bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — I de kommunala grundskolornavar den pedagogiska personalen 8,1 per 100 elever,vilket är en ökning /01. Motsvarande uppgift för defristående skolorna var 7,9. Andelen lärare medpedagogisk utbildning /02 var förden kommunala ; en minskning med 2procentenheter /01. Andelen för defristående skolorna har ökat och uppgick för läsåret2001/02 till 68 %.Enligt preliminära uppgifter är andelen elever somgår ut utan att vara behöriga till denationella programmen i gymnasieskolan oförändradjämfört med . av eleverna som gick utårskurs 9 fick inte godkänt betyg iämnena svenska, engelska eller matematik och varsåledes inte behöriga till de nationella programmeni gymnasieskolan. Motsvarande andelar och1999 var 8,6 respektive . I de enskilda ämnenaär resultaten i stort sett desamma som tidigare år.Ungefär 5 % uppnådde inte målen för godkänt isvenska. Motsvarande andelar för engelska ochmatematik var 6,5 respektive . I svenska somandraspråk var det som inte fickgodkänt betyg enligt den preliminära statistiken.Andelen har legat . Detgenomsnittliga meritvärdet för (202,9) var i stort sett oförändrat jämfört med åretinnan. Meritvärdet är högre i fristående skolor ochdet har också ökat något till 228,0. De kommunalaskolornas meritvärde har minskat något till 202,2.Pojkar med utländsk bakgrund har ökat sittgenomsnittliga meritvärde. har dockflickor med svensk bakgrund högst meritvärde,därefter flickor med utländsk bakgrund, därnästpojkar med svensk bakgrund och lägst meritvärde harpojkar med utländsk bakgrund.Resultatstatistiken från visar att entidigare negativ trend tycks ha bromsats upp.Andelen elever som inte uppnår målen i samtligaämnen är oförändrad liksom andelen elever som inteär behöriga till gymnasieskolan. Dessa eleveromfattar av en /01 gick 638 elever i den statligaspecialskolan för döva och hörselskadade, ett istort sett oförändrat antal sedan föregående år. Avdessa bodde 159 elever i annat boende än iföräldrahemmet. Dessutom fick knappt 150 eleverenligt övergångsbestämmelser utbildning ispecialskola vid statliga resurscentrum. Den totalakostnaden för specialskolan för döva ochhörselskadade var för 2001.Lärartätheten har ökat från 36 lärare per 100 eleverår 2000 till 2001. Andelen lärare medpedagogisk utbildning har minskat från till och andelen medspecialpedagogisk utbildning från till 51 %.Antalet elever i den obligatoriska särskolan harökat från ca 10 700 till 14 300 , dvs. Under motsvarandeperiod ökade antalet elever i med 8 %.För /02 var lärartätheten 25,3 lärareper 100 elever, i stort sett samma som föregåendeläsår. uppgick kostnaden per elev i denobligatoriska särskolan (med huvudman) till228 (exklusive kostnad för skolskjuts).Motsvarande uppgift var /01 fick 52 elever slutbetyg frånreguljär grundskoleutbildning vid /02 gick totalt 311 100 elever igymnasieskolan, vilket är en ökning jämfört medläsåret innan. av eleverna gick ikommunala gymnasieskolor, gick igymnasieskola anordnad av och ca 6 %gick i fristående gymnasieskolor.Den totala kostnaden för gymnasieskolan var 22,9miljarder kronor 2001 (exkl. skolskjuts), vilket ären ökning med jämfört medföregående år. har antalet elever ökat mednärmare . Kostnaden per elev har ökat mellan 2000och 2001 och uppgår till . Kostnaden perelev i gymnasieskola var 2001,medan den var . Kostnaden per elev ifristående skolor var . Dessa kostnader ärdock inte jämförbara, då den procentuella andelenelever på respektive program inte är densamma föroffentliga och fristående gymnasieskolor.Fördelningen mellan pojkar och flickor när detgäller förstahandssökande till olika gymnasieprogramär oförändrad. Nästan bara pojkar söker till bygg-,el-, energi-, fordons- och industriprogrammen medanomvårdnads-, hantverks- samt barn- ochfritidsprogrammen söks mest av flickor.Andelen elever som fått slutbetyg från ettnationellt program efter det att debörjat i gymnasieskolan har nedgångökat. Av de elever som började i gymnasieskolan fick slutbetyg