bet · GP01SFU18 · 2002-06-04 00:00:00 — Landstingen står i denna frågainför en målkonflikt och har inte incitamentenatt begränsa sjukskrivningarna.Vi föreslår att ()och försäkringskassorna får uppgiften attorganisera utbildningen i försäkringsmedicin.Vidare kan nuvarande regler för utfärdandeav sjukintyg ifrågasättas. Det borde t.ex.vara självklart att förlängning avsjukskrivning per telefon, utan att patiententräffar läkare, normalt inte skall fåförekomma.Det är dessutom tveksamt om läkare somuppehåller mycket korta vikariat, och därförbara har en tillfällig kontakt medpatienterna, skall kunna inleda eller förlängasjukskrivningar med så många dagar som andraläkare.Företagshälsovårdens särskildaförutsättningar att bedöma samband medarbetsmiljön och att medverka tillrehabilitering bör beaktas vid den översyn sombehövs av hur sjukskrivning skall gå till ochhur länge läkare i olika roller skall habefogenhet att sjukskriva. Det innebär dockinte att företagshälsovården kan eller bör gesnågon ensamrätt att sjukskriva.Utgångspunkten på något bör varaatt vid sjukfall som överstiger somregel en annan läkare än den som förstsjukskrev skall ta ställning till frågan omlängre sjukskrivning och lämplig behandlingoch rehabilitering.Vad vi nu anfört om utbildning iförsäkringsmedicin och läkarnas roll isjukskrivningsprocessen bör som sinmening ge regeringen till känna.FöretagsläkarorganisationenDen omorganisation av företagshälsovården somgenomfördes för sedan har intevarit helt lyckad. Avståndet mellanföretagsläkarna och företagen har alltför oftablivit "för långt".Tidigare hade företagsläkarna ocksåmöjlighet att ge sjukvårdande behandling påsamma villkor som läkarna inom landstingen.Företagsläkaren såg tidigt eventuellamissförhållanden inom både den fysiska ochpsykiska arbetsmiljön iföretaget/förvaltningen. Beslutsvägarna varofta kortare och på så sätt kunde dåligarbetsmiljö rättas till.Med en försiktig utbyggnad avföretagshälsovården kan dessutom en radpositiva effekter uppkomma. Vårdcentralernaskulle kunna avlastas somkonkurrensen om personal inte skulle blistörande.Om företagshälsovården får tillbaka en del avsina tidigare grundläggande uppgifter skulledetta kunna innebära en effektivisering avarbetsgivarnas systematiska arbetsmiljöarbete.FörsäkringsläkarnaFörsäkringsläkarnas roll bör tydliggöras,något som också var syfte med detbeslut som 1994 fattades omförsäkringsläkarna. Försäkringsläkarna bör hamer likvärdiga arbetsförhållanden inom deolika försäkringskassorna, och det bör senastinom finnas klara riktlinjer omvilka krav på utbildning m.m. som bör ställaspå en försäkringsläkare. En utökning av dennaresurs och en stärkt ställning förförsäkringsläkarna i prövningen av längresjukfall bör övervägas i samband medutformningen av en rehabiliteringsgaranti.Vi efterlyser riktlinjer för vilka krav påutbildning m.m. som bör ställas påförsäkringsläkarna.Nationell vårdgarantiModeraterna, är överens om att införa ennationell vårdgaranti fr.o.m. den 1 januari2003.Den nationella vårdgarantin innebär att allahar en uttalad rätt att få vård efter det att behovet fastslagits.Den nationella vårdgarantin skall omfatta allamedicinskt motiverade behandlingar och varafullt genomförd . Vi föreslår attkravet på att hälso- och sjukvården enligtnedan angivna normer skrivs in i hälso- ochsjukvårdslagen.Vårdgarantin innebär: kontakt garanteras medvårdcentral/primärvården somkontakten tas, besök hos distrikts- ellerhusläkare senast efter attkontakten tagits (då vårdgarantin är fulltgenomförd ), besök hos annanspecialist och behandlinginom efter det att beslut om sådanfattats. När inte det "egna sjukhuset" kan gevård skall patienten erbjudas vård eftereget val inom det egna , i ettannat landsting eller hos en annan vårdgivare.På detta sätt kommer såväl behandling somrehabilitering att ske snabbare än ,vilket har stor betydelse för möjligheten attåtergå till arbetet.Vi anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en nationellvårdgaranti.