bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Trots alla de globala utvecklingstendenser som entydigtpekar i riktning mot en kraftig ökning av befolkningsomflytt-ningarna i världen kommer ingengrundläggande förändring att ske vad gäller detta sakförhållan-de. De fattiga kan inte lämna. Så mycket som en femtedel avvärldsbefolkningen lever på mindre än ,av dem i . räcker inte till de20 000 som människosmugglaren begär för en resa till nord.Det är kanske av världsbefolkningen, även under dekommande årtiondena, som aldrig kommer att korsa en gräns.Och eftersom av människorna på jorden lever i utveck-lingsländer kommer de få som korsar en gräns på sin höjd attbesöka grannländer. De 150 miljoner som bor utanför sitthemland motsvarar av världsbefolkningen. Derasantal ökar med ungefär 3 miljoner . Hälften befinner sig iOECD-staterna. tar dessa stater, dvs. främst Nordame-rika och , i ordnade former in ungefär 2-3 miljonernya invandrare. Därtill kommer uppskattningsvis ungefär 1,5miljoner som invandrar till OECD-området, osedda ochillegalt, över den "gröna" eller den "blåa" gränsen.Under de senaste åren har en hel del skrivits om migra-tionstryck och om risken för en kraftig ökning av den oregle-rade invandringen till de nordliga industristaterna. Särskilt ef-ter det avgörande skiftet i världssystemet, som inträdde i ochmed , som innebar att en stor del avvärldens befolkning som varit innesluten i kommunis-tiska kontrollsystem fick rätt att utvandra, kom hotande globalamigrationsperspektiv att föras ända upp på dagordningen förG7 och Nato. Bedömningarna därefter har reviderats. Födel-setalen i utvecklingsländerna har fallit oväntat snabbt och lig-ger nu på något mindre än tre barn per kvinna. Det är hälftenav fertilitetsnivå, enligt FN:s befolkningsfonds se-naste rapport. Så vi talar numera kanske om en maximalvärldsbefolkning om 9-10 miljarder och inte om 14-15, somför sedan.Å ena sidan är en tredjedel av den arbetsföra befolkningen iutvecklingsländerna undersysselsatt, bor hälften avvärldsbefolkningen i stadsområden, flyttar 200 000 unga perdag till storstäderna i utvecklingsländerna och tillförsäkrarglobaliseringen en kraftigt ökad tillgång till information, kon-takter och snabba och billiga kommunikationer.Å andra sidan är kanske avgörande långsiktiga förändringari gång när det gäller världshandeln och det ekonomiska utby-tet, på samma sätt som vad gäller födelsetalen. De flesta ut-vecklingsekonomer är överens om att det avgörande för ut-vecklingsländerna är att de kan sälja sina produkter på världs-marknaden och skapa ett samhällssystem som attraherar in-vesteringar. Det avslutade världshandelsmötet i till vissa öppningar. Om utvecklingsländerna får ökatmarknadstillträde för sina exportprodukter, framför allt frånjordbruket, och om , som ger ut 365 miljar-der dollar i jordbrukssubventioner, vilket är sex gångermer än det samlade årliga OECD-biståndet, minskar sina högatullmurar skapas jobb för den miljard överflödiga bönder i som under alla omständigheter kommer att tvingas tillintern migration till storstäderna under de kommande 15-30åren. Om alla beslutade att genomföra sitt gamlaåtagande om av BNP till u-hjälpen skulle det ge ett till-skott till biståndet på . Drivkraften bakommigration är för flyktingar säkerhet till liv och lem och för deandra ekonomisk säkerhet. De utvandrar för att tjäna ihop be-tydligt mer pengar än de som flyktingsmugglarenkostar. Totalt uppgår remitteringarna hem till ca 80 mil-jarder dollar, biståndet till 50 miljarder, direktinvesteringarnaav privata företag i de typiska utvandringsländerna till ungefärlika mycket och smugglarinkomsterna till kanske 15 miljarder.Om den ekonomiska kraften i remitteringarna, som i mångaländer är det viktigaste kapitalflödet utifrån, inte ersättsav minskad handelsprotektionism, ökat bistånd, skuldavskriv-ning, ett gott ledarskap i utvecklingsländerna och mycket annatkommer tendensen i riktning mot syd-nord- och öst-väst-migration att bestå. Ökat bistånd och mindre handelsprotektio-nism ska självfallet genomföras under alla omständigheter förallas bästa, men det skadar inte att även understryka de poten-tiella migrationspolitiska konsekvenserna.Det här, fru ordförande, leder mig över till och tillden debatt som plötsligen inleddes : Kan-ske i stället för att söka begränsa invandringen, somman gjort , skulle öka den för att uppnå en bättrebalans mellan den hastigt ökande åldrande delen av befolk-ningen och den krympande arbetande delen. Bakgrunden vardels det dåvarande spinnet i den europeiska ekonomin, somskapade brist på datatekniker, dels offentliggörandet av enchockerande om befolkningsklyftan i världen. EU-kommissionären ambitioner att gestalta den framtidaeuropeiska invandringspolitiken i en mer hoppfull och framåt-strävande belysning bidrog också.FN-rapporten chockerade, eftersom den indirekt pläderadeför en kraftigt ökad invandring, om så finner nödvän-digt i ett egenintresse. Om relationen mellan den arbetande ochden åldrande befolkningen i ska kunna hållas denärmaste 50 åren måste den nuvarande årliga invandringen på1 miljon ökas till 13, sades det i , så att pensions-systemen inte bryter samman och EU även fortsättningsvis harlivskraft. Men om målet bara är att hålla den arbetande befolk-ningen lika stor som måste den nuvarande invandringenendast tredubblas.Det här paradigmskiftet i debatten var självfallet befriandemen gav också upphov till en viss förvirring. Eftersom en ökadinvandring tydligen var nödvändig för vår ekonomiska över-levnad undrade man vad som då skulle ske med flyktingrättenoch asylprövningen. Blir den överflödig? Skulle en ökad in-vandring innebära en minskad marknad för människosmuggla-re? Skulle en ökad ordnad invandring inte innebära ett hot motde 10 miljonerna arbetslösa i EU? Och kommerkvinnornas förvärvsintensitet att förbli vid nuvarande istället för de eftersträvade 60?Nu har debattdammet lagt sig. Vad som är i vardande är ettenhetligt EU-system för invandrings- och flyktingpolitik, base-rat på Amsterdamfördragets lista över de byggstenar sommåste vara på plats och på besluten årstoppmöte i är värt att notera att den stora ministerkonferens somägde rum i om en aktiv invandringspolitik, enmånad efter terroristattackerna i och ,inte avvek från grundfrågan, nämligen att långsiktigtmåste öppna sig för en ökad invandring. Men självfallet harterroristattackerna lett till en uppstramning av visumpolitikenäven i och till andra nödvändiga kontrollåtgärder,somliga av dem i transatlantiskt samarbete.Jag är nu framme vid min sammanfattning, fru ordförande.Som utskottsledamöterna är mycket väl medvetna omkommer det i Amsterdamfördraget angivna systemet att base-ras på gemensamma regler för familjeåterförening, invandringav arbetskraft etc. Medan kommissionens alla förslag för heladetta regelverk för en gemensam invandringsreglering ännuinte ligger på bordet ligger nästan alla förslag om en gemen-sam flyktingpolitik färdiga för behandling av medlemsländer-na. Vad gäller några av byggstenarna har regeringarna redanfattat beslut. Andra byggstenar, som beviljande av flyk-tingstatus, miniminormer för mottagande, den nya versionenav etc., är fortfarande under behandling.Och mycket annat är att vänta.Även om förhandlingarna om detta samlade europeiskaflyktingpaket kommer att bli segdragna och långvariga börjarkonturerna skönjas. Och även om det inte är fullständigt påplats utan kanske 2005 eller 2007 kommer de europeiskaländerna att kunna vara stolta över denna kraftsamling som gerett ökat flyktingskydd. När asylkrisen var som mest akut ibörjan av med ett asylintag på 700 000 när det varsom störst, varav endast en femtedel var skyddsbehövande,genomgick också de europeiska staterna en identitetskris. Debeskylldes för att förvanska den internationella flyktingrättsom de själva tidigare hade skapat.Siffrorna gick sedan ned till 250 000. Men erkännandepro-centen vad gäller konventionsflyktingar gick upp. Mer än250 000 konventionsflyktingar har erkänts inom EU sedanasylkrisens avmattning . Därtill har 700 000 fått tempo-rärt skydd. Alternativa skyddsformer, kompletterande , och accepterandet av icke-statlig förföljelse somskyddsgrund vinner insteg i EU-akin och i nationell lagstift-ning. Och även om flyktingkommissarien klagar pådet finansiella stödet från EU svarar EU och dess medlemssta-ter för av UNHCR:s årsbudget.Fru ordförande! Tiden medger inte ytterligare redovisning.Men ur ett europeiskt perspektiv hävdar jag att frågan om enhårdnande flyktingpolitik är fel ställd. Nya omständigheter ochnya globala utvecklingstendenser ställer krav på nya lösningar.Och de europeiska länderna har återtagit sinledarposition vad gäller utvecklingen av flyktingrätten ochdess tillämpning.Ordföranden: för det! Då lämnar jag ordet till utskottetsledamöter för synpunkter och frågor till . Ordetgår först till . Varsågod!Maud Björnemalm (s): Tack, fru ordförande! har nästanredan svarat på frågan. Men jag ska vända till den lite grann:Måste man inte, när det kommer en gemensam flyktingpolitik iEU eller något senare, diskutera någon form av gemensam ar-betskraftsinvandring?Jonas : Som jag sade hänger alla de här frågorna ihop.Det handlar om totalintaget och om flyktingrättens och flyk-tingpolitikens del i inflödet till . Vad som är klart efterden lite förvirrade debatten är att flyktingpolitikenoch asylrätten självfallet står på egna ben och att detta består,men min egen grunduppfattning är - det är relativt radikalt -att vi inte kan undgå att inom en tre-, fyrdubbla totalin-vandringen till Västeuropa.Ulla (): Fru ordförande! Jag delar uppfattningen attdet är viktigt att skilja på invandringspolitik och flyktingpoli-tik. Jag delar dock inte riktigt uppfattningen att flyktingpoliti-ken inte skulle ha hårdnat i och inom EU-länderna desenaste åren. Jag skulle därför vilja höra vad för synpunkter på t.ex. hur och byggandetav det som populärt kallas murar runt EU har påverkat möjlig-heterna för en flykting att ta sig till . Vad finns det förlagliga möjligheter för en flykting att ta sig till ,utan att använda sig av flyktingsmuggling, när vi har trans-portörsansvar, när vi har osv. ?Jonas : Det här erinrar mig om debatter som jag dag-ligdags var inblandad när jag hade Gun-BrittAnderssons utomordentligt svåra jobb.Egentligen är ingenting förändrat. Jag försökte säga att nyaomständigheter och globala utvecklingstendenser ställer kravpå nya lösningar.Schengensamarbetet är till för att bidra till en gemensamstor marknad och ett fritt utrymme för 25 eller kanske 35 -vem vet? - länder där man rör sig fritt. De är dåsäkra länder som inte är flyktingalstrande. Det kommer alltidatt finnas en konflikt mellan kontroll och tillflyktsvägar. Dethär är en debatt som förs i alla länder, och den kommer att fö-ras i fortsättningsvis . Men det hand-lar som alltid i politik om avvägningar.Matz (): Jag skulle vilja ställa en fråga tillJonas , avhoppad ansvarig minister, häv-dar envetet att alla kan söka asyl vid EU:s gemensamma gränstrots att fakta visar på motsatsen. Vid den polsk-tyska gränsent.ex. Genom den politikenmenar jag att EU har ett stort ansvar både för flyktingsmugg-ling och för att människor som behöver skydd tvingas att ille-galt ta sig in i och leva i EU. Jag tycker därför att man starktkan ifrågasätta om och övriga EU-länder lever upp tillGenèvekonventionen. Min fråga är om anser attalla har möjlighet att söka asyl vid gränsen och att le-ver upp till Genèvekonventionen.Jonas : Vad gäller grundfrågan om möjligheten attsöka asyl vid gränsen får det inte råda något som helst tvivel.EU-länderna, och däribland i väldigt hög utsträckning ,arbetar intensivt när det gäller kandidatländerna och deras nyareformerade gränskontrollsystem. Vi måste komma ihåg attgränskontrollen i kandidatländerna bara var tillför att skjuta på den egna befolkningen och hindra den från attlämna militära system. Dessa länder är inbegripna i ett oerhörtintensivt reformarbete. De får inte bli medlemmar om de intekan säkra