bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Arbetsbördan för dessakonventionsknutna kommittéer har därvid ökatkraftigt och erforderliga resurser har inteställts till förfogande. Olika reformer hardiskuterats och sådana behövs men klart är ocksåatt en ökad resurstilldelning till högkommissarienskontor för mänskliga rättigheter, som svarar förservice åt kommittéerna, är påkallad. Sådanaresurser bör tilldelas över den reguljära FN-budgeten vilket aktivt arbetar för. Det ärockså motiverat med utökade resurser åt denverksamhet som bedrivs av land- och temarapportören.Sverige stöder med frivilliga bidraghögkommissariens kontor.Utskottet konstaterar vidare att det för ären självklarhet att uppfylla sinakonventionsåtaganden liksom åtaganden i enlighet meddeklarationer och handlingsplanen antagna vidinternationella FN-konferenser. Uttryck härför ärden nationella handlingsplanen för mänskligarättigheter liksom den nationella handlingsplanenmot rasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering. Vikten av ansträngningar för ökadsamordning kom till uttryck vid millennietoppmötet.En kontinuerlig dialog förs i med enskildaorganisationer, akademiker, näringsliv vad avserarbete med mänskliga rättigheter. Exempel härpå ärde återkommande sammanträffandena medenskilda organisationer inför arbetet med för mänskliga rättigheter och . Regeringen är pådrivandenationellt och internationellt för mänskligarättigheter och en bättre miljö. Regeringen villkomplettera det samarbetet med ett direkt samarbetemed företag kring internationellt socialt ansvar.Utskottet har inhämtat att regeringen kommer attinbjuda svenskt näringsliv till ett samarbete, somskall bli en gemensam ansträngning för att fåsvenska företag att bli ambassadörer för mänskligarättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkorsamt en god miljö.De grundläggande förväntningarna på svenska företagsagerande på den globala marknaden, och särskilt iutvecklingsländer, uttrycks i riktlinjer ochFN:s Global Compact. Dessa baseras i sin tur påinternationella överenskommelser i t.ex. . InomEU har kommissionen tagit fram förslag om hur EU kanfrämja företagens sociala ansvarstagande påeuropeisk och internationell nivå. Regeringen kommeri rådet för sysselsättnings- och socialpolitik attaktivt ta del i det fortsatta arbetet. Sedan 1979har haft en kontinuerlig dialog medarbetsmarknadens parter om företags sociala ansvarenligt riktlinjer för multinationellaföretag. Regeringen har , oavsett parti,främjat riktlinjer, vilka nu vinner alltbredare internationellt stöd.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U305 (kd) yrkandena 46 och 8,2001/02:U345 (fp) yrkandena 1 och 2, 8 och 9, samt2001/02:U351 (kd) yrkandena 1 och 2, 4 och 5 kanbesvaras.FN-konferens om mansrollenI motion 2001/02:A393 (mp) framhålls att män liksom kvinnorunderställs föreskrivna normer för hur de skall betesig som man respektive kvinna. Därför är det avstörsta vikt att männens roll undersöks, analyserasoch förändras. En tvärpolitisk utredning börtillsättas för att analysera den nya mansrollen ochavgöra hur resultatet skall föras ut tillallmänheten. För att även mannens roll i ettinternationellt perspektiv skall belysas och kunnajämföras krävs i yrkande 2 att offensivt tarinitiativ i FN för att hålla en världskonferens ommansrollen och dess konsekvenser inom samhälletsalla områden.Utskottets övervägandenInom ramen för regeringens jämställdhetsarbete genomförs en radaktiviteter för att främja utveckling av mansrollen.Under år 1998 anordnades exempelvis tre konferensermed sådan inriktning. På svenskt initiativ anordnadeEuroparådet en konferens i om männensroll i jämställdhetsarbetet. På det nordiska planetsker ett intensivt samarbete i jämställdhetsfrågor.En tjänst som koordinator för mansforskning harinrättats inom för kvinno- ochkönsforskning. Utskottet anser att det är angelägetatt regeringen i olika nationella, nordiska ochinternationella sammanhang stimulerar diskussionenom mansrollsfrågor. Utskottet kan vidare konstateraatt FN:s kvinnokommission, efter förslag från bl.a.Sverige, beslutat att mäns och pojkars situationskall utgöra ett av två teman vidKvinnokommissionens reguljära möte 2004.