senast våren 2001.Motsvarande andel 2000 var . Flertalet eleverfår sitt slutbetyg redan efter tre år.Av de elever som fick slutbetyg hade84,grundläggande behörighet för universitets-och högskolestudier, vilket innebär en ökning med4,i förhållande till föregående år.Andelen elever som fortsatte sin utbildning ihögskolan efter avslutad utbildning igymnasieskolan uppgick till , vilket är enökning jämfört med föregående år.I gymnasieskolan finns en alltför stor andel sominte uppnår målen och får ett slutbetyg. En vissförbättring har dock skett, t.ex. har andelen eleveri gymnasieskolans yrkesutbildning med behörighettill högskolestudier ökat. Ett särskilt allvarligtproblem är att vissa grupper elever med annatmodersmål än svenska i betydligt högre utsträckningän andra lämnar skolan utan fullständiga /02 gick det drygt 5 500 elever igymnasiesärskolan. Av dessa deltog 2 238 i ettindividuellt program, övriga gick på ett nationellteller specialutformat program. Antalet elever harökat med från föregående läsår.Kostnaderna per elev var . För2000 var motsvarande kostnad per /01 fick 30 elever slutbetyg frångymnasieprogram vid svenska utlandsskolor, varavnästa samtliga med grundläggande behörighet tillhögskolestudier.I förordningen (2000:690) om försöksverksamhet medlärande i arbetslivet inom gymnasieskolan fickSkolverket uppdraget att efter ansökan fördela de2 000 elevplatser regeringen ställt tillförsöksverksamhetens förfogande. 1 539 platser harfördelats och ansökningar om 264 platser fanns underhandläggning fram t.o.m. . En rapport frånSkolverket visar att utnyttjandegraden av tilldeladeplatser är låg. har cirka hälften avplatserna använts. anger som orsak bl.a.tröghet att få ut information till elever ommöjligheten att tilldelas sådana elevplatser.Företagens representanter är positiva tillmöjligheten att få vara med och påverkautbildningens uppläggning. Även deltagande elever äri de flesta fall nöjda med den arbetsplatsförlagdadelen av utbildningen.Under 2001 fördelade Internationellaprogramkontoret i statligabidrag till drygt 500 skolor för att främja derasinternationella kontakter. Vidare har enligt enTemoundersökning sju av tio skolor etableradeinternationella kontakter. Av de intervjuadeskolledarna i undersökningen tyckte attmöjligheterna till internationella kontakterförbättrats de senaste tio åren.VuxenutbildningUnder 2001 genomfördes inom vuxenutbildningoch utbildning på gymnasial nivåmotsvarande ca 124 400 platser, en minskning med ca8 600 platser jämfört med . Den totala kostnadenför den kommunala vuxenutbildningen uppgick 2001till , en minskning med . Kostnaden per heltidsstuderande för grundläggandevuxenutbildning och för gymnasial utbildning är ca36 respektive 34 000 kr.Under 2001 understegs antalet tilldelade platsermed . Den genomförda utbildningen innehölldock fler platser i utbildning av merkostnadskrävande karaktär än vad som förutsattes vidtilldelningen, varför kommunernas prestationöversteg den förväntade med . Av de studerandei vuxenutbildning var män. av de studerande var aktuella vidarbetsförmedlingen. Vidare hade högst entvåårig gymnasieutbildning och var föddautomlands. Av utbildningsvolymen utgjordes avkärnämneskurser och av det totala kursutbudetav lokala kurser. av verksamheten anordnades avkommunerna. efter avslutade studier återfannsdrygt av de studerande iArbetsmarknadsstyrelsens händelseregister, 5 %deltog i arbetsmarknadspolitiskt program, ca 18 %återfanns i högskoleregistret och övriga var också ihuvudsak sysselsatta.Sju av tio kommuner bedriver någon form avuppsökande och motivationsskapande verksamhet, oftai samverkan med arbetsförmedlingen och fackligaorganisationer. I hälften av kommunerna skersamverkan med en eller flera av de organisationersom får särskilda medel från staten för att bedrivauppsökande verksamhet. Sådana medel fördelades tillFöretagarnas , , i ,, Ledarna, , och Tjänstemännens Centralorganisation.När det gäller studievägledning bedöms knappthälften av kommunerna erbjuda vägledning efter,eller i samband med, att studierna avslutas.Antalet deltagare i påbyggnadsutbildningar medriksintag har ökat svagt . Skolverketmedgav att ca 8 400 platser inom knappt 500 sådanautbildningar fick anordnas. av destuderande var från andra kommuner än den därutbildningen bedrivs. Medelvärdet för debiteradkostnad per plats och termin var knappt 49 000 kr.Antalet studerande i särvux uppgick läsåret2001/02 till ca 4 400, en ökning . Närahälften av eleverna återfanns på grundsärskolenivå.I genomsnitt fick varje studerande undervisningmotsvarande och dengenomsnittliga gruppstorleken var 2,2 deltagare.Antalet tjänstgörande lärare i särvux har minskatmed . Den totala kostnaden för särvux 2001 var122 , vilket var en ökning i fastapriser jämfört med . Även kostnaden perelev har ökat något och uppgick till ca 28 000kr.Under /01 deltog ca 37 000 studerandei svenskundervisning för invandrare, en ökning meddrygt 3 200 jämfört med läsåret innan. Det ärframför allt antalet nybörjare som ökat. Andelenkvinnor under /01 var ochmedelåldern för de studerande var . Av dem sompåbörjade sina studier /99 hade , hade avbrutit studierna och 10 %fortsatte studierna /02. Andelen somgodkänts är i princip oförändrad jämfört medtidigare år. I genomsnitt behöver de deltagare somklarar studierna 400 timmars undervisning. En vanligorsak till att den enskilde inte klarar utbildningenär en kort tidigare utbildning. Av dem som hadehögst sexårig utbildning klarade sfi-nivån inom . Detta kan jämförasmed de personer som hade en tidigare utbildning somvar eller längre, där klarade /01 hade av lärarna en pedagogiskutbildning, vilket är lägre änföregående läsår. hade av detjänstgörande lärarna minst 40 poäng i ämnet svenskaför invandrare eller svenska som andraspråk, dvs.utbildning i den omfattning som krävs förämneskompetens i . haderelevant ämnesteoretisk utbildning om minst 20poäng, medan hade högst fem poäng i relevantaämnen. Kommunens kostnader för svenskundervisningför invandrare uppgick till 756 miljoner kronor2001, en ökning jämfört med . Kostnadenper elev var 44 000 kr.Under 2001 hade 12 000 årsplatser till sittförfogande. Det faktiska antalet studerande inovember 2001 var 10 545. Differensen beror bl.a. påatt beviljade starter ställts in på grund av för fåsökande samt på avhopp för att den studerande fåttarbete eller kommit in på annan utbildning.Sammanlagt 5 838 nya studerande påbörjade studier2001. anordnades 256 utbildningar inomtolv olika branschområden. Av de antagna var 54 %män. Kommittén beviljade 2 700 nya platser under2001. har medelkostnadenper årsplats varit . avdeltagarna fullföljde sina studier med examen under2001. Av de studerande som avslutade sin utbildning2000 hade arbete eller eget företag och 9 %studerade vidare på högskola och universitet år2000. Motsvarande var respektive 8 %.När det gäller kompletterande utbildningargenomfördes drygt 200 sådana med någon form avstatligt stöd. Sammanlagt har knappt 7 000 personerdeltagit i de utbildningar som startats.Genomsnittsåldern hos deltagarna var . Knappt 3700 deltagare gick i utbildningar som berättigartill studiestöd. Det statliga driftbidraget till dekompletterande utbildningarna uppgick till 115miljoner kronor 2001.År 2001 deltog drygt 25 000 kursdeltagare idistansutbildning som anordnats inom Statens skolaför vuxna (nuvarande Nationellt centrum förflexibelt lärande), vilket är 3 000 färre änföregående år. Andelen män har ökat något och uppgår2001 till en tredjedel. Uppdragsverksamheten harminskat jämfört . Minskningen av dentotala utbildningsverksamheten har skett till förmånför utvecklingsarbetet för att stödja kommunernasoch utbildningsanordnarnas distansutbildning ienlighet med regeringens instruktion tillmyndigheten. Kostnaden för verksamheten vid Statensskolor för vuxna uppgick till ca 91 miljoner kronor2001, varav gick tillutvecklingsarbete. Verksamheten finansierades tilldrygt hälften med statliga anslag.Vad gäller Folkbildningen omfattadestudieförbundens studiecirkelverksamhet räknat istudietimmar ungefär samma volym 2001 som åretinnan. Antalet genomförda studiecirklar och antaletdeltagare minskade dock respektive 5 %jämfört med . Jämfört med föregående år minskadeantalet studietimmar för gruppen arbetslösa . Antalet genomförda kulturprogram minskademarginellt. Andelen invandrare och personer medfunktionshinder som deltog i studiecirklar tillföljd av särskilda, riktade insatser var 10 %respektive av det totala antalet deltagare.Sammanlagt samlade studiecirklarna ca 2,7miljoner deltagare, varav 1,5 miljoner kvinnor,vilket är i stort sett oförändrat jämfört med desenaste åren. Antalet genomförda kulturprogramminskade marginellt. De 208 000 arrangemangensamlade ca 15,5 miljoner deltagare och en miljonmedverkande.Antalet deltagare i folkhögskolans långa och kortakurser har ökat med ca 1 000 jämfört med föregåendeår. Folkhögskolorna samlade drygt 120 000 deltagare2001, varav kvinnor. Knappt 6 800 deltagare,cirka en fjärdedel, i folkhögskolornas långa kurserhade någon form av funktionsnedsättning.Inom ramen för det särskilda statsbidraget inomKunskapslyftet genomfördes ca 320 000 deltagarveckorunder 2001; 9 500 personer deltog, fördelade pådrygt 760 kurser per termin. Andelen män var ,invandrare , deltagare med funktionshinder 18 %och studerande med språkliga funktionshinder 21 %.Drygt 84 % av deltagarna hade utbildning motsvarandehögst tvåårig gymnasieskola. Över hälften avdeltagarna var i åldern 25-45 år.Statens bidrag till folkbildningen uppgick tillöver 2001. Kommunernas bidragtill studieförbunden uppgick till drygt 455 miljonerkronor 2001. Detta motsvarar av statens bidrag,vilket är en minskning sedan1992. Landstingens bidrag till folkhögskolornasverksamhet uppgick till ,vilket motsvarar av statens bidrag.Landstingens bidrag har varit i stort settoförändrade sedan 1997.Staten, vid sidan av , fördelarmedel till folkhögskolor för särskiltkostnadskrävande insatser i form av stöd förkursdeltagare med funktionshinder. För 2001förbrukades samtliga anslagna medel på bidraget tillstuderande med funktionshinder vid folkhögskola. Ettantal folkhögskolor har inriktning mot teckenspråkoch teckenspråkstolkning. Åtta folkhögskolor bedrevsådan undervisning . Antaletårsstudieplatser var 327 stycken, en marginellökning jämfört med . slutförde 55tolkar, 43 dövblindtolkar/teckenspråkstolkar och 12vuxendövtolkar sina utbildningar. 107 deltagare gickut från den tvååriga teckenspråkslinjen somförbereder till tolkutbildning. Bristen på tolkar ärdock alltjämt stor. har också niofolkhögskolor och 13 studieförbundsavdelningarerbjudit denna utbildning i över sjuttio olikaspråk. Kurserna samlade drygt 3 200 deltagare underåret.Övergripande frågorInförande av skolpengUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om nationell skolpeng och omskolpeng för funktionshindrade.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3(m).MotionernaModerata samlingspartiet och föreslåratt nationell skolpeng införs. förordaratt staten övertar ansvaret för grundskolansfinansiering från kommunerna ochavsätter därmed (mot.2002/03:Ub558 yrkande 19, 2002/03:Ub298 yrkande 5och 2002/03:Fi231 yrkande 14 i denna del).Införandet av nationell skolpeng säkrar resursertill och utgör en viktig faktor för godundervisningskvalitet. Staten skall, förutom attfastställa mål för skolan, också fastställaersättningsnivåer för skolpengen. Den nationellaskolpengen betalas ut till den skola som eleven valtför att täcka kostnaderna för elevens skolgång. Förelever med behov av särskilt stöd anvisas resursersärskilt, utöver den vanliga skolpengen. Då det ärstaten som sätter upp målen anser attdet också är staten som skall svara för grundskolansfinansiering. Det är staten som skall svara för attutbildningssystemet garanteras de resurser som ärnödvändiga. Sedan är det respektive skolledning somskall göra ekonomiska och pedagogiskaprioriteringar. Skolpengen innebär på detta sätt enminskning av risken för politisk