asylrätten. Det är självklart.Johan (): Fru ordförande! Jag skulle vilja fråga Jo-nas om han inte är orolig för sitt instituts räkning överatt man på EU-nivå når ganska långt när det gälleradministrativa åtgärder och hur man ska ratta den gemensam-ma flyktingpolitiken rent administrativt. Man har Dublinkon-vention. Man har Schengenkonvention. Man har transpor-törsansvar. Man har hårda viseringsregler. Man har regler omflyktingsmuggling, men det saknas ju helt gemensamma reglerom innehåll. Man koncentrerar sig så mycket på att stängagränserna, på att sluta sig och på att hålla ordning på det istället för att söka ett gemensamt innehåll. Tror att det gemensamma innehållet kommer att kommaså tidigt som 2004?Jonas : Nej, inte 2004. Det sade jag också. Jag tror attdet kommer senare, men det som har förbluffat mig är kraftenoch hastigheten. Ni måste komma ihåg att 1991 vände sigTyskland i desperation till det luxemburgska ordförandeskapetför att be EU - EG - lösa asylpolitiskakris.Det är klart att man ser något annorlunda på de här frågornanär man sitter utanför de svenska gränserna och försöker blickaeuropeiskt och kanske globalt. Jag menar vad jag säger. Jag ärförbluffad över takten i utvecklingen i EU. Man kommer tillBryssel. Det talas om form mer än innehåll, men innehållet ärdär. Det är något som tickar i europeisk asylrätt. Jag menar vadjag säger när jag säger att ledarskapet har återtagits av de de-mokratier som en gång skapade . Dettakommer att vara på plats. Det kommer att ske senare i några avkandidatländerna. Det handlar om hela det här skyddssystemet,som också innebär en ökad organiserad överföring av flykting-ar mellan länder. Lösningarna måste sökas där människornabor i första hand. Det är ett system som kommer att fungera.Det fylls med innehåll.Rose-Marie Frebran (kd): Jag undrar vad anseratt UNHCR inte har begripit i sin rapport där man kraftigt kri-tiserar EU:s strängare flyktingpolitik. Allt färre lagliga sättfinns att ta sig in, och man menar att människor mer ellermindre tvingas till olagliga metoder. Vad är det som man intehar fattat?Jonas : Jag arbetade i UNHCR. Då kunde detvara si och så med förståelsen för vad som var på gång inomEU. Det fanns då ingen förståelse för kraften hos parlamenten imedlemsstaterna när det gällde att skapa ett europeiskt flyk-tingskydd ovanpå . Som jag sade serUNHCR nu sammanhangen, och jag tror - det är möjligt attjag nu överträder mina befogenheter som inledningstalare - attdet i den svenska debatten fortfarande finns en tendens att be-trakta flyktingpolitiken som en i första hand svensk angelä-genhet och tillträdet till det svenska territoriet som den över-gripande frågan. Den övergripande frågan är det som jag för-sökte tala om, nämligen de globala lösningarna. Merparten avflyktingarna dör på platsen. Det är bara stora förändringar närdet gäller de globala utvecklingsfrågorna som kan leda till var-aktiga lösningar och färre flyktingar.Gustaf von (): En kort fråga bara: Har en hår-dare och mer inhuman asyl- och invandringspolitik än övrigaeuropeiska länder?Jonas : Jag anser inte att det är jag som nödvändigtvisska ge betyg, särskilt inte i inledningen av en så viktig debatt.Men jag sitter i och i och ser på som etträtt litet land som hade ett starkt ordförandeskap i EU. Sverigeför sammantaget en helhetsflyktingpolitik som är mer sam-manvävd och mer övergripande och där alla byggstenar somman nu försöker att få plats i EU är på plats, så svensk flyk-tingpolitik har, enligt mig som sitter utanför , intehårdnat.Birgitta (): Jag har också en kort fråga. Den handlarom tiden som invandrare och flyktingar får vänta innan de fårbesked om de får stanna eller inte. Just nu har vi i min kom-mun haft ett fall där man väntat och trott att manskulle få stanna. Är det acceptabelt att man får vänta så längeinnan man får besked?Jonas : Det är definitivt inte acceptabelt. Det är en avde stora ännu administrativt olösta frågorna, även från ett eu-ropeiskt perspektiv. De förslag som kommit från kommis-sionen om gemensamma regler för mottagande etc. har kommitalldeles , och det är alldeles för lite drivkraft, europe-iskt sett, i arbetet med att förkorta väntetider. Här måste jagsäga att ett starkt frågetecken måste sättas för det gemensammahandlandet mellan huvudstaterna när det gäller att bryta nedhandläggningstiderna och göra dem mycket, mycket kortare.Ordföranden: Jag skulle vilja att vi går vidare i programmet.Det finns möjlighet för de ytterligare ledamöter som har an-mält sig för att ställa frågor att återkomma. Jag tackar JonasWidgren så länge.Vi går vidare och lämnar ordet till , somär generalsekreterare i . Du är välkommen.Varsågod, ordet är ditt.Carl : Fru ordförande, utskottets ledamöter! Jagvill tacka er så hjärtligt för tillfället att medverka här i dag.Vid Tammerforsmötet fastslog EU:s med-lemsländer vikten av att bör styra detfortsatta arbetet med att skapa en harmoniserad asylprocess.Men hur har harmoniseringen sett ut i verkligheten? När manser på de prioriteringar som EU-länderna har haft inomSchengensamarbetet, t.ex. transportörsansvaret och andra sättatt kontrollera de yttre gränserna, verkar Tammerforskonklu-sionerna eka ihåligt. EU-länderna ser till att visumkraven höjs itakt med en ökning av antalet asylsökande. När antalet ökar servi att visumkraven blir desto strängare. Det här är inget nytt föross här i . Vi såg samma process gång på gång under90-talet vad gäller t.ex. asylsökande från länder som Algerietoch Colombia.Under det senaste året har vi sett hur EU-länderna under detsvenska ordförandeskapet höjt böterna för de flygbolag och re-derier som råkat ha passagerare som inte haft giltigt pass ellervisum.Transportörsansvaret är fel på många sätt. Vi anser att detunder det svenska ordförandeskapet rådde bristande ledarskapnär det gällde att försöka motverka de förslag som väcktes föratt höja böterna. Transportörsansvaret lägger ett myndig-hetsansvar på bolagens och rederiernas anställda, ett ansvarsom de varken har rätt till eller bakgrund och kompetens för attutföra.Under diskussionen varnade flera bolag, t.ex. British Air-ways, för att de kommer att tvingas diskriminera utifrån kläd-sel, utseende och språkförmåga. Vi har redan hört att det finnsinformella riktlinjer för flygbolagen att titta på just dessa olikakriterier för att försöka bedöma vem som får stiga ombord påett flygplan eller inte.Även med det svenska undantaget, nämligen att ett bolaginte bör bötfällas om individen i fråga får asyl, kommer maninte undan just detta ögonblick då diskriminering kan ske.Faktum är att finns det väldigt få möjligheter, om ensnågra, för asylsökande att ta sig legalt till EU-området. Para-doxalt - och det här har vi sett i svensk praxis - riskerarasylsökande, om de lyckas få ett giltigt pass och visum, att fåavslag just på denna grund. Detta kan alltså användas mot demsom underminerande av trovärdigheten i själva ansökan.I är vi också bekymrade över vissaaspekter i förslaget till ett direktiv om en harmoniserad asyl-procedur. Vissa kriterier, t.ex. inom området säkra tredje län-der, går emot rådande internationella lagar. Definitionen föruppenbart ogrundade ansökningar går längre eller är vidare isin omfattning än den som står i den relevanta konklusionenfrån UNHCR:s exekutivkommitté.Slutligen saknar vi en suspensiv effekt vid alla tillfällen dåett avslag omprövas, dvs. en regel där verkställigheten avbrytsvid varje omprövning.Vad gäller det gemensamma tidsbegränsade skyddet anserAmnesty International att EU lyckades formulera en relativtpositiv text. Grunden för en tillämpning blir massflykt in tillEU och inte ut ur ett land eller en region. Tillämpningen kom-mer alltså bara att ske i de fåtal fall där det verkligen kommeratt behövas. Dessutom får enskilda individer söka asyl underden tid då det tillfälliga skyddet rådet.Det som vi saknar är principen att asylansökningen bör prö-vas även innan det tillfälliga skyddet upphör. Att då tvingaasylsökande att gå i ovisshet om framtiden kan få för-ödande