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:A393 (mp) yrkande 2 kan besvaras.41 ÖvrigtI motion 2001/02:U339 (v) framhålls att det efterhand har uppmärksammats att det under andravärldskriget fanns läger av olika sorter, för olikaändamål och med olika internerade. Det har funnitsryssläger där regeringen placerade sovjetryskasoldater. Alla arkiv kring dessa läger är inte öppnaför personer som vill forska. Den svenska regeringenhar genom projektet ochFörintelsekonferensen visat en strävan att klarläggaoch levandegöra vad som hände i under andravärldskriget. De som blev internerade i svenskaläger har rätt att få en officiell förklaring tillvarför de placerades i läger. De vars fäder satt irysslägren och skickades tillbaka har rätt att fåveta vad som hänt dem och varför de inte fick stannai . De ryska krigsfångar, som fortfarandelever i , har rätt till en officiellförklaring varför de tvingades att under lång tidleva internerade i . Vid ett flertaltillfällen har de internerade krävt upprättelselikasom att barnen till de ryska krigsfångarna harkrävt att få veta vad som hänt med deras fäder.Motionärerna kräver i yrkande 1 att arkiven måsteöppnas för dem som vill forska om interneringslägrenoch rysslägren. I yrkande 2 krävs att gerofficiell upprättelse och förklaring till deinternerade och barnen till ryska krigsfångar.I motion 1999/2000:U901 (kd) framhålls att av trafiksäkerhets-och andra skäl borde samtliga trafikanter i vårtland vara skyldiga att åtfölja de nationellatrafikbestämmelserna. har i realiteten tvålagrum, där den diplomatiska immuniteten står överde nationella bestämmelserna. EnligtWienkonventionen åtnjuter medlemmar av främmandestats beskickningar, deras familjer och betjäningimmunitet och privilegier, vilket bl.a. innebär attde här i landet inte kan ställas till ansvar förbrott. I praktiken innebär dettabl.a. att tolererar ett rättsvidrigttrafikbeteende som i värsta fall kan förorsaka svåraolyckor. Motionären kräver en ändring av dettaförhållande. Alla trafikanter i bör tvingasfölja de nationella trafikreglerna.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att ungefär 4 000 sovjetiska medborgareflydde till under . Deflesta hade tidigare varit krigsfångar i tyskafångläger, bl.a. i och . Av dessaåtersände svenska myndigheter ungefär 2 000 personertill hemlandet, efter begäran från Sovjetunionen.Att gå vidare och söka utröna vad som händekrigsfångarna efter hemkomsten till äri första hand en fråga för den historiskaforskningen. i ambassaden i och generalkonsulatet i S:tPetersburg kan, såsom skett ,hjälpa svenska forskare att identifiera relevantaryska arkiv. Återsändandet av de sovjetiskamedborgarna till efter kriget skedde ienlighet med då gällande rätt.Sveriges agerande under och efter andra världskrigethar varit föremål för ett ökandeintresse. Ju mer som blir känt om historiska faktaoch de förhållanden som då rådde desto bättreförutsättningar har vi att skapa en bra framtid. Föratt uppmärksamma vår nutidshistoria och göra den merlevande har den tagit initiativtill och avsatt särskilda anslag för att främjaforskning kring illgärningar begångna under nazismenoch kommunismen. Det finns förvisso ett antalytterligare exempel på händelser och företeelser ivår nutidshistoria som inte har fått denuppmärksamhet de förtjänar. Det är framför alltforskningens uppgift att kasta ljus över dessafrågor. Utskottet har inhämtat att de arkiv som rördenna fråga är öppna för forskare att använda.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U339 (v) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.Utskottet kan konstatera att alla som i Sverigeåtnjuter privilegier och immunitet har en skyldighetatt följa landets lagar, så länge det inte inkräktarpå privilegierna och immuniteten. Utgångspunkten äralltså att utländska diplomater och andrabeskickningsmedlemmar skall följa svenska regler.Kravet på att iaktta gällande trafikregler ansesinte vara ett intrång i privilegierna ochimmuniteten. Den påtalarregelmässigt hur allvarligt den ser påtrafikförseelser. protokollgår regelbundet ut med cirkulärbrev till utländskabeskickningar och påpekar vikten av att gällandetrafikbestämmelser följs.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion 1999/2000:U901(kd) kan besvaras.