav samhällets utbud av t.ex. kultur och litteraturär inte tillgängligt för döva. Motionärerna nämnerockså behovet av att skärpa public service-TV:sansvar för dövas tillgänglighet till TV-programmenoch av en större kunskap om de dövas situation ochom teckenspråket. Det krävs informationsinsatser föratt möta ett växande behov och intresse.Motionärerna pekar vidare på att det statsbidrag somSveriges erhållit för sinteckenspråksavdelning varit oförändrat i flera år.BakgrundMinoritetspråkskonventionen har i februari 2000ratificerats av . De språk som omfattas försvensk del är samiska, finska, meänkieli, romanichib och jiddisch. När det gäller teckenspråketkonstaterades i den proposition som låg till grundför riksdagsbeslutet om ratificering (prop.1998/99:143 Nationella minoriteter i s. 33)att det i och för sig är annorlunda än detofficiella språket och används . Vidare ärteckenspråket en viktig del av de dövas kultur.Trots detta är det enligt propositionen uppenbartatt teckenspråket inte kan anses falla inom ramenför syftet med minoritetsspråkskonventionen, sombygger på språkets anknytning till urbefolkningaroch andra nationella minoriteter som etniskagrupper. De skäl som finns för att stödjateckenspråket ligger vid sidan av konventionenssyfte. Inget land har omfattat teckenspråket vid sinratifikation av minoritetsspråkskonventionen.Konstitutionsutskottet framhöll (bet. 1999/2000:KU6s. 24) att vad gällde teckenspråket fannssjälvfallet starka skäl för att det allmänna skalllämna sådant stöd som kan behövas för att främja dedövas möjligheter i skilda hänseenden. Som anförts ipropositionen kunde det dock inte anses attteckenspråket faller inom ramen för syftet medminoritetsspråkskonventionen. Även om teckenspråketinte kunde omfattas av en ratifikation avkonventionen fanns det enligt utskottet inte någotsom hindrade att frågan om åtgärder till stöd förteckenspråket övervägs i annat sammanhang som kundevara lämpligt.Europarådets parlamentariska församling har den 23januari 2001 rekommenderat ministerkommittén att gede skilda teckenspråken i ett skydd somliknar det som erbjuds iminoritetsspråkskonventionen, eventuellt genom attanta en rekommendation till medlemsstaterna.Den 1 januari 1994 infördes en ny paragraf, 3a §(numera 3b §), i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) där landstingens skyldighet att erbjudabl.a. tolktjänst för vardagstolkning förbarndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadadetydliggjordes. Begreppet vardagstolkning utvidgadestill att även omfatta vissa tolktjänster iarbetslivet samt i fritids-, rekreations- ochföreningsverksamhet. I en uppföljning publicerad imars 2000 av landstingens tolktjänstverksamhet förbarndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade1998 har redovisat att det 1998fanns omkring 6 700 tolkanvändare i landstingen ochatt antalet tolkuppdrag var ca 57 200. Ökningen avantalet uppdrag uppskattades till 47 %.14 % av de tolkuppdrag som beställdes under 1998kunde inte utföras på grund av tolkbrist. Ännu 1998var det stor brist på tolkar på de flesta håll ochefterfrågan ökade. 57 nya tjänster hade inrättatsunder . ansåg attförutsättningarna för en god utbyggnad avtolktjänsten ökat och prognosenför var sammanlagt 258 nyatolkar. ville framhålla att det äroacceptabelt att som tolkanvändare tvingas avståfrån tolktjänst och . Trotshandikappreformens genomförande och landstingenslagfästa skyldighet att erbjuda tolktjänst för dövam.fl. kunde tolktjänsten ännu inte anses varagenomförd på det sätt som avsågs i reformen.Socialstyrelsen ansåg därför att landstingen bordekänna ansvar för att, med uppföljningen avtolktjänstverksamheten 1998 som utgångsdata,fortsättningsvis följa upp tolktjänstverksamheten ilandet. Ytterligare central uppföljning avlandstingens tolktjänstverksamhet borde genomförasom några år.Våren 2000 avstyrkte socialutskottet någramotioner när det gällde behovet av tolkstöd för döva(bet. 1999/2000:SoU14). Enligt socialutskottet vardet av vikt att landstingen aktivt verkar för attuppfylla sin skyldighet att erbjuda tolkar till dövaoch hörselskadade (s. 96). Utskottet utgick ifrånatt följer landstingens hantering avtolkfrågorna och vid behov vidtar åtgärder.Riksdagen ställde sig bakom socialutskottetsbedömning.Kulturutskottet redovisade i betänkande1999/2000:KrU8 Radio- och TV-frågor attteckentolkade program för barndomsdöva ökat fråntotalt till totalt år1998. Utskottet erinrade i detta sammanhang om attverksamheten Dövas TV som producerade program påteckenspråk för och med döva inom områdena nyheter,information och kultur överfördesfrån till SVT. uppfattning var det av största viktatt även frågan om hörselskadades och dövasförbättrade tillgång till public service-TV beaktasi kommande public service-beredning. De möjlighetersom följer med övergången till digitaliseradesändningar att ge hörselskadade bättre service bördiskuteras i beredningsarbetet. På samma sätt somnär det gäller synskadades och andrahandikappgruppers tillgång till SVT:s program bör enförutsättning för ett förnyat sändningstillstånd förSVT vara att tillgängligheten för hörselskadade ochdöva förbättras ytterligare. Kulturutskottetförutsatte att den pågående utredningen skulle geden parlamentariska beredningen ett sådant underlagatt beredningen skall kunna ange krav för att dövaoch hörselskadade skall få bättre möjligheter att tadel av SVT:s programutbud under nästatillståndsperiod.I detta sammanhang kan nämnas att Europaparlamentetden antog en resolution omteckenspråk. Parlamentet uppmanade bl.a.kommissionen att lägga fram ett förslag för rådet omoffentligt erkännande av det teckenspråk som dövaanvänder i varje medlemsstat, att säkerställa attalla EU-program är tillgängliga för döva och attbehovet av teckenspråkstolkning erkänns. Parlamentetuppmanade dessutom kommissionen att införa åtgärderför att säkerställa en enhetlig utformning avmultimedieprogram så att döva inte utesluts från nyaprogramfunktioner (EGT C 379, 7.12.1998).Med stöd från Europeiska kommissionen och i närasamarbete med bl.a. anordnade EuropeiskaCentret för Minoritetsfrågor (ECMI) den 23 och 24juni 2000 en internationell konferens i Flensburgmed rubriken av policyåtgärder förminoritetsspråk i - mot ett effektivt,kostnadseffektivt och demokratiskt genomförande. rekommendation som sändes bl.a. till Europarådetoch EU anfördes bl.a. att vederbörligt erkännandeockså bör ges till teckenspråk. ochandra internationella organisationer rekommenderadesatt överväga lämpligheten av att förbereda etträttsligt instrument för att skydda dessa språk ochanvändarnas rättigheter.EU och anordnar Europeiska året förspråk 2001. Syftet är att öka den språkligamångfalden i , främja flerspråkighet ochuppmuntra till ett livslångt lärande. Teckenspråkomfattas av verksamheten.Vidare kan nämnas att det i finns enbestämmelse i regeringsformen om att rättigheternaför dem som använder teckenspråk skall tryggas ilag. Som exempel på lagstiftning nämndes iförarbetena 25 § grundskolelagen (171/91), enligtvilken teckenspråk kan användas vid universitet förhörselskadade, och tolktjänster enligt lagen(380/87) och förordningen (759/87) om service ochstöd på grund av handikapp.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit att teckenspråketinte kan anses falla inom ramen för syftet medminoritetsspråkskonventionen. Utskottet gör inte nunågon annan bedömning och anser således inte attteckenspråk skall erkännas som minoritetsspråk.Motionerna K321 (m) och So540 yrkande 4 (kd)avstyrks.Utskottet anser emellertid att det är angelägetatt teckenspråkets ställning ses över. Utvecklingenunder senare år, bl.a. arbetet inom ramen förEuroparådets verksamhet, har understrukit vikten avatt teckenspråket har en stark ställning. Det ärangeläget att de dövas och hörselskadadesrättigheter