Ökad administrativ effektivitetEn bättre försäkringsmedicinsk utbildning kan,som redan påpekats, öka den administrativaeffektiviteten inom försäkringskassorna. Mendet finns även andra åtgärder som bör vidtas idetta syfte.En jämförelse över landet visar att de s.k.riksmålen uppnås av försäkringskassorna imycket olika grad. Kassor med dåliga resultatbör få hjälp att finna nya arbetsmetoder. Ettsätt är att vissa mindre uppgiftsområdenhandhas av en (eller ett fåtal) kassor. Ettannat sätt är att de mer framgångsrikakassorna används av de mindre framgångsrikaför att komma ur en ofta svår och frustrerandesituation. På kan digitaliseraderutiner med uppgiftslämning via ITrevolutionera arbetssituationen påförsäkringskassorna. Detta kommer att ledatill att en rad arbetsmoment faller bort ellereffektiviseras. Den nu beskrivnaspecialiseringen av arbetet inomförsäkringskassorna kommer också attunderlätta övergången till verkligt modernaIT-system.Ett bättre utnyttjande avförsäkringskassornas kunskaper bör såledeskunna ske genom en genomtänkt arbetsfördelningmellan kassorna samt att de kassor somkännetecknas av god måluppfyllelse vad gällerriksmålen används för att underlättaförbättringar i kassor med låg måluppfyllelse.RFV har tagit initiativ i denna riktning.Initiativen bör uppmuntras och stöttas. På såsätt kan försäkringskassorna öka sineffektivitet utan stora omfattandeomorganisationer, vilket vore olyckligt inuvarande akuta krisläge.För att höja verksamhetens kvalitet ochkomma till rätta med de flaskhalsar ochköproblem som den ökande sjukskrivningen harskapat behöver försäkringskassorna fåytterligare medel. RFV har i budgetunderlagetför 2003-2005 föreslagit att resursertillfälligt tillförs försäkringskassorna föratt bl.a. kunna göra en engångsinsats med desjukfall som är . Totalt innebärdetta en insats på under2003-2004, varav avser2003.Dessutom behöver försäkringskassorna arbetamed att höja kompetensen pårehabiliteringsområdet så att arbetet sker medså hög kvalitet och effektivitet som möjligt.För närvarande har sjukskrivningen bland deoffentligt anställda varit betydligt högre änpå den privata arbetsmarknaden med undantagför den statliga sektorn, dock ejförsäkringskassorna. Vidare harsjukskrivningen i varit betydligthögre än i de södra delarna av landet.Orsakerna till dessa förhållanden är många.Personalens ålder är sannolikt genomsnittligthögre inom den kommunala ochlandstingskommunala sektorn. Den kommunalasektorns behov av omstrukturering ochrationaliseringar under det senaste decenniethar av många upplevts som påfrestande.Ett sätt att avlasta försäkringskassornaskulle kunna vara att pröva egeninträde inomsjukförsäkringen i några kommuner, landstingoch eventuellt vissa större företag. Andraförslag som kan leda till samma effekter voreatt arbetsgivare respektive trafikförsäkringensvarade för försäkringen för arbetsolycksfallrespektive för trafikolycksfall.Att effektiviseringen avförsäkringskassornas administration skulleskapa en avsevärt förbättrad handläggning avsjukfallen finns det klara indikationer påfrån RFV:s tillsynsverksamhet. Av rapporter omtillsynen framgår det att antaletförtidspensioner/sjukbidrag och långasjukskrivningar påtagligt skulle kunna minska.För att uppnå sådana positiva effekter är detviktigt att försäkringsunderlaget är såfullständigt som möjligt från början. Ialltför många fall förhåller det sig inte såoch detta innebär att de åtgärder som borde havidtagits fördröjts och att resultatet islutändan blir förtidspension/sjukbidrag.En bedömning av RFV tyder på att antaletförtidspensioner/sjukbidrag med en tidig,snabbare och mer precis handläggning hadekunnat minska med ca 6 000 fjärde kvartalet2000. Detta skulle innebära en minskning,försiktigt räknat, av