styrning.Folkpartiet framhåller att det råder så olikaekonomiska villkor för skolor i olika kommuner attutbildningens kvalitet inte blir likvärdig över helalandet (mot. 2002/03:Ub229 yrkande 9, 2002/03:Ub244yrkande 28 och 2002/03:Fi232 yrkande 17 i dennadel). Därför vill införa en nationellskolpeng som staten svarar för. Skolpengen skallbetalas ut till den skola eleven väljer att gå i,oavsett om det är en skola i den egna kommunen, enannan kommun eller en fristående skola. En fjärdedelav resurserna, dvs. beräknatfrån dagens kostnader, skall öronmärkas till eleveri behov av särskilt stöd och till skolor i utsattaområden. En nationell skolpeng innebär enligtFolkpartiet en decentralisering av makten till denenskilda skolan genom att kommunernas inflytandeminskar. Varje skola skall arbeta självständigtutifrån läroplanens mål. Även i motion 2002/03:N397(fp) framhålls att rätten till en likvärdig skolgångförstärks genom en nationell skolpeng (yrkande 15).Motionärerna anser att en betydande andel av medlenskall öronmärkas för elever med särskilda behov ochför skolor i områden som av socioekonomiska skälbehöver extra mycket resurser, t.ex. särskildainsatser för skolor i invandrartäta och segregeradeområden.I motion 2002/03:Ub212 yrkande 3 (m) föreslås attför att skolor skall få möjlighet att ta emot dennationella skolpengen skall det krävas att de ärkvalitetsgodkända genom en certifiering.Moderaterna föreslår också att en skolpeng förfunktionshindrade skall införas (mot. 2002/03:Ub558yrkande 18). En sådan skulle säkerställafunktionshindrade elevers valmöjlighet och jämlikhetmed andra elever. föreslår ett nyttanslag på för detta ändamål från2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionerna.Utskottet har under tidigare mandatperiod behandlatoch avstyrkt motionsyrkanden om införande avnationell skolpeng (senast i bet. 2001/02:UbU1).Riksdagen har varje gång avslagit yrkandena. De nuaktuella yrkandena från och Folkpartietskiljer sig inte i sak från de yrkanden som tidigareframställts. Utskottet har ingen annan uppfattningnu. En nationell skolpeng ger enligt utskottetsuppfattning inte de grundläggande förutsättningarnaför att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitetskall kunna uppfyllas. Resurser till skolansverksamhet skall enligt utskottet fördelas medutgångspunkt i de behov som enskilda elever, olikagrupper av elever och skolor faktiskt har. Attschablonmässigt fördela skolpengen enligt vissakriterier såsom föreslås av såväl somFolkpartiet är enligt utskottets mening intetillräckligt för den flexibilitet som är nödvändigför att skolan skall kunna bli likvärdig. Utskottetanser också att motsvarande gäller för yrkandet omskolpeng för funktionshindrade. Det är inte hellerrimligt att införa en central resursfördelning fördessa elever.Införande av barnskolaUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet om medel till införande av enbarnskola.Jämför särskilt yttrande 1 (m).MotionenModeraterna föreslår att en barnskola skall införas(mot. 2002/03:Ub558 yrkande 17). menar(med hänvisning till sin motion 1999/2000:Ub42) attdet är angeläget att olika alternativ vad gälleromsorg och skolförberedelser utvecklas, så att varjebarns specifika förutsättningar kan tas till varaoch utvecklas. Det bör ges möjlighet förförskoleklassen att bilda bas för en utbyggdbarnskola med tydliga pedagogiska ambitioner.Barnskolan skall tillsammans med förskoleklassenbilda en egen skolform och således inte vara en delav förskolans barnomsorg. Den skall vara ettalternativ och komplement till förskolansverksamhet. anvisar 300 miljoner kronorför en sådan barnskola.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet. I samband med beslut ominförande av avgiftsfri allmän förskola för fyra-och femåringar avstyrkte utskottet förslag ominrättande av barnskola (prop. 1999/2000:129, bet.2000/01:UbU5, rskr. 2000/01:46). Utskottet framhölldå att betoningen av förskolans pedagogiska roll göratt frågan om vilka barn som inte nås av förskolanfår ökad betydelse. En allmän förskola erbjuder allabarn en pedagogisk stimulans och gruppgemenskap ochförbättrar därmed barnens möjligheter till lärandeoch en positiv utveckling. Utskottet menarfortfarande att reformen med en allmän förskola föralla fyra- och femåringar är att föredra framförModeraternas förslag om barnskola.Införande av lärlingsutbildning på gymnasietUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet om medel till införande av enlärlingsutbildning på gymnasiet.Jämför särskilt yttrande 3 (kd).MotionenKristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:Ub418 (idenna del) att anslås för attinföra en ny lärlingsutbildning på gymnasiet.Avsikten är att utbildningen skall . Medlen skall användas förhandledartjänster och marknadsföring.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet. 2000 har iuppdrag att föreslå hur samverkan mellan skola ocharbetsliv kan utvecklas samt hur ett ökat inslag avlärande i arbetslivet i gymnasieskolan bör utformas(tilläggsdirektiv 2001:18). Kommittén skall lämnasin slutliga redovisning senast den 16 december2002. Utskottet anser att kommitténs arbete och detdärpå följande regeringsförslaget bör avvaktas.Utskottet vill också erinra om den genomgång avgällande bestämmelser avseende lärlingsutbildningsom presenterades i betänkande 2001/02:UbU9Gymnasieskolan.Anslag m.m.25:1 Statens skolverkUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:1 och avslårmotioner om andra anslagsbelopp.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3(kd) och 4 (c).Riksdagen bör också avslå motionsyrkandenasom rör uppdrag.Jämför reservation 4 (m).PropositionenStatens skolverk är sektorsmyndighet förskolväsendet och för den av det allmänna anordnadeförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.Skolverkets uppdrag är att bidra tillpolitikområdets måluppfyllelse bl.a. genom att följaupp och utvärdera förskoleverksamheten,skolbarnsomsorgen, skolväsendet ochvuxenutbildningen. Vidare skall främjautveckling, kompetensutveckling och kvalitetsarbetesamt utöva tillsyn.Regeringen har bedömt att granskandeoch främjande roller bör särskiljas från varandragenom att en ny myndighet bildas den 1 mars 2003.För att åstadkomma en självständig gransknings- ochtillsynsmyndighet måste enligt regeringens bedömningde utvecklingsfrämjande insatser som staten ansernödvändiga tydligt åtskiljas från den granskande ochkvalitetsbedömande myndighetsrollen. Huvuduppgiftenför kommer att vara att följa upp,granska och utvärdera utbildningens kvalitet ochresultat i kommuner och skolor samt att utövatillsyn över denna verksamhet. En likvärdigutbildning över hela landet förutsätter en kraftfullnationell uppföljning, utvärdering och granskning avskolans resultat, liksom en skarp tillsyn för attvärna om elevens rätt. Avsikten är enligt regeringenatt tillsyn och kvalitetsgranskning skall ökakraftigt. Verket skall också följa upp och utvärderaverksamheten i förskola, fritidshem, skola ochvuxenutbildning på såväl nationell som lokal nivå.Regeringen föreslår att av Skolverketsramanslag förs över till den nya myndigheten (sevidare under anslag 25:2 ).Regeringen föreslår vidare att anslagtillförs medel från anslag 25:3 Utveckling avskolväsende och barnomsorg för omstrukturering avverksamheten och för implementering av vissa nyauppdrag och ett nationellt centrum föryrkesutbildning. Regeringen har beräknat anslagettill 309 730 000 kr.MotionernaModeraterna föreslår att anslaget ökas med (mot. 2002/03:Ub558 yrkande 4). Förslagetinnebär att (anslag25:4) integreras i somuppgifter förs från till det nationellakvalitetsinstitut som också föreslås (se underanslag 25:2). skall svara förtillsynsverksamhet och tillståndsgivning.Folkpartiet föreslår en minskning av anslaget med200 (mot. 2002/03:Ub323 yrkande 27 idenna del). föreslår att anslagetminskas med (mot. 2002/03:Ub418i denna del) genom en minskning av verketsadministration samt att fråntas uppgiftersom uppföljning, utvärdering ochkvalitetsgranskning.