bet · GP01SOU12 · 2002-03-19 00:00:00 — Många äldredeltar också i olika IT-verksamheter förseniorer. Utskottet anser inte att motionerna bör föranleda något initiativ från riksdagenssida. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller att alltmermångkulturella karaktär reser krav på att utformaäldreomsorgen med hänsyn till människors olikaspråk och ursprung. Äldre är ofta de starkastespråkbärarna och även bärare av kultur ochtraditioner. Utskottet vidhåller ocksåuppfattningen att äldreomsorgen i möjligaste månbör erbjudas på de äldres modersmål. Det finnsdock vissa svårigheter med att erbjuda alla äldresom så önskar vård på deras modersmål. Delssaknas det ofta tvåspråkig personal, dels kan detinnebära stora kostnader när det gäller mindregrupper. En möjlighet är att kommuner samarbetarmed varandra för att öka möjligheten atttillgodose mindre gruppers önskemål.Utskottet konstaterar att regeringen givitSocialstyrelsen i uppdrag att kartlägga ochredovisa exempel på hur olika kommunerorganiserat och genomfört äldreomsorg förfinsktalande. Syftet är att lyfta fram godaexempel. Enligt utskottets mening bör dessaerfarenheter även kunna komma andra språkgruppertill del. Utskottet konstaterar vidare attÄldreberedningen har att beakta konsekvenser avdet ökande antalet äldre med utländsk bakgrund.Utskottet vidhåller, mot bakgrund av förra åretstillkännagivande, att det finns starka skäl attnoga följa utvecklingen på området. börinte ta något förnyat initiativ. Motionerna avstyrks.Som utskottet anfört vid ett flertal tillfällenär det angeläget att den enskilde ges möjlighetatt själv bestämma över sin livssituation och detsätt på vilket omsorgen ges. Enligthandlingsplanen för äldrepolitiken skall denäldre kunna lita på att hans eller hennesindividuella behov och önskemål tillgodoses sålångt möjligt. Den enskildes integritet,självbestämmande och värdighet skall respekteras.Utskottet anser inte att bör ta någotinitiativ med anledning av motion So521 (s).Motionen avstyrks.Den parlamentariska Äldreberedningen (dir. 1998:109) Senior 2005 har i uppgift att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken. Beredningens analyser och förslagskall utformas utifrån förhållandena i samhället somberör äldres situation fr.o.m. år2005 och de därpå närmast följande åren. Beredningenskall utgå från ett genderperspektiv samt beakta detökande antalet äldre med utländsk bakgrund och dekonsekvenser detta kan medföra. Viktiga områden sombör beaktas i beredningens arbete är bl.a. äldres inflytande och delaktighet ibeslutsprocesser, tillgängligheten i samhället för äldre medfunktionshinder, utvecklingen av IT-hjälpmedel för äldre ihemmiljö samt inom vård och omsorg, kvalitet inom vård och omsorg, anhörigas roll i vård och omsorg, sociala kontakter och umgänge övergenerationsgränser, äldres delaktighet i arbetslivet och möjlighetatt fortsätta ett aktivt yrkesliv efter uppnåddpensionsålder, äldres möjligheter att delta i eller ta del avkulturlivet.Beredningen skall bedrivas utåtriktat och i närakontakt med myndigheter, kommuner, landsting,pensionärsorganisationer, anhörigorganisationer samtövriga intressenter. Beredningen skall redovisaresultatet av sitt arbete till regeringen senast den1 maj 2003.Socialstyrelsen har publiceratrapporten för finsktalande i . Irapporten konstateras att äldre finländare bor överhela landet. Behovet av äldreomsorg anpassad tillgruppen är därmed en angelägenhet för nästan allakommuner, om än på olika sätt. I förvaltningsområdetför finska och tornedalsfinska ,, , och kommuner skall kommunerna erbjuda äldreomsorg där hela ellerdelar av verksamheten bedrivs på minoritetsspråk. I55 av landets övriga kommuner finns någon form avverksamhet som syftar till att erbjuda äldreomsorgmed finsktalande personal. Styrelsen anför attmycket tyder på att bättre anpassad äldreomsorg kanerbjudas äldre finländare utan större kostnader.Initialt kan kostnader uppkomma för att starta enverksamhet, men kostnadsökningen är ofta temporär.I november 2001 redovisade enkartläggning av särskilt boende Vad är särskilt isärskilt boende för äldre? Socialstyrelsenkonstaterar att äldreboendet fortfarande präglas avstora skillnader mellan olika boendeformer. Enkvarvarande vårdtrappa riskerar också att leda tillatt äldre tvingas flytta mellan olika boenden vidförändrat vårdbehov.Socialministern besvarade eninterpellation om konkurrensutsättningen inomäldreomsorgen. Ministern anförde bl.a. följande:Det är av stor vikt att kommunens underlag vidupphandling är så utformat att det möjliggör enbedömning av såväl kvalitet som pris vid beslutom vem som skall få uppdraget. Det är ocksåviktigt att kommunen sätter upp tydliga mål förkvaliteten i verksamheten och att man har en brakontroll över att kvaliteten upprätthålls. Jagvill understryka att det enligt lagstiftningen ärkommunen som ytterst är ansvarig gentemot denenskilde, oavsett om det är kommunen eller enprivat entreprenör som driver verksamheten.I den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken (prop. 1997/98:113) lyfts äldresinflytande i samhället och över sin vardag framsom ett av äldrepolitikens mål. Äldre börsjälvklart finnas representerade blandförtroendevalda i kommuner, landsting ochriksdag. Det är också viktigt attpensionärsorganisationernas möjlighet attmedverka i processen inför beslut i kommuner ochlandsting som rör äldres förhållanden tas tillvara. Jag kan se att frågor omkonkurrensutsättning kan vara ett viktigt områdeatt ta upp i de lokala pensionärsråden.Den enskildes inflytande över den egna vård-och omsorgssituationen kan ske dels i samband medbeslut om biståndsinsatser, dels i samband medgenomförandet av insatserna. Detta regleras isocialtjänstlagen och förvaltningslagen.Som jag inledningsvis nämnde finnskunskapsbrister vad gäller konsekvenserna av denkonkurrensutsättning som sker inom äldreomsorgen.Jag kommer därför att ta initiativ till att enutvärdering görs i denna fråga.Europeiska gemenskapernas kommission har nyligenpublicerat ett meddelande om Hälso- och sjukvårdensoch äldreomsorgens framtid: att garanteratillgänglighet, kvalitet och finansiell hållbarhet,KOM (2001)723 slutlig. I meddelandet analyserasinverkan av en åldrande befolkning, utvecklingen avny teknik och behandling och ökat välstånd. Trelångsiktiga mål redovisas: tillgänglighet, kvalitetoch finansiell hållbarhet. , finansieringsformer och planering avvårdutbudet för att tillgodose befolkningens behovär en uppgift för medlemsstaterna. Denna uppgiftsköts emellertid inom en allmän ram som berörgemenskapens politik på många områden, vilketmotiverar att ett europeiskt samarbete utvecklas,anförs det.Statens folkhälsoinstitut har publiceratrapporten bland äldre. Hur harhälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete blandäldre fortlöpt? I rapporten konstateras bl.a. att defriska äldre måste bli mer synliga i landstingensoch kommunernas hälsopolitiska dokument.Samhällsplaneringen i stort bör vara uppmärksam påvad strukturella förändringar kan innebära för enäldre person. Pensionärs- och andrafrivilligorganisationer spelar en viktig roll i dethälsofrämjande arbetet, anförs det i rapporten.Rapporten bereds inomSocialdepartementet.Utskottets ställningstagandeUtskottet står bakom de nationella målen föräldrepolitiken som beslutades . Äldreskall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande isamhället och över sin vardag, kunna åldras itrygghet och med bibehållet oberoende, bemötas medrespekt samt ha tillgång till god vård och omsorg.Utskottet avstyrker därmed motion So239 (c) yrkande1 med förslag om ytterligare mål. Även motion So347(c) yrkande 1 avstyrks.Utskottet vidhåller att det är angeläget att denenskilde ges möjlighet att själv bestämma över sinlivssituation och det sätt på vilket omsorgen ges.Inte minst alltmer mångkulturella karaktärreser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människors olika språk och kultur.Utskottet konstaterar att den parlamentariskaÄldreberedningen Senior 2005 har i uppgift att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken bl.a. avseende äldres inflytande ochdelaktighet i beslutsprocesser och i samhällslivet.