bet · GP01AU10 · 2002-05-28 00:00:00 — Företagoch förvaltningar kan inom ramen för dennaverksamhet få ersättning för motsvarande avbruttolönen för den tid de anställda deltar ikompetensutveckling. Vidare finns det en möjlighetför arbetsgivare att dra av sina kostnader förkompetensutveckling om utbildningen ärverksamhetsrelaterad.Syftet med ett system för individuellkompetensutveckling är att stärka individensställning på arbetsmarknaden och att ökaförutsättningarna för personlig utveckling. Det ärendast ett komplement till redan befintliga systeminom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Detär enligt utskottets uppfattning viktigt att debefintliga systemen utvecklas och förbättras.Utskottet vill understryka att huvudansvaret förkompetensutvecklingen inom arbetslivet ligger påarbetsgivarna. Parterna på arbetsmarknaden har dockett gemensamt ansvar för att kompetensutvecklingkommer till stånd genom kollektivavtal och andrainitiativ. Utskottet skulle därför välkomna attytterligare former av kollektivavtalsregleradesystem för kompetensutveckling kommer till stånd.Som påpekats ovan kan ett system för stimulans avindividuellt kompetenssparande ytterligare bidratill den enskildes möjlighet tillkompetensutveckling. Detta gäller särskilt i ettlängre perspektiv.Utskottet kan konstatera att det råder en bredpolitisk enighet om att det är värdefullt att införanågon form av kompetenssparande. Som framgår avpropositionen har särskilda medel avsatts i budgetenför detta ändamål. Enligt utskottets uppfattning ärdet angeläget att komma i gångmed ett system för kompetenssparande. Det är därförviktigt att man slår fast riktlinjerna för hur ettsådant system skall se ut. Utskottet har ingeninvändning mot att i detta skede endast behandla merövergripande frågor för att regeringen sedan underhösten skall kunna lägga fram ett fullständigtförslag. Enligt utskottets uppfattning bör dennaordning inte heller leda till någon försening avreformen. Utskottet kan därför inte ställa sig bakomdet krav som framförs i motion A8 yrkandena 1 och 2(m) som bl.a. innebär att propositionen bör avslås.Motionen bör därför avslås.Utskottet övergår nu till att behandla frågor omriktlinjer för systemet och kommer då också in på deinvändningar som framförs i motion A9.Inledningsvis kan konstateras att det avregeringen föreslagna systemet innebär att bådeanställda och företagare kommer att omfattas. är det angeläget att systemet genom sinadelkomponenter blir attraktivt för breda grupper avbefolkningen och att systemet i faktisk funktion fårett tillfredsställande fördelningspolitiskt utfall.Behovet av återkommande utbildning ochkompetensutveckling är stort, oavsett tidigareutbildningsbakgrund. Systemet måste också varaenkelt och överblickbart.Den sparmodell som regeringen har valt är en s.k.öppen modell som innebär att fysiska personer gesmöjlighet att disponera kontomedlen fritt. mening innebär den valda modellen attsystemet blir flexibelt som riskerna förinlåsning undviks. Genom att den enskilde får enkompetenspremie vid kompetensutveckling innebär denvalda modellen också att tyngdpunkten kommer attligga på kompetensutveckling och inte på sparandet.Utskottet har därför ingen invändning mot den avregeringen förordade sparmodellen.När det gäller frågan om avsättningsmöjligheternaoch arbetsgivarnas medverkan i systemet villutskottet anföra följande.I flerpartimotionen hävdas att regeringens förslagi fråga om den maximala avsättningen ärotillräckligt för att nå reformens syfte. Utskottetkan konstatera att en hög avdragsrätt, exempelvisett inkomstbasbelopp, innebär att endast personermed höga inkomster skulle ha möjlighet att spara såmycket som denna ram skulle medge. Genom att, somföreslås i motionen, tillåta att sparmedelsom inte använts för kompetensutveckling fåranvändas för att förstärka pensionen skullebegränsningen som gäller för avdragsrätten vidpensionssparande kringgås.