bet · GP01AU3 · 2002-02-21 00:00:00 — I stället vill utskottet varna för denegativa fördelningseffekter som skulle kunna uppståtill följd av kraftigt sänkta skatter. Ett exempelär de av LO-ekonomerna publiceradeberäkningarna kring konsekvenserna av ettavskaffande av den s.k. värnskatten. mening finns det således litet som talarför att jämställdheten ökar genom sänkta skatter ochtransfereringar.När det däremot gäller uppfattningen attindividuella och flexibla arbetstider kan stärkajämställdheten, kan utskottet instämma iModeraternas syn. Förutsättningen är dock enligtutskottet att den enskilda individens rätt att styraöver sin arbetstid stärks. Det pågående arbetet inomKommittén för nya arbetstids- och semesterregler(Knas, dir. 2000:97) bör dock avvaktas.En förutsättning för jämställdhet är enligtModeraterna att det finns alternativa former avbarnomsorg. På denna punkt vill utskottet påpeka attolika reformer på förskoleområdet som genomförts avregeringen har ökat föräldrarnas möjligheter attefterfråga den barnomsorg de önskar.Motionerna 2000/01:A806 yrkande 1 (m) och A228yrkande 1 (m) avstyrks av utskottet.Miljöpartiet har också tidigare lagt fram förslagmed samma innebörd som framförs i motion2000/01:A808 där partiet anser att regeringen skallbeakta förslagen från ochåterkomma till om detta. Ett sådantförslag avstyrktes senast i betänkandet1999/2000:AU6. Utskottet vill erinra omatt regeringen i skrivelse 1999/2000:24Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet redovisadevilka åtgärder som vidtagits eller planerades medanledning av förslagen i slutbetänkandet frånKvinnomaktutredningen.Att jämställdhet inte endast är en kvinnofrågautan också en mansfråga är en uppfattning som försfram i motion A393 och som det enligtutskottet finns all anledning att instämma i. Likasådelar utskottet uppfattningen att kvinnovåld inteendast är en kvinnofråga utan också en mansfråga ochett samhällsproblem. Utskottet är emellertid inteberett att föreslå något tillkännagivande på dennapunkt utan avstyrker motionerna 2000/01:A808 yrkande1 (mp) och A393 yrkande 1 (mp).Utskottet delar i princip de uppfattningar omvikten av jämställdhetsarbete som framförs i deenskilda motionerna 2000/01:A810 och Ub431 ochhänvisar till de åtgärder för att bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden och för attförstärka partssamarbetet som redovisas i dettabetänkande.Det finns också anledning att instämma i vad somanförs i den enskilda motionen 2000/01:A810 omvikten av att de jämställdhetssträvanden som kommertill uttryck i det svenska samhället också geravtryck i trossamfunden. Det är viktigt medopinionsbildande verksamhet som det ocksåär väsentligt att den avgörande kraften förförändring kommer inifrån samfundet självt.Enligt utskottets uppfattning är det en förenkladsyn på könsskillnader som kommer till uttryck i denenskilda motionen A209 (m). Att enbart förklarastrukturella skillnader med olikheter i individersbeteende leder till fel slutsatser. Utskottet godtarinte heller motionärernas påstående att regeringenskulle se kvinnan som svag, utsatt och hjälplös. Istället är det enligt utskottet så att en politiksom frigör människor från invanda könsstrukturer kanöka friheten för både kvinnor och män.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:A719 (s), 2000/01:A810yrkandena 1 och 2 (s), A209 yrkandena 1, 2 och 4 (m)samt Ub431 yrkande 2 (s).Barn och förvärvsarbeteUtskottets förslag i korthetEtt antal motioner om möjligheterna attkombinera barn och förvärvsarbete behandlas iavsnittet. Utskottet delar i flera avseendende uppfattningar som framförs i motionernamen avstyrker samtliga motioner. Jämförreservationerna 3 (m), 4 (kd) och 5 (mp).MotionerFöräldraledighet m.m.Ett flertal motioner behandlar olika aspekter på ettbarnvänligt arbetsliv, exempelvis möjligheterna tillföräldraledighet och pappaledighet, skyddet påarbetsmarknaden för gravida, föräldralediga ochsmåbarnsföräldrar liksom löneutvecklingen för dessagrupper.Motioner där det uttryckligen krävs lagändringarför att åstadkomma ett barnvänligt arbetslivbehandlas i ett senare avsnitt i betänkandet.Moderaterna betonar i motion 2000/01:A806 (yrk. 2)individens möjligheter att förena yrkes- ochfamiljeliv. Politikens uppgift är att skapamöjligheter och mångfald så att vuxna själva kanutforma sina liv på det sätt som var och en, ensameller som del av ett hushåll, själv önskar. Blandannat krävs alternativa former av barnomsorg,flexibla arbetstider och skattereduktion förhushållsnära tjänster.Kristdemokraterna anser i motionerna 2000/01:A811(yrk. 6) och A246 (yrk. 3) att en förutsättning föratt både kvinnor och män skall ha möjlighet attutvecklas i sin yrkesroll och kunnafungera i föräldrarollen är ett barnvänligtarbetsliv där det ses som en kompetensutveckling ochen viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sinabarn.Partiet menar i den aktuella motionen liksom imotionerna Sf392 (yrk. 16) och A211 (yrk. 7) attpolitiker, arbetsgivare och fackföreningartillsammans måste utforma ett mer barnvänligtarbetsliv. Regeringen bör som inledning till ett merlångsiktigt arbete ta initiativ till en nationellkampanj på området. De ekonomiska villkoren för attta hand om barn måste vara gynnsamma.I motion A211 (yrk. 19) pläderar Kristdemokraternaför en kartläggning av regionala skillnader i uttagav pappaledighet i syfte att undanröja hinder mot enökning av uttagen av sådan ledighet. Partiet villinte lagstifta om att pappor skall ta ut merföräldraledighet utan vill i stället stimulera ensådan förändring.Behovet av en fördjupad uppföljning av denlagstiftning som påverkar möjligheten till ettbarnvänligt arbetsliv tas upp av imotion A259 (yrk. Partiet menar attmöjligheterna att kombinera föräldraskap och arbetemåste förbättras. Detta är nödvändigt för att mötaframtidens arbetskraftsbehov liksom för att minskapressen på många barnfamiljer.Åtgärder bör enligt i motion A392 (yrk.2) vidtas för att ändra attityder när det gäller mänoch föräldraskap. konstaterar partiet attdet är svårt att påverka attityder exempelvis om vemsom skall vårda sjuka barn respektive arbeta deltidunder barnens förskoleår.Miljöpartiet vill i motion 2000/01:A808 (yrk. 8)få till stånd generella rutiner så attföräldralediga automatiskt omfattas avlönerevisioner. Därmed kan man förebyggalönediskriminering, menar partiet, som också påpekaratt även arbetsmarknadens parter har ett ansvar isammanhanget.Carina () begär i motion 2000/01:A803 enöversyn av gravida kvinnors skydd påarbetsmarknaden. Motionären menar att den ökadeförekomsten av tidsbegränsade anställningar kanförsvaga gravida kvinnors ställning påarbetsmarknaden.Krister Örnfjäder (s) begär i motion A366 en översynav jämställdheten på arbetsmarknaden ochföräldraförsäkringens regler.Patrik () finner det enligt motion A265(yrk. 1) helt oacceptabelt att diskrimineringen avsmåbarnsföräldrar i arbetslivet ökar. För attarbetsmarknaden skall bli mer jämställd krävs attoffentliga och privata arbetsgivare tar ett ökatansvar för småbarnsföräldrar.Magnus och (båda kd) tar imotion A201 upp unga kvinnors situation påarbetsmarknaden och menar att synen på föräldraskapmåste förändras genom opinionsbildning så att mänoch kvinnor skall kunna ta ut föräldraledighet utanatt ha dåligt samvete och så att barnafödandet ökar.Ulla-Britt () vill i motion A279 att enuppföljning skall göras av hur pappors uttag avföräldraledighet påverkas av om deras arbetsgivarestimulerar pappaledighet genom hel eller delvisutfyllnad av ersättningen enligtföräldraförsäkringen.Sten Tolgfors (m) uttrycker i motion Sf222 (yrk. 3)sin positiva syn på att företag drygar utföräldraförsäkringen för sina anställda så attpappor och mammor kan ha råd att vara hemma med sinabarn. Motionären kritiserar en negativ inställningfrån vissa arbetsgivarekompletterar den statliga föräldraförsäkringen.BakgrundUtskottet har i ett antal tidigare sammanhang,senast i betänkande 2000/01:AU9, poängterat attmöjligheterna att