Äldreberedningen har också i uppdrag att särskiltbeakta genderperspektivet liksom det ökande antaletäldre med utländsk bakgrund och de konsekvenserdetta kan medföra. Motionerna So3 (m) yrkandena 1, 3och 4, So203 (m), So239 (c) yrkande 5, So263 (v)yrkande 10, So302 (kd) yrkande 1, So464 (s), So509(v) yrkande 3, So520 (s), So613 (kd) yrkande 1, 2,10 och 12, So630 (fp) yrkande 8 och Sf402 (mp)yrkande 7 avstyrks. Utskottet anser inte heller attmotion So610 (kd) yrkande 1 bör föranleda någotinitiativ från sida. Motionen avstyrks.Utskottet vidhåller att det inte bör införas någonäldrepeng. Motionerna So3 (m) yrkande 5, So205 (m),So630 (fp) yrkande 3, So637 (fp) yrkande 4, Sk288(m) yrkande 15, Sk433 (m) yrkande 3 och N319 (m)yrkande 13 avstyrks därmed. Utskottet vidhållerockså att det inte bör tillsättas någon utredning omobligatorisk äldrevårdsförsäkring. Motion So3 (m)yrkandena 6, 14 och 15 avstyrks.Många äldre deltar aktivt i föreningsliv ochfrivilligverksamheter liksom i politiskaorganisationer. Utskottet vill betona betydelsen avsåväl pensionärsorganisationernas arbete sompensionärsrådens. Det ankommer på kommuner ochlandsting att utveckla pensionärsrådens verksamhetytterligare och att bättre ta till vara den kunskapoch kompetens dessa besitter. Inte minst är detangeläget att beakta pensionärsrådens synpunkter vidsamhällsplaneringen. har isin rapport betonat vikten av att vidsamhällsplanering i stort vara uppmärksam på vadstrukturella förändringar kan innebära för en äldreperson. Rapporten bereds iSocialdepartementet. Utskottet anser inte att detbehövs något initiativ från sida medanledning av motionerna So263 (v) yrkande 3, So613(kd) yrkande 13 och So630 (fp) yrkande 5. Motionernaavstyrks.Med anledning av motion So3 (m) vill utskottetunderstryka att kommunen enligt 2 kap. 2 §socialtjänstlagen (2001:453) har det ytterstaansvaret för att de som vistas i kommunen får detstöd och den hjälp som de behöver. Enligt 2 kap. 3 §samma lag får en äldre person med behov avomfattande vård- och omsorgsinsatser som önskarflytta till annan kommun ansöka om behövligainsatser. En sådan ansökan skall behandlas som omden enskilde vore bosatt i inflyttningskommunen. Denenskilde har enligt 16 kap. 3 § rätt att överklagabiståndsbeslut via förvaltningsbesvär. Motion So3(m) yrkandena 2, 7 och 13 är därmed tillgodosedda.Flera motioner tar upp frågor kring äldreboenden.Enligt socialtjänstlagen skall kommunerna verka föratt äldre människor får goda bostäder och ge dem sombehöver det stöd och hjälp i hemmet och annanlättåtkomlig service. Kommunerna skall vidareinrätta särskilda boendeformer för service ochomvårdnad för äldre människor med behov av särskiltstöd. Utskottet erinrar om att vid fleratillfällen har beslutat om stöd för ny- ochombyggnad av äldrebostäder för att påskyndautbyggnaden. Inom den ordinarie bostadsmarknaden harunder seniorboende blivit allt vanligare.Härmed avses vanliga bostäder för äldre (vanligenöver ) som inte förmedlas efter behovsprövningoch biståndsbeslut. Utskottet utgår också ifrån attÄldreberedningen Senior 2005 bevakar frågan. Någotinitiativ från med anledning av motionernaSo285 (kd), So356 (kd) yrkandena 1 och 3, So613 (kd)yrkande 11, So630 (fp) yrkandena 6 och 7 behövsinte. Motionerna avstyrks.Utskottet konstaterar att entreprenader har blivitallt vanligare inom äldreomsorgen. Många kommunererbjuder vård och omsorg i olika former både i egenregi och entreprenadupphandlad. Samma kvalitetskravgäller oavsett formen för verksamheten. SåvälSocialstyrelsen som följerpå olika sätt utvecklingen inom området. Utskottetanser inte att något initiativ från sidabehövs med anledning av motionerna So239 (c) yrkande4, So263 (v) yrkande 9, So345 (v) yrkande 3 ochSo588 (s). Motionerna avstyrks.Tillsynsverksamheten m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omtillsynsverksamheten. Utskottet anser inteatt någon ändring