Även den i propositionen aviserade öppnasparmodellen kan få vissa skatteeffekter. En sådanmodell innebär att det kommer att finnas vissamöjligheter att omfördela inkomster mellan olika år,och därmed kan den enskilde tillgodogöra sig detskattemässiga värde som ligger i skillnaden mellanden marginalskatt som gäller det år inbetalning skeroch den som gäller för utbetalningsåret. Utskottetdelar regeringens uppfattning attavsättningsmöjligheterna bör begränsas för attreducera effekterna av detta. Den i propositionenvalda avdragsrätten kommer enligt utskottetsuppfattning att leda till ett tillfredsställandeutfall.Genom att enligt regeringens modell begränsaavdragsrätten till av ett inkomstbasbelopp ärdet inte heller nödvändigt med någon begränsning avhur stor behållningen på kompetenssparkontot skallfå vara.Utskottet kan också konstatera attflerpartimotionens förslag inte ryms inom detfinansiella utrymme som har fastställt förreformen.Med hänsyn till det anförda kan utskottet inteställa sig bakom den invändning som framförts iflerpartimotionen när det gäller den maximalaavsättningen.Det är enligt utskottets mening viktigt att betonaatt syftet med medlen är att de skall användas förkompetensutveckling, inte som ett led iskatteplanering. Utskottet delar därför inteuppfattningen att de medel som finns påkompetenssparkontot bör kunna användas för attförstärka pensionen.I likhet med regeringen anser utskottet attarbetsgivarnas medverkan kan bidra till att systemetfår stor uppslutning och därigenom kan omfatta bredagrupper av befolkningen. För att skapa ett intressehos arbetsgivarna att bidra till uppbyggnaden av denanställdes kompetenssparmedel finns det anledningatt införa någon form av skattelättnad. Utskottetdelar regeringens bedömning att detta bör ske genomen nedsättning motsvarande avarbetsgivaravgifterna på det insatta beloppet.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attregeringen i propositionen pekat på att en sådannedsättning av arbetsgivaravgifterna eller enmotsvarande skattelättnad som är knuten tillinbetalningar till en anställds kompetenssparkontoaktualiserar en rad frågor som kräver en närmareanalys. Regeringen pekar bl.a. på att det ärangeläget att välja en lösning som så lite sommöjligt rubbar sambandet mellan avgifter ochförmåner i socialförsäkringssystemet. En annan frågaär hur reglerna i dessa delar måste utformas så attde i vissa hänseenden inte kommer i konflikt med EG-rätten. Av det anförda följer att utskottet inte kanbiträda kravet i flerpartimotionen i fråga om avdragför sociala avgifter.Vad sedan gäller frågan om förvaltningen avkontona delar utskottet regeringens bedömning. Föratt möjliggöra en snabb introduktion av systemet börsparandet inledningsvis ske genom inlåning på kontonsom förvaltas av en statlig myndighet.Utskottet vill i likhet med regeringen framhållabehovet av att det inför introduktionen av systemetmed individuellt kompetensparande genomförs tydligaoch väl planerade informationsinsatser. Staten börha huvudansvaret för dessa insatser. uppfattning har dock de centrala ochlokala parterna på arbetsmarknaden en viktigtfunktion när det gäller att informera om det nyasystemet, inte minst för att få med de lågutbildadeoch låginkomsttagarna. Det är också viktig att det iett tidigt skede genomförs en aktiv uppföljning avsystemet så att syftet med reformen uppnås.Utskottet kan också konstatera attutbildningsutskottet - från sina utgångspunkter - iyttrandet föreslagit att regeringens förslag tillriktlinjer bör tillstyrkas. I likhet medutbildningsutskottet vill arbetsmarknadsutskottetlyfta fram regeringens uttalande om att det inteheller i fortsättningen kommer att vara möjligt förenskilda fysiska personer att köpa enutbildningsplats i högskolan.Arbetsmarknadsutskottet delar ocksåutbildningsutskottets uppfattning att det är viktigtatt motsvarande även fortsättningsvis gäller inomkommunal vuxenutbildning.Sammanfattningsvis ställer sigarbetsmarknadsutskottet bakom regeringens förslagtill riktlinjer. Utskottet anser alltså attriksdagen bör godkänna dessa riktlinjer, vilkaframgår av bilaga 1. Av detta följer att motionernaA9 yrkandena 1-4 (m, kd, c, fp), A204 yrkande 6(kd), A223 (m), A229 yrkande 12 (fp), A295 (s), A367yrkande 21 (kd), Sf395 yrkande 2 (fp), So637 yrkande6 (fp), N315 yrkande 8 (m) och N263 yrkande 3 (c)bör avslås i den mån de inte kan anses tillgodoseddagenom vad som anförts.