bet · GP01FÖU10 · 2002-05-14 00:00:00 — Inom en näraframtid kommer kommissionen att försökaöka samarbetet med medlemsstaterna föratt utveckla rättsliga och andra metoderför uppföljning av olyckor på områdenakontroll över den fysiska planeringen,harmonisering av allmännariskbedömningsmetoder och kartläggning avrisker samt information till allmänheten.Regeringen bedömer att det finns en högberedskap och en god förmåga att hanteraallvarliga olyckor till sjöss, såvälavseende sjö- som miljöräddning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omkemikalieolyckor, transport av farligtgods och större olyckor till sjöss medallvarligare utsläpp som följd.Försörjning med vattenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion 2001/02:Fö19 (kd) yrkande 13.RegeringenUnder avsnittet Allmänt om områdetbedömer regeringen att försörjningen meddricksvatten är känslig för störningar.Sabotage, likaväl som oavsiktligahändelser, kan snabbt få storakonsekvenser, både vad gäller kvalitetoch distribution av vattnet.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att många kommuner uppvisar stora bristernär det gäller att hantera olika typer avhot mot vattenförsörjningen. Ett antalkommuner saknar exempelvis fortfarandereservel till sitt största vattenverk,och antalet reservvattentäkter ärgenerellt sett för litet. Förmågan attförhindra sabotage motvattenförsörjningen är heller intetillfredsställande.Det behövs mycket små insatser för attskada vattenförsörjningen så attleveranserna bryts eller vattnetförorenas. Försörjningen med vatten ärockså beroende av att det finns tillgångtill el, tele och IT. Denna sårbarhet görförsörjningen med vatten känslig även förterrorism och sabotage.Förmågan att upprätthålla försörjningenmed dricksvatten under ostördaförhållanden är enligt regeringens meninggodtagbar i hela landet. Stora läckor idistributionsnätet kan ofta åtgärdas inomnågra timmar eller . Beredskapenkan därför anses vara god.Långvariga elavbrott är den viktigastefaktorn som kan störa vattenförsörjningeni ett större geografiskt område, dåvattenförsörjningen ofta är helt beroendeav elkraft för uppfodring, beredning ochför att hålla dricksvattennätentrycksatta.Förmågan att förhindra eller i tidupptäcka sabotage med biologiska ochkemiska stridsmedel bedöms i dagslägetinte som godtagbar. Liksom vid andramycket snabba förändringar av råvatten-eller dricksvattenkvaliteten såsomolyckor eller naturkatastrofer, kommeranalyssvaren inte att vara lika avgörandesom vid andra störningar. Det tar oftatvå till innan ett vattenburetsjukdomsutbrott kan härledas tilldricksvattnet, och till det skall läggasett till två dygns väntan påanalysresultat. Vid ett enstaka sabotageriktat mot dricksvatten kan därförsmittan spridas långt innan den hinnerupptäckas. Förebyggande åtgärder för attskydda vattentäkter och anläggningar ärdärför av mycket stor vikt.Under avsnittet Åtgärder inom områdetbedömer regeringen att kommunerna börskapa en grundförmåga att försvåra ochavvärja spridning av främst biologiskastridsmedel och andra sjukdomsalstrandemikroorganismer via dricksvattnet.Livsmedelsverket ger kommunerna stöd idetta arbete, bl.a. i form av ettriskanalysprojekt där ett antal kommunerfått starthjälp för att öka sin beredskapför svåra påfrestningar. Regeringen anseratt det är angeläget att detta arbetefortsätter.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att kommunerna har, med stöd avLivsmedelsverket, en nyckelroll när detgäller planeringen för att klara svårapåfrestningar. Kommunerna är ocksåansvariga på lokal nivå för attlivsmedels- och dricksvattenkvalitetenupprätthålls. Deras tillsyn på områdetbygger på bestämmelseroch råd m.m. påbörjadeinformations- och utbildningsåtgärder ärdärför av stor vikt för att kommunerna isin tillsyns- och producentroll pålivsmedels- och dricksvattenområdet ihögre grad skall kunna inkluderasäkerhetsfrågor.