bet · GP01LU11 · 2002-01-15 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet 18 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden på detassociationsrättsliga området. Motionsspörsmålengäller nya företags- och associationsformer,kooperativ verksamhet, könsfördelningen ibolagsstyrelser och på ledande poster i företag,kapitalskyddet i aktiebolag, aktiekapitaletsstorlek, vissa redovisningsfrågor och tillsyn överstiftelser.Utskottet avstyrker bifall till samtligamotionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning tilltidigare ställningstaganden från sidasamt pågående utrednings- och beredningsarbete.Till betänkandet har fogats tre reservationer ochfyra särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ny bolagsform för mindre företagRiksdagen avslår motion 2001/02:N222 yrkande3.2. S.k. singelföretagRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L236 och2001/02:N263 yrkande 16.Reservation 1 (c)3. Ny associationsform för ickevinstdrivande verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L296 och2001/02:N314 yrkande 5.Reservation 2 (c, fp)4. Sociala kooperativRiksdagen avslår motion 2001/02:L289.5. Könsfördelningen i företagens ledningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L235,2001/02:L339, 2001/02: L358 och 2001/02:N359.Reservation 3 (v)6. Kapitalskyddet i aktiebolagRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L311 och2001/02:L354.7. Aktiekapitalets storlekRiksdagen avslår motion 2001/02:L315.8. Redovisning av koldioxidutsläppRiksdagen avslår motion 2001/02:L218.9. Redovisning av sjukfrånvaroRiksdagen avslår motion 2001/02:L316.10. Tillsyn över stiftelserRiksdagen avslår motion 2001/02:L209.Stockholm den 15 januari 2002På lagutskottets vägnarTanja LinderborgFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TanjaLinderborg (v), (), MarianneCarlström (s), (), KarinJeppsson (s), (m), NikosPapadopoulos (s), (), MarinaPettersson (s), (), TassoStafilidis (v), (), (), (), (), RaimoPärssinen (s) och ().2001/02LU11Utskottets övervägandenNya associationsformer för mindreföretagUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden som gäller nyaassociationsformer för mindre företag böravslås. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservation nr 1 (c).Anne-Katrine och (båda m) anser i motionN222 att det är en brist i den svenskalagstiftningen att det, till skillnad från vad somär fallet i exempelvis , inte finns en bolagsformsom innebär att det inte ställs några krav påkapitalinsats och att ägarna inte har någotpersonligt ansvar för företagets skulder. En sådanbolagsform skulle, anförs i motionen, underlättamöjligheterna för s.k. soloföretagare att drivaverksamhet och samverka. I motionen begärs etttillkännagivande om att en sådan ny företagsform börinföras (yrkande 3).Som utskottet konstaterat då liknandemotionsyrkanden avstyrkts tidigare (se bl.a. bet.1996/97:LU15, 1999/2000:LU10 och 2000/01:LU9) harfrågan om införandet av en särskild bolagsform förmindre företag kommit i ett delvisnytt läge till följd av de ändringar som genomförtsi aktiebolagslagen med anledning av att EG:sbolagsrättsliga direktiv införlivats i svensk rätt.Sålunda erbjuder den svenska aktiebolagslagen(1975:1385) fr.o.m. tvåalternativa bolagstyper utan personligt ansvar fördelägarna, nämligen publika respektive privataaktiebolag. Aktiekapitalet i ett publikt aktiebolagskall uppgå till , medan det i ettprivat aktiebolag räcker med ett aktiekapital om . Regelsystemet är utformat på så sätt att denena bolagskategorin, publika aktiebolag, typisktsett omfattar större bolag med stor spridning påaktierna, medan den andra kategorin, privataaktiebolag, företrädesvis omfattar små bolag med ettmindre antal ägare. Den svenskaaktiebolagslagstiftningen har därmed fått enstruktur som i sina huvuddrag överensstämmer med vadsom gäller i övriga EU-länder (prop. 1993/94:196,bet. LU32).Ett av syftena med införandet av en uppdelningmellan publika och privata aktiebolag har varit atti kommande lagstiftningsarbete kunna