kombinera föräldraskap ochförvärvsarbete måste förbättras. Efter förslag frånutskottet i nyssnämnda betänkande har riksdagengjort ett tillkännagivande till regeringen att detfinns starka skäl att överväga om det finns behov avatt förstärka skyddet för arbetstagare som väljeratt utnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. Utskottet ansåg att i första handförändringar i föräldraledighetslagen och lagen omanställningsskydd borde övervägas.Regeringen har efter ställningstagandeuppdragit åt att överväga omdet finns behov av att förstärka skyddet för dearbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt tillledighet i samband med föräldraskap (tilläggsuppdragi fråga om översyn av vissa arbetsrättsliga frågor2001-10-04). I första hand bör förändringar iföräldraledighetslagen och anställningsskyddslagenövervägas. uppdrag skall varaslutfört den 31 oktober 2002.En analys av vilka faktorer som påverkarbarnafödandet har utförts av en arbetsgruppinom . I rapporten ifokus - Från befolkningspolitik till ett barnvänligtsamhälle (Ds 2001:57) sammanfattas faktorer somenligt svensk och utländsk forskning påverkarbarnafödandet. Några faktorer av särskilt intressepå arbetsmarknadsområdet är· att fruktsamheten är högre i länder därbarnafödande och förvärvsarbete kan kombineras,·· att jämställdhet är viktig för barnafödandet. Detfinns brister i jämställdheten, och en starkindikation på detta är att barnafödande har enpåtagligt negativ inverkan på hur kvinnorsinkomster utvecklas,·· att tecken finns på att toleransen motbarnafödande och mot barn har minskat på densvenska arbetsmarknaden och att intoleransen iförsta hand drabbar kvinnor,·· att den kraftiga ökningen av tillfälliga arbetenhar medfört negativa effekter på barnafödandet.·När det gäller uttag av föräldrapenningdagar harmännens andel av de utbetalade dagarna ökat från 8,till . Männens andel av depersoner som tagit ut föräldrapenningdagar ökadeunder från till . Idiagrammet nedan redovisas länsvis fördeladeuppgifter om männens andel av föräldrapenningdagar.I fråga om tillfällig föräldrapenning (vård avbarn, , LSS-kontaktdagar ochkontaktdagar för 6-11-åringar) var männens andel avantalet uttagna dagar . Största delenav dagarna med tillfällig föräldrapenning användsför vård av barn. Männens andel av uttagna dagarminskade successivt men har år 2001nått upp till samma nivå som . Andelen mänsom tar ut pappadagar har minskat från år 1992till .---------------------------------------Männens andel av uttagnaföräldrapenningdagar--------------------------------------2001 2000--------------------------------------Samtliga län 13,8 12,4--------------------------------------14,1 12--------------------------------------län 15,4 14,8--------------------------------------14,3 12,8--------------------------------------14 11,7--------------------------------------12,4 11,4--------------------------------------13,1 12,3--------------------------------------län 12,9 11,7--------------------------------------15,4 13,6--------------------------------------13,6 12,1--------------------------------------län 12,5 11,3--------------------------------------13 11,7--------------------------------------13,5 12,4--------------------------------------13,4 13,2--------------------------------------län 15,1 14,7--------------------------------------14,2 13,4--------------------------------------14,8 14--------------------------------------14,1 12,7--------------------------------------13,5 12,9--------------------------------------15,7 13,5--------------------------------------17,4 15,3--------------------------------------14,3 12,9--------------------------------------Källa: i /RFVOckså preliminära resultat från studien och familj - enstudie av företagskultur och faderskap(projektansvariga: professor ,psykologiska institutionen, universitetoch professor , University ofIndianapolis, , ) är av intresse i dettasammanhang.Studien visar bl.a. att män i vad som i studienbenämns personalinriktade