antaletförtidspensioner/sjukbidrag med istorleksordningen 20 000 . Givetvismåste den här typen av skattningar tas medförsiktighet men siffrorna visar dock vilkabetydande effekter en förändring avförsäkringskassornas administration kan ge.Vad vi nu anfört om försäkringskassornassituation bör som sin mening geregeringen till känna.RehabiliteringNu pågående utveckling med oförändrad ellerminskande rehabiliteringsverksamhet hosförsäkringskassorna trots tilltagandelångtidssjukskrivning kan inte accepteras.Många tecken tyder på att sjukförsäkringen iallmänhet och rehabiliteringen i synnerhethåller på att brytas sönder av ett ökat antalärenden, där i många fall vare sig vårdeneller försäkringskassorna bidrar tilltillfrisknande och återgång i arbetet på detsätt som borde vara möjligt.Detta understryker behovet av att hälso- ochsjukvård samt försäkringskassor och andraaktörer arbetar så att man underlättarvarandras arbetsuppgifter. En finansiellsamordning och en nationell vårdgaranti ärangelägna för att skapa förutsättningar föratt man lokalt samarbetar om att ta itu medsådana förhållanden som ger upphov tillonödigt långa sjukskrivningstider, fördröjdbehandling och utebliven rehabilitering.I flera av motionerna förespråkas enkraftigare satsning på rehabilitering.Sjukförsäkringen måste fungera som enrehabiliteringsinriktad försäkring. Det skallinte längre få vara vanligt med långvarigsjukskrivning med föga av behandling ochrehabilitering. En sådan förstärkning avrehabiliteringen kan, som framgår av några avmotionerna, beskrivas som enrehabiliteringsgaranti eller som en omvandlingav försäkringen till enrehabilteringsförsäkring. Det avgörande är härinte den organisatoriska formen, utan att detför alla långtidssjukskrivna sker en verkligprövning av rehabiliteringsbehovet och avlämpligheten av fortsatt sjukskrivning.Vi föreslår att en rehabiliteringsutredningskall starta senast den av frånvarofrån arbetet på grund av sjukdom.Där så är medicinskt relevant skall också,senast , övergång kunna skefrån "passiv" sjukskrivning tillrehabiliteringsersättning. Den senare skallvara förenad med krav på deltagande irehabiliteringsåtgärder, den som vägrar deltai ordinerad rehabilitering skall erhålla sänktersättning. Tiden medrehabiliteringsersättningen skall också kunnaförlängas jämfört med nuvarande regler.Regeringen bör lägga framförslag i enlighet med vad vi nu anfört.Förtidspensionärers återgång i arbetslivetVi anser att det bör utredas vad som kan görasför att uppmuntra personer som uppbärförtidspension att återgå till arbetslivet. Enviktig fråga är om och i så fall på vilkavillkor en beviljad förtidspension skall kunnaomprövas. Möjligheten till vilandeförtidspension, dvs. att förtidspensioneradepå goda villkor skall kunna pröva att återgåtill arbetslivet, har inte slagit så väl ut.Med hänsyn härtill anser vi att regeringen börlåta utreda även andra åtgärder för hurförtidspensionärer skall kunna förmås attåtergå i arbete, helt eller delvis.Flera av de förslag som utredaren presenterade (Ds 2002:10), som syftartill att förmå fler äldre att ta del iarbetslivet, förtjänar att prövas i positivanda. Förslagen skulle sannolikt ha en positiveffekt också när det gäller att förmåförtidspensionerade att återgå i arbete.ArbetsmiljöarbetetI dag finns redan lagstiftning som ger godvägledning för hur arbetsmiljöarbetet börbedrivas ute på arbetsplatserna. Reglerna omsystematiskt arbetsmiljöarbete reglerar hurarbetsgivare skall arbeta med skyddsronder,utföra enkätundersökningar bland personalenför att undersöka arbetsmiljön och på årsbasista fram sjukfrånvarostatistik och utifråndetta göra handlingsplaner. Om detta inte görskan Arbetsmiljöinspektionen vid kontrollutdöma ett föreläggande för arbetsgivarna.Vidare stipulerar jämställdhetslagen attarbetsgivare skall görajämställdhetsplaner utifrån sammanställningarpå området. Det innebär bl.a. attarbetsgivarna skall underlätta för deanställda att förena förvärvsarbete ochföräldraskap. Enligt lag har arbetsgivaren ensådan skyldighet.Det finns således redan lagstiftning för hurdet förebyggande arbetet skall bedrivas.Ansträngningar bör således från alla partervara att lägga tonvikt på att se till attutveckla arbetsmiljöarbetet ute påarbetsplatserna i enlighet med nuvarandelagstiftning samt följa upp att lagstiftningenpå området efterföljs.I dag finns det möjlighet för arbetsgivare attgöra skatteavdrag för förebyggande verksamhetoch rehabilitering. Denna möjlighet är intealltid känd av arbetsgivarna. Med bättreinformation skulle denna möjlighet kunna kommaatt utnyttjas av fler arbetsgivare.Folkhälsofrågor och friskvårdFör att en förbättring när det gällerohälsotalen skall kunna uppnås, ochförutsättningarna för välfärd varaktigtbevaras, krävs åtgärder på många andra områdenän själva sjukförsäkringen och dessförhållande till sjukvård och arbetsliv. Såvälindividens situation i arbetslivet somvillkoren för barnfamiljer och en radfolkhälsofrågor av olika slag har storinverkan på hälsoläget i framtiden.Det förebyggande folkhälsoarbetet kan, omdet har rätt inriktning, ha stor betydelse föratt motverka en ökad sjukskrivning av personeri arbetsför ålder. har ännu intefått ta ställning till den proposition omfolkhälsofrågor som regeringen aviserat till ivår.Arbetslivet - och möjligheterna till arbeteför dem som varit utestängda frånarbetsmarknaden - har självfallet storbetydelse för hälsoutvecklingen. Detsystematiska arbetsmiljöarbetet har långtradition i och har gettgoda resultat. Men trots denna långa traditionoch de myndighetsresurser och andra resursersom finns hos staten och hos arbetsmarknadensparter finns nu nya problem medarbetslivsrelaterad ohälsa ochsjukskrivningar. Arbetet måste mot dennabakgrund med större effekt inriktas på dehälsorisker, vad gäller bl.a. psykisk ohälsa,som lämnar stora spår i antalet sjukdagar.Det är viktigt att inte ensidigtinrikta sig på arbetslivets betydelse försjukskrivningarna, så att andra betydelsefullafolkhälsofrågor försummas. Vi vill härsärskilt peka på arbetet med att informera omhälsoeffekterna av bruket av alkohol,narkotika och tobak eftersom mångasjukskrivningar beror på derasskadeverkningar. Vi vill även betona vikten aven ökad satsning på idrott och rörelse iskolan för att förebygga framtidafolkhälsoproblem.Till det förebyggande folkhälsoarbetet hörinte minst friskvård i olika former, där bådeskola och arbetsliv kan bidra till attmänniskor genom motion och idrott minskarrisken för sjukdom. Skillnaderna mellan olikadelar av arbetsmarknaden är stora närdet gäller arbetsgivares förutsättningar attmedverka till att anställda genom att delta ifriskvård av olika slag minskar risken försjuklighet.Möjlighet att byta arbetsgivareFör arbetstrivsel är det viktigt attarbetstagare och arbetsgivare passar samman.Under friare arbetsmarknadsförhållanden under1950- och 1960-talen var inte problemetarbetslöshet och hög sjukskrivning utansnarare företagens "problem med hoppjerkor",dvs. personer som bytte jobb ofta.Den koncentration till ett fåtalarbetsgivare som framför allt finns inom vård,omsorg och skola skapar totalt sett sämrearbetsförhållanden än om olika former avföretag och organisationer fick konkurrera ombåde arbetskraft och konsumenter. En störremångfald skulle med all sannolikhet minskamissnöje och frustration som i sin tur lättleder till sjukskrivningar.Exempel på en sådan utveckling kan man finnapå föreskole- och skolområdet. Förskolor ochskolor med olika pedagogisk inriktning ochpersonalpolitik ökar chanserna för harmoniskaarbetsförhållanden eftersom lärare och andrapersonalkategorier lättare finner för demstimulerande arbetsförhållanden. Att säga nejtill olika skoltyper är olyckligt i en radhänseenden, inte minst för att en likriktninglätt skapar missnöje