läggakategoriindelningen till grund för ytterligareändringar i aktiebolagslagen. I linje härmedbeslutade ändringar iaktiebolagslagen, med ikraftträdande den 1 januari1999, som bl.a. innebär en differentiering mellanpublika respektive privata aktiebolag i fråga omvissa lednings- och organisationsfrågor. För publikaaktiebolag gäller att en tudeladledningsorganisation med styrelse och verkställandedirektör är obligatorisk medan lagstiftaren i frågaom privata aktiebolag i större utsträckning haröverlämnat till delägarna själva att besluta omledningsorganisationens utformning. I privataaktiebolag är således endast ett ledningsorgan, dvs.styrelsen, obligatorisk. Styrelsen skall i publikaaktiebolag bestå av minst tre ledamöter, medan det iprivata aktiebolag räcker med en styrelseledamotunder förutsättning att det finns minst ensuppleant. Också i frågor som styrelsens utseende,arbetsordning för styrelsen och kallelse tillbolagsstämma innebär lagändringar endifferentiering mellan publika och privataaktiebolag där bestämmelserna för de privataaktiebolagen generellt sett är något enklare och merflexibla (prop. 1997/98:99, bet. LU26).Därutöver vill utskottet peka på att frågor kringregelförenkling för mindre företag kommit alltmer iblickpunkten genom bl.a.Småföretagsdelegationens arbete och tillkomsten avden s.k. Simplexenheten inom Regeringskansliet.Närmare redogörelser för pågående och planeratarbete på området återfinns dels iskrivelsen 2000/01:143 Regeringens redogörelse förregelförenklingsarbetet med särskild anknytning tillsmå företag som överlämnades till i juni2001, dels i budgetpropositionen för (prop.2001/02:1, utg. omr. 24).Mot bakgrund av vad som sålunda har redovisatsanser utskottet att motion N222 yrkande 3 inte börföranleda någon vidare åtgärd. Motionenbör därför avslås.I motion N263 av m.fl. (c) anförs attframväxten av nya företag, framför allt itjänstesektorn, ställer nya krav på hur regler ochstrukturer i samhället skall utformas, inte minst pådet associationsrättsliga området.Singelföretagandet med självanställning kan, enligtmotionärerna, ses som ett komplement till nuvarandeföretagsformer och anställning. Införandet av dennaföretagsform skulle, anförs i motionen, gynna dendel av befolkningen som bedriver verksamhet av olikaslag. För att självanställning skall fungera fulltut krävs dock att olika praktiska frågor, exempelvismoms- och namnregistrering löses. I motionen begärsatt regeringen skall ges i uppdrag att utredamöjligheterna att införa självanställning somföretagsform (yrkande 16).Ett motsvarande yrkande framförs av () i motion L236.Utskottet erinrar om att begreppetsjälvanställning lanserades i antologin (SOU1996:151) Bidrag genom arbete, som publicerades inomramen för den s.k. arbete.Självanställning beskrevs där som en enkelföretagsform för en person i gränslandet mellan fastanställning och de traditionella företagsformerna.Idén fördes vidare under benämningen singelföretagav i betänkandet (SOU1997:111) Branschsanering och andra metoder motekobrott.Utredningen föreslog bl.a. att ett nyttregelsystem borde tas fram för en enklare form avföretagande, s.k. singelföretag. Ett sådant företagskulle, enligt utredningen, endast gälla en personsarbete. Verksamhetsformen fick således inte förenasmed anställd personal eller medhjälpare. Vidareskulle kostnadsavdrag, skatter och avgifter varaschabloniserade och skattesatsen låg. Ersättning förutfört arbete skulle betalas in direkt av kundentill ett kontoförande organ.Branschsaneringsutredningens förslag övervägdes avregeringen i propositionen 2000/01:105 Förbud motjuridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall.Regeringen gjorde därvid bedömningen attutredningens förslag om ett nytt regelsystem försingelföretag inte borde genomföras och hänvisadedärvid bl.a. till att singelföretagen, genom denförmånliga beskattningen skulle fåkonkurrensfördelar jämfört med andra företag och attdet förelåg en risk för att nya typer av fuskuppstod, exempelvis genom att singelföretagarensålde kostnadsverifikationer till andra företag.