Åtgärder behövs för att avhjälpabristen på reservvattentäkter försärskilt utsatta vattentäkter och för attöka andelen skyddsområden för landetsvattentäkter. kommer attbedriva utbildningsverksamhet inom dettaområde . insatser får storbetydelse för att stimulera till effekterpå området, främst genom information ochkunskapsspridning på temadagar och iriskanalysprojektet.Livsmedelsverket har också påtalat attdet finns ett behov av en genomgång avnågra kommuners uppbyggnad och val avlösningar för IT-försörjningen inomdricksvattenområdet. Genomgången börinnefatta värdering av risk för intrångoch leda fram till information ochrekommendationer till kommunerna om hursårbarheten kan minimeras.MotionI kommittémotion Fö19 (kd) av . framhålls att vatten är vårtviktigaste livsmedel. Sverigerepresenterar tillsammans med de närmastegrannländerna en ovanligt gynnad regionnär det gäller tillgången och kvalitetenpå färskvatten. Samhälletsvattenförsörjning kräver dock en radberedskapsåtgärder, och antaletvattenmyndigheter är stort.Livsmedelsverkets riskanalysprojekt harvisat på brister i beredskap ochhandlingsplaner som rör fredstidahändelser inom kommunerna. För att ökarobustheten i dricksvattenförsörjningenanser attLivsmedelsverkets stöd till kommunernabör förstärkas så att sårbarheten kanminimeras (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan instämma i de synpunktersom framförs i kommittémotion Fö19 (kd)om att vatten är vårt viktigastelivsmedel och att sårbarheten idricksvattenförsörjningen måsteminimeras. Utskottet kan dock konstateraatt enligt regeringens mening är förmåganatt upprätthålla försörjningen meddricksvatten under ostörda förhållandengodtagbar i hela landet. Stora läckor idis-tributionsnätet kan ofta åtgärdasinom eller ett dygn.Beredskapen kan därför anses vara god.Utskottet vill erinra om att kommunernaär ansvariga på lokal nivå för attlivsmedels- och dricksvattenkvalitetenupprätthålls. Deras tillsyn på områdetbygger på bestämmelseroch råd m.m. har påtalatatt det finns ett behov av en genomgångav några kommuners uppbyggnad och val avlösningar för IT-försörjningen inomdricksvattenområdet. Som framgår avpropositionen bör denna genomgånginnefatta värdering av risk för intrångoch leda fram till information ochrekommendationer till kommunerna om hursårbarheten kan minimeras.Som utskottet ser det torde resultatetav denna genomgång till huvudsaklig delkunna tillgodose yrkande 13 i motion Fö19(kd). Kommittémotion Fö19 (kd) yrkande 13avstyrks därför av utskottet.Naturolyckor och dammsäkerhetRegeringenRegeringen bedömer att det behövs ökadeinsatser inom dammsäkerhetsområdet.Regeringen avser därför att låta tillseatt fårutökade uppgifter.Som skäl för regeringens bedömning angesbl.a. att det är viktigt att isamhällsplaneringen ta hänsyn till riskerbl.a. genom att utveckla ettriskanalysverktyg. Länsstyrelsernaredovisade regionalaanalyser för risker, hot och sårbarheter.Länsstyrelserna har angett att dessaanalyser skall betraktas somriskinventeringar och att de avser attutveckla analyserna, vilka omfattar ävendammsäkerhet och naturolyckor. Arbetetmed att kartlägga riskerna är en viktigdel av det förebyggande arbetet.Boverket redovisade den 14 september2001 en rapport om hur kommunernasöversiktsplaner hanterar risker föröversvämningar. Av rapporten framgår attinga byggnader som kommit till skada harbeviljats bygglov . visar Boverketsundersökningar att kommunerna utnyttjarmycket skiftande underlag för attredovisa risker i översiktsplaneringenoch att man i mycket liten utsträckninganvänder modern teknik, t.ex. geografiskainformationssystem, i samband med att mantar fram underlag för planeringen.Regeringen avser att ge iuppdrag att i samråd med bl.a. lämna kommunernainformation om de erfarenheter somdragits i samband med verkets arbete medatt ta fram rapporten om huröversvämningar hanteras iöversiktsplaneringen.Frågor om tillstånd för att bygga ivatten och annan vattenreglering prövasav miljödomstolarna. Den prövningdomstolarna skall göra innebär enavvägning mellan många olika faktorer,bl.a. risken för översvämningar. Medanledning av översvämningarna undersommaren och har även fråganom vattendomarna och deras betydelse förde höga vattenflödena diskuterats liksomfrågan om möjligheter att inom ramen förbefintlig lagstiftning ompröva domarna.Regeringen har därför gettMiljöbalkskommittén (M 1999:03) etttilläggsdirektiv (dir. 2001:25) medinriktning på att kommittén på grundvalav relevanta vattendomar skall utredabehovet av ändringar i miljöbalken.Kommittén skall redovisa ettprincipförslag senast den 1 juli 2002.Sveriges meteorologiska ochhydrologiska institut gjorde ensammanställning av erfarenheterna av dekraftiga regnen och översvämningarnaunder och en bedömning avträffsäkerheten och kvaliteten påprognoser och varningar under den berördaperioden. Enligt meteorologiskaoch hydrologiska instituts redovisninghar prognoser och varningar haft storträffsäkerhet . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institutavser emellertid att förstärkaberedskapen för att bättre kunna förutseoch hantera extrema vädersituationer.Flera slags åtgärder vidtaskontinuerligt i syfte att minska riskernaför dammbrott och översvämningar. Ägarnatill dammar skall identifiera och värderariskerna samt vidta åtgärder someliminerar eller begränsar dessa medanlänsstyrelserna utövar tillsyn. Svenskakraftnät har analyserat de höga flödenaoch översvämningarna ochhösten 2000 samt . Blandannat konstaterades att översvämningarnainte medförde några stora dammras, menett flertal problem, skador ochincidenter inträffade. Sy-stemet medsamordningsgrupper vid höga flödenfungerade mycket väl underöversvämningarna i södra kraftnät har framfört att dettabör utvecklas vidare och även införas förde vattendrag som inte har dennasamverkansform.Länsstyrelsen i harbedömt orsakerna till dammhaveriet vidBolidens koppargruva i i september2000. I rapporten till regeringenföreslås bl.a. att möjligheterna attskärpa tillsynen över de dammar, såvälvattenkrafts- som gruvdammar, som tillhörde högsta konsekvensklasserna bör utredasvidare.Regeringen har beslutat att Svenskakraftnät skall verka för att rutiner förtillsyn, uppföljning och rapportering avdammsäkerheten skall utvecklas ochimplementeras.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omnaturolyckor och dammsäkerhet.TransporterRegeringenRegeringen bedömer att det finns skäl attdndra inriktningen för beredskaps-verksamheten inom transportsektorn. Denframtida inriktningen bör utgå från enbredare syn på hot och risker och i högreutsträckning än inriktas motanalyser och förebyggande arbete, delsför att minska riskerna för störningar isamhällsviktiga transportsystem, dels föratt minska konsekvenserna genom attlämpliga åtgärder är förberedda och kanvidtas vid svåra påfrestningar i fred.Som skäl för regeringens bedömning anförsbl.a. att är ett land beroende avsåväl fungerande utrikeshandel sominhemska transportsystem. Vid en svårpåfrestning i fred, en internationellkonflikt eller vid ett eventuellt angreppuppstår med stor sannolikhet störningar itransportsektorn, vilka kan ha påtagligaeffekter och ekonomiska konsekvenser församhället. Sårbarheten itransportsystemen bedömssammanfattningsvis ha ökat, bl.a. motbakgrund av ett ökat el-, tele- och IT-beroende som innebär högrestörningskänslighet. Vidare hartrafikutvecklingen medfört en störreträngsel inom transportsystemen, vilket ihögre utsträckning än tidigare medförtatt konsekvenser av störningar blirstora. Händelser i omvärlden som t.ex.terroristattacken mot den11 illustrerar risker med- och konsekvenser för -transportsystemen samt de storaekonomiska följdeffekter som kan uppståvid en svår påfrestning i fred.Regeringen anför vidare att denframtida inriktningen bör utgå från enbredare syn på hot och risker och i högreutsträckning än inriktas motanalyser och förebyggande arbete, delsför att minska riskerna för störningar isamhällsviktiga transportsystem somomfattar godstransporter,varudistribution och persontransporter,dels för att minska konsekvenserna genomatt lämpliga åtgärder är förberedda ochkan vidtas vid svåra påfrestningar ifred.Det finns behov av nya och aktuellaanalyser för att, mot bakgrund av detsäkerhetspolitiska läget, den nyainriktningen för samhällets beredskap vidsvåra påfrestningar i fred och denpågående utvecklingen inomtransportområdet, bedöma samhällets behovav transportresurser vid olika typer avkrissituationer. Det finns behov av attutveckla bättre metoder för att bedömahot, risker, inbördes beroenden ochanalysera konsekvenser vid olikakrisscenarier. Det gäller bl.a.beroendeförhållanden inomtransportområdet, beroendeförhållandengentemot andra infrastrukturområden ochanalyser av ekonomiska konsekvenser församhälle och näringsliv vid olikakrissituationer.Mot bakgrund av att transporter kommeratt utgöra ett nytt samverkansområde medverksamhet som bör ges en förändradinriktning än tidigare anser regeringenatt det finns skäl för en djupareprövning. I prövningen bör bl.a. ingårimlighetsbedömningar i syfte attidentifiera lämