bet · GP01AU3 · 2002-02-21 00:00:00 — 1) tarKristdemokraterna upp 5 § jämställdhetslagen somskall uppmuntra och underlätta föräldraledighet.Partiet anser att lagen måste skärpas så att denblir ett användbart skydd mot diskriminering underföräldraledighet.Semesterersättning till föräldralediga tas upp avpartiet i motion A211 (yrk. Partiet menar attanställning av personer som kan förväntas vara ellerbli föräldrar motverkas av att arbetsgivaren skallbetala semesterersättning både till en anställd somär föräldraledig och till dennes vikarie. Därför börsemesterersättning till föräldraledig finansierasvia arbetsgivaravgiften och utbetalas viaförsäkringskassan.I motion A392 (yrk. 4) kräver enheltäckande lagstiftning som skyddar den som ärföräldraledig från att halka efter ilöneutvecklingen eller mista sitt arbete ochefterlyser ett förslag om hur situationen förföräldralediga på arbetsmarknaden skall kunnastärkas.Utskottets ställningstagande5 § jämställdhetslagen ingår bland bestämmelserna omaktiva åtgärder och innebär att arbetsgivaren skallunderlätta för både kvinnliga och manligaarbetstagare att förena förvärvsarbete ochföräldraskap. Till sin karaktär är regelnframåtsyftande. Den jämställdhetsplan som enligt 13§ samma lag skall upprättas skall innehållaen översikt över de åtgärder som kan behövas bl.a. idetta hänseende.Enligt förarbetena till bestämmelsen (prop.1990/91:113 s. 68 f.f.) är det inte bara fråga omatt stimulera och underlätta för män att utnyttjasin ledighet utan också att se överarbetsorganisation och arbetstider m.m. Regler omarbetstagares rätt till ledighet finns iföräldraledighetslagen. 5 § jämställdhetslagengrundar i princip inte några rättigheter för denenskilde. En arbetsgivare som inte uppfyller regelnkan vitesföreläggas på talan av JämO eller enkollektivavtalsbunden centralarbetstagarorganisation. Skulle en arbetsgivare inteuppfylla sina åtaganden enligt ett kollektivavtalsom träffats i sådana frågor som avses i 5 § kanarbetsgivaren bli skyldig att på vanligt sätt betalaskadestånd till motparten.Det skydd för kvinnor och män som ärföräldralediga eller avser att utnyttja sin rätttill ledighet tillgodoses i första hand genomföräldraledighetslagen, som också innehåller reglerom anställningsskydd och skydd mot försämradeanställningsvillkor. Även lagen om anställningsskyddkan åberopas i vissa fall, liksomjämställdhetslagens diskrimineringsförbud i den måndet är fråga om handlande som har samband med dendrabbades könstillhörighet.I sammanhanget vill utskottet också hänvisa tilldet regeringsuppdrag som lämnats tillArbetslivsinstitutet och som redovisats ovan (seavsnittet Barn och förvärvsarbete). Efter förslagfrån arbetsmarknadsutskottet har riktatett tillkännagivande till regeringen som i sin turgivit ett utredningsuppdrag.Institutet skall överväga om det finns behov av attförstärka skyddet för de arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna A211 yrkandena 8 och 9 (kd), A227 yrkande1 (kd), A367 yrkande 25 i denna del (kd) och A392yrkande 4 (mp).DISKRIMINERINGSFRÅGOR I ÖVRIGT OCHMÅNGFALDSFRÅGORBakgrundUtskottet redovisar inledningsvis vissbakgrundsinformation kring mänskliga rättighetersamt diskriminerings- och mångfaldsfrågor innanutskottet övergår till att behandla ett antalmotionsyrkanden om ändringar idiskrimineringslagstiftningen, skydd motdiskriminering för ytterligare grupper och på nyaområden, sammanhållen lagstiftning motdiskriminering och sammanslagning av ombudsmännensamt vissa övriga frågor.Regeringen har i en skrivelse tillriksdagen redovisat en treårig nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr.2001/02:83 En nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna). Genom handlingsplanenskall enligt regeringen grunden läggas för ett mersamlat synsätt på mänskliga rättigheter i Sverige.I skrivelsen redovisar regeringen bakgrunden tilloch syftet med handlingsplanen, vad som i dettasammanhang avses med de mänskliga rättigheterna,svenska förpliktelser på området