bet · GP01AU3 · 2002-02-21 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas drygt 150 förslag frånallmänna motionstiden riksmötena /01 och 2001/02som rör jämställdhetsfrågor, diskrimineringsfrågor iövrigt och mångfaldsfrågor. Motionerna innefattar enrad olika förslag bl.a. om mål och inriktning förjämställdhetspolitiken, möjligheterna att förenabarn och förvärvsarbete, konkurrensutsättning av denoffentliga sektorn, jämställdhetslagen,mångfaldsplaner, utvidgning av diskriminerings-lagstiftningen, frågan om sammanhållen lagstiftningmot diskriminering och sammanslagning avombudsmännen samt frågan om forum idiskrimineringsmål.Samtliga motioner avstyrks, däribland flera medhänvisning till en beslutad utredning om ensammanhållen diskrimineringslagstiftning.Totalt har , ochMiljöpartiet avgivit 28 reservationer och ett antalsärskilda yttranden i ärendet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål och inriktningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A719,2000/01:A806 yrkande 1, 2000/01:A808 yrkande 1,2000/01:A810 yrkandena 1 och 2, 2000/01:So545yrkandena 1 och 2, 2001/02:A209 yrkandena 1, 2 och4, 2001/02:A228 yrkande 1, 2001/02:A229 yrkandena1-5, 6 i denna del och 28, 2001/02:A271,2001/02:A314 yrkande 1, 2001/02:A393 yrkande 1 samt2001/02:Ub431 yrkande 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd, c, fp)2. Barn och förvärvsarbeteRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A803,2000/01:A806 yrkande 2, 2000/01:A808 yrkande 8,2000/01:A811 yrkande 6, 2001/02:A201,2001/02:A211 yrkandena 7 och 19, 2001/02:A246yrkande 3, 2001/02:A259 yrkande 7, 2001/02:A265yrkande 1, 2001/02:A366, 2001/02:A392 yrkande 2samt 2001/02:Sf392 yrkande 16.Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (mp)3. Arbetsgivares ekonomiska stöd tillföräldraledighetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A279 och2001/02:Sf222 yrkande 3.4. PapparollenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A811yrkande 4 samt 2001/02:A393 yrkandena 4 och 5.Reservation 6 (kd)5. Mansrollen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A808yrkandena 11 och 37, 2000/01:So450 yrkande 13samt 2001/02:A393 yrkandena 7-9.6. Könsroller - kvinnans ställningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A720,2000/01:A808 yrkande 35 och 2001/02:A244 yrkande2.7. 3 R-metodenRiksdagen avslår motion 2000/01:A808 yrkande 7.Reservation 7 (mp)8. JämställdhetsmärkningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A808yrkandena 2, 21 och 22, 2000/01:A811 yrkande 7,2001/02:A211 yrkande 15 samt 2001/02:A324 yrkande2.Reservation 8 (kd)9. Konkurrensutsättning av offentligverksamhetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A806yrkande 9, 2000/01:A812 yrkande 1, 2001/02:A209yrkande 3, 2001/02:A211 yrkande 5, 2001/02:A212yrkande 6, 2001/02:A228 yrkande 7 och2001/02:So637 yrkande 7.Reservation 9 (m, kd, c, fp)10. Uppvärdering av kvinnodominerade yrkeni den offentliga sektornRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A809yrkande 4, 2000/01:A811 yrkande 5, 2000/01:A812yrkande 2, 2001/02:A212 yrkande 3, 2001/02:A229yrkande 14 i denna del och 2001/02:A324 yrkande1.Reservation 10 (kd, c)Reservation 11 (fp)11. Kvinnligt ledarskapRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A211yrkande 2 och 2001/02:A229 yrkande 14 i dennadel.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (fp)12. MeritvärderingRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A811 yrkande 3och 2001/02:A211 yrkande 21.Reservation 14 (kd)13. Positiv särbehandling m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:A808 yrkande 6.14. Motivering av regeringsbeslutRiksdagen avslår motion 2001/02:A243 yrkande 3.15. Ledarskap inom statliga myndigheterRiksdagen avslår motion 2000/01:A721.16. Utredningar, uppdrag till myndigheterm.