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Utgångspunkter m.m. för ett system förindividuell kompetensutveckling (punkt 2) (m,kd, c, fp)av (), (), KentOlsson (m), (), (),(), () och AgneHansson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner förslag till riktlinjer för ettsystem för individuell kompetensutveckling såvittavser systemets utgångspunkter och syfte, val avsparmodell, avsättningsmöjligheter m.m. ochförvaltning av medel på kompetenssparkonto enligtvad som framförs under Ställningstagande ireservationen. Därmed bifaller motion2001/02:A9 yrkandena 1-4 (m, kd, c, fp) och avslårdels proposition 2001/02:175 i motsvarande delar,dels motionerna 2001/02:A204 yrkande 6 (kd),2001/02:A223 (m), 2001/02:A229 yrkande 12 (fp),2001/02:A295 (s), 2001/02:A367 yrkande 21 (kd),2001/02:Sf395 yrkande 2 (fp), 2001/02:So637 yrkande6 (fp), 2001/02:N263 yrkande 3 (c) och 2001/02:N315yrkande 8 (m).StällningstagandeInledningKompetensutveckling är en fråga som har strategisk betydelse.Trots detta har regeringen misskött frågan . Nödvändiga reformer har gång på gångskjutits . var enutredning om individuellt kompetenssparande klar(SOU 2000:119). Länge var det oklart om regeringenöver huvud taget skulle orka med att åstadkomma denaviserade propositionen. Den innehåller dock inga lagförslagutan endast knapphändiga riktlinjer. Därmed har denviktiga reform som införandet av kompetenssparandeinnebär skjutits på en osäker framtid.Om regeringen hade agerat så att ett system medindividuellt kompetenssparande hade kunnat införasunder så hade förutsättningar funnits för atten väsentlig del av de som underåret återbetalas från SPP till svenska företag hadekunnat avsättas till kompetenssparande via lokalaöverenskommelser. Vi anser därför att regeringenförtjänar stark kritik för hela sin handläggning avfrågan om individuell kompetensutveckling.I motion A9 lägger vi fram ett gemensamt förslagtill riktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling. Vi vill i detta sammanhangpåpeka att och i ett gemensamtpressmeddelande från uppmanat till engemensam blocköverskridande uppgörelse omkompetenssparandet. och anser attledamöterna från , ochSocialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet börläsa den borgerliga motionen om individuelltkompetenssparande. Enligt organisationerna ärmotionens förslag klart bättre än det som finns ipropositionen. Vi beklagar att majoriteten iarbetsmarknadsutskottet inte har visat öppenhet attdiskutera förändringar i regeringens förslag.Systemets utgångspunkter och syfteEnligt vår uppfattning är det viktigt att återfår sinforna ställning i toppen av den s.k. välståndsligan.Det är nödvändigt om vi skall kunna skapa det godasamhället där alla har ett arbete och där sjuka,gamla och behövande får den vård och omsorg som debehöver.I många kommuner är en tredjedel av den arbetsförabefolkningen arbetslös, deltagande i någonarbetsmarknadspolitisk insats ellerförtidspensionerad. Särskilt prekär är situationen ide delar av landet som traditionellt styrts avSocialdemokraterna . Där har enskildainitiativ, konkurrens med den offentliga sektorn ochentreprenörsanda sällan eller aldrig uppmuntrats.Arbetslivet genomgår en snabb förändring.Globalisering och teknikintensifiering leder tillökad rörlighet på arbetsmarknaden. Inom det privatanäringslivet omsätts av allaarbetstillfällen . Det blir allt vanligareatt personer är anställda hos flera olikaarbetsgivare och att personer växlar mellanutbildning och arbete.Utbildning blir alltmer