och regeringenslångsiktiga mål avseende arbetet med de mänskligarättigheterna på nationell nivå. Därefter redogörsför olika aktörers roll i arbetet med de mänskligarättigheterna på nationell nivå.Här kan nämnas att det i skrivelsen redovisas ettantal uppgifter som har direkta beröringspunkter medde frågor som behandlas i detta utskottsbetänkande.Så redovisas exempelvis huvuduppgifterna förJämställdhetsombudsmannen (JämO), Ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning (HomO) som har till uppgift attmotverka diskriminering på olika grunder. Likasåredogörs för insatser för att främja jämställdhetmellan kvinnor och män samt för att motverka rasism,främlingsfientlighet och etnisk diskrimineringliksom diskriminering på grund av funktionshinderrespektive sexuell läggning m.m.I skrivelsen redogör regeringen för vissaprioriterade frågor på området och anger bl.a. attden har för avsikt att· stärka den institutionella kompetensen inomRegeringskansliet,·· med jämna mellanrum återkomma till föratt redovisa arbetet med mänskliga rättigheter pånationell nivå,·· överväga möjligheterna att på lämpligt sättytterligare uppmärksamma vissa myndigheter påderas ansvar för mänskliga rättigheter,·· ge ett antal myndigheter i uppdrag att utbildasin personal om de mänskliga rättigheterna samt·· låta ta fram material om mänskliga rättigheter.·I skrivelsen betonas också att arbetsgivare ochfackliga organisationer i egenskap av centralaaktörer i samhällslivet har en betydelsefull rollnär det gäller att främja och skydda olika mänskligarättigheter. Vidare behandlas i skrivelsen eninformationsstrategi samt uppföljning ochutvärdering av handlingsplanen.Regeringen utfärdade direktivtill en parlamentarisk kommitté under benämningen(dir. 2002:11) En sammanhållendiskrimineringslagstiftning. I kommitténs uppdragingår sammanfattningsvis att:· överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden,·· överväga om skydd mot missgynnande av personermed funktionshinder på grund av bristandetillgänglighet bör införas på andrasamhällsområden än i arbetslivet och högskolan,·· överväga om ett skydd mot diskriminering av allas.k. transpersoner bör införas,·· överväga om regler om aktiva åtgärder bör införasi arbetslivet för andra diskrimineringsgrunder änkön och etnisk tillhörighet,·· överväga om regler om aktiva åtgärder bör införaspå utbildningsområdet när det gäller andrautbildningsformer än högskoleutbildning, för demsom fullgör värnplikt eller civilplikt samt påandra samhällsområden,·· överväga om regler om positiv särbehandling pågrund av etnisk tillhörighet bör införas iarbetslivet,·· överväga om det, mot bakgrund av vad kommittén iövrigt kommer fram till, finns skäl att ersättastraffbestämmelsen om olaga diskriminering i16 kap. 9 § med någon annan typ avreglering,·· överväga om och i så fall i vilken utsträckningdet är möjligt att utmönstra termen ras ur deförfattningar där den förekommer,·· behandla termen sexuell läggning i lagstiftningenoch överväga om detta begrepp bör ersättatermerna homosexualitet och homosexuell läggningi författningar där detta kan bli aktuellt,·· se över ansvarsområden och uppgifter förJämställdhetsombudsmannen, motetnisk diskriminering, ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning,·· överväga en samordning eller sammanslagning avnågra av eller samtliga dessa ombudsmän samt omden eller de framtida ombudsmannainstitutionersom föreslås skall vara underställda regeringeneller ,·1) överväga behovet av något eller några särskildaorgan med de uppgifter som mot diskriminering har och ivilka former en sådan verksamhet i så fallskall bedrivas, och2)· överväga hur domstolsprocessen idiskrimineringsmål skall utformas.·Kommittén skall lämna de förslag tillförfattningsändringar och andra åtgärder somuppdraget kan ge anledning till. Den skall redovisasitt uppdrag senast den 1 december 2004.I denna bakgrundsinformation rörandediskrimineringsfrågor kan också nämnas att det iEU:s sysselsättningsriktlinjer ingår attmotverka diskriminering och främja socialintegration genom möjligheter till sysselsättning.Varje medlemsstat skall bl.a. identifiera ochmotverka alla former av diskriminering när detgäller tillgång till arbetsmarknaden eller allmänoch yrkesinriktad utbildning.Slutligen kan nämnas att ett handlingsprogram motdiskriminering (2001-2006) har antagits avministerrådet. Programmet syftar bl.a. till atthjälpa medlemsstaterna att utveckla strategier ochpraxis i kampen mot diskriminering.A Ändringar idiskrimineringslagstiftningen m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas motionsförslag om bl.a.mångfaldsplaner och handlingsplaner i övrigt,talerätt för fackliga organisationer,rättegångskostnader och informationsinsatserom diskrimineringslagstiftningen. Utskottetavstyrker samtliga motioner. Jämförreservationerna 22 (c, fp) och 23 (v).MotionerMångfaldsplaner m.m.Vänsterpartiet anser i motion A317 (yrk. 5-7) attlagen om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet bör ändras så att myndigheter ges enlagstadgad möjlighet att i mångfaldsplaner kunnaange positiv likabehandling som ett mål förmyndighetens rekrytering (yrk. Vidare föreslårpartiet att tvärkulturell kompetens ochflerspråkighet skall räknas som merit vid offentligaanställningar (yrk. 5) liksom lagstiftning där detställs krav på att kommuner, landsting och störreprivata arbetsgivare skall upprätta mångfaldsplaner(yrk. 6).Centerpartiet poängterar i motion 2000/01:K397 (yrk.11) att mångfaldsplaner bör användas som instrumentför att öka trycket på arbetsgivare att undvikadiskriminering.Också i motion Ju237 (yrk. 26) tar Centerpartietupp arbetet för mångfald och menar att offentligaarbetsgivare bör vara föredömen på området,exempelvis vid nyrekrytering. Företag bör se översina rutiner och ta bort sådana hinder som medföratt minoriteter diskrimineras.Eva m.fl. (s) betonar i motion2000/01:A717 (yrk. 1 och 2) betydelsen av ettfungerande mångfaldsarbete. Motionärerna anser attlagstiftningen behöver förtydligas för attuppföljningen skall bli bättre och pekar på viktenav mångfalds- och integrationsplaner inom kommuner,landsting, myndigheter och företag.Handlingsplaner i övrigt m.m.Magda () anser i motion A388 (yrk. 7) attdet bör införas ett obligatoriskt krav på att densom omfattas av diskrimineringslagstiftningenårligen skall upprätta en handlingsplan motdiskriminering, trakasserier och mobbning.Talerätt för fackliga organisationerVänsterpartiet välkomnar i motion A317 (yrk. 4) detutredningsarbete som pågår om samordning avdiskrimineringslagstiftningen. Partiet vidhållersitt tidigare framförda krav om att fackligaorganisationer som har kollektivavtal med enarbetsgivare genom en ändring i lagen om åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet skall fåtalerätt i utan att gåvia DO.RättegångskostnaderI motion A317 (yrk. 8) tar upp fråganom rättegångskostnader i diskrimineringsmål. För densom inte är medlem i en facklig organisation ellersaknar stöd från en sådan eller från DO måste riskenatt få stå för motpartens rättegångskostnader starktminska benägenheten att föra ettdiskrimineringsärende till rättslig process, anserpartiet. Reglerna om kvittning avrättegångskostnader i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister har alltför begränsadräckvidd. En utredning bör överväga hur reglerna omansvar för rättegångskostnader i diskrimineringsmålbör ändras för att lösa det angivna problemet.InformationsinsatserI tre enskilda motioner från socialdemokraterförespråkas informationsinsatser kringdiskrimineringslagstiftningen. Enligt motion2000/01:A718 av m.fl. (s) ochmotion A329 av Elisebeht m.fl. (s) börsådana insatser göras kring de fyradiskrimineringslagarna. Insatserna bör enligt denförstnämnda motionen också innefatta respektiveombudsmans roll. och PaavoVallius (båda s) förespråkar i motion A235informationsinsatser om lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet och dess tillämpning.Utskottets ställningstagandeI motionerna A317 från , 2000/01:K397och Ju237 från och i den enskildamotionen 2000/01:A717 behandlas frågor ommångfaldsplaner och handlingsplaner i övrigt.Utskottet delar motionärernas uppfattning om viktenav mångfaldsarbete men hänvisar till att frågankommer att behandlas av den nya utredningen diskrimineringslagstiftning.Enligt direktiven skall den parlamentarisktsammansatta utredningen, som framgått under rubrikenBakgrund ovan, överväga om bestämmelser om aktivaåtgärder bör införas i arbetslivet beträffande andradiskrimineringsgrunder än könstillhörighet ochetnisk tillhörighet. Kommittén skall även undersökaom det finns behov av att införa bestämmelser omaktiva åtgärder på andra samhällsområden. överväga behovet av samt för- ochnackdelar med att införa bestämmelser som tillåterpositiv särbehandling i arbetslivet på grund avetnisk tillhörighet vilket utgör ett led isträvanden att främja etnisk mångfald.När det gäller den sistnämnda frågan om positivsärbehandling på grund av etnisk tillhörighetbetonar regeringen i utredningsdirektiven att det ärnödvändigt av såväl individuella somsamhällsekonomiska och demografiska skäl att bättreta till vara all den kompetens som finns hospersoner som har en annan etnisk tillhörighet änsvensk. riskerar emellertid en arbetsgivaresom t.ex. vill kalla en sökande som tillhör enunderrepresenterad grupp till anställningsintervjuatt göra sig skyldig till diskriminering om detfinns sökande med annan etnisk tillhörighet som harlika eller bättre kvalifikationer. innebärpositiv särbehandling ett avsteg från principen omlikabehandling. Bestämmelser som tillåter sådansärbehandling bör enligt direktiven endast användasnär intresset av att främja möjligheterna för enviss grupp är starkare än intresset av att allaskall behandlas lika. När det gäller etnisk mångfaldär detta intresse enligt regeringens mening såstarkt att det är befogat att överväga om det finnsskäl att införa bestämmelser som tillåtersärbehandling som utgör ett led i strävanden attfrämja etnisk mångfald.Enligt lagen om åtgärder mot etnisk diskrimineringi arbetslivet skall alla arbetsgivare bedriva ettmålinriktat arbete för att främja etnisk mångfald iarbetslivet. DO ger i skriften Råd till arbetsgivareför arbete för etnisk mångfald en praktisktvägledning för hur detta skall gå till.Regeringen gav statliga myndighetersom lyder direkt under regeringen i uppdrag attupprätta handlingsplaner för att främja etniskmångfald bland sina anställda (regeringsbeslut ). Handlingsplanerna skall även avsemyndighetens regionala organisation i de fall detfinns en sådan. Handlingsplanen kan, om det bedömslämpligt, samordnas med myndighetensjämställdhetsplan.Myndigheterna har vidare fått i uppdrag avregeringen att redovisa sin kompetensförsörjning(regeringsbeslut ). Till uppdraget finnsfogat riktlinjer för redovisning av myndigheternaskompetensförsörjning där också frågan om aktivaåtgärder för att främja etnisk mångfald tas upp. Iriktlinjerna erinras om att regeringen vid ettflertal tillfällen har påpekat att myndigheterna börbeakta den kvalitets- och kompetenshöjning som kanuppnås genom ökad etnisk och kulturell mångfaldbland de anställda samt att det är en viktigdemokratifråga att statsförvaltningens personalåterspeglar den arbetsföra befolkningens etniskasammansättning.Myndigheterna skall mot denna bakgrund i sinredovisning av kompetensförsörjningen även angevilka åtgärder som vidtagits eller planeras attvidtagas för att främja den etniska och kulturellamångfalden bland personalen. Myndigheternasredovisningar av kompetensförsörjningen skall vararegeringen till handa senast den 22 februari 2002.Också när det gäller förslag imotion A317 om att tvärkulturell kompetens ochflerspråkighet skall räknas som merit vid offentligaanställningar vill utskottet hänvisa till de ovanredovisade uppdragen till statliga myndigheter attutarbeta handlingsplaner för att främja etniskmångfald och att redovisa sin kompetensförsörjning.Det måste förutsättas att detta arbete leder tillatt myndigheterna bättre lyfter fram och belyser denkompetens som redan finns inom organisationenrespektive behövs , bl.a. när det gällertvärkulturell kompetens och flerspråkighet.Med hänvisning till vad som anförts ovan om detförestående utredningsarbetet avstyrks motionerna2000/01:A717 yrkandena 1 och 2 (s), 2000/01:K397yrkande 11 (c), A317 yrkandena 5-7 (v), A388 yrkande7 (kd) samt Ju237 yrkande 26 (c).När det gäller förslag i motion A317(yrk. 4) om talerätt för fackliga organisationer kan utskottet konstateraföljande. Efter förslag i den förutnämndapropositionen /2000:143 Ändringar ijämställdhetslagen m.m. gäller numera att en centralkollektivavtalsbunden arbetstagarorganisation harrätt att göra en framställning hos Nämnden motdiskriminering om vitesföreläggande mot enarbetsgivare som inte följer föreskrifterna omaktiva åtgärder. Lagändringen trädde i kraft den1 och innebär en motsvarande ordningsom för vitesförelägganden enligtjämställdhetslagen. Talerätten är subsidiär iförhållande till DO (Ombudsmannen mot etniskdiskriminering). Skälet till detta är atttillsynsansvaret i första hand ligger påombudsmannen. Det har ansetts att ombudsmannenoberoende av den fackliga organisationensinställning skall kunna fullfölja ett krav om aktivaåtgärder.Motion A317 yrkande 4 (v) avstyrks av utskottet.Beträffande frågan om fördelningen avrättegångskostnaderna i diskrimineringsmål som tasupp i samma motion, A317 (yrk. 8), är följande attsäga. För sådana rättegångskostnader gällermotsvarande regler som i övriga arbetstvister. Somhuvudregel enligt lagen om rättegången iarbetstvister gäller att den som förlorat måletskall ersätta motpartens rättegångskostnader. Det ärdock möjligt att göra undantag från denna princip omtappande parts ansvar "om den part som förloratmålet hade skälig anledning att få tvisten prövad".I det fallet kan kostnaderna kvittas, så att varderaparten bär sina rättegångskostnader. En enskild sombiträds av sin organisation eller av någon avombudsmännen drabbas inte av någrarättegångskostnader. Utskottet anser att det voreolyckligt om reglerna om rättegångskostnaderfaktiskt avhöll enskilda diskriminerade personerfrån att väcka en befogad talan. Såvitt utskottetkänner till finns ingen närmare belysning av dennafråga. Utskottet vill påpeka att den nyadiskrimineringsutredningen har möjlighet att ta uppfrågor inom ramen för uppdraget som aktualiserasunder utredningsarbetet.Motion A317 yrkande 8 (v) avstyrks av utskottet.I likhet med förslagsställarna i motionerna2000/01:A718, A235 och A329, alla (s), villutskottet betona vikten av informationsinsatserkring diskrimineringslagstiftningen. Avinstruktionen för respektive ombudsman framgår ocksåatt vederbörande inom sitt ansvarsområde har ansvarför information och rådgivning. Utskottet erinrarockså om att Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggning fick enanslagsförstärkning på med motiveringen att ombudsmannensuppgifter också innefattar diskriminering isamhällslivet, inte endast arbetslivet.Även framgent är det väsentligt att betona viktenav informationsinsatser när det gällerdiskrimineringslagstiftningen. Utskottet har noteratatt ett nytillskott när det gäller Internetbaseradinformation är en gemensam hemsida,som JämO, HomO, DO och HOstår bakom. Utskottet är övertygat om att den kanvara ett bra komplement till respektive ombudsmansegen hemsida. När det gäller informationsinsatservill utskottet framhålla att även arbetsmarknadensparter har ett ansvar för att sprida kännedom omdiskrimineringslagstiftningen.Motionerna 2000/01:A718 (s), A235 (s) och A329 (s)avstyrks av utskottet i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.Utskottet vill i detta sammanhang betona att ocksåarbetsförmedlingarna har en nyckelroll när detgäller åtgärder för att motverka diskriminering. Detär därför med tillfredsställelse som utskottetnoterar att regeringen uppdragit åtArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) att vidta åtgärder föratt motverka diskriminering i arbetsförmedlingarnasverksamhet (regeringsbeslut , dnr.N2002/558/A).