företag tog ut merpappaledighet än män i produktionsinriktade företag,att män tog ut mer föräldraledighet i företag medstörre andel kvinnor bland de anställda och att jumer positiva arbetskamrater och arbetsledare var,desto mer föräldraledighet tog män ut.De företag som ingått i studien har delats in ifyra grupper: de som var uttalat positiva tillpappaledighet, de som var positiva när företagethade något att tjäna på det, de som hade ettneutralt förhållningssätt och slutligen de som hadeen traditionell syn på pappaledighet. Utskottet villhär särskilt peka på några av de faktorer som enligtden aktuella studien kännetecknar företag som äruttalat positiva till pappaledighet:· Pappor informeras om sin rätt att varaföräldralediga och uppmuntras av företaget attvara det.·· Företaget försöker hitta lösningar så att allakategorier anställda kan kombinera arbete ochfamilj - även de högsta cheferna kan varaföräldralediga.·· Företaget har en långsiktig planering och sersmåbarnstiden som en begränsad men viktig del aven anställds liv.·· Det finns en uttalad inställning att familjen ären viktig del i den anställdes liv och attfamiljeliv och arbete måste kunna kombineras.·· Företaget har vidtagit formella eller informellaåtgärder för att underlätta för föräldrar attkombinera arbete och familj, t.ex. flextid,jämställdhetsprogram och policy om pappaledighet.·· Företaget kan se att det finns fördelar med attanställda är pappalediga, det ger andra anställdamöjligheter att pröva nya arbetsuppgifter en tid.·I den aktuella studien och familj har i enförsta delundersökning enkätsvar inhämtats frånpersonalchefer och fackordförande i företag, i en andra del har personalcheferoch grupper av anställda intervjuats. I en tredjeoch pågående del görs en enkätstudie bland 350anställda män vid sex stora företag. I en fjärde delhar en enkätundersökning och telefonintervju gjortsmed företrädare för fackliga organisationer i deföretag som medverkat i övriga delar av studien.Resultaten av den sistnämnda delen visar på ettrelativt lågt intresse från de fackligaorganisationernas sida när det gäller att verka föratt manliga anställda lättare skall kunna kombineraarbete och familj.Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna haren viktig roll när det gäller att verka för att flermän skall ta ut fler föräldrapenningdagar. Det görman bl.a. genom allmänna informationsträffar,personlig rådgivning till blivande föräldrar,pappakampanjer, särskilda brev till pappor, utökatsamarbete med barnmorskor och andraattitydpåverkande insatser.I ett särskilt projekt har man iförsäkringskassorna i tre län - ,och - studerat vilka faktorersom påverkar mäns uttag av föräldrapenning.Resultaten visar att det är fler faktorer änekonomin som styr hur föräldrarna delar påledigheten, bl.a. inställningen hos informatörernanär det gäller föräldraledighet.Informatörerna, dvs. personalen vidförsäkringskassan och barnmorskorna, är alltsåviktiga i sammanhanget. I det av de undersökta länendär den största andelen föräldrar delade påledigheten, , var också informatörernamest positiva till delad föräldraledighet. Enslutsats i projektet är att attitydpåverkandeinsatser måste utgå från dels föräldrarnasinställning, dels de faktorer som i praktiken styrderas beslut om uppdelning av föräldraledigheten.Projektet redovisas i rapporten bäst -Attityden till delad föräldraledighet (RFV Redovisar2000:1).I detta avsnitt med bakgrundsinformation finnsockså anledning att nämna att det i den fjärdepelaren i EU:s sysselsättningsriktlinjer ,IV Stärka jämställdhetspolitiken, ingår bl.a.insatser för att underlätta att kombinera arbete ochfamilj. Där sägs att medlemsstaterna ocharbetsmarknadens parter skall utarbeta, genomföraoch främja en familjevänlig politik, fastställanationella mål för hur omsorg för barn och andranärstående skall byggas ut och undanröja hinder föråterinträde på arbetsmarknaden för dem som gjortuppehåll i yrkesverksamhet.