psykiska konsekvenser.Mycket sent har EU-länderna påbörjat arbetet med att tafram en gemensam tolkning av flyktingdefinitionen. Bara detfaktum att detta äger rum nu är anmärkningsvärt. Vi hade velatse rättighetsfrågorna högst upp på dagordningen efter det attAmsterdamtraktatet trädde i kraft. Förslaget om en gemensamtolkning innehåller mycket som är positivt, t.ex. att definitio-nen omfattar dem som flyr undan icke statliga förövare. Ocksådet subsidiära skyddet som föreslås är mycket omfattande. Detsom vi är mycket rädda för är att mycket av det här kommer attslipas bort under förhandlingarna. Vi befarar att arbetet med engemensam tolkning av flyktingdefinitionen blir relativt me-ningslöst om kontrollåtgärderna leder till att så få asylsökandesom möjligt lyckas komma till EU.Jag vill avslutningsvis påstå att det finns en nära kopplingmellan EU-ländernas gränsåtgärder, t.ex. transportörsansvaret,visumkraven osv., och det faktum att människosmugglingenökat. Vi tvingar asylsökande i händerna på hänsynslösa männi-skosmugglare. Fästning är tyvärr en verklighet ,en verklighet där det dör eller skadas ett antal, kanskeett hundratal, asylsökande vid våra gränser.Frågan som jag vill avsluta med är denna: Är detta en verk-lighet som vi som EU-medborgare vill leva med?Ordföranden: för det. Jag lämnar nu ordet till utskottetsledamöter för frågor till (s): Jag tvingas konstatera att inte ger mycket för vare sig svensk eller europeisk flyk-tingpolitik. Jag skulle nog vilja bolla frågorna om viserings-kraven och transportörsansvaret vidare till både statssekretera-ren och generaldirektören, som eller senare kan få redogöraför viseringen och också för transportörsansvaret.Ordföranden: kan återkomma till det. Vi kommer att fort-sätta denna första omgång med , som ärstatssekreterare i . Vi kommer också attge möjlighet för utskottets ledamöter att ställa fler frågor tilldem som håller inledningsanföranden.Ulla (): Jag har en fråga till . Detsvenska direktivförslaget handlade inte bara om transpor-törsansvaret utan också om hjälp till olaglig inresa och straffför detta. Det har vi ju diskuterat i utskottet. Det handlar ocksåom att kriminalisera dem som gömmer flyktingar. Jag skullevilja veta hur ser på den delen.Carl : Vi var också kritiska till förslaget. Det kanalltså ha en negativ effekt för de asylsökande som kommer hit.Alla dessa åtgärder leder just till att det blir allt svårare förasylsökande, eller i stort sett omöjligt, att ta sig in i EU-området på ett legalt sätt.Magda (): nämnde att detta medpasshandlingar har varit ett stort problem som lett till långahandläggningstider. Av erfarenhet vet jag att ganska många avdem som kommer hit och har falska handlingar eller riktigahandlingar skickas tillbaka. Jag undrar om man kan hitta någonannan väg för dem som söker asyl även med falska handlingar.Vad tycker ni om det?Carl : Jag tror att här kan man titta på själva inter-vjuprocessen och på hur enskilda ansökningar prövas. Det somvi har tagit upp i diskussioner med såväl är att vi gärna vill se att man tittar på själ-va kärnan i asylansökan. fästs väldigt mycket fokus påresväg, passhandlingar och allt det som ligger omkring självakärnan. Det här handlar om hur man utbildar handläggare, hurman prövar asylansökningar. Jag tror att det är däri det ligger.Det är också i enlighet med i den här frå-gan att man ska lägga vikten vid själva substansen till det somledde till att individen flydde det egna landet.Ordföranden: Jag vill bara påpeka att vi återkommer lite läng-re fram också till frågan om själva asylprocessen.Gustaf von (): Jag har en fråga till får det att låta lite grann som att alla som söker sig till Sve-rige och är asylsökande, och det är ju riktigt i for-mell bemärkelse. Hur många av dem har rent faktiska skydds-behov, och hur många kommer hit av andra anledningar? Ex-empelvis kommer en del hit helt enkelt av ekonomiska anled-ningar, därför att de vill ha ett bättre liv i , vilketjag personligen kan tycka är förståeligt.