när det gäller teckenspråket ochteckenspråksinformation säkerställs. mening behövs i detta syfte en översyn avrätten och möjligheterna att använda teckenspråket,liksom dövas och hörselskadades tillgång tillsamhällets utbud av kultur och litteratur. När detgäller dövas och hörselskadades tillgång tillSveriges Televisions program villkonstitutionsutskottet i likhet med kulturutskottethänvisa till att arbetet i Public service-beredningen bör kunna leda till ytterligareförbättringar i detta avseende.Vad utskottet anfört bör med bifall till motionK372 (s) och med delvis bifall till motion K346 (s)ges regeringen till känna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. konvention nr 169, m.m. avslår motionerna 2000/01:K204 och2000/01:K378 yrkandena 1 och 3.Reservation 1 (fp,mp)2. Rättegångskostnader i mål om samernasmarkrättigheterRiksdagen avslår motion 2000/01:K378 yrkande 1Reservation 2 (mp)3. KonflikthanteringRiksdagen avslår motion 2000/01:K378 yrkande15.4. Minoritetsspråkens ställning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K368,2000/01:K378 yrkandena 5, 9 och 10 samt2000/01:K379.5. TeckenspråkRiksdagen tillkännager som sin mening vadutskottet anfört om en översyn av teckenspråketsställning. Därmed bifaller motion2000/01:K372 och delvis motion 2000/01:K346 samtavslår motionerna 2000/01:K321 och 2000/01:So540yrkande 4.Stockholm den 13 februari 2001På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), IngerRené (m), (), KenthHögström (s), (), von der Esch(kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. konvention nr 169, m.m. (punkt 1) (fp,mp)av () och Per ()Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller helt motionerna 2000/01:K204 och2000/01:K378 yrkande 3 och avstyrker motion2000/01:K378 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att - i enlighet medrekommendationerna från motrasdiskriminering - skall ratificera nr 169. En ratificering betyder iförsta hand ett officiellt erkännande av samerna somSveriges ursprungsfolk. Särskildalagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som krävsför att skall kunna efterleva konventionenbör ut successivt. Vi är medvetna om dekonflikter som finns men vi anser att de snarare kanöka än lösas om frågan förhalas. Det måste enligtvår mening bli en statlig uppgift att garanterasamernas rättigheter, om lokala majoritetsbeslutriskerar att motverka minoritetens rättigheter.2. Rättegångskostnader i mål om samernasmarkrättigheter (punkt 2) (mp)av Per ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:K378 yrkande 13.StällningstagandeJag delar bedömning att det börfinnas en möjlighet till särskild ersättning frånstaten för rättegångskostnader i principielltviktiga mål rörande samernas markrättigheter. I det en risk för att samerna av ekonomiska skälinte kan få sina anspråk på mark rättsligt prövadeoch klarlagda. Samernas kostnader i den förstaprocessen som förlorades fullständigt är 13miljoner kronor, ett belopp som man tvingats lånaupp. Flera samebyar har inte råd att försvara sig ipågående processer och har underlåtit att görarättssak av tvister inför risken att förlora ochdärmed få betala också motpartensrättegångskostnader. Jag anser atträttegångskostnaderna måste garanteras för bådaparter i pågående processer.Särskilt yttrandeKonflikthantering (punkt 3) (mp)Per () anför:Jag är medveten om att de finns konflikter när detgäller samernas markrättigheter. Dessa konflikterbör emellertid inte få hindra en ratificering avILO-konventionen. Som framhålls i motion K378(yrkande 15) finns det inte anledning att dra ut påtiden. En särskild metodik för både akut lokal ochlångsiktig konflikthantering bör enligt min meningutformas och ingå bland de åtgärder som vidtas isamband med implementering av konventionen. Denaviserade bör varainternationellt sammansatt för att säkerställa enrättvis hantering av frågan..Förteckning över behandladeförslag