av tillsynsorganisationenbör göras, men det är angeläget att utökasamordningen och samverkan mellanSocialstyrelsen och länsstyrelserna när detgäller tillsynsfunktionen. Utskottetavstyrker en motion om en översyn av hälso-och sjukvårdslagen i syfte att sammanföra deregler som styr äldreomsorgen till en lag.Utskottet anser vidare att det ankommer påSocialstyrelsen att utforma föreskrifter ochallmänna råd avseende den s.k. lex . Enmotion om detta avstyrks. Jämförreservationerna 18 (m), 19 (v) och 20 (v).MotionerI motion So3 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om en förstärkt oberoende tillsynpå äldreomsorgsområdet (yrkande 12). Motionärernaanför att en statlig oberoende tillsynsmyndighet påhälso- och sjukvårdsområdet bör införas. Denna böräven ansvara för tillsynen av äldre- ochhandikappomsorgen. uppgifterskall vara att ackreditera nya vård- ochomsorgsgivare, att kvalitetssäkra vård och omsorgsamt att göra regelbunden medicinsk revision ochövergripande tillsyn. Detta kräver en kraftfulltillsynslag där man sammanför nu aktuella lagrum omtillsyn, anförs det.I motion So297 av () begärstillkännagivande om tillsynsansvar ochkvalitetssäkring i äldrevården. Motionären anför atten möjlig orsak till brister i sjukvård, omvårdnadoch trygghet kan vara att tillsynsansvaret är delatmellan och . Hon anseratt det endast borde finnas en tillsynsmyndighet sominnefattar både sjukvård och omvårdnad.I motion So263 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen ger iuppdrag att utveckla vad i motionen anförs omtillämpningen av lex (yrkande 8). Motionärernaanför att det är svårt att anmäla en arbetsgivare,kollega eller föreståndare även om det finns godagrunder för anmälan. Det är inte bra om anmälningarinte görs på grund av rädsla hos personalen attuppge sitt namn och för de eventuella följder enanmälan kan få för anmälaren. Motionärerna anser attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att utveckla sinaföreskrifter och allmänna råd, SOSFS 2000:5 (S), såatt tillämpning och riktlinjer klargörs för huranmälan omhändertas, samt att möjligheten tilltrygghet för anmälaren utvecklas så att lagen fårfullt genomslag. I samma motion begärs ocksåtillkännagivande om en samlad lagstiftning iäldreomsorgen (yrkande 7). Motionärerna konstateraratt äldreomsorgen styrs av två lagar, hälso-och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Det harbedömts som komplicerat att samla de regler som styräldreomsorgen till en lag. Det skulle kräva ensärskild översyn. Motionärerna anser att dennaöversyn bör göras.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 2000/01:80 om ny socialtjänstlaggjorde regeringen bedömningen att det pågåendesamarbetet mellan ochlänsstyrelserna i syfte att stärka tillsynsarbetetoch utveckla tillsynen mot en större samordning ochenhetlighet i tillsyn borde fortsätta. Enligtregeringen finns det mycket som talar för atttillsynen över hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten bör organiseras och utövas enhetligti en gemensam tillsynsmyndighet.Socialtjänstutredningen har övervägt detta och andraalternativ. Regeringen konstaterade att behovet aven ökad samordning och samverkan mellanmyndigheterna i deras tillsynsfunktion är angelägen.Däremot är regeringen tveksam till att formaliseradenna samverkan genom att, som utredningen föreslog,ge i uppgift att ledalänsstyrelsernas tillsyn genom allmänna råd ochföreskrifter. Förslaget innebär bl.a. attlänsstyrelserna skulle förlorar en del av sinsjälvständighet, vilket enligt regeringen bl.a. kanleda till att tillsynen inte kan anpassas tillregionala och lokala förhållanden.Regeringen påpekade att den tillkallat ensärskild utredare med uppdrag att utreda hur denstatliga tillsynen kan göras till ett tydligare ocheffektivare förvaltningspolitiskt instrument sombättre bidrar till kontroll och genomförande avdemokratiskt fattade beslut (Ju 2000:06, dir.2000:62). Regeringen avser att i detta sammanhangytterligare belysa frågan om tillsynsbegreppetsinnebörd och