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Bistånd och mänskliga rättigheter (punkt 2)av , , , (alla m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följandelydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:U225 yrkande 2.Motionerna 2001/02:U328 yrkandena 35 och 1922 samt2001/02:U237 besvaras med vad utskottet anfört.StällningstagandeSverige arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati genomFN-systemet, EU och bilateralt. För ett litet landsom kan det vara svårt att bilateralt utövainflytande i sådana frågor. En genomförbar uppgiftär emellertid att få flera länder att inse att detär inom ett demokratiskt styrelseskick sommedborgarna har de bästa möjligheterna att forma ettsamhälle som värnar om rättsstaten och däryttrandefrihet, politisk pluralism ochflerpartisystem kan utvecklas. I de länder som taremot betydande svenskt bistånd har ettsärskilt ansvar för att respekten för mänskligarättigheter och demokrati stärks och att etableraderegler och principer efterlevs. måste på ettaktivare och tydligare sätt än hitintills ställakrav på och driva på utvecklingen mot demokrati ivåra samarbetsländer. borde också införbudgetarbetet ha en utförlig debatt införbeslut om framtida svenska biståndsinsatser.Vetskapen om att den svenska noggrantföljer och värderar utvecklingen av mänskligarättigheter och demokrati skulle vara en viktigsignal till mottagarländerna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U225yrkande 2.2. Bistånd och mänskliga rättigheter(punkt 2)av , (båda kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följandelydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:U328 yrkande 5.Motionerna 2001/02:U225 yrkande 2, 2001/02:U237,2001/02:U238 yrkandena 34 samt 1922 besvaras medvad utskottet anfört.StällningstagandeUtskottet anser att demokratimålet skall vara det överordnadebland målen för utvecklingssamarbetet.Utgångspunkten är att varje människa har rätt attleva ett liv i fred och frihet. Därför är demokratidet enda styrelseskick som är människan värdigt. Ettdemokratiskt styrelseskick är det enda som gör detmöjligt att förverkliga de mänskliga rättigheterna.Det är genom sitt folkliga deltagande i val, ochöppenhet att framföra kritik och alternativ det endastyrelseskick som kan bemästra de mekanismer som håller miljarder människor i fattigdom ochmänsklig förnedring. Demokrati medför positivaeffekter som gynnar utvecklingen i landet.Makthavare som vill bli omvalda har ett intresse avatt genomföra samhälleliga förändringar.Utskottet menar att demokrati och respekt förmänskliga rättigheter också har ett egenvärde. De äralltså inte endast ett medel att skapa utvecklingutan en förutsättning för och en del av självautvecklingsbegreppet. Det handlar om att skapaanständiga samhällssystem utan förtryck. Sådanasystem är i längden utvecklingsbefrämjande också iekonomisk mening.I slutbetänkandet från den parlamentariskakommittén för en samlad politik för globalutveckling (GLOBKOM) råder en bred enighet om attdemokrati och mänskliga rättigheter skall utgöragrundläggande krav i svenskt utvecklingssamarbete.Utskottet menar att en logisk följd härav vore attgöra införandet av demokrati till överordnat mål försvenskt utvecklingssamarbete.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U328yrkande 5.3. Internationella konventioner (punkt 3)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:U205. Motionerna2000/01:U661 yrkandena 811, 2001/02:U234 yrkande 4samt 2001/02:U333 besvaras med vad utskottet anfört.StällningstagandeDet nuvarande diskrimineringsförbudet i artikel 14 iEuropakonventionen om mänskliga rättigheter gällerendast rättigheter vilka omfattas av konventionen.För att eliminera denna allvarliga begränsning avskyddet för de mänskliga rättigheterna har etttilläggsprotokoll 12 till konventionen förhandlatsfram. har inte undertecknat ellerratificerat protokollet. Vi menar att det ärsynnerligen angeläget att undertecknarprotokollet och att det skyndsamt föreläggsriksdagen för godkännande.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U205.4. Diskriminering på grund av kön eller sexuellläggning (punkt 5)av , (båda v), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följandelydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:U209 yrkande 1.Motionerna 2000/01:U661 yrkandena ,2001/02:U345 yrkande 18, 2001/02:L367 yrkandena 19och 20 samt 2001/02:L371 yrkande 46 och 47 besvarasmed vad utskottet anfört.StällningstagandeAtt i dessa sammanhang hänvisa till att principen om icke-diskriminering även värnar om homo- och bisexuellasrättigheter anser utskottet inte vara tillräckligt.Sverige bör vara pådrivande i FN för att ökarespekten för homosexuellas mänskliga rättigheter.Det är i detta sammanhang viktigt att Sverigearbetar för att också FN:s konvention om mänskligarättigheter utsträcks till att gälla förföljelse pågrund av sexuell läggning och