Åtgärderna skall i första hand ta sikte pådiskriminering på grund av etnisk tillhörighet,sexuell läggning och funktionshinder, men kan ävenomfatta diskriminering på grund av kön respektiveålder. Enligt utskottet pekar regeringen i uppdragetpå en rad viktiga uppgifter för AMS ochArbetsmarknadsverket. Det gäller exempelvis attarbetsförmedlare skall ha tillfredsställandekunskaper om mekanismerna bakom diskriminering ochom regelverk rörande diskriminering, att AMS skallse till att det inte förekommer attarbetsförmedlingar tillmötesgår uppmaningar tilldiskriminering från arbetsgivare som efterfrågarförmedlingens tjänster och att det inte förekommeratt arbetssökande nekas inskrivning påarbetsförmedlingen på grund av bristande kunskaper isvenska.Alla arbetssökande oavsett kön,etnisk tillhörighet, sexuellläggning, funktionshinder respektiveålder skall erbjudas effektiv ochlikvärdig service avarbetsförmedlingen. Strävan attutveckla och anpassa förmedlingensservice till den enskilda sökandensbehov skall även i fortsättningen hahög prioritet.B Skydd mot diskriminering förytterligare grupper och på nyaområdenUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i avsnittet motioner omskydd mot diskriminering för ytterligaregrupper, däribland bl.a. äldre, värnpliktigaoch elever samt s.k. transpersoner. Ävenmotioner om skydd mot diskriminering på nyaområden behandlas i avsnittet. Utskottetavstyrker samtliga motioner med hänvisningtill en förestående utredning. Jämförreservation 24 (kd, c, fp).MotionerKristdemokraterna förespråkar i motionerna A204(yrk. 1) och A227 (yrk. 2) attdiskrimineringslagstiftningen utökas till att ävenomfatta förbud mot diskriminering av äldre. Partietpekar på att ett EG-direktiv om likabehandling pågrund av ålder förbereds och att flera EU-medlemsstater redan har förbud motåldersdiskriminering.I motion A227 (yrk. 4) kräver Kristdemokraternaatt frågan om förstärkt lagstiftning motdiskriminering på grund av sexuell identitet skallbehandlas i en utredning om en samladdiskrimineringslagstiftning. I utredningsarbetet börövervägas behovet av att komplettera den nuvarandelagen med en uttrycklig skyldighet för arbetsgivareatt aktivt förebygga att arbetssökande ocharbetstagare drabbas av diskriminering ellertrakasserier på grund av sexuell läggning. Vidarebör utredningen behandla frågan om att vidgadiskrimineringsförbudet till att omfatta ävenmissgynnande som "har samband med sexuell läggning",i stället för som missgynnande som "harsamband med den missgynnades egen sexuellaläggning".Centerpartiet tar i motion A259 (yrk. 6) upp fråganom åldersdiskriminering och anför att det enligt EG-lagstiftningen inte får förekomma sådandiskriminering. Partiet begär därför att regeringenskall återkomma med förslag om hur EG-rätten påområdet skall införas i svensk lagstiftning.Folkpartiet anser i motionerna So630 (yrk. 2) och2000/01:So456 (yrk. 11) att det behövs lagstiftningmot diskriminering av äldre. I den sistnämndamotionen pekar partiet på den amerikanska lagen motåldersdiskriminering i arbetslivet som en tänkbarförebild.När det gäller sexuella trakasserier uttryckerFolkpartiet i motionerna 2000/01:L459 (yrk. 13) ochL367 (yrk. 11) uppfattningen att arbetsgivaren skallha en lagstadgad skyldighet att förebyggatrakasserier på grund av sexuell läggning. Någrasanktioner mot den arbetsgivare som åsidosätter ettsådant åliggande bör dock inte införas. Däremotskall arbetsgivarens förebyggande insatser kunnavägas in vid bedömning av påföljd vid konstateradefall av trakasserier.I fempartimotion 2000/01:Ju724 (yrk. 6) av TassoStafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp) krävermotionärerna att den svenska lagstiftningen snarastanpassas så att den på alla punkter ger det skyddför transsexuella som kommer till uttryck i enrekommendation respektive en resolution som antagitsav och som närmare anges imotionen.