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet har ovan under rubrikenBakgrund redovisat några exempel på aktuellaundersökningar, analyser och informationsinsatsersom sammantaget pekar på att det behövs insatser påen rad olika områden och av ett flertal olikaaktörer för att påverka attityder till ochunderlätta kombinationen barn och förvärvsarbetesamt för att bidra till jämställdhet i fråga omföräldraansvaret.Utskottet har därvid bl.a. redogjort för någrafaktorer som enligt en studie kännetecknar företagsom är uttalat positiva till pappaledighet. Företagmed liknande inställning till kombination av barnoch arbetsliv kan enligt utskottets mening ses somföredömen på en modern och flexibel arbetsmarknad.Långt ifrån alla företag har dock en positivinställning till föräldraledighet. Enligt JämO harantalet anmälningar om misstänkt diskriminering isamband med graviditet och föräldraskap ökat markantunder senare år.Utskottet ser allvarligt på detta och andra teckenpå försämrade möjligheter att kombinera arbete ochbarn. Ett starkt skäl till utskottets oro ärnaturligtvis de påfrestningar som den enskildaföräldern eller familjen utsätts för. Men också iett vidare sammanhang är en utveckling av detta slagnegativ. Risken är påtaglig att arbetsmarknadensfunktionssätt försämras och att arbetskraftsutbudetminskar. Detta kan bli följden om alltfler får ensvagare anknytning till arbetsmarknaden till följdav en restriktiv hållning bland arbetsgivare tillledighet för föräldraskap och graviditet. Änallvarligare är långsiktiga demografiska effekter avallvarlig karaktär till följd av minskatbarnafödande.Mot bakgrund av de svårigheter som finns med attkombinera barn och förvärvsarbete ser utskottetpositivt på att regeringen givit JämO ett särskiltuppdrag i dessa frågor. I regleringsbrevet för 2002sägs att ombudsmannen skall beakta ärenden som röranmälningar gällande osakliga uppsägningar ochdiskriminering vid anställning av gravida kvinnoroch föräldralediga kvinnor och män samt ärenden somgäller försämrade anställningsvillkor på osakliggrund för gravida kvinnor och föräldralediga kvinnoroch män. JämO skall redovisa och kommenteraresultatet till regeringen.Utskottet vill i detta sammanhang något beröravikten av attitydpåverkande insatser riktade såvältill föräldrar och blivande föräldrar som tillarbetsgivare. Här har ochförsäkringskassorna en nyckelroll när det gäller attverka för att antalet män som tar utföräldrapenningdagar ökar och att männen också tarut en större andel av dagarna. Men ocksåarbetsgivare och fackliga organisationer borde kunnage stöd till sina anställda respektive medlemmar isträvandena att kombinera arbete och familj.Arbetsmarknadsparternas ansvar i sammanhanget är,som framgått ovan, också något som poängteras i EU:ssysselsättningsriktlinjer.Moderaterna kräver i motion 2000/01:A806 insatserför att främja individens möjligheter att förenayrkes- och familjeliv och pekar på att detta bl.a.kräver alternativa former av barnomsorg. Utskottetvill, som framförts ovan, betona att regeringengenomfört ett antal reformer på förskoleområdet somökar föräldrarnas möjligheter att efterfråga denbarnomsorg de önskar.När det gäller förslag imotionerna A211 och Sf392 om en nationell kampanjför ett barnvänligt arbetsliv vill utskottet härlyfta fram tidningen Det nya livet som utarbetatsinom och som sprids till blivandeoch nyblivna föräldrar. Tidningen kom ut med ettnytt nummer . Det nya numret sätterpapporna i fokus och uppmanar dem att ta vara på sindel av föräldraledigheten. Tidskriften informerar omvilka rättigheter som föräldrar har och belyser denpågående diskussionen om att förena familj ochförvärvsarbete.Av bakgrundsinformationen till detta avsnittframgår att det redan finns regionalt fördeladstatistik över uttag av pappaledighet, något somKristdemokraterna efterfrågar i motion A211.Som framgått delar utskottet i flera avseenden deuppfattningar som kommer till uttryck i motionerna2000/01:A803 (s), 2000/01:A806 yrkande 2 (m),2000/01:A808 yrkande 8 (mp), 2000/01:A811 yrkande 6(kd), A201 (kd), A211 yrkandena 7 och 19 (kd), A246yrkande 3 (kd), A259 yrkande 7 (c), A265 yrkande 1(m), A366 (s), A392 yrkande 2 (mp) och Sf392yrkande 16 (kd) om vikten av ett barnvänligtarbetsliv och om informationsinsatser kring dennafråga. Med hänvisning till det utrednings- ochöversynsarbete som pågår är dock utskottet förnärvarande inte berett att föreslå något nytttillkännagivande om föräldraskap och förvärvsarbete.Utskottet avstyrker därför motionerna i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.Utskottet har ovan redovisat några av de känneteckensom enligt en undersökning finns hos företag som äruttalat positiva till pappaledighet. Ett annatuttryck för en positiv inställning frånarbetsgivarens sida till att anställda ärföräldralediga är att arbetsgivaren ger ekonomiskstimulans till sådan ledighet genom någon form avutfyllnad av ersättningen enligtföräldraförsäkringen, en fråga som tas upp imotionerna A279 (kd) och Sf222 (m).Enligt vad utskottet har erfarit i samband med attJämO lämnade upplysningar till utskottet harombudsmannen gjort visst kartläggningsarbete när detgäller förekomsten av ekonomiska incitament frånarbetsgivare för föräldraledighet. Företeelsen tycksvara vanligast i större företag och ses som särskiltpositiv för arbetstagare som har lönenivåer somligger strax ovanför föräldraförsäkringens övreinkomstgräns.Även om utskottet med intresse skulle ta del avytterligare undersökningar kring denna fråga kan detkonstateras att det redan genomförts ett arbete somligger i linje med vad som föreslås i motion A279(kd). Motionen avstyrks därmed. Också motion Sf222yrkande 3 (m) avstyrks med hänvisning till vadutskottet anfört i frågan.Rollen som pappa, man, föräldereller kvinna respektive könsrollenUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlar utskottet ett antalmotioner om rollen som pappa, man ellerförälder, om ungdomars bild av könsroller ochom synen på kvinnans ställning. Jämför reservation 6 (kd).MotionerFlera motioner tar upp olika frågor som rörmansrollen respektive rollen som pappa/förälder.Kristdemokraterna behandlar i motion 2000/01:A811(yrk. 4) ett antal frågor om män och jämställdhet.Partiet anser att varje blivande far skall erbjudaspappautbildning som en del i en föräldrautbildningoch betonar vikten av att pappor stimuleras att taut så mycket föräldraledighet som möjligt.Kristdemokraternas förslag ombarnomsorgskonto/vårdnadsbidrag skulle ge föräldrarökade möjligheter att ta tjänstledighet ellerförkorta arbetstiden under barnets tre första år.Familjerådgivningen bör vara väl utbyggd ochkostnadsfri, och ett stödprogram bör utformas föratt stärka pappor att behålla kontakten med sinabarn efter en skilsmässa.Miljöpartiet pekar i motion A393 (yrk. 4 och 5) påbetydelsen av att pappor får stöd för att ta sigigenom en skilsmässoprocess. Barn har behov av attha män som närvarande förebilder.En tvärpolitisk utredning bör enligt partietsmotioner 2000/01:A808 (yrk. 37) och 2000/01:So450(yrk. 13) få i uppdrag att analysera den nyamansrollen och ta ställning till hur erfarenheternafrån utredningsarbetet skall föras ut. Regeringenbör ta initiativ i FN till en världskonferens ommansrollen.Forskning och olika handlingsprogram måste enligtMiljöpartiet i motion A393 (yrk. 7-9) inriktas påatt män utövar våld mot barn, kvinnor och andra män.Det behövs en bred diskussion på alla samhällsnivåerför att förändra detta. Fler män måste aktivt taavstånd från andra mäns våldsamma beteende (yrk. 7).Professionella mansjourer måste stödjas ochutvecklas i hela landet, och kommuner och landstingmåste uppmuntra till detta (yrk. 8 och 9).I motion 2000/01:A808 (yrk. 11) begär Miljöpartietkonsekvensanalyser av eventuella skillnader i utfallför kvinnor och män när det gäller nedskärningar ivår gemensamma välfärd.Ungdomars bild av könsroller tas upp avMiljöpartiet i motion 2000/01:A808 (yrk. 35) därpartiet förespråkar en utredning av hur mediapåverkar bilden av kvinnan.