könsidentitet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U209yrkande 1.1.Kvinnors situation i krig och andra utsattasituationer (punkt 6)av , (båda v), HolgerGustafsson och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följandelydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:U349 yrkande 21.Motionerna 2001/02:U209 yrkandena samt2001/02:U277 besvaras med vad utskottet anfört.StällningstagandeAtt kvinnor är speciellt utsatta i krig uppmärksammades särskiltunder kriget i . Kvinnor får somregel inte tillräckligt skydd mot det sexuella våldsom används som vapen för underkastelse av länderoch folk. Vi anser att kvinnor måste få ökat skyddvid krig.Enligt Human Rights Watch (HRW) har kvinnor iexempelvis inte fått tillräckligt skyddmot det sexuella våldet, som utövats av alla sidor iden råa och hänsynslösa konflikten.Varken FN-trupperna i Unamsil ellerregeringsstyrkorna har gjort tillräckligt för attskydda kvinnorna från angreppen av unga män inomrebellrörelser som RUF, AFRC och de s.k. West SideBoys. Unamsil utbildar nu polisen i imänskliga rättigheter, medan den brittiska arménutbildar soldater i krigslagar och hur barn skallskyddas i kriget. Men det förekommer ingen särskildutbildning av vare sig militär eller polis för attslå vakt om kvinnorätt eller skydd av kvinnor.Vi anser att kvinnors utsatta situation i krigmåste uppmärksammas än mer av FN och andrainternationella organ.Regeringen i skyller kriget och den svåraekonomiska krisen på de ringa framstegen när detgäller uppfyllandet av konventionen motdiskriminering av kvinnor. Kvinnor är en av de mestutsatta grupperna när det gäller diskriminering. Enytterligare orsak är att få kvinnor tillåts intaledande ställningar i samhället och att dettraditionella samhället kräver mer av flickor än avpojkar.Utomstående experter instämmer i att kriget är detstörsta hindret för att arbetet med konventionenskall kunna genomföras. Särskilt behöver man bevakakvinnors ställning i läger för internflyktingar(displaced persons). Vi anser att regeringen, ibilaterala och multilaterala kontakter, skall verkaför att traditionella lagar som diskriminerarkvinnor avskaffas.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U349yrkande 21.6. Prenatal könsdiskriminering (punkt 7)av , (båda v), ,(båda kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följandelydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmedbifaller motionerna 2001/02:U327 yrkande11 samt 2001/02:U349 yrkande 13. Motionerna2001/02:U204 yrkande 2, 2001/02:U209 yrkande 18,2001/02:U222 yrkande 6 samt 2001/02:U349 yrkandena11, 12 och 14 besvaras med vad utskottet anfört.StällningstagandeAndelen kvinnor i förhållande till män har speciellt i Asiensjunkit dramatiskt . Enligtvissa beräkningar saknas det 60 miljoner kvinnor iden världsdelen. Orsakerna är aborter avflickfoster, undernäring och överarbete blandkvinnor. I exempelvis är spädbarnsdödlighetenhögre bland flickor. Flickor får sämre vård ochbehandling redan som spädbarn.Att könsselektiv abort skulle vara helaförklaringen till de förlorade flickebarnen i Kinaär inte klarlagt. Det går inte att utesluta att detförekommer barnamord lokalt i det vidsträckta Kina.Klart är att ettbarnspolitik, dvs. försöketatt hålla befolkningstillväxten nere genom att baratillåta ett barn per par, som infördes , harbidragit till problemet. Men det finns också andraförklaringar: Många flickor adopteras bort tillfamiljer som redan har en son. I otillgängligaområden föder kvinnorna barn i hemmet. Om det är endotter låter de bli att registrera barnet menbehåller och uppfostrar det ändå. Men ett gömt barnhar inga samhälleliga rättigheter. Det finns intemed i statistiken.Könsselektiv abort tillämpas inte bara i Indienoch utan också i , på , iSingapore och i Malaysia.Kvinnor över hela världen är på många olika sättutsatta för könsdiskriminering. Behandlingen avflickor och kvinnor i , och i många andraav världens länder är att anse som grova brott motmänskliga rättigheter. Vi anser att har ettansvar att i det multi- och bilateralabiståndsarbetet och i andra internationellasammanhang uppmärksamma kvinnans och flickanssituation i och Kina.Hitintills har det i internationella ochnationella sammanhang varit ganska tyst om denprenatala könsdiskrimineringen. Vi anser att detfinns all anledning för som ettföregångsland i arbetet för demokrati och mänskligarättigheter att målinriktat arbeta för att frågan omprenatal könsdiskriminering behandlas seriöst i FN.Vi anser också att det, vid förhandlingar ombistånd och vid annan kommunikation medmottagarländer, finns all anledning för attkräva att flickor och pojkar skall ha samma rätt attfödas, äta sig mätta, utbildas och ha samma tillgångtill medicinsk vård och behandling.Inom utvecklingsarbetets ram anser vi att stödockså kan ges till kvinnoorganisationer, läkare,jurister och vetenskapsmän som förenats i kampen motkönsbestämning av . I exempelvis finnssådana organisationer. Stöd bör också ges ochinitiativ tas till allmän utbildning ochupplysningskampanjer för att ändra attityder tillflickors och kvinnors människovärde och mänskligarättigheter.