en färskvara, och mångagamla yrken är på tillbakagång som nyatillkommer. Länder som vill hävda sig i deninternationella konkurrensen måste anpassa sinautbildningssystem till denna utveckling.Enligt vår uppfattning är det viktigt att manunderstöder det livslånga lärandet och ökarmänniskors möjligheter att förkovra sig ochutvecklas. Utbildning och kompetens är nyckelord förframtidens arbetsmarknad. Därför anser vi att detskall införas ett system för sparande tillkompetensutveckling. Systemet skall varaindividuellt och frivilligt.Individuellt kompetenssparande främjarmöjligheterna för individen att utbilda sig vidare.När kompetensen stärks ökar den enskildes trygghetpå arbetsmarknaden liksom benägenheten att prövautmaningar i arbetslivet. Ökade möjligheter tillkompetenssparande är därför en viktig komponent i enstrategi för långsiktig tillväxt.Kompetenssparande är inte bara positivt ur ettindividperspektiv. Sådant sparande bidrar tillkompetenshöjning och därmed till att begränsaarbetslösheten. Landets förmåga att stå emotekonomiska kriser stärks.Val av sparmodellVi anser att systemet skall bygga på en möjlighet för fysiskapersoner att med skattemässig verkan görainsättningar på individuella kompetenssparkonton.Det skall inte bara gälla för anställda, utan det ärockså viktigt att egenföretagare ges möjlighet attkompetensspara.Avkastningen på sparandet skall inte beskattas somkapitalinkomst. I stället bör den skattemässigabehandlingen likställas med vad som gäller för detindividuella pensionssparandet (IPS). Det innebärför närvarande att avkastningen beskattas med 15 %avkastningsskatt i stället för med 30 %kapitalinkomstskatt.Medlen på kompetenssparkontot är individens egnaoch skall kunna användas till sådankompetensutveckling som den enskilde självbestämmer. Kompetensutveckling bör ges en viddefinition. Om sparmedlen inte kommer tillanvändning för kompetensutveckling bör de kunnaanvändas för att förstärka pensionen.Avsättningsmöjligheter m.m.Vi föreslår en ordning där varje individ ges möjlighet att göraavdrag vid inkomstbeskattningen för insättningar påett individuellt kompetenssparkonto. Avdragsrättenbör gälla för insättningar upp till ettprisbasbelopp per år.Regeringens förslag om en maximal årlig avsättningpå endast en fjärdedels prisbasbelopp är heltotillräckligt för att nå reformens syfte. Ipropositionen motiveras detta med att personer medhöga inkomster har möjlighet att spara i störreutsträckning. Enligt vår mening börlåginkomsttagarnas mer begränsade handlingsutrymmedock inte föranleda beloppsgränser som gör helareformen meningslös. I stället förordar vi någonform av extra skattekredit eller bidrag tilllåginkomsttagare som börjar kompetensspara. Sänktaskatter för i första hand låg- ochmedelinkomsttagare skulle också öka derassjälvbestämmande. Det ökade ekonomiska utrymmetskulle exempelvis kunna användas till ett riktatsparande såsom kompetenssparande.Enligt vår uppfattning är arbetsgivarnas medverkanviktig för att stödja och utveckla individernaskontinuerliga vidareutbildning. För det enskildaföretaget är det av avgörande betydelse för dessöverlevnad att ge anställda kontinuerlig utbildning.Denna typ av mer verksamhetsrelateradkompetensutveckling är ett naturligt led iföretagens vardag.Det är angeläget att få deras medverkan bl.a.därför att kapitalet i systemet då kan byggas upp ien snabbare takt. tar företagen ettbetydande ansvar för de anställdaskompetensutveckling. Här är det emellertid oftafråga om en mer direkt verksamhetsrelateradpersonalutbildning där företaget också har ettavgörande inflytande. Det är inte lika självklartmed en aktiv arbetsgivarmedverkan i ettkompetenssparande där medlen helt disponeras av denenskilde.För att stimulera arbetsgivare att bidra till denanställdes egna utbildningssparande anser vi att detbör införas en rätt till avdrag för sociala avgiftervid avsättningar till den anställdeskompetenssparkonto. Detta kan jämföras med devillkor som gäller för arbetsgivares avsättningartill pensionssparande för anställda.Förvaltning av medel på kompetenssparkonto m.m.Vi avvisar regeringens förslag om att sparandet skall ske hosen statlig myndighet i stället för - såsom föreslogsi betänkande - hos banker och andrafinansiella institut. Regeringen hävdar dels att detfinns problem i förhållande till EG-rätten, dels attdet går fortare om man väljer en myndighetslösning istället för en marknadslösning.Den begränsade EG-rättsliga analys som regeringenpresenterar visar att det finns osäkerhet omförenligheten med EG-rätten både vad beträffar enmarknadslösning och vad beträffar enmyndighetslösning. Frågan måste analyseras vidaremen det finns naturligtvis inget skäl att välja denmodell som långsiktigt blir sämst för spararna genomatt ingen konkurrens över huvud taget tillåtsförekomma.Det är vidare helt orimligt att tro attutnyttjandet av en myndighet skulle innebära ensnabbare introduktion av det individuellakompetenssparandet än om man utnyttjar denbefintliga infrastrukturen hos banker och andrafinansiella institut. Erfarenheterna från den nyaPremiepensionsmyndigheten talar sitt tydliga språkoch illustrerar hur det kan ta och hurkostsamt det kan bli att etablera enmyndighetslösning.Kostnaderna för att bygga upp ensparandeförvaltning inom ramen för en statligmyndighet är mycket stora i jämförelse medkostnaderna för att använda dagens infrastruktur,som försäkringsbolag, banker, värdepappersbolag etc.Genom att nyttja redan befintliga strukturerstimuleras också marknadsföringen avkompetenssparandet i och med att de olika aktörernahar ett företagsekonomiskt intresse av att görasystemet känt bland löntagare och arbetsgivare.Statens kostnader kan därmed hållas nere. Även deneffekten går förlorad när sparandet sker inom ramenför en statlig myndighet.Det är viktigt att det individuellakompetenssparandet blir attraktivt i förhållandetill andra sparformer. Därför är det viktigt att detråder stor valfrihet för spararna både vad avserolika typer av sparande och vad avser olikasparinstitut. Konkurrens och valfrihet måste varavägledande även för denna sparform.Övriga frågorDe övriga frågor som aktualiseras i regeringens propositionbehöver enligt vår uppfattning inte bli föremål förriksdagsbeslut . Beslut i dessa delarfattas när behandlar ett fullständigtförslag som även innehåller lagförslag.Sammanfattande bedömningMed hänsyn till det ovan anförda anser vi att utskottet börföreslå att med bifall till motion A9yrkandena 1-4 (m, kd, c, fp) och med avslag påpropositionen i motsvarande delar godkännermotionens förslag till riktlinjer för ett system förindividuell kompetensutveckling såvitt avsersystemets utgångspunkter och syfte, val avsparmodell, avsättningsmöjligheter m.m. ochförvaltning av medel på kompetenssparkonto m.m.Motionerna A204 yrkande 6 (kd), A223 (m), A229yrkande 12 (fp), A367 yrkande 21 (kd), Sf395 yrkande2 (fp), So637 yrkande 6 (fp), N263 yrkande 3 (c) ochN315 yrkande 8 (m) avstyrks i den mån de inte kananses tillgodosedda genom vad som anförts. MotionA295 (s) avstyrks.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:175 Ett system för individuellkompetensutveckling föreslår regeringen attriksdagen godkänner förslaget till riktlinjer förett system för individuell kompetensutveckling(sammanfattade i avsnitt 3.1) såvitt avser systemetsutgångspunkter och syfte (avsnitt 3.1), val av spar-modell (avsnitt 4.1), avsättningsmöjligheter m.m.