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A812yrkande 6, 2001/02:A357, 2001/02:A358 och2001/02:A379.17. Individuella och marknadsanpassadelönerRiksdagen avslår motion 2000/01:A806 yrkande10.Reservation 15 (m)18. ArbetsvärderingRiksdagen avslår motionerna 2000/01:So545yrkande 18, 2001/02:A211 yrkande 13 och2001/02:A229 yrkande 6 i denna del.Reservation 16 (c, fp)19. LönediskrimineringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:A222yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:A303.20. Utvärdering av jämställdhetslagenm.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A806yrkande 11, 2001/02:A211 yrkande 6 samt2001/02:A243 yrkandena 1 och 2.Reservation 17 (m)Reservation 18 (kd)21. Tillämpningsområde m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A801,2000/01:A802 yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:So450yrkande 17.22. JämställdhetsplanerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A804yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:A809 yrkande 3.Reservation 19 (c, fp)23. Tillsyn och sanktionerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A808yrkandena 3 och 4 samt 2001/02:A205 yrkandena 1och 2.24. Lagändringar till skydd förföräldralediga m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:A211yrkandena 8 och 9, 2001/02:A227 yrkande 1,2001/02:A367 yrkande 25 i denna del och2001/02:A392 yrkande 4.Reservation 20 (kd, c)Reservation 21 (mp)25. Mångfaldsplaner m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A717yrkandena 1 och 2, 2000/01:K397 yrkande 11,2001/02:A317 yrkandena 5-7, 2001/02:A388 yrkande7 samt 2001/02:Ju237 yrkande 26.Reservation 22 (c, fp)26. TalerättRiksdagen avslår motion 2001/02:A317 yrkande 4.Reservation 23 (v)27. RättegångskostnaderRiksdagen avslår motion 2001/02:A317 yrkande 8.28. InformationsinsatserRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A718,2001/02:A235 och 2001/02:A329.29. Åldersdiskriminering m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:A805,2000/01:So456 yrkande 11, 2001/02:A204 yrkande 1,2001/02:A227 yrkandena 2 och 4, 2001/02:A256yrkandena 1 och 2, 2001/02:A259 yrkande 6,2001/02:A376 samt 2001/02:So630 yrkande 2.Reservation 24 (kd, c, fp)30. Diskrimineringslagstiftning förvärnpliktiga och eleverRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju724yrkande 19, 2001/02:A388 yrkande 6 och2001/02:L371 yrkande 37.31. Diskrimineringslagstiftning förtranspersoner m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju724yrkande 6, 2000/01:L441 yrkande 4, 2001/02:A388yrkande 1 samt 2001/02:L371 yrkandena 12 och 13.32. Förebyggande av trakasserier på grundav sexuell läggningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:L459yrkande 13 och 2001/02:L367 yrkande 11.33. SanktionssystemRiksdagen avslår motion 2001/02:A231.34. Sammanhållen lagstiftning motdiskriminering m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:L459yrkande 12, 2001/02:A367 yrkande 25 i denna del,2001/02:A388 yrkande 8, 2001/02:L367 yrkande 10och 2001/02:Sf399 yrkande 35.Reservation 25 (kd)35. Forum i diskrimineringsmålRiksdagen avslår motionerna 2000/01:A807,2000/01:A808 yrkandena 9 och 10, 2001/02:A229yrkandena 7 och 8, 2001/02:A241, 2001/02:A259yrkande 8, 2001/02:A265 yrkande 2, 2001/02:A349yrkande 6 samt 2001/02:A350.Reservation 26 (m)Reservation 27 (c)Reservation 28 (fp)den 21 februari 2002På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (), (), KentOlsson (m), (), (),(), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och Carlinge Wisberg (v).2001/02AU3Redogörelse för ärendetI detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottetvissa frågor om jämställdhet samt diskriminerings-och mångfaldsfrågor i övrigt. Därvid behandlasmotioner som väckts under den allmänna motionstidenhösten respektive hösten2001. De förstnämnda motionerna refereras i detföljande med angivande av årtal (2000/01) medan desistnämnda refereras utan årtal (2001/02).Betänkandet är uppdelat i två huvuddelar,Jämställdhetsfrågor respektive Diskriminerings- ochmångfaldsfrågor i övrigt, även om frågorna mångagånger sammanfaller.Under beredningen av detta betänkande hararbetsmarknadsutskottet inhämtat upplysningar frånJämställdhetsombudsmannen och generaldirektören vidMedlingsinstitutet, i båda fallen med medarbetare.Utskottets övervägandenJÄMSTÄLLDHETSFRÅGORMål och inriktningUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet en radmotionsförslag om mål och inriktning avjämställdhetspolitiken. Utskottet avstyrkersamtliga motioner. Utskottet betonarsamtidigt att jämställdhetsintegrering ellermainstreaming är en förutsättning för attkomma till rätta med ett antal strukturellaproblem som hindrar måluppfyllelse påjämställdhetsområdet. Jämför reservationerna1 (m) och 2 (kd, c, fp).MotionerModeraterna betonar i motionerna 2000/01:A806 (yrk.1) och A228 (yrk. 1) att politikernas roll måstevara att inspirera och skapa möjligheter till frittval för den enskilde och för familjer, inte attdirigera. Det måste bli möjligt att räcka till ivardagen.Familjepolitiken skall läggas om så att den skaparförutsättningar för individer och familjer att väljasina egna lösningar. Den främsta formen av oberoendeär att kunna leva på sin lön; därför behövs enskattereform. Den som betalar skatt borde intebehöva vara beroende av bidrag.En förutsättning för jämställdhet är att det finnsalternativa former av barnomsorg. Om kvinnor skallkunna bli fullt ut konkurrenskraftiga påarbetsmarknaden krävs också individuella, flexiblaarbetstider och individuella, flexiblabarnomsorgstider. Mot den bakgrunden motsätter sigModeraterna maxtaxa i barnomsorgen.Vänsterpartiet anser i motion A271 attmålsättningarna för jämställdhetspolitiken måsteförändras i feministisk riktning och attkönsmaktsordningen, alltså den ordning som innebäratt kvinnor underordnas män, utmanas. Den svenskajämställdhetspolitiken har inte på något avgörandesätt förmått motverka rådande maktstrukturer.Trots jämställdhetspolitikens ambitiösamålsättningar visar utvärderingar på fortsattojämlikhet och en djup klyfta mellan mål ochverklighet. Jämställdhet måste handla om mer än attlyfta fram kvinnor eller ge dem samma rättighetersom män. Det är dags att utmana mäns makt ochprivilegier. Därför krävs att mäns intresse somgrupp ställs mot kvinnors gemensamma intressen.Hållningen måste förändras så att medvetenheten omkönsmotsättningarna ökar möjligheterna för kvinnorskollektiva erfarenheter att få utrymme på denpolitiska arenan.Kvinnor och män återfinns på olika arbetsmarknaderdär kvinnors arbetsmarknad är väsentligt smalare,med lägre löner och sämre möjligheter tillkompetensutveckling och befordringsgång, konstaterarVänsterpartiet i motion A314 (yrk. 1) och betonarnödvändigheten av en kraftfull, samordnad strategiför att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden.En sådan strategi måste innefattaarbetsmarknadspolitiken och andra politikområden,departement och myndigheter. Regeringen bör få iuppdrag att ta fram ett samlatdepartementsövergripande program för hur arbetet medatt kunna bryta könssegregeringen på arbetsmarknadenskall kunna intensifieras och effektiviseras.Också förespråkar i motion2000/01:So545 (yrk. 1 och 2) insatser för attintensifiera arbetet med att utveckla ettkönsneutralt arbetsliv. Endast genom att sekönsmönstren och synliggöra utgångspunkterna förolika strukturer kan förändringar genomföras så attindividerna får lika möjligheter att vara olika ochatt göra sina val. Regeringen bör redovisa förriksdagen hur arbetet med ett könsneutralt arbetslivfortskrider.Inom offentlig verksamhet har arbetsgivarna ettansvar för rationaliseringar, ökade krav och minskaddelaktighet bland de anställda. har statenenligt ett särskilt ansvar för att seöver normer och bilda en ny skola för arbetslivetsutveckling.Folkpartiet poängterar i motion A229 (yrk. 1-5, 6 idenna del och 28) vikten av att angripa debakomliggande orsakerna till den bristandejämställdheten. Den liberala jämställdhetspolitikensyftar till att varje person, kvinna som man, skallha likvärdiga chanser att forma sitt liv som honeller han själv vill och till att göra upp medtraditioner som låser fast individer i förlegadekönsroller.En huvudfråga på jämställdhetsområdet är kampen motkönsrelaterade löneklyftor och lönediskriminering.Ett sexpunktsprogram föreslås för att avskaffa dessaföreteelser (yrk. 1-3 och 5):· En plan för att i kommande avtalsrörelser höjalönerna för underbetalda kvinnogrupper inom denoffentliga sektorn.