bet · GP01MJU5 · 2002-01-17 00:00:00 — Programmet har hittillsvarit begränsat till allmänna hälsopåståenden i tvåsteg kring åtta väl etablerade kost-hälsasamband.Det utvidgas med möjlighetertill produktspecifika fysiologiska påståenden. Detutvidgade egenåtgärdsprogrammet kräver attgranskning av den vetenskapliga dokumentationenbakom ett produktspecifikt fysiologiskt påstående(PFP) skall ske av oberoende experter innanprodukten sätts på marknaden.Kommissionen presenterade ettdiskussionspapper (SANCO/1341/2001) om hälso- ochfunktionspåståenden avseende livsmedel. Ett 80-talolika intressenter, däribland den svenskaregeringen, har kommenterat papperet.Som utskottet tidigare och senast våren 2001uttalat (bet. 2000/01:MJU12) finns det anledning förriksdagen att även fortsättningsvis noga följautvecklingen på området. I avvaktan på resultatet avden verksamhet som pågår är utskottet inte berettatt föreslå några slutgiltiga eller preciseradeställningstaganden från sida. Medhänvisning härtill och till vad som anförts ovananser utskottet att motion MJ219 (c) yrkande 14 omatt förbättra hanteringen av funktionella livsmedelpå ett sådant sätt att konsumenterna kan köpaprodukterna även de flyttas mellanolika klasser kan lämnas utan vidare åtgärd.Inrättande av en europeisklivsmedelsmyndighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fem motioner (kd, c, fp,)om en gemensam livsmedelsmyndighet inom EUoch om lokaliseringen av myndigheten.Utskottets ställningstagandeKommissionen lade fram förslag ominrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten.Kommissionen har vidare lagt fram förslag till enförordning om allmänna principer och krav förlivsmedelslagstiftning och om förfaranden i frågorsom gäller livsmedelssäkerhet. I förslaget tasfrågor upp om bl.a. skydd av hälsa,försiktighetsprincipen, tillvaratagande avkonsumenternas intressen, krav på livsmedelssäkerhetoch fodersäkerhet, principerna för handel medlivsmedel, internationella livsmedelsstandarder ochprinciperna för insyn.Enligt förslaget om den europeiskalivsmedelsmyndigheten skall myndigheten bl.a.fungera som ett medel för att tillämpa de allmännaprinciperna i livsmedelslagstiftningen, i synnerhetgenom att utföra de riskvärderingar som ärnödvändiga. Myndigheten bör vidare påta sig rollenav ett oberoende vetenskapligt centrum och utgöra enoberoende källa för information ochriskkommunikation. Det är också absolut nödvändigtatt garantera myndighetens oberoende, högavetenskapliga kompetens samt öppenhet ocheffektivitet.I betänkandet 2001/02:MJU12 uttalade utskottet attinrättande av en gemensam livsmedelsmyndighet kommeratt bli ett värdefullt hjälpmedel i EU:s arbete medfrågor som rör livsmedelssäkerhet. Utskottet deladekommissionens och rådets bedömning, att upprättandeav en överstatlig myndighet med långtgåendebefogenheter inte är önskvärd.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna MJ219 (c) yrkandena 3 och 4, U301 (fp)yrkandena 46 och 47 samt MJ526 (fp) yrkandena 7 och8 i den mån de inte redan kan anses tillgodosedda.När det gäller lokaliseringen har EU verkat föratt de myndigheter som inrättas skall fördelasrättvist mellan medlemsländerna. I sin egenskap avnya medlemmar har och ännu intenågon . visade tidigtett stort intresse för att livsmedelsmyndighetenskulle placeras i och den svenskajordbruksministern har gett sitt stöd fördenna ståndpunkt. Beträffande lokaliseringen avlivsmedelsmyndigheten strandade diskussionerna vidtoppmötet i på grund av attnågra medlemsstater motsatte sig att myndighetenskulle placeras i . Frågan kan därföreventuellt komma att bli föremål för fortsattadiskussioner i ministerrådet. Utskottet föreslår attmotionerna MJ213 (c) och MJ520 (kd) yrkande 20 omatt placera den europeiska livsmedelsmyndigheten iSverige tills vidare lämnas utan vidare åtgärd.Småskalig livsmedelsproduktionUtskottets förslag i korthetUtskottet erinrar om det uppdrag somriksdagen gav regeringen att återkomma medförslag som kan förbättra förutsättningarnaför den småskaliga livsmedelsproduktionen(bet. 2000/01:MJU12, rskr. 2000/01:159) ochförutsätter att regeringen tar upp frågorna isamband med översynen av landsbygdspolitikenunder . Med hänvisning härtillavstyrker utskottet fem motioner (m, c) omsmåskalig livsmedelsproduktion. Utskottetavstyrker även ett antal motioner (s, v, mpoch c) om småskaliga och mobila slakteriersamt en motion (v) om djurskyddstillsyn vidslakterier.Utskottets ställningstagandeSmåskalig livsmedelsproduktionRiksdagen gav, med anledning av motionsförslag,regeringen i uppdrag att återkomma med förslag somkan förbättra förutsättningarna för den småskaligalivsmedelsproduktionen. Förslagen skall bl.a. syftatill en förenkling av regelverket och skapa bättreförutsättningar för lokal och småskaliglivsmedelsproduktion och främja etablering av nyaföretag inom området (bet. 2000/01:MJU12, rskr.2000/01:159). Utskottet erinrar om uppdraget ochförutsätter att frågorna tas upp i samband medöversynen av landsbygdspolitiken under våren 2002.Livsmedelsverket har på uppdrag av regeringenkartlagt svårigheter för småskaligalivsmedelsföretag. Efter en grundlig genomgång avregler och lagstiftning konstaterar verket att detofta finns möjlighet till undantag för smålivsmedelsföretag. Verket har dock lämnat förslag pååtgärder som ytterligare kan öka nyetableringen avoch förbättra förutsättningarna för företagen (SLVRapport 17-2001 Lokal och regionallivsmedelsproduktion). Regeringen har även gettStatens jordbruksverk i uppdrag att inom sittansvarsområde lämna förslag på för små företagvärdefulla regelförenklingar. Förslagen skall på etttydligt sätt leda till en minskad administrativbörda för småföretag, inte ge någon negativnettoeffekt för statsbudgeten samt ha godaförutsättningar att snabbt kunna genomföras.Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari2002.Merparten av de regler som gäller på de aktuellaområdena har sitt ursprung i direktiv ochförordningar som beslutats om på EU-nivå. Inom EUpågår förhandlingar om nya gemensamma hygienreglerpå livsmedelsområdet. En central frågeställning idessa förhandlingar rör möjligheten till undantagfrån vissa regler för småskaliga industrier,industrier med geografiskt betingade nackdelar samtför producenter som använder traditionellaproduktionsmetoder. Möjlighet till undantag skallgrundas på en riskbedömning. I förhandlingarna harman dock ännu inte kommit fram till någon gemensamsyn rörande huruvida undantag, eller särskiltanpassade regler, för småskalig produktion skallfinnas samt huruvida sådana i så fall skall varanationella eller gemensamma. Förhandlingarna om denya reglerna beräknas vara avslutade någon gångunder år 2002.Det finns ett antal av EU medfinansierade åtgärdersom skall medverka till att stärka den ekonomisktoch socialt hållbara utvecklingen av landsbygden.Syftet är att åtgärderna skall underlätta och främjaen diversifiering av näringslivet på landsbygdengenom en ny och konkurrenskraftig användning av deresurser och den kompetens somlivsmedelsproduktionen och skogsbruket och därtillknutna verksamheter inte längre behöver utnyttja.Det övergripande målet är att främja fortsattsysselsättning, tillväxt och bosättning pålandsbygden. I denna satsning ingår att stärka lokaloch småskalig livsmedelsproduktion samt satsningarinom exempelvis landsbygdsturism. De stöd inommiljö- och landsbygdsprogrammet som direkt kan bidratill lokal och småskalig livsmedelsproduktion ärinvesteringsstöd, vidareförädlingsstöd,kompetensutveckling och projektstöd. Programmetingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och styrsav EU:s förordningar. För programperioden åren2000-2006 fokuserar mer på målen medstöden vid prioriteringen bland ansökningar istället för att fördela stöden till så många sommöjligt inom en bransch. Stödet är inriktat påinnovation och småskalig livsmedelsförädling. Heladet nya miljö- och landsbygdsprogrammet är från år2001 öppet för ansökningar, och delar av programmethar varit öppet . En första analys ochöversyn av programmet görs av ochkommer att presenteras . Efteröversynen kommer regeringen att ta ställning tilleventuella förändringar för att säkerställa att deuppställda målen kan uppnås under programperioden.Utöver miljö- och landsbygdsprogrammet görs andrasatsningar på småskalig och lokallivsmedelsproduktion genom program ochgemenskapsinitiativ inom ramen för strukturfonderna,såsom Leader-plus och mål 1.Inom har ett arbete inlettsmed att analysera aktuella frågor kring utformningenav framtidens jordbrukspolitik samt hur de positivaeffekter jordbruket bidrar till skall kunnavärderas. Detta arbete kommer att ligga till grundför position i diskussionen om EU:sframtida jordbrukspolitik. Inom EU verkar Sverigeför en jordbruks- och livsmedelspolitik varsövergripande mål bl.a. är att främja en hållbarproduktion. Under det svenska ordförandeskapet harministerrådet (jordbruk) antagit slutsatser sombl.a. innebär att den gemensamma jordbrukspolitikenseffekter för miljön och för hållbar utveckling skallbedömas i anslutning till halvtidsöversynen avAgenda 2002-2003. Dessutom skallmiljökonsekvenserna och konsekvenserna för hållbarutveckling bedömas då nya förslag läggs fram.I motionerna MJ219 (c) yrkandena 10, 11, 12 och 13och N27 (c) yrkande 9 anförs bl.a. att det börinrättas ett program för gårdsbaseradlivsmedelsförädling liksom en fond för forskning ochutveckling av småskalig livsmedelsproduktion ochlivsmedelsförädling. Enligt motionerna MJ237 (m)yrkandena 3 och 4, MJ343 (m) yrkande 8 och MJ371 (m)yrkas att reglerna för småskalig livsmedelshanteringoch livsmedelsförädling skall ses över så att debättre anpassas till småföretag. Mot bakgrund av detovan anförda förutsätter utskottet att regeringenkommer att återkomma med förslag som ytterligareförbättrar situationen för den småskaligalivsmedelsproduktionen. Därmed kan berördamotionsyrkanden nu lämnas utan vidare åtgärd.Mobila slakterierI betänkande 2000/01:MJU12 anförde utskottet som sinmening att regeringen i en allmän översyn avförutsättningarna för den småskaligalivsmedelsproduktionen även bör belysa ett förändratregelverk för mobila slakterier.Regeringen har gett en utredare i uppdrag attbl.a. utreda och föreslå åtgärder för att förhindraonödiga respektive långa djurtransporter samtstimulera slakt av djur för konsumtion nära denplats där de föds upp. Utredaren skall ävenundersöka förutsättningarna för att använda mobilaslakterier nära uppfödningsplatsen samt att genomtvingande bestämmelser åstadkomma slakt närauppfödningsplatsen. I detta sammanhang skall ävenbeaktas hygien- och smittskyddsaspekter samtregionalpolitiska och miljömässiga aspekter.Uppdraget skall redovisas (dir. 2001:15, tilläggsdir. 2001:27)Mot bakgrund av det ovan anförda föreslårutskottet att motionerna MJ429 (s), MJ301 (v)yrkande 5, MJ518 (mp) yrkande 13 ochMJ338 (c)yrkande 19 om att ett nytt regelverk förgårdsslakterier bör införas för att främja småskaligproduktion lämnas utan någon vidare åtgärd frånriksdagens sida.Djurskyddstillsyn vid slakterierDjurskyddsbestämmelser vid slakt finns idjurskyddslagen (1988:534). Där föreskrivs bl.a. attdjur skall skonas från onödigt obehag och lidandenär de förs till slakt (11 §). Enligt 14 § förstastycket skall djuret vara bedövat när blodet tappasav, och andra åtgärder vid slakten får inte vidtasinnan djuret har dött. Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, fårdock meddela undantag från föreskriften om bedövningav fjäderfä och kaniner eller meddela ytterligareföreskrifter om slakt och om avlivning av djur iandra fall.Regeringen och de svenska myndigheterna pådjurområdet, i synnerhet och Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA), har under år 2000när det gäller bl.a. djurtransporter arbetat medprincipen att det föreligger ett tydligt sambandmellan det sätt på vilket jordbruket ochdjurhållningen bedrivs och kvaliteten hos delivsmedel som produceras. uppdrogregeringen åt att göra en översyn avbefintligt regelverk för djurtransporter. Uppdragetredovisades och bearbetas förnärvarande