(avsnitt 4.2), förvaltning av medel påkompetenssparkonto (avsnitt 4.3), utformning av ochvillkoren för kompetenspremien (avsnitt 5),systemets förhållande till andra system (avsnitt6.1), principer för organisationen (avsnitt 7) ochinformationsinsatser, uppföljning och utvärdering(avsnitt 10).Följdmotioner2001/02:A8 av och ():1. beslutar att avslå propositionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om alternativa vägaratt öka kompetensnivån i landet.2001/02:A9 av m.fl. (m, kd, c, fp):1. beslutar godkänna motionens förslagtill riktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling såvitt avser systemetsutgångspunkter och syfte.2. beslutar godkänna motionens förslagtill riktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling såvitt avser val avsparmodell.3. beslutar godkänna motionens förslagtill riktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling såvitt avseravsättningsmöjligheter m.m.4. beslutar godkänna motionens förslagtill riktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling såvitt avser förvaltning avmedel på kompetenssparkonto m.m.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:Sf395 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kompetenskonton.2001/02:So637 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökad egenmakt iarbetslivet genom tillskapandet av individuellakompetenskonton.2001/02:N263 av m.fl. (c):3. tillkännager för regeringen vad imotionen anförs om utformningen och införandet avindividuella kompetenskonton.2001/02:N315 av Per m.fl. (m):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kontinuerligkompetensutveckling.2001/02:A204 av m.fl. (kd):6. begär att regeringen lägger framförslag till utbildningskonto.2001/02:A223 av m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om betydelsen av att prövamöjligheten att införa ett individuelltutbildningssparande.2001/02:A229 av m.fl. (fp):12. begär att regeringen lägger framförslag om kompetenskonton.2001/02:A295 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ändrade reglerför att möjliggöra stöd för kompetensutveckling förensamföretagare.2001/02:A367 av m.fl. (kd):21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införandet avutbildningskonto för att främja kompetenshöjning iarbetslivet.bilaga 2Utbildningsutskottets yttrande2001/02:UbU5yEtt system för individuellkompetensutvecklingTill arbetsmarknadsutskottetUtbildningsutskottet har beslutatatt avge yttrande till arbetsmarknadsutskottet överproposition 2001/02:175 Ett system för individuellkompetensutveckling jämte eventuella motioner.Med anledning av propositionen har väcktsmotionerna 2001/02:A8 (m) och 2001/02:A9 (m, kd, c,fp).PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att riksdagengodkänner riktlinjer för ett nytt system förstimulans av individuell kompetensutveckling.Systemet innebär att den enskilda individen gesmöjlighet att med vissa begränsningar göraskattemässigt avdragsgilla insättningar påkompetenssparkonton. En stimulans för arbetsgivareatt göra inbetalningar på en anställdskompetenssparkonto skall införas. Räntan påkompetenssparkonton skall beskattas som vanligkapitalinkomst. Inledningsvis förvaltaskompetenssparkontona av en statlig myndighet. Uttagfrån kompetenssparkonton beskattas somtjänsteinkomst. Vid uttag i anslutning tillkompetensutveckling ges en stimulans i form av enkompetenspremie vars storlek bl.a. beror på längdenpå kompetensutvecklingen. Den kompetensutvecklingsom systemet skall stimulera skall ges en viddefinition. Kompetenspremien ges i form av enskattereduktion.De riktlinjer som föreslås godkännaomfattar utgångspunkter för och syftet med systemetsamt vidare grundläggande bedömningar i fråga om valav sparmodell, avsättningsmöjligheter m.m.,förvaltning av medel på kompetenssparkonto,utformning av och villkor för en kompetenspremie,systemets förhållande till andra system, principerför organisationen och informationsinsatser,uppföljning och utvärdering.Det nya systemet för individuellkompetensutveckling bör enligt propositionen träda ikraft . Regeringen avser att underhösten 2002 återkomma till med förslagtill den lagstiftning som behövs.I det följande återges vissa av regeringensgrundläggande bedömningar som till en del bemöts imotionsförslag.Beträffande val av sparmodell bör enligtregeringens bedömning fysiska personer ges möjlighetatt med skattemässig verkan göra insättningar som dekan disponera fritt på kompetenssparkonto.