·· Borttagande av monopol inom yrkesområden därflertalet kvinnor är verksamma, dvs. vård, omsorgoch skola.·· En storsatsning på fler småföretag och särskildaåtgärder för att främja kvinnligt företagande.·· Sänkt skatt på hushållstjänster.·· Ytterligare stimulanser för att pappor skallutnyttja en större del av föräldraledigheten.·· En översyn av Arbetsdomstolens roll ilönediskrimineringsmål.·I motionen pekar också på behovet avfler män inom kvinnodominerade sektorer och avbättre lönestatistik (yrk. 4 och 6 delvis).Folkpartiet betonar i motionen attinvandrarkvinnornas situation måste stärkas eftersommerparten invandrarkvinnor återfinns längst ned ihierarkin på arbetsmarknaden. Jämställdhetsarbetethar i stor utsträckning missat denna storagrupp som lever i isolering och maktlöshet. Enförutsättning för att över huvud taget delta isamhället är att man behärskar språket och för attkunna delta i svenskundervisning krävs barntillsyn.I ett mångkulturellt samhälle respekterar vivarandras tro och traditioner. Det förekommer dock ivissa invandrargrupper att kvinnor behandlas på ettsätt som strider mot svensk lagstiftning ochinternationell rätt, exempelvis när unga kvinnorsrörelsefrihet begränsas eller när de förföljs av denegna familjen därför att de inte följer familjensförväntningar om val av livspartner ochumgängesformer. I sådana fall får det enligtFolkpartiet inte råda någon som helst tvekan om attalla former av skyddsåtgärder från samhällets sidaskall vidtas (yrk. 28).Miljöpartiet pekar i motion 2000/01:A808 (yrk. 1) påatt långt ifrån alla förslag som lagts fram iKvinnomaktutredningens betänkande (SOU 1998:6) Tymakten är din ... har genomförts. Regeringen börbeakta förslagen till åtgärder och återkomma tillriksdagen i frågan.Jämställdhet är i allra högsta grad också enmansfråga, konstaterar i motion A393(yrk. Mäns våld mot kvinnor är inte bara enkvinnofråga utan även en mansfråga och ensamhällsfråga.Motionsförslag från omövergripande jämställdhetsfrågor har tidigare underriksmötet tagits upp i betänkande 2001/02:AU1Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv ianslutning till att utskottet behandlade politikensallmänna inriktning.Carina () konstaterar i motion 2000/01:A719att numera är ett mångkulturellt land ochatt det är nödvändigt att ta hänsyn till denreligionsfrihet som råder men menar att man ocksåmåste ha målsättningen att dejämställdhetssträvanden som gäller i det svenskasamhället också skall innefatta trossamfunden.Christina m.fl. (s) poängterar i motion2000/01:A810 (yrk. 1 och 2) attarbetsmarknadslagstiftningen kraftfullt skall slåfast kvinnors och mäns lika värde, villkor ochbehandling på arbetsmarknaden. Åtgärder måste vidtasför att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden.I motion Ub431 (yrk. 2) pläderar . (s) för att regeringen i sina kontakter medarbetsmarknadens parter starkt bör betona enfortsatt utveckling av jämställdhetsarbetet och attregeringen och parterna gemensamt sätter upp mål förjämställdhetsarbetet.Sten Tolgfors och (båda m)lägger i motion A209 (yrk. 1, 2 och 4) fram förslagom grundprinciper för en ny jämställdhetspolitik ochavvisar därvid regeringens beskrivning av kvinnansom svag, utsatt och hjälplös. Motionärerna vill istället beskriva kvinnor som välutbildade,ambitiösa, viljestarka och älskade samt tar avståndfrån regeringens kollektiva skuldbeläggande av män.BakgrundDet övergripande målet för svenskjämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomalla väsentliga områden i livet. Målet uttalas iregeringsförklaringen. Jämställdhetsarbetet skallvara en del av det ordinarie politiska ochverkställande arbetet. Varje departement ansvararför uppföljning och utvärdering avjämställdhetsarbetet. finnsen särskild jämställdhetsenhet som sorterar underjämställdhetsministern och som har en samordnande,rådgivande och pådrivande roll gentemotdepartementen.Regeringen har i skrivelsen 2001/02:83 Ennationell handlingsplan för de mänskligarättigheterna, som bereds ikonstitutionsutskottet, lämnat övergripandeinformation om internationell och nationellreglering och förhållanden när det gällerdiskrimineringsfrågor inklusive jämställdhetsfrågor.Ett avsnitt i skrivelsen behandlar jämställdhetmellan kvinnor och män m.m.När det gäller mål och inriktning avjämställdhetsarbetet kan det finnas anledning attredovisa förslag som lämnades av enarbetsgrupp för metodutveckling ijämställdhetsarbetet. I rapporten ordning -Strategisk utveckling för jämställdhet (Ds 2001:64)återfinns följande förslag till strategiska åtgärderpå jämställdhetsområdet:· Ett samlat grepp bör tas för att stärkaarbetsformerna för jämställdhetsfrågorna iRegeringskansliet. En strategi förjämställdhetsintegrering i börutarbetas och inriktas på styrning, kunskap ochkompetensutveckling, stödstruktur ochmetodutveckling. Arbetet bör ske i samarbetemellan departementen.·· En samlad översyn bör göras av olika formellastyrformer såsom förordningar och riktlinjer iRegeringskansliet. En jämställdhetsförordning,liknande den som finns på integrationsområdet,bör övervägas.·· Regeringen bör överväga hurinstitutionaliseringen på jämställdhetsområdetskall stärkas. Förslaget från Jämställdhetsrådetför transport och IT (SOU 2001:44) om att inrättaen ny myndighet kan användas som förebild. Rolloch uppgifter för en eventuell myndighet böremellertid utredas närmare.·· Regeringen bör överväga hurjämställdhetsfrågorna, tillsammans med övrigasociala frågor, kan få en starkare ställning inomarbetet med hållbar utveckling genom attledningssystemen utvecklas så att den socialadimensionen integreras.·· Dialogen med näringslivet bör fortsätta ochtidigare konferenser om jämställdhet förlönsamhet och utveckling utvärderas.·Ett arbete enligt vissa av förslagen har redanpåbörjats inom har avlämnatsin första årsrapport, Avtalsrörelsen ochlönebildningen. Av rapporten framgår att enligt denofficiella lönestatistiken för varkvinnornas genomsnittliga lön av männens,vilket också kan uttryckas så att kvinnorna tjänar18 % mindre än männen eller att männen tjänar 22 %mer än kvinnorna. Denna relativa löneskillnad harenligt varit i stort settoförändrad sedan 1994.I rapporten konstateras att kvinnornasgenomsnittliga lön var av männens.Detta mått på löneskillnaden avser helaarbetsmarknaden. Denna siffra ger enligt institutetinte någon rättvisande bild av löneskillnaderna, ochframför allt kan dessa inte enbart förklaras medkönstillhörigheten.I årsrapporten för ettresonemang om vilka slutsatser som kan dras utifrånlönestatistiken. Säger den något om det föreliggerosakliga löneskillnader mellan kvinnor och män ijämställdhetslagens mening? Frågan är enligtinstitutet relativt enkel att besvara. Denofficiella lönestatistiken redovisas för sektorer påarbetsmarknaden och ger inget besked omförhållandena hos enskilda arbetsgivare. Däremotvisar den att det föreligger löneskillnader mellankvinnor och män. Män har i allmänhet högre lön änkvinnor, även inom samma sektor ochyrkesgruppsbeteckning. Det råder dock osäkerhet närdet gäller att uppskatta hur stor del avlöneskillnaderna som kan förklaras enbart medkönstillhörighet. Det torde dock enligtMedlingsinstitutet stå klart att det föreliggerskillnader mellan mäns och kvinnors löner som intefullt ut kan förklaras av i statistiken ingåendeobjektiva faktorer.Utskottets ställningstagandeHur jämställdhetsperspektivet skall införlivas medalla politikområden, alltså jämställdhetsintegreringeller mainstreaming, är en fråga som utskottetuppehållit sig vid i flera tidigare betänkanden. Detär utskottets övertygelse attjämställdhetsintegrering är en förutsättning för skall kunna komma till rätta med en radstrukturella problem som hindrarmåluppfyllelse på jämställdhetsområdet.Vänsterpartiet tar upp strukturella frågor imotionerna A271 och A314 och pläderar där för enförändring av målsättningarna förjämställdhetspolitiken i feministisk riktning ochför en samordnad strategi, innefattande flerapolitik-områden, för att bryta könssegregeringen.Utskottet vill betona att jämställdhetspolitikentagit avgörande steg mot ett mer jämställt samhälle,men kan