tillsynens reglering.Enligt socialtjänstlagen (2001:453) 14 kap. 2 §skall var och en som är verksam inom omsorger omäldre människor eller människor med funktionshindervaka över att dessa får god omvårdnad och leverunder trygga förhållanden. Den som uppmärksammareller får kännedom om ett allvarligt missförhållandei omsorgerna om någon enskild skall genast anmäladetta till socialnämnden. Om inte missförhållandetavhjälps utan dröjsmål, skall nämnden anmälamissförhållandet till tillsynsmyndigheten.Socialstyrelsen har utfärdat föreskrifter ochallmänna råd om anmälan av missförhållanden iomsorger om äldre och funktionshindrade enligt 71 a§ socialtjänstlagen (1980:620), SOSFS 2000:5.Föreskrifterna gäller fortfarande (71 a § motsvarar14 kap. 2 § i den nya lagen).I betänkande 2000/01:SoU18 behandlade utskottetpropositionen om en ny socialtjänstlag. Utskottetanförde då bl.a. följande (s. 3738):Utskottet ställer sig bakom förslaget atttydliggöra tillsynsansvar för densocialtjänst som kommuner och enskilda bedriver.Utskottet ser också positivt på förslaget att gelänsstyrelserna rätt att inspektera allsocialtjänstverksamhet som står under desstillsyn, dvs. även den som bedrivs i kommunalregi. Utskottet har heller inget att erinra motatt ges möjlighet att ingripa motmissförhållanden även i särskilda boendeformerför äldre, i bostäder med särskild service förfunktionshindrade och inom den kommunalahemtjänsten. I motion So48 (m) yrkas avslag påförslagen som rör länsstyrelsernastillsynsuppgifter under anförande attlänsstyrelsernas stödjande roll gentemotkommunerna bör utvecklas, inte denkontrollerande. Utskottet konstaterar att dennuvarande bestämmelsen om att länsstyrelsernagenom rådgivning m.m. skall se till attsocialnämnderna fullgör sina uppgifter på ettändamålsenligt sätt oförändrad i sak förts övertill 13 kap. 2 § andra stycket i förslaget tillny socialtjänstlag. Att länsstyrelserna fårutökade befogenheter när det gäller inspektioneroch ingripanden mot missförhållanden serutskottet som en viktig del i arbetet för attförbättra kvaliteten och säkerheten inom vård ochomsorg. Utskottet delar regeringens uppfattning attnågon ändring av tillsynsorganisationen inte börgöras men att det är angeläget att utökasamordningen och samverkan mellan Socialstyrelsenoch länsstyrelserna när det gäller derastillsynsfunktion. Det pågående samarbetet mellanmyndigheterna i syfte att stärka tillsynsarbetetoch utveckla tillsynen mot en större grad avsamordning och enhetlighet måste enligtutskottets mening fortsätta. Vidare konstaterarutskottet att en särskild utredare har fått iuppdrag att se över den statliga tillsynen.Resultatet av detta arbete bör avvaktas.Utskottet avstyrker med det sagda motionerna .Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:259).Tillsynsutredningen har avlämnatbetänkandet Statlig styrning. Granskning påmedborgarnas uppdrag (SOU 2002:14). I betänkandetredovisas en bred översikt av den statligatillsynen. Utredningens redovisningar bygger dels påen heltäckande inventering av lagar om statligtillsyn, tillsynsorgan och tillsynsobjekt, dels ettstort antal exempel vilka illustrerar ett antallegala, organisatoriska och praktiska perspektiv pådagens tillsyn. Några förslag läggs inte utan dessakommer att redovisas i utredningens slutbetänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att någon ändring avtillsynsorganisationen inte bör göras men att det ärangeläget att utöka samordningen och samverkanmellan och länsstyrelserna när detgäller deras tillsynsfunktion. Det pågåendesamarbetet mellan myndigheterna i syfte att stärkatillsynsarbetet och utveckla tillsynen mot en störregrad av samordning och enhetlighet måste såledesfortsätta. Utskottet konstaterar att den särskildeutredaren som har fått i uppdrag att se över denstatliga tillsynen i sitt slutbetänkande skall lämnaförslag till hur tillsynen kan göras tydligare ocheffektivare. Utskottet anser att resultatet av detpågående arbetet på området bör avvaktas. MotionernaSo3 (m) yrkande 12 och So297 (m) avstyrks därmed.Utskottet är inte berett att nu ta initiativ utredning om en översyn av hälso- ochsjukvårdslagen och socialtjänstlagen i syfte attsammanföra de regler som styr äldreomsorgen till enlag. Motion So263 (v) yrkande 7 avstyrks därmed.Utskottet anser inte att någon ändring bör göras iden s.k. lex , 14 kap. 2 § socialtjänstlagen(2001:453). Det ankommer på attutforma föreskrifter och allmänna råd utifrångällande lagstiftning. Utskottet har erfarit attSocialstyrelsen kommer att presenteraen uppföljning och analys av samtliga lex Sarah-anmälningar . Motion So263 (v) yrkande8 avstyrks.Kvalitetsarbete i äldreomsorgenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omkvalitetsarbete i äldreomsorgen. Utskottethänvisar till att de insatser som staten,och kommit överens om iutvecklingsavtalet för åren 20022004 är välägnade att höja kvaliteten på såvälmedicinska insater som omvårdnad ochrehabilitering. Regeringen har aviserat enproposition angående samverkanmellan landsting och kommun. Jämförreservationerna 21 (v), 22 (kd), 23 (fp) och24 (m, kd, c, fp).MotionerI motion So263 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omprioritering av äldres rehabilitering (yrkande 4).Motionärerna anför att rehabiliteringen för äldre äroerhört viktig. Den bidrar till en ökadsjälvständighet för den enskilde som den,rätt använd, kan minska behovet av fortsattaomvårdnadsinsatser. Vidare yrkas att begäratt regeringen ger Äldreberedningen Senior 2005ett tilläggsdirektiv om vad i motionen anförs omminimikrav i äldreomsorgen (yrkande 2). Motionärernaanser att det allvarligt bör övervägas om det genomlagstiftning kan säkerställas en norm för kvaliteteni vård och omsorg av de äldre.I motion So485 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om enrehabiliteringslag (yrkande 2). Motionären anför attäldre synskadade diskrimineras i rehabiliteringen.Detta gäller också på hjälpmedelsområdet därlandstingen ogärna kostar på de äldre nya och dyrarehjälpmedel.I motion So613 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs ombeaktande av den psykosociala aspekten i äldrevården(yrkande 6). Motionärerna anför att gruppen äldremed psykiatriska besvär är dåligt kartlagd. Deavvisas ofta i primärvård och psykiatri och inom denkommunala äldreomsorgen finns sällan kompetens atthantera dessa problem. Därför bör det inrättas enseniormottagning där äldre kan få rådgivning,samtalsstöd och psykoterapi.I motion So610 av och (båda kd) begärs tillkännagivande om att övervägaeventuell skatteväxling avseende läkarmedverkan i dekommunala äldreboendena (yrkande 2). Socialstyrelsenhar pekat på bristerna i läkarmedverkan i denkommunala äldreomsorgen. Motionärerna anför att manmåste ge kommunerna särskilda medel för att kunnaköpa läkarservice.I motion So239 av m.fl. (c) yrkasatt begär att regeringen gör ensamhällsekonomisk analys av vad köerna föråldersbetingade sjukdomar innebär (yrkande 6).Motionärerna anför att många äldre köar för vård avåldersbetingade funktionshinder som t.ex. starr,förslitningsskador och nedsatt hörsel. När man inteerhåller vård uppkommer, utöver mänskligt lidande,kostnader för hemtjänst, sjukbesök, läkemedel m.m.I motion So630 av m.fl. (fp) begärstillkännagivanden om vad i motionen anförs omkonvalescenthem (yrkande 10), om förbättradrehabilitering för äldre (yrkande 11) och om attinföra en omsorgsgaranti (yrkande 13). Motionärernaanför att det är nödvändigt med samverkansavtalmellan landsting och kommuner för att förbättra deäldres rehabilitering. Kommuner och landsting måsteockså i samarbete införa en ny vårdform mellanslutenvården och boendet för äldre en modern formav konvalescenthem byggd på kunskap kringrehabilitering.Bakgrund och tidigare behandlingDen parlamentariska äldreberedningen har, somtidigare redovisats, i uppgift att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken. Beredningens analyser och förslagskall utformas utifrån förhållandena i samhället somberör äldres situation fr.o.m. år2005 och de därpå följande åren.