med arbetsmiljön. Det ärdessutom dyrt att vara bakåtsträvande i dettahänseende, eftersom inte obetydliga kostnaderuppkommer genom missnöje med arbetsmiljö somt.o.m. kan utvecklas till psykiska problem ochsjukskrivning.Arbetsförmedlingarna bör inta en positivinställning till att hjälpa anställda som ärsjukskrivna och som önskar byta arbetsplats. anser de sig endast vara skyldiga attarbeta med arbetslösa. Detta skulle minska des.k. inlåsningseffekterna på arbetsmarknaden.De försök som bedrivs, via exempelvisarbetslivstjänster, med s.k. arbetsgivarringardär man "byter personal" bör uppmuntras attöka i omfattning - allt för att öka denfrivilliga rörligheten på arbetsmarknaden ochminska risken för att anställda väljersjukskrivning när de inte trivs på jobbet.De fyra borgerliga riksdagspartierna hartidigare väckt en motion om individuellakompetenskonton som syftar till att underlättaeget sparande för kompetensutveckling.Systemet skulle bl.a. göra det lättare attbyta jobb och därmed leda till störrearbetsmotivation och trivsel och iförlängningen även till lägre sjukskrivningar.AvtalsförsäkringarLångtidssjukskrivning och förtidspension iåldrarna 55-plus kan delvis hänga samman medde kostnader som avtalsförsäkringarna ledertill för äldre arbetskraft.Avtalsförsäkringarna på tjänstemannaområdetär fortfarande åtminstone delvisförmånsbaserade. Detta innebär att enlöneökning med för enperson kan leda till en ökadkostnad för arbetsgivaren på mellan 60 000 och120 beroende på vilket avtalsområde dethandlar om. Att nyanställa äldre arbetskraftkan på likartat sätt bli mycket dyrbart förarbetsgivaren.Det är uppenbart att det kommer att tarelativt innan de förmånsbaseradeförsäkringssystemen har övergetts, vilketinnebär att det nu påtalade problemet kommeratt finnas kvar under förhållandevis lång tid.Ett okonventionellt sätt att hjälpa denenskilde och arbetsgivaren att komma tillrätta med problemet vore att de avtalsslutandeparterna successivt kunde acceptera att denenskilde vid lönehöjning får pensionsrättmotsvarande de genomsnittliga belopp somgäller de grupper som helt gått över tillavgiftsbaserad pension. Detta är dock inte ienlighet med svensk tradition, som bygger påatt avtalsparterna själv löser problem avdetta slag. Det bör dock poängteras att statenär en viktig intressent på grund av denbelastning som ett tidigt utträde frånarbetslivet innebär. Den nu berörda fråganskulle lösas enklast genom en successivövergång till avgiftsbaserade pensionssystemäven inom avtalsförsäkringarna.Vad vi ovan anfört om utbildning iförsäkringsmedicin och läkarnas roll isjukskrivningsprocessen (förslag tillriksdagsbeslut punkt 2), nationell vårdgaranti(förslag till riksdagsbeslut punkt 1),rehabilitering (förslag till riksdagsbeslutpunkt 3), försäkringskassornas situation(förslag till riksdagsbeslut punkt 1) ochförtidspensionärers återgång till arbetslivet(förslag till riksdagsbeslut punkt 4) börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna.2. Den ökande sjukfrånvaron och åtgärderför att öka hälsan i arbetslivet m.m.(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Fi41 yrkande1 i denna del och avslår motion 2001/02:Fi36yrkande 3 i denna del.StällningstagandeDe skenande sjukskrivningstalen kan ses somett tecken på ett samhälle i olag. Sjukdomarkommer alltid att finnas, men med ökad kunskapom förebyggande vård, medicinanvändning ochsjukvårdsinsatser borde trenden gå åt rätthåll. Så är emellertid inte fallet, vilketantyder att det tillkommit ettarbetsrelaterat, och kanske ocksåsamhällsrelaterat, hälsoproblem. Det är dettanya folkhälsoproblem som hälsoarbetet nufrämst bör inriktas på.För att få stopp på nyrekryteringen avsjukskrivna och förtidspensionerade måste dettill satsningar på det förebyggandehälsoarbetet. Vidare har en välfungerandeföretagshälsovård en viktig funktion attfylla. Samhället bör också premiera