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen i maj2001 avstyrkte utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande 2000/01:LU21 ett motionsyrkandemed samma inriktning som de nu aktuella. Utskottethänvisade därvid till tidigareställningstaganden i fråga om införandet av en nybolagsform för mindre företag och till att riksdagenflera gånger tidigare avslagit närliggandemotionsyrkanden på det skatterättsliga området.Utskottet har , , sammauppfattning i frågan och föreslår därför attmotionerna L236 och N263 yrkande 16 skall avslås.Ny associationsform för ickevinstdrivande verksamhetUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på införande av enny associationsform för icke vinstdrivandeverksamhet bör avslås. Utskottet hänvisartill pågående arbete inom Regeringskansliet.Jämför reservation nr 2 (c, fp).Leif () framhåller i motion L296 att de existerandeassociationsformerna alla har det gemensamt attregelverken syftar till maximal ekonomisk avkastningtill ägarna. pågår, anförs det, mycketutvecklingsarbete inom den gemensamma sektorn isyfte att åstadkomma mindre och mer överblickbaraorganisationsformer. Drivkraften bakom de flestaförsök med fristående skolor, vårdinrättningar m.m.är enligt motionären att framhålla en pedagogiskidé, en vårdideologi eller en arbetsorganisation sominte finns inom den offentliga sektorn. Trots attverksamheten är samhällsnyttig och drivkraftenoegennyttig hänvisas, anförs det, dessa verksamhetertill att välja aktiebolagsformen, eftersom det iSverige saknas associationsformer för ickevinstdrivande företag. Mot denna bakgrund skulle,enligt motionärens mening, införandet av en nyassociationsform för allmännyttig verksamhet fyllaen viktig funktion för att utvecklaverksamhetsformer inom den offentliga sektorn, fördet ideella föreningslivet och för utvecklandet avden allmännyttiga bostadssektorn. I motionen yrkasett tillkännagivande om vad som sålunda anförts.I motion N314 av m.fl. (c) anförs attden pågående utvecklingen inom den sociala ekonominmed nya verksamheter med allmännyttiga ändamålkräver en översyn av de befintligaassociationsformerna. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen inom ramen för enparlamentarisk kommitté skall låta utredamöjligheterna att införa ytterligareassociationsformer för att stödja verksamhet somvarken är kooperativ eller som drivs som ideellförening, men som likväl har ett socialt, samhälls-eller allmännyttigt ändamål (yrkande 5).Utskottet kan upplysa om att en särskild utredarei fick i uppdrag att biträdaJustitiedepartementet med att undersöka vad som kanvara en lämplig organisationsform för ickevinstdrivande näringsliknande verksamhet av inteobetydlig omfattning, exempelvis inom sjukvårds-eller utbildningssektorn (Ju 2001:L). Uppdragetredovisades i promemorianFrågor kring icke vinstutdelande företag. Utredarengör i promemorian bedömningen att en ickevinstsyftande verksamhetsform av medlemskaraktär kanetableras enkelt och effektivt genom attaktiebolagsinstitutet kompletteras med vissabestämmelser för icke vinstsyftande verksamhet. Detsaknas således, enligt utredaren, anledning attinföra en helt ny företagsform. I stället är dettillräckligt, anförs det i promemorian, att införaen ny aktiebolagsform, nämligen aktiebolag utanvinstsyfte. Utredaren gör vidare bedömningen att ettsäkerställande av restriktioner i rätten tillvinstutdelning förutsätter någon form avkontrollorgan.Enligt vad utskottet har erfarit pågår, pågrundval av den i det föregående redovisadepromemorian, arbete inom med attutarbeta direktiv till en utredare med uppgift attutreda frågor kring ett nytt slag av aktiebolag föricke vinstdrivande verksamhet. Avsikten är, enligtuppgift, att regeringen skall kunna besluta direktivunder våren 2002.Mot bakgrund av vad som har redovisats kanutskottet konstatera att det pågår arbete med eninriktning som ligger väl i linje medmotionsönskemålen. Det pågående arbetet bör inte nuföregripas av något uttalande från sida,och utskottet föreslår därför att motionerna L296och N314 yrkande 5 skall avslås.Sociala kooperativUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion som rör socialakooperativ. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden och pågående arbete.Ingrid m.fl. (v) framhåller i motion L289 attden kooperativa företagsformen röner allt störreintresse på det sociala området, framför allt ifråga om daghem och personalkooperativ som bildatsdå offentlig verksamhet avknoppats från ettlandsting eller en kommun. I finns, anförsdet i motionen, gott om s.k. sociala kooperativ,företag som arbetar med människor som har svårt attkomma ut på den reguljära arbetsmarknaden. Ett stortantal av kooperatörerna i ett sådant socialtkooperativ har någon form av fysiskt, psykiskt ellersocialt handikapp. Motionärerna pekar på att det iItalien finns en speciell kooperativ lagstiftningsom reglerar de sociala kooperativens verksamheter.Ett socialt kooperativ måste ha minst 40 %arbetshandikappade som kooperatörer, och lageninnehåller regler om hur eventuella överskott skallfördelas mellan investeringar och löner och hurstort kapital som måste finnas fonderat. Om ettföretag uppfyller de krav som ställs för att detskall klassas som ett socialt kooperativ finnsmöjligheter till skattelättnader. Enligtmotionärerna finns lagstiftning som begränsarmöjligheterna att inrätta eller stödja socialakooperativ. Motionärerna anser att lagstiftningenbör ses över så att bildandet av sociala kooperativinte förhindras eller försvåras och det även iSverige skall vara möjligt att bilda och drivasociala kooperativ efter italiensk modell. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighet medvad som har anförts.Inför ställningstagandet till ifrågavarandespörsmål bör först erinras om att utskottet i sittav godkända betänkande 1997/98:LU19 våren1998 avstyrkte en motsvarande motion i vilkenbegärdes att det skulle införas särskildlagstiftning om en kooperativ företagsform anpassadför sociala kooperativ. Utskottet kunde därvid intefinna att den associationsrättsliga lagstiftningenutgjorde hinder mot sådan verksamhet och pekadesärskilt på att den kooperativa företagsformenstärkts och fått likvärdiga arbetsvillkor jämförtmed andra företag genom vissa ändringar i bl.a.lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar somriksdagen beslutat om . Det slags effektersom efterlystes av motionärerna kunde, menadeutskottet, knappast uppnås genom ytterligarelagstiftningsåtgärder på det civilrättsliga området.Detta innebar emellertid inte att utskottet därmedavvisade de tankegångar som fördes fram i den dåaktuella motionen. I stället fanns det skäl för attfrågorna fick en närmare genomlysning i lämpligtsammanhang. Något särskilt initiativ från riksdagenssida därom var dock, enligt utskottets mening, inteerforderligt.Utskottet kan konstatera att frågor medanknytning till motionsspörsmålet har uppmärksammatsi en rad olika sammanhang . Somexempel på detta kan nämnas att det för närvarandepågår en studie, finansierad av bl.a. ochSocialstyrelsen, som syftar till att definiera ochavgränsa begreppet socialt arbetskooperativ,beskriva den samhälleliga stödstrukturen samtanalysera hur stödet påverkar och kan påverka enutveckling. En delrapport från studien som lämnadesi innehåller en inventeringoch beskrivning av sociala arbetskooperativ ochderas utveckling. Rapporten innehåller också enutblick på jämförbara verksamheter i ochStorbritannien. I nästa fas skall studien analyseraeffekterna av samhälleligt stöd och olikabidragssystem på kooperativens utveckling. Uppdragetskall slutredovisas under våren 2002.Framhållas bör även att statsrådet en interpellationsdebatt den 15 november 2001bl.a. uttalat att de sociala arbetskooperativen ärutmärkta exempel på att det går att hitta formermellan det offentliga och det privata som ger mångamänniskor nya möjligheter till arbete, större maktöver den egna situationen och ett bättre liv igemenskap med andra. När slutsatserna av denpågående studien är klara kan