inom för att ligga tillgrund för en svensk position när det gällerförändringar av . Jordbruksministernpresenterade etttiopunktsprogram för bättre djurskydd och förbättraddjuretik i samband med slakt. att alla veterinärer skall bli skyldiga attanmäla brister i djurskyddet, ävenbesiktningsveterinärer, att tillsynen skallförbättras samt att småskalig livsmedelsproduktionskall stimuleras. Vidare har regeringen aviserat enproposition om djurskydd och djurskyddsmyndighet somkommer att läggas fram under våren 2002.Enligt motion MJ301 (v) yrkandena 1, 2 och 3 börstaten ta över huvudansvaret för djurskyddtillsynenvid slakterier. Vidare bör besiktningsveterinärernaoch ha ett ansvar att anmälarespektive följa upp brott mot djurskyddslagenliksom att öppenhet bör råda på slakterierna. Medhänvisning till vad som sagts ovan och till den avregeringen aviserade propositionen om djurskydd m.m.föreslår utskottet att berört motionsyrkande lämnasutan vidare åtgärd.Kontroll för säkralivsmedel/livsmedelssäkerhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) om atttillsätta en nationell kommitté för säkra ochsunda livsmedel med hänvisning till detarbete som pågår nationellt. Vidare föreslårutskottet att avslår ett antalmotioner (s, v, c, mp) omlivsmedelsproduktionens ochlivsmedelshanteringens miljö- ochhälsoeffekter, tillsyn av nötköttskontrollen,stickprovskontroller och livsmedelstillsynensorganisation med hänvisning till gällandeföreskrifter och program samt till pågåendeberedning inom Regeringskansliet.Avslutningsvis avstyrker utskottet en motion(c) om salmonella och två motioner (s, m) ominrättande av ett livsmedels-forskningsinstitut med hänvisning tillpågående arbete inom EU och nationellt.Utskottets ställningstagandeLivsmedelssäkerhet m.m.Utskottet har i betänkande 2000/01:MJU12 uttalat attdet anser att det finns ett samband mellan matvanoroch folkhälsa och om vikten av kunskap om mat, miljöoch rättvisa. Denna inställning kom också tilluttryck då utskottet behandlade ettantal motioner i frågan (bet. 1999/2000:MJU5).Härutöver vill utskottet åter erinra om dennationella handlingsplan för nutrition som år 1995fastställdes av regeringen. I samverkan med berördamyndigheter och andra organisationer harFolkhälsoinstitutet och Statens livsmedelsverkutarbetat dokumentet Nationella mål och strategierför nutrition . Dokumentet, som bygger påden nationella handlingsplanen, anger inriktning ochansvar för de statliga myndigheternasnutritionsarbete. Ordet nutritionsarbete anges somett sammanfattande begrepp för verksamhet kring matoch matvanor som syftar till bättre folkhälsa. Detförutsätts i dokumentet att miljöfrågor är ennaturlig del av detta arbete. En annan grundläggandeutgångspunkt är att arbetet skall präglas av attutsatta grupper ges särskild uppmärksamhet.Härutöver arbetar SLV med projektet och inventerar kunskapsläget när detgäller mat, miljö och hälsa.I sammanhanget vill utskottet även hänvisa tillNationella folkhälsokommitténs betänkande Hälsa pålika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU2000:91) som bereds iRegeringskansliet. En proposition är planerad undervåren 2002, vilken förväntas innehålla kopplingarmellan goda matvanor och livsmedel. Även inomkommissionen pågår arbete om matvanors samband medhälsa. Enligt utskottets bedömning är syftet medmotion MJ219 (c) yrkande 2 om behovet av atttillsätta en nationell kommitté för säkra och sundalivsmedel med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandet påkallar således ingenytterligare åtgärd.Enligt motion MJ422 (v) yrkande 9 börFolkhälsoinstitutet få i uppdrag att se översambanden mellan livsmedelsproduktionens ochlivsmedelshanteringens effekter på den slutligaproduktens miljö- och hälsopåverkan samt hur vi idetta sammanhang kan motverka de negativahälsoeffekterna. I Nationella folkhälsokommitténsbetänkande (se ovan) föreslås att bör, mot bakgrund av sittsektorsansvar för livsmedel, utveckla sininformation till allmänheten om sambandet mellankost och hälsa samt att ,, ,, , ochIntegrationsverket bör arbeta med utgångspunkt frånoch vidareutveckla strategidokumentet Nationella måloch strategier för nutrition . I avvaktanpå resultatet av det arbete som pågår inom områdetär utskottet inte nu berett att föreslå någrapreciserade ställningstaganden från sida.Utskottet föreslår därför att motion MJ422 (v)yrkande 9 tills vidare lämnas utan åtgärd.Sedan betänkandet Livsmedelstillsyn i (SOU1998:61) överlämnats till regeringen fick regeringens uppdrag att vidare utredavissa delar av betänkandet. I slutet av maj 2000överlämnades verkets utredning Effektivarelivsmedelstillsyn - förslag till arbetssätt,organisation och finansiering. Utredningen har varitpå remiss och beredning pågår i . Iavvaktan på resultatet av det arbete som pågår ärutskottet inte berett att nu föreslå någon åtgärdmed anledning av de i motion MJ219 (c) yrkandena 5och 7 framförda kraven om ökade resurser tillberörda svenska myndigheter för flerstickprovskontroller och uppdrag om tillsyn avnötköttskontrollen. Motionen avstyrks i berördadelar.I betänkande 2000/01:MJU12 uttalade utskottet förutsätter att regeringen för riksdagenframlägger sådana förslag om livsmedelstillsynensorganisation m.m. att kraven på en skärptlivsmedelskontroll kan tillgodoses. I detsammanhanget torde de frågor som tas upp imotionerna MJ497 (s) om behovet av att förändramyndighetsstrukturen för att modernisera ocheffektivisera livsmedelskontrollen, MJ219 (c)yrkande 8 om att livsmedelstillsynen skall behållaspå nivå samt MJ272 (mp) om att kommunernasjälva bör få fatta beslut om storleken påtillsynsavgifter för livsmedelstillsynen på ettliknande sätt som gäller för tillsyn enligtmiljöbalken komma att beaktas. Utskottet föreslårdärför att berörda motionsyrkanden lämnas utanvidare åtgärd.SalmonellaInom EU fortsätter arbetet med att bekämpa zoonoser,bl.a. Kommissionen lade i augusti 2001fram en rapport till och rådet omde åtgärder som skall vidtas för att bekämpa ochförebygga zoonoser (KOM (2001)452 slutlig)inkluderande förslag till direktiv om övervakning avzoonoser och zoonotiska smittämnen m.m. och till enförordning om bekämpning av salmonella och andralivsmedelsburna zoonotiska smittämnen m.m. Rapportenredogör för den aktuella situationen avseendeförekomsten av zoonoser (sjukdomar som överförs fråndjur till människor) och zoonotiska organismer samtde gällande föreskrifterna inom gemenskapen förbekämpning av zoonoser. Särskild hänsyn tas till deerfarenheter som gjorts under tillämpningen avlagstiftningen avseende specifika zoonoser.Slutsatsen är att det trots vissa framsteg iövervakningen och bekämpningen av zoonoser ärnödvändigt att förstärka dessa åtgärder. Översynenav den gällande lagstiftningen bör leda till ettsystem där mer relevanta och jämförbara uppgifter omförekomsten av zoonoser finns att tillgå för t.ex.riskbedömning. Gemenskapspolitiken för bekämpning avzoonoser i framför allt husdjurspopulationer börändras på så sätt att medlemsstaterna är förpliktadeatt uppnå vissa gemensamma mål för reduktion avzoonotiska patogener. Sätten att uppnå dessa mål börfastställas och formuleras i nationellabekämpningsprogram. Slutligen behandlas effekternaav det föreslagna nya tillvägagångssättet. Rapportenoch de två tillhörande förslagen ingår i denåtgärdsplan som presenteras i vitboken omlivsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719 slutlig), somantogs av kommissionen den 12 januari 2000.Förslagen till rättsakterna är under beredning iministerrådet. Enligt vad utskottet har erfaritverkar i rådet för att få till ståndsträngare regler så att den nivå som finns påsalmonellabekämpning i även skall gälla iövriga EU. Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att syftet i motion MJ219 (c) yrkande 6 omatt höja ambitionsnivån för arbetet i EU med attminska riskerna för salmonella i allt väsentligt ärtillgodosett. Motionen bör därför i denna del inteföranleda någon ytterligare åtgärd från riksdagen.LivsmedelsforskningFrågan om inrättande av ettlivsmedelsforskningsinstitut med lokalisering tillSkåne har återigen aktualiserats (se tidigare bet.2000/01:MJU12). Med anledning härav har utskottetinhämtat att detta förslag aktualiserades i sambandmed den då planerade nedläggningen avkärnkraftverket i . På uppdrag avNäringsdepartementet gjorde en utredning omett eventuellt livsmedelsforskningsinstitut somredovisades (1 PO-98-3851).Diskussioner om ett eventuellt forskninginstitutförs inom ramen för de s.k. tillväxtavtalen. Motbakgrund härav föreslår utskottet att motionernaMJ368 (s) och MJ433 (m) yrkandena 1 och 2 lämnasutan vidare åtgärd.Ekologiska livsmedel m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) omtillsatser i ekologiska livsmedel och nationelloch internationell regelutveckling förekologiska produkter och en motion (fp) omkonsumentintresset med hänvisning bl.a. tillpågående arbete inom området samt till detarbete som pågår för att förstärkakonsumentperspektivet i den gemensammajordbrukspolitiken.Utskottets ställningstagandeTillsatser i ekologiska livsmedelFör närvarande pågår arbete med att ta fram reglerför tillsatser i animaliska ekologiska livsmedelinom såväl EU som . Enligt vadutskottet erfarit utgår linje från deregler om tillsatser i icke animaliska livsmedel somredan finns i en tillämpningsförordning till rådetsförordning 2092/91 om ekologisk produktion. Iförordningen sägs att endast sådana tillsatser sombevisligen är nödvändiga för framställning avlivsmedel eller för att göra dem hållbara fårgodkännas, och det är den principen som ärutgångspunkten för ståndpunkt i frågan.Med det anförda föreslår utskottet att motionMJ515 (mp) yrkande 11 om tillsatser i ekologiskalivsmedel lämnas utan vidare åtgärd.Ekologiska livsmedel och konsumentintressetMed anledning av de i motionerna MJ515 (mp) ochMJ526 (fp) framförda synpunkterna beträffandekonsument- och miljöorganisationernas möjligheteratt tillvarata konsumenternas intressen såvälnationellt som internationellt respektivekonsumentintressets betydelse i förhållande tillproducentintresset inom EU vill utskottet anföraföljande.Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1 volym 11, utg.omr. 23) uttalat attsäkra livsmedel är ett område som prioriteras avregeringen och att regeringen därför skall verka föratt generellt förstärka konsumentperspektivet i dengemensamma jordbrukspolitiken. Enligt regeringen harde livsmedelsskandaler som inträffat gjort attansträngningarna att skapa ett bättre regelverk påområdet, förbättra möjligheterna att fåvetenskapliga underlag till olika beslut och attförbättra livsmedelskontrollen har intensifieratsoch att konsumenterna skall kunna lita på att delivsmedel de konsumerar är säkra. harbeslutat i enlighet med regeringens förslag tillbudget (bet. 2001/02:MJ2, rskr. 2001/02:106 och2001/02:107). Regeringen har i skrivelse1999/2000:14 till angett att målet införår 2005 är att den ekologiskt odlade arealen skallfördubblas och att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. Detta innebär att 20 %av arealen bör odlas ekologiskt samt att avantalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm börfinnas i ekologisk produktion . Enförutsättning för att målen skall uppnås är att detfinns en efterfrågan som motsvarar utbudet.Jordbruksverket har i rapport 2001:11 lämnat förslagtill åtgärder för hur målen skall uppnås. Verketbedömer att det kommer att krävas intensifieradeinsatser för att uppnå de nya målen samt att fokusför insatserna i högre utsträckning bör riktas motkonsumentsidan. Rapporten har remissbehandlats, ochen majoritet av remissinstanserna stöder i huvudsakde förslag lämnar. Regeringen harbedömt att insatser avseende försök och utvecklingsamt forskning bör prioriteras inom den ekologiskasektorn. Medel för detta kan bidra till atteffektivisera produktionen och bättre tydliggöra denekologiska produktionens miljöeffekter. Det ärangeläget med en ökad kunskapsuppbyggnad inom denekologiska produktionen. Vidare behövermarknadsföringen och informationen tillkonsumenterna förbättras.