individensegna insatser, t.ex. genom att medgeavdragsrätt för t.ex. utgifter för motion.Fokus behöver också sättas på matens kopplingtill hälsa, och på motion och rörelse. Attremittera en person till motion kan vara välså effektivt som annan rehabilitering.Livsstilsfrågornas och det egnaförhållningssättets betydelse för hälsan ärviktigast, men måste understödjas frånarbetslivet och samhället.Den enskilt viktigaste åtgärden för attskapa en bättre balans i livet är dock enarbetstidsförkortning. En arbetstidsreform ären frihets-, jämlikhets/jämställdhets- ochfolkhälsoreform, och den insats som på siktkan göra mest för att vända ohälsotrenden ochdärigenom säkra framtidens arbetsutbud.Ett annat förhållande som också bör påtalasär att försäkringskassornas resurser harblivit alltmer begränsade i takt med attsjukskrivningstalen ökat. Till viss del berordet på det omfattande datasystem somförsäkringskassorna tvingats finansiera, dettatrots att datasystemet ännu inte har inneburitnågon som helst lättnad i ärendehanteringen.Samtidigt ökar antalet sjukpenningärendenliksom rehabiliteringsbehoven. För att skapamöjlighet för större rehabiliteringsinsatserframöver krävs både mer personal tillförsäkringskassan och att IT-systemetfinansieras centralt.Vad nu anförts bör som sin meningge regeringen till känna.3. Rehabilitering (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Fi41 yrkande1 i denna del och avslår motionerna2001/02:Sf34 yrkandena 2 och 3, 2001/02:Sf35yrkandena 2-4 och 2001/02:Sf36 yrkandena 1-5.StällningstagandeSjukfrånvaron har ökat dramatiskt under senareår och finns det inga tecken påatt den kommer att avta under de närmasteåren. Även om nyrekryteringen av sjukskrivnabryts genom att livsstilsfrågornauppmärksammas och arbets- och samhällslivetgörs mer humant kommer det alltid att behövasrehabiliteringsinsatser för dem som redan ärsjukskrivna. Problemet är dock attförsäkringskassorna inte har vare sig tideller resurser för rehabiliteringsarbetet utanfår ägna merparten av tiden till löpandesjukpenningutbetalningar. Därtill harlångtidssjukskrivningarna bland de anställda iförsäkringskassorna ökat med desenaste två åren.För att komma till rätta med den ökandeohälsan är det utomordentligt viktigt att denförsäkrade blir sjukskriven till rätt form avvård eller rehabilitering, inte barasjukskriven från arbetet. Det har visat sigatt längre sjukskrivningar till inaktivitet isig är sjukdomsalstrande. Enligt vår meningmåste det införas en rätt till rehabiliteringsom utgår från den enskildes behov.Försäkringskassans roll blir att ge stöd ochmotivation. Även om försäkringskassorna måsteutöva viss kontroll bör det införas en rätttill rehabilitering med den enskilde somnavigatör.Vidare måste synen på vad vård ochrehabilitering är breddas, liksom den roll denenskilde får spela i val av rehabilitering.Att byta arbetsplats, funktion, eller t.o.m.yrkesinriktning kan vara en del av lösningenpå sjukskrivningsproblematiken. Därför behövsett trygghetssystem som även ger rätt tillomskolning vid behov.Ett synsätt präglat av rehabilitering genomomskolning och arbetsbyte skulle ocksåunderlätta för förtidspensionärer att pådeltid eller heltid återvända tillarbetslivet.Vad nu anförts bör som sin meningge regeringen till känna.4. Samverkan och finansiell samordning(punkt 5)av (), (),(), (),(), (), () och GöteWahlström (s).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf34yrkande 1, 2001/02:Sf35 yrkande 1,2001/02:Sf36 yrkande 6 och 2001/02:Fi36yrkande 3 i denna del.StällningstagandeFinansiell samordning mellan olika samverkandeparter har genomförts i form avförsöksverksamhet på lokal nivå. IFinsamförsöken bedrevs finansiell samordningmellan socialförsäkringen och hälso- ochsjukvården . Sedan 1994bedrivs finansiell samordning mellansocialförsäkringen, hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten, Socsamförsöken.