bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — Enligt utskottetsmening är detta, liksom kraftfullainitiativ för att bringa långvarigakonflikter till en varaktig lösning,åtgärder som långsiktigt bidrar till attdra undan rekryteringsgrunden för nyaterrorister.Utskottet vill framhålla attinstrumenten för att åstadkommaförbättringar för de fattiga ländernafinns, men vad som behövs är mod ochpolitisk vilja till förändringar. Defattiga länderna behöver bli integreradei världsekonomin, och FN och de rikaländerna har viktiga roller att spela idetta sammanhang.Det är även av vikt, menar utskottet,att motarbeta hat och misstänksamhetmellan folk och mellan folkgrupper inomstater. Dialogen mellan kulturer börstimuleras ytterligare. Principer somicke-diskriminering måste få större viktmellan folkgrupper inom ett land ochmellan länder. Attityderna till länderoch folk i tredje världen behöverförändras. Det är av vikt att lyfta dessamänniskors, folks och staterssjälvkänsla, menar utskottet, och det kanbl.a. göras genom att dialogen mellan och de fattiga delarna av världensker på en mer jämbördig grund.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motionerna U317 (m) yrkandena 1-3 och5, U332 (kd) yrkande 9 samt Ju451 (mp)yrkande 1 kan besvaras.I kommittémotion Ju451 (mp) yrkande 4föreslås att den iFN:s säkerhetsråd tar initiativ till attupprätta en internationell ad hoc-domstolmed anledning av terrordåden i ikommittémotion Ju447 (kd) yrkande 3föreslås att en internationellterroristtribunal inrättas som en ad hoc-lösning.Som utskottet ovan framhållit ärterroristhandlingarna som begicks i iseptember måndag 2001 att betrakta bådesom kriminella handlingar och som ett hotmot internationell fred och säkerhet.Förutom de tvångsåtgärder som harvidtagits bör, i den mån det kommer attbli möjligt, de skyldiga även lagföras.När det gäller brottsmisstänktapersoner som ej befinner sig inom kommer frågan upp om var ochi vilken domstol dessa personer skalllagföras. Utskottet utgår från attbrottsmisstänkta personer som befinnersig i där kommer att ställas införrätta.Utskottet kan konstatera att Romstadganom den internationella brottmålsdomstolenej har trätt i kraft. Det beräknas skenågon gång . Emellertid ärdet inte möjligt för den domstolen attbehandla enligt konventionen kriminellahandlingar som begåtts före konventionensikraftträdande.På sikt kan därför frågan resas inomdet internationella samfundet om ettbehov för en ad hoc-domstol i detta fall.Detta har emellertid ännu inte skett ochutskottet menar därför att frågan är förtidigt väckt av motionärerna. Riksdagenfår ta ställning till frågan om och närden aktualiseras. Utskottet anser vidareatt inte bör ta något initiativ idenna fråga.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna Ju451 (mp) yrkande 4och Ju447 (kd) yrkande 3.NBC-stridsmedel, missilförsvarI den enskilda motionen U318 (m) yrkande1 framhålls vikten av ett gemensamtförsvar för att skydda civilbefolkningeni deltagande länder mot attacker medatomvapen, kemiska vapen och biologiskavapen.Utskottet kan inledningsvis konstateraatt risken för att atomvapen, kemiskavapen och biologiska stridsmedel (NBC-stridsmedel) skulle kunna komma attanvändas i attacker mot civilbefolkninghar uppmärksammats under ett antal årinom ramen för regeringenssäkerhetspolitiska analys och inom ramenför försvarsplaneringen. Därvid har ävenrisken uppmärksammats attterroristattacker kan riktas direkt motsvenska mål eller mot utländska intresseni vårt land av icke-statliga aktörer. Denspridning som skett främst i avmjältbrandsbakterier hösten harpå ett dramatiskt och tragiskt sättillustrerat denna risk. När det gälleratt skydda civilbefolkningen mot attackermed atomvapen, kemiska vapen ochbiologiska vapen måste således båda dessarisker tas med i analysen.Försvarsberedningen har ägnat dessafrågor omfattande uppmärksamhet.Beredningen konstaterade i rapportenGränsöverskridande sårbarhet - gemensamsäkerhet (Ds 2001:14) att