man, enligtstatsrådet, på allvar börja diskutera hur man skallkunna komma till rätta med eventuella problem, vilkaregeljusteringar som kan behövas och hur dessa i såfall skall utformas (svar på interpellation2001/02:44).En närmare redovisning av Regeringskanslietsarbete på området finns i skriften Social ekonomisom publicerades våren 2001.I sammanhanget bör också påpekas attUpphandlingskommittén i sitt slutbetänkande (SOU2001:31) Mera värde för pengarna lagt fram vissalagförslag som syftar till att möjliggöra positivsärbehandling vid offentlig upphandling. Kommitténhar bl.a. föreslagit att kommuner och landsting, vidupphandling av vård och omsorg, skall få kräva atten leverantör inte är ett renodlat kommersielltföretag, och alltså kunna ge företräde för ickevinstsyftande företag och organisationer, exempelviskooperativ.Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Mot bakgrund av vad som har redovisats kanutskottet konstatera att motionsspörsmålet, i linjemed utskottets förhoppningar ,uppmärksammats i skilda sammanhang och att det pågårarbete med en inriktning som ligger helt i linje medmotionsönskemålen. Utskottet kan, från sinautgångspunkter, inte finna att det föreligger skälför att nu ta initiativ till någraytterligare åtgärder på området. I stället börresultatet av det pågående arbetet avvaktas.Med det anförda föreslår utskottet att motion L289skall avslås.Könsfördelningen i företagensledningUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav pålagstiftningsåtgärder i syfte att få tillstånd en jämnare könsfördelning i företagensledning bör avslås. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden från riksdagenssida. Jämför reservation nr 3 (v).Bestämmelser om aktiebolags ledning finns i 8 kap.aktiebolagslagen (1975:1385). Av dessa framgår attett aktiebolag skall ha en styrelse med minst treledamöter. I ett privat aktiebolag får styrelsendock bestå av en eller två ledamöter, om det finnsminst en suppleant. Av 6 § följer att styrelsenutses av bolagsstämman. I bolagsordningen får detföreskrivas att en eller flera styrelseledamöter, ipublika aktiebolag dock mindre än hälften avsamtliga, skall utses på annat sätt. Kapitletinnehåller vidare bestämmelser om bl.a. styrelsensuppgifter, bosättningskrav, obehörighetsgrunder,mandattid, ordförande, sammanträden, beslutsförhet,jäv och protokoll.Därutöver finns särskilda bestämmelser som gällerverkställande direktör. I ett publikt aktiebolagskall styrelsen utse en verkställande direktör. Iett privat aktiebolag får styrelsen utse enverkställande direktör. Av 8 kap. 9 § följer att densom är underårig eller i konkurs eller som har enförvaltare enligt 11 kap. 7 § intekan vara styrelseledamot. Att detsamma gäller förden som har näringsförbud följer av 6 § lagen(1986:436) om näringsförbud.Några särskilda regler om könssammansättningen iett aktiebolags styrelse finns inte. Inte heller iannan associationsrättslig lagstiftning finns någrasådana föreskrifter. Däremot är företag som skallupprätta årsredovisning, bl.a. samtliga aktiebolagoch ekonomiska föreningar, enligt 5 kap. 18 §årsredovisningslagen (1995:1554) skyldiga att iårsredovisningen lämna uppgifter om medelantaletunder året anställda personer med uppgift omfördelningen mellan kvinnor och män. Om företagethar anställda i flera länder, skall medelantaletanställda och fördelningen mellan kvinnor och män ivarje land anges.I motion L235 av m.fl. (v) pekas påatt i de svenska börsnoterade bolagens styrelser harandelen kvinnor legat ochatt av de börsnoterade bolagen har enkvinna i styrelsen som valts på bolagsstämma. Av de25 bolag som finns på börsens A-lista med de mestomsatta aktierna saknar enligt motionen 15 kvinnligrepresentation i styrelsen. I fråga om de 500största företagen med dotterbolag uppgår andelenkvinnor som är verkställande direktör till medanandelen kvinnor som är styrelseordförande uppgårtill . Rådande situation är, menarmotionärerna, oacceptabel ur ett demokrati-,jämställdhets-, och rättviseperspektiv och kan ävenifrågasättas