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2001/02:U327 yrkande 11 samt 2001/02:U349 yrkande13.7. Tilläggsprotokoll till konventionen omavskaffande av diskriminering av kvinnor(punkt 8)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följandelydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:U242. Motionerna2001/20:U345 yrkande 15, 2001/02:U252 yrkandena 5och 6 samt 2001/02:U349 yrkande 22 besvaras med vadutskottet anfört.StällningstagandeKonventionen om avskaffande av allt slags diskriminering avkvinnor, CEDAW, är en internationellmänniskorättskonvention som antogs av FN:sgeneralförsamling 1979 och trädde i kraft den 3 maj1981. Den har ratificerats av 168 stater,däribland Sverige.Den 10 december 1999 öppnades etttilläggsprotokoll (the Optional Protocol) tillkonventionen för undertecknande. De stater somundertecknat och ratificerat protokollet godkänneren individuell klagorätt till den kommitté somövervakar konventionens tillämpning. En sådanindividuell klagorätt, som accepteratbeträffande exempelvis den internationellakonventionen om medborgerliga och politiskarättigheter, mot tortyr och deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter,gör en konvention till ett betydligt mer levande ochanvändbart redskap för att effektivt genomföra desssyften. undertecknade omgåendetilläggsprotokollet, men har ännu inte ratificeratdet. Vi kräver därför att omedelbartförelägger förslag om ratificering avtilläggsprotokollet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U242.8. Rasism och slavhandel (punkt 11)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följandelydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8. Därmedbifaller motion 2001/02:U220 yrkandena 1och 2. Motionerna 2001/02:U209 yrkande 20,2001/02:U345 yrkande 13 samt 2001/02:U347 yrkandena1, 3, 5 och 8 besvaras med vad utskottet anfört.StällningstagandeDet har av flera arbeten framgått att även och Danmarkbland de nordiska länderna varit inblandade islavhandeln över . Utskottet menar att detär viktigt att delaktighet i dennaslavhandel noggrant utforskas och klarläggs. Det ärockså klart att svenska ämbetsmän inte svävat iokunnighet vad som försiggick inte bara på densvenska besittningen St Bartholemy i Karibien.Sverige och svenska ämbetsmän var även inblandade iannan verksamhet knuten till slavhandeln. Svenskaforskare har bl.a. konstaterat: Den fråga vi börställa oss i relation till dessa preliminäraslutsatser av roll i slavhandeln, slaverietoch kolonialismen hör samman med den i dagsynnerligen viktiga debatten om globaliseringen avvärldsekonomin. Och olika länders deltagande idenna, om än på olika premisser: Kan vi utifrån denovan förda argumenteringen hävda att även Sverigeskall ställas till ansvar för den skrämmandetragedin i mänsklighetens historia som slavhandeln,slaveriet och kolonialismen utgjorde? Sannolikt börman svara ja på den frågan speciellt som det ärställt utom allt tvivel att ledande företrädare förden svenska järnhanteringen, som ämbetsmän påBergskollegium och brukspatroner, visste att derasjärn användes som bytesmedel mot slavar, till attkedja fast dessa slavar samt att utrusta dem medredskap på plantagerna.Vi menar att en närmare undersökning av svenskinblandning i slavhandeln över därför tordevara på sin plats liksom en offentlig ursäkt i linjemed intentioner för den svenskahandeln med slavar eller med slavhandeln närståendenäringsgrenar.Kunskap om historien är viktig inte minst för attförstå vad som händer och för att förhindraatt liknande tragedier kan inträffa igen. Skolan harhärvid en viktig roll att spela.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion 2001/02:U220yrkandena 1 och 2.9. Förhållandena i (punkt 17)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följandelydelse:17. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9.