nukleära,biologiska och kemiska stridsmedel påsenare år kommit att spela en merframträdande roll i den internationellasäkerhetspolitiska debatten. I rapportenpekade beredningen även på ett antal skältill detta, främst riskerna för spridningav sådana stridsmedel till fler stateroch de problem och svårigheter som detinternationella arbetet medrustningsbegränsning och nedrustning harmött. Vidare pekade beredningen på densnabba teknikutvecklingen och dessinverkan på möjligheten att utveckla nyatyper av NBC-stridsmedel. Beredningenuppmärksammar även i rapporten att andraaktörer än stater kan utnyttja NBC-ämnenoch stridsmedel. Den konstaterar dock attrisken främst gäller användning av B- ochC-stridsmedel när det gällersubnationella aktörer och i samband medterroristattacker. I rapporten för ökad säkerhet -nätverksförsvar och krishantering (Ds2001:44) uppmärksammarFörsvarsberedningen bl.a. skyddsaspekter,samhällets beredskap samt den militäraförmågan vad gäller NBC-stridsmedel.Regeringen har tidigare, bl.a. ipropositionen Det nya försvaret (prop.1999/2000:30) konstaterat att NBC-aspekter bör ges ökad uppmärksamhet isvensk försvarsplanering, vilketriksdagen sedermera ställt sig bakom(bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168). Regeringen gjorde ipropositionen också bedömningen attambitionen borde höjas och kunskapernaförbättras när det gäller förberedelserinför eventuella händelser med NBC-stridsmedel, särskilt när det gällersådana som berör flera myndigheter ochdärmed fordrar samverkan.Mot bakgrund av detta beslutaderegeringen att tillsättaen arbetsgrupp för att initiera ochbedriva samverkan mellan berördamyndigheter inom NBC-området inför freds-och krigstida hot. Arbetsgruppen harhittills presenterat sina förstaslutsatser i rapporter och den14 juni . Arbetsgruppen har bl.a.framfört att den samhällsberedskap somerfordras för fredstida NBC-händelser kanoch bör utgöra en väsentlig del av basenför åtgärder mot krigsinsatser med NBC-stridsmedel. Arbetsgruppen har vidaregjort bedömningen att en förbättring avde aktuella expertfunktionernas beredskapmed en anslutande utbildnings- ochövningsverksamhet är den enskilda åtgärdsom snabbast och till lägst kostnad ledertill förbättrad allmän beredskap mot NBC-händelser. Regeringen framhåller i den nuföreliggande propositionen att den delararbetsgruppens uppfattning och har ibudgetpropositionen för (prop.2001/02:1) föreslagit att deninom ramen för befintliga anslag skallavsätta särskilda medel för att förbättraansvariga myndigheters förmåga attsamordnat hantera NBC-händelser.Riksdagen har ställt sig bakom förslaget(bet. 2001/02: FöU1).Utskottet konstaterar att NBC-stridsmedelfortsätter att utgöra en viktig del avden hotbild som ligger till grund för detmilitära försvarets utveckling. Det ärangeläget, menar utskottet, att Sverigehar en tillräcklig kompetens inom NBC-området både för internationell medverkanoch för den nationella säkerheten. De hotav NBC-karaktär som i första hand börvara dimensionerande för det militäraförsvaret är de som härrör dels frånSveriges deltagande i internationellaoperationer, dels fråninsatsorganisationens behov av att kunnahantera hotet från NBC-stridsmedel.Utskottet anser att hoten om spridningoch användning av massförstörelsevapen ärett globalt problem som kräver åtgärderinom flera områden och sektorer. Deinternationella avtal omrustningskontroll som finns inom områdetär av stor betydelse. Att avtalenfortlöpande stärks och att genomförandeoch efterlevnad kontrolleras ochverifieras är mycket viktigt. Deinternationella exportkontrollregimer somkompletterar avtalen och vars arbetesyftar till att kontrollera handeln medvissa nyckelkomponenter är ocksåbetydelsefulla.Utskottet vill betona att sedanmånga år har spelat en framträdande rolli de multilaterala förhandlingarna omrustningsbegränsning och nedrustning.Utskottet anser att det är viktigt attSverige även fortsättningsvis på olikasätt bidrar till detta arbete. Det finnsflera