ur ett samhälls- och företagsekonomisktperspektiv. Att inte lagstifta om könskvoteringvore, anförs i motionen, kvinnodiskriminerande.Riksdagen bör därför begära att regeringen skalllägga fram förslag till ändring av aktiebolagslagensom innebär att av vartdera könet skallvara representerat i börsnoterade aktiebolagsstyrelser samt i statligt och kommunalt ägdaaktiebolags styrelser.Sylvia och (båda s)anför i motion L339 att i mångt och mycketses som ett föregångsland när det gällerjämställdhet. Det finns dock, menar motionärerna,ett område där jämställdheten lyser med sin frånvarooch det är de privata bolagsstyrelserna och påledande poster i företagen. För att få en balanseradutveckling som tar tillvara både mäns och kvinnorsresurser och värderingar är det, enligtmotionärerna, nödvändigt att båda könen finnsrepresenterade på alla beslutsnivåer i samhället. Enjämn könsfördelning är således såväl en demokrati-och maktfråga som en resurs- och kvalitetsfråga avhög dignitet. I motionen begärs etttillkännagivande om vad som anförs i motionen om attöka andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser.I motion L358 av () anförs attkvinnor är kraftigt underrepresenterade i privatavårdföretags styrelser. När stat, kommun ochlandsting överväger att privatisera verksamhetmåste, enligt motionären, också jämställdhetsfråganbeaktas. I motionen begärs ett tillkännagivande omvad som anförts i motionen om den bristfälligajämställdheten i vårdbolags styrelser.Siw m.fl. (s) förutsätter i motionN359 att regeringen sätter kraft bakom orden ochvidtar erforderliga åtgärder för att öka andelenkvinnor i näringslivets styrelser till minst 40 %.I motionen begärs ett tillkännagivande om vad somanförts i motionen om kvinnorepresentationen inäringslivets styrelser.Utskottet vill först peka på att regeringen iskrivelsen 1999/2000:24 om jämställdhetspolitikeninför presenterat huvuddragen i denfortsatta inriktningen av jämställdhetspolitiken. Iskrivelsen anför regeringen att den kommer attintensifiera ansträngningarna för att öka andelenkvinnor vid tillsättningar i statligabolagsstyrelser i syfte att uppnå en jämnkönsfördelning. Ett delmål är att andelen kvinnorskall vara . När det gällerstyrelser i börsnoterade aktiebolag avserregeringen, enligt skrivelsen, att noga följautvecklingen de närmaste åren.Skrivelsen behandlades av våren 1999.Arbetsmarknadsutskottet ställde sig i sitt avriksdagen godkända betänkande 1999/2000:AU6 bakomskrivelsen och uttalade att man stödde deninriktning på jämställdhetspolitiken som regeringenredovisat i skrivelsen.Lagutskottet har från sina utgångspunkter ingenannan uppfattning än den arbetsmarknadsutskottetsålunda gett uttryck för. har ocksåvåren 2000, med anledning av en motion, uttalat atttiden nu är mogen att överväga om en utvidgning avden gällande skyldigheten att i årsredovisningenange könsfördelningen till en redovisning avfördelningen mellan kvinnor och män i styrelser ochpå andra ledande poster i företaget kan vara tillnytta för jämställdhetsarbetet (bet.1999/2000:LU10). Det fick enligt utskottet ankommapå regeringen att i lämpligt sammanhang ta initiativtill sådana överväganden och återkomma tillriksdagen. Vad utskottet sålunda anförde medanledning av den då aktuella motionen, gav riksdagensom sin mening regeringen till känna (rskr. 144).Enligt vad utskottet har erfarit pågår förnärvarande arbete med en departementspromemoria iämnet som beräknas vara klar under början av våren2002.Som utskottet uttalat tidigare när liknandemotionsyrkanden behandlats ger förhållandena, som deredovisats i de nu aktuella motionerna, anledningtill eftertanke (se bet. 1997/98:LU26,1999/2000:LU10 och 2000/01:LU9). Även nu anserutskottet emellertid att det trots allt inte börkomma i fråga att genom ändringar i denassociationsrättsliga lagstiftningen tvinga fram enändring. Enligt utskottets mening skulle detnämligen vara oacceptabelt att göra ingrepp iägarkollektivets, bolagsstämmans, rätt attsjälvständigt utse sina företrädare iföretagsledningen.