instämma i analys, att mångaicke jämställda strukturer kvarstår.Jämställdhetspolitiken utvecklas dock kontinuerligtoch i det arbetet har fortsatt utveckling av denfeministiska analysen och metoder för ökad samverkanmellan olika politikområden sin givna plats. Såvälframsteg som kvarstående problem påjämställdhetsområdet har redovisats i ett antalpropositioner och regeringsskrivelser, senast iskrivelse 1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför2000-talet respektive i proposition 1999/2000:143Ändringar i jämställdhetslagen m.m. (bet.1999/2000:AU6 och bet. 2000/01:AU3).En annat dokument som enligt utskottets mening geren god överblick över vilka åtgärder som vidtagitsför att stärka jämställdhetspolitiken är Sverigeshandlingsplan för sysselsättning inom ramen för EU-samarbetet. I den senaste handlingsplanen från maj2001 redovisar regeringen politikens inriktning,resultatuppföljning och nya initiativ i form avkonkreta insatser under var och en av de fyrapelarna i EU:s sysselsättningsriktlinjer. Den fjärdepelaren är inriktad särskilt på jämställdhetsfrågoroch rubriceras Att stärka jämställdhetspolitiken.Jämställdhetsfrågorna integreras dock även i övrigapelare.Förutom de jämställdhetsinsatser som redovisas iovannämnda dokument vill utskottet också peka på desatsningar som gjorts och planeras de närmaste åreninom välfärdssektorn. Dessa insatser kan bidra tillatt höja statusen och förbättra arbetsvillkoren förstora delar av den kvinnodominerade arbetsmarknaden.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaA271 (v) och A314 yrkande 1 (v).Också tar i motion 2000/01:So545 uppvikten av ett intensifierat arbete för attåstadkomma ett könsneutralt arbetsliv och betonaratt regeringen bör redovisa hur detta fortskrider.Som framgått ovan gör regeringen i olika sammanhangsådana redovisningar. Just kommer regeringendärutöver att till särskilt redovisasex nationella utvärderingar av EU:ssysselsättningssamarbete. En av utvärderingarna hargenomförts av , Ifau, under rubriken mellan kvinnor och män påarbetsmarknaden. Utskottet anser med hänvisning tillvad som anförts ovan att motion 2000/01:So545yrkandena 1 och 2 (c) bör avslås av riksdagen.Utskottet delar uppfattning i motionA229 om vikten av att angripa de bakomliggandeorsakerna till bristande jämställdhet och instämmeri att en avgörande fråga på jämställdhetsområdet ärkampen mot könsrelaterade löneskillnader ochlönediskriminering. Det är just av detta skäl somregeringen och starkt betonar vikten avjämställdhetsintegrering på olika samhällsområdeninklusive i departementens och myndigheternasverksamhet. Det är också av detta skäl somjämställdhetslagen skärpts från ,något som utskottet återkommer närmare till senare ibetänkandet.Utskottet instämmer också i Folkpartietsuppfattning i motion A229 att samhället måste ge ettstarkt skydd åt utsatta flickor och kvinnor ipatriarkala familjer. Ett åtgärdsprogram rörandeinsatser för utsatta flickor i patriarkala familjerhar lagts fram av regeringen(pressmeddelande från ).Folkpartiet föreslår i sin motion ettsexpunktsprogram för jämställdhet. När det gällernågra av punkterna återkommer utskottet också senarei betänkandet till förslag med samma eller liknandeinnebörd. Det gäller bl.a. motionsförslag om attförändra kvinnolöner inom offentlig sektor, att tabort vad som partiet benämner monopol inom offentligsektor, stimulanser för pappaledighet och översyn avArbetsdomstolens roll i lönediskrimineringsmål.Ett par av förslagspunkter tas inteupp i andra sammanhang i betänkandet. Därför villutskottet beträffande främjande av småföretag ochkvinnligt företagande här peka på att bedriverett arbete med denna inriktning. Motionsförslag omsänkt skatt på hushållstjänster har avstyrkts avutskottet , senast i betänkande2001/02:AU1. Med det anförda och med hänvisning tillutskottets ställningstagande i andra sammanhang idetta betänkande avstyrks motion A229 yrkandena 1-5,6 i denna del och 28 (fp).Till skillnad från i motionerna2000/01:A806 och A228 ser inte utskottetskattesänkningar som någon självklar väg till ökadjämställdhet.