områden där svenska insatser kanvara av reell betydelse för att motverkariskerna för spridning avmassförstörelsevapen till flera stater.Ett vidareutvecklat samarbete medRyssland bilateralt eller multilateraltinom EU:s ram för att stödjaomställningen till civil verksamhet iryska forskningscentrum med anknytningtill NBC-vapen är ett sådant område.Bidrag till utvecklingen av metoder förverifikation av internationella avtal ärockså betydelsefullt.Ansträngningarna att stärkakonventionerna mot B- och C-vapen, attpåskynda den faktiska nedrustningen samtatt försöka uppnå större transparens börprioriteras, menar utskottet. Inom C-området finns mekanismerna i huvudsak påplats, men snabba framsteg hindras såvälav knapphet på resurser som avprincipiella betänkligheter hos mångastater, särskilt i tredje världen.Förhandlingarna om en kontrollregim för B-och toxinvapenkonventionen har i och medden amerikanska vägran att ställa sigbakom de uppnådda förhandlingsresultatenmed ett utkast tillverifikationsprotokoll på ett tydligtsätt visat att mycket arbete återstår.Utskottet anser att risken förspridning av kunskap och teknologi frånde tidigare ryska programmen förmassförstörelsevapen fortfarande fåranses relativt stor. En vidareutveckladdialog mellan och pådetta område är därför av stor vikt.Vidare vill utskottet framhålla att isamband med uppbyggnaden av EU:skrishanteringsförmåga bör också ensamordnad syn på NBC-skyddsfrågornautvecklas.Ett gemensamt försvar av den typ sommotionärerna föreslår vill utskottet inteförorda.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion U318 (m) yrkande 1.Folkpartiet anser i kommittémotion U319(fp) yrkande 17 att de amerikanskaplanerna på NMD (National MissileDefence) och TMD (Theatre MissileDefence) utgör ett legitimt svar på enallt allvarligare utveckling. I sammamotion, yrkande 18, anförs att Sverigegenom sitt förhållningssätt till deamerikanska missilförsvarsplanernariskerar att ställas helt vid sidan avden fortsatta utvecklingen på området. Ipartimotion 2000/01:U404 (c) yrkande 27yrkar motionärerna att börkritisera planer på att bygga uppett nationellt missilförsvar. I denenskilda motionen U318 (m) yrkande 3betonas att ett gemensamt missilförsvarkan leda till en betydandekärnvapennedrustning. Ett effektivtmissilförsvar skulle möjliggöra för bådeUSA och att minska antaletstrategiska kärnvapenstridsspetsar betydligt lägre nivå. I yrkande 2understryks att ett gemensamtmissilförsvar kan förbättra framtidakrishanteringsinsatser inom ramen förOSSE och EU. I yrkande 4 kritiseras densvenska regeringens hänvisning till i fråga om uppbyggande avett nationellt missilförsvar.Utskottet kan inledningsvis konstateraatt har betraktatutvecklandet av ett nationelltmissilförsvarssystem (National MissileDefence, NMD) som en viktig del i landetssäkerhetspolitiska strävanden. Hotbildenfrån dagar har till stordel ersatts av hot om angrepp med enstakamissiler från fientligt sinnade ländermed tillgång till massförstörelsevapenoch långdistansrobotar. vill därförinte längre förlita sig enbart påavskräckningsdoktrinen, utan utforma ettnytt säkerhetspolitiskt ramverk sominkluderar olika typer av missilförsvar,nedskärningar av de strategiskaarsenalerna samt fortsatt arbete motspridning av massförstörelsevapen.Avtalet om anti-ballistiska missiler(Anti-Ballistic Missile, ABM) som slötsmellan och 1972, ochsom senare övertagit, innebaratt försvarssystem mot kärnvapenbegränsades. anser att avtalet ärföråldrat och vill därför övervinna debegränsningar som avtalet lägger påutvecklandet av ett missilförsvar i dennya hotsituationen. Mer precisa uppgifteri fråga om utformning, tidtabell samtinnebörden av det föreslagna ramverketsaknas ännu, men president harinlett konsultationer med en bred gruppländer, däribland och Kina.Den amerikanska inviten till samråd ommissilförsvarsfrågorna har lett till attde flesta stater nu säger sig viljaavvakta en precisering av det amerikanskaförslaget till nytt säkerhetspolitisktramverk och hur detta förhåller sig tilldet nuvarande systemet, som grundas pådet tidigare nämnda , icke-spridningsavtalet för kärnvapen ochförhandlingarna mellan och Rysslandom avtalet om minskning av strategiskakärnvapen (Strategic Arms ReductionTreaty, START).Rysslands reaktion på spelar en centralroll i sammanhanget mot bakgrund avRysslands stora kärnvapenarsenal ochställning som part till ABM-avtalet.Rysslands traditionella position harvarit att måste bevarasoförändrat för att garantera denstrategiska stabiliteten, något man harförsökt att förankra genom gemensammauttalanden med andra stater. Samtidigthar använt politiska ochfolkrättsliga medel för att motverka ettmissilförsvar och finna alternativa vägaratt komma tillrätta medmissilspridningen, däribland ettnationellt initiativ för global kontrollav missiler, samt utspel i samarbete medKina. Ryska förslag om europeiskt ochinternationellt samarbete kring taktiskamissilförsvarssystem har varvats med hotom utträde ur avtalet om kärnvapenbärandemissiler med medellång räckvidd(Intermediate-Range Nuclear Forces, INF),och andra viktiga avtal ihändelse av att unilateralt görallvar av sina planer.Rysslands hållning har emellertid underden blivit mer avvaktande.President har visat försiktigförhandlingsvilja. Vid det rysk-amerikanska toppmötet i , i sambandmed G8-mötet , koppladesför första gången i ett officielltuttalande neddragningar i de strategiskakärnvapenarsenalerna till utvecklandet avett missilförsvar.I samband med toppmötet i den21 oktober uppgavs attpresidenterna kommitöverens om att revidera påett sätt som skulle möjliggöra föramerikanerna att utföra betydligt flermissiltester än vad avtalet tillåter,som ryssarnas önskan att bevaraABM-avtalet skulle tillmötesgås. Hur ettsådant reviderat avtal skulle se ut äremellertid ännu okänt. har bådaparter accepterat möjligheten attkombinera en revision av avtalet medneddragningar i de strategiskakärnvapenarsenalerna.Den 13 november inleddes ett toppmötemellan presidenterna iUSA. President meddelade vidtoppmötets första dag att antaletamerikanska stridsklara strategiskakärnvapen skall reduceras från omkring6 000 till mellan 1 700 och 2 200 underde närmaste tio åren. Den ryskepresidenten uppgav att också Rysslandavser att nedrusta sin strategiskakärnvapenarsenal. Inget konkret antalangavs dock, men reduceringen skulle blibetydande. Under toppmötet stod ävendiskussioner om ett nytt strategisktramverk på dagordningen, inklusiveförhandlingar om missilförsvar. Någotgenombrott i förhandlingarna skedde intevid mötet. President har dockuttalat att diskussionerna skallfortsätta i syfte att nå en uppgörelsesom är godtagbar för alla parter.Regeringen framhåller i föreliggandeproposition att den vid ett flertaltillfällen har uttryckt oro över dekonsekvenser ett amerikanskt beslut attensidigt gå vidare medmissilförsvarsplanerna skulle få på detinternationella nedrustnings- och icke-spridningsarbetet. Det finns en uppenbarrisk för att resultaten av åratalsförhandlingar på området kan komma tillskada. Dessutom finns tecken på attmissilförsvarsplanerna används av andraländer som en förevändning förupprustning och för att blockera framstegpå nedrustningsområdet. Regeringen sermed oro på, och anser det angeläget attmotverka, en sådan utveckling. Arbetetmed global nedrustning och icke-spridningmåste fortsätta.Utskottet delar dessa bedömningar ochvill för sin del även framhålla attutskottets oro över de amerikanskamissilförsvarsplanerna motiveras främstav värnandet om global säkerhet.Utskottet ser därför positivt på attregeringen har riktat en uppmaning tillUSA att ompröva projektet.Samtidigt vill utskottet framhålla attdet finns skäl att dela den oro som har givit uttryck för vad gällerrisken för ökad spridning avmassförstörelsevapen och vapenbärare. Detmest effektiva sättet att motverkaspridning är dock enligt utskottetsmening att stärka de internationellanedrustnings- och ickespridningsregimernaoch kontrollmekanismerna härför. Avsärskild vikt är de konkreta åtagandensom kärnvapenstaterna gjorde vidöversynskonferensen för icke-spridningsavtalet (NPT), som Ny agenda-gruppen, där ingår tillsammansmed sex andra stater, var med om attdriva igenom.Det är även av vikt, menar utskottet,att det internationella samarbetet och demultilaterala ansträngningarna för attskapa en global norm mot spridning avmissiler och missilteknologi trappas upp,parallellt med diskussionen ommissilförsvarsfrågorna. Behovet avmultilaterala lösningar accentuerasenligt utskottets mening av denexisterande exportkontrollens oförmågaatt förhindra fortsatt export till ländersom kan tänkas utvecklamassförstörelsevapen. Det arbete som idetta sammanhang har bedrivits undersvenskt ordförandeskap i EUuppmärksammades av stats- ochregeringscheferna i ett särskiltuttalande vid Göteborgstoppmötet.Enligt vad utskottet erfarit kommerarbetet nu att fortsätta för att få tillstånd en internationell uppförandekod motmissilspridning. EU:s målsättning är attalla länder som vill ansluta sig till ensådan skall få möjlighet att delta iförhandlingarna om ett slutligt dokumentsom skall kunna vara tillgängligt redanår 2002. Utskottet ser positivt på att EUverkar pådrivande i denna fråga.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna U319 (fp) yrkandena17 och 18 samt U318 (m) yrkandena 2, 3och 4. Motion 2000/01:U404 (c) yrkande 27kan besvaras med vad utskottet anfört.3.2 säkerhetspolitik(Propositionen kap. 5)MotionernaModerata samlingspartiet begär iföljdmotion Fö9 (m) yrkande 2 ettriksdagens tillkännagivande om vad imotionen anförs om säkerhetspolitiken. Imotionen framhålls att Nato är ryggradeni den alleuropeiska freds- ochsäkerhetsordningen och spelar enhuvudroll i krishanteringen på . EUförstärker den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken med enförsvarspolitisk dimension. Europarådetoch sätter normer och övervakarefterlevandet samt bidrar tillkrishanteringen. Vidare menarmotionärerna att internationelltsamarbete har blivit naturligt i densvenska säkerhetspolitiken. Sverigesfrihet och säkerhet är beroende avsäkerhetspolitisk samverkan med andraländer. Gamla föreställningar omneutralitet och alliansfrihet harförlorat sin relevans. I motionen betonasatt behöver både ett starktnationellt försvar och en betydandemilitär förmåga att kunna hantera krisertillsammans med andra nationer.Kristdemokraterna menar i kommittémotionU332 (kd) yrkande 10 att deninternationella säkerhetspolitikenalltmer bygger på solidarisk ochavtalsbunden samverkan med andra stateroch att aktivt bör delta i sådansamverkan.I kommittémotion U332 (kd) yrkande 3anförs att säkerhetspolitikensövergripande mål skall vara att bidratill fred, frihet och säkerhet för allamänniskor i samhället och att solidarisktbidra till en fredlig utveckling iomvärlden.Folkpartiet begär i följdmotion Fö10 (fp)yrkande 2 ett tillkännagivandeom vad i motionen anförs om regeringenssyn på den internationella utvecklingen.I motionen framhålls att dentraditionella neutralitetspolitikenlämnades med medlemskap i medlem i EU kan aldrig ståneutralt inför en extern aggression moten annan medlem i EU, menar motionärerna.Som medlem av de fria demokratiskastaternas gemenskap skulle inteheller kunna stå neutralt vid en externaggression mot någon av de tre baltiskastaterna. Motionärerna framhåller vidareatt regeringen, trots att den militäraalliansfriheten bara är ettfaktiskt uttryck för att inte ärmed i någon bindande försvarsallians, sersig fortsatt tvungen att på hemmaplanförklara varför olika svenskainternationella bidrag till attförverkliga en alleuropeisk fredsordninginte står i strid med alliansfriheten.Motionärerna menar att detta medföronödiga låsningar och bidrar felaktigttill att ge intryck av att alliansfrihetfortfarande skulle vara ett övergripandemål i sig för svensk säkerhetspolitik.I samma motion, yrkande 3, anförs vissakonsekvenser för svensk säkerhetspolitik.Motionärerna menar att framtidasäkerhet skapas tillsammans med andrafria och demokratiska stater. Det är enföljd av att dessa stater tillsammansslår vakt om grundläggande gemensammavärden. Vidare anför motionärerna att deeuropeiska demokratiernas säkerhet underårtionden har garanterats av Nato. Dettasamarbete mellan och ärviktigt också , framhållermotionärerna. En ny svensksäkerhetspolitisk doktrin bör utgå frånatt aktivt skall bidra till attskapa en alleuropeisk fredsordning.Sverige skall därför, i likhet med de trebaltiska staterna, omgående sökamedlemskap i , enligt motionärernasmening. Även i partimotionU301 (fp) yrkande 33 anförs att Sverigeskall söka medlemskap i . Sverigeskall på detta sätt bidra till enalleuropeisk fredsordning vilande på etttätt och jämbördigt samarbete mellan EUoch , menar motionärerna. Sammayrkande återkommer i kommittémotion U319(fp) yrkande 7, och i yrkande 8 i sammamotion anförs att det nya Nato börinnebära att , och de trebaltiska staterna blir medlemmar i Nato.I kommittémotion U319 (fp) yrkande 10anförs att det i praktiken inte är någonskillnad mellan de förpliktelser ett EU-medlemskap innebär och de förpliktelserett Natomedlemskap skulle innebära. Detrör sig i båda fallen om ömsesidigsolidaritet mellan demokratier,menar motionärerna. I motionen noterasatt regeringen hävdar att Sverigesförpliktelser inom EU - formella ochreella - inte försvagat Sverigesmöjligheter att driva traditionellasvenska ståndpunkter i detinternationella samarbetet. Det finnsingen anledning, menar motionärerna iyrkande 11, att utgå från att ettNatomedlemskap skulle försvaga Sverigesmöjligheter att driva traditionellasvenska ståndpunkter i detinternationella samarbetet.I kommittémotion U332 (kd) yrkande 14anförs att ett nära och öppet samarbetemed Nato skall ses som en naturlig del avsvensk säkerhetspolitik.Motionären bakom den enskilda motionenU248 (kd) menar att regeringen börtillsätta en utredning som har i uppdragatt utreda konsekvenserna av ett svensktNatomedlemskap. I motionen anförs att ensådan utredning har möjlighet att bidratill en bredare diskussion och förankringkring den framtida säkerhetspolitiskainriktningen för Sverige.I kommittémotion U319 (fp) yrkande 1anförs att den svenska säkerhetspolitiskadoktrinen "militäraalliansfrihet, syftande till att vårtland skall kunna vara neutralt i händelseav krig i vårt närområde" har spelat utsin roll. I yrkande 2 i samma motionanförs att i och med medlemskapeti EU lämnade den traditionellaneutralitetspolitiken. Motionärerna menari motionens yrkande 3 att aldrigkan stå neutralt inför en externaggression mot en annan medlem av EU. Iyrkande 4 hävdas att framtidasäkerhet skapas tillsammans med andrafria och demokratiska stater. Det är enföljd av att fria och demokratiska statertillsammans slår vakt om grundläggandegemensamma värden. I yrkande 5 anförs attdetta förutsätter ett aktivt svensktdeltagande i alla forum som erbjuds såväli byggandet av den framtida europeiskasäkerhetsarkitekturen som i kris- ochkonflikthantering. Motionärerna menar iyrkande 6 att en ny svensksäkerhetspolitisk doktrin bör utgå frånatt aktivt skall bidra till attskapa en alleuropeisk fredsordning.I kommittémotion U332 (kd) yrkande 21menar motionärerna att intelängre kan stå neutralt om landetsgrannländer skulle utsättas för väpnatangrepp. Nya hot måste i högre gradbekämpas tillsammans med andra stater. Isamma motion, yrkande 16, anförs att detär av största vikt att Sverigesolidariskt bidrar till denkrishanteringsstyrka som i EU:s regiskall ha upprättats senast år 2003.Motionärerna menar att det finns ettglapp mellan politiska deklarationer ochfaktiska resurser. satsar hårt påatt öka den internationella kapacitetensamtidigt som det nationella försvaretdrabbats av en omfattande nedrustning.I den enskilda motionen U239 (m) yrkasatt regeringen tillsätter en utredningmed mandat att granska Sverigessäkerhetspolitiska agerande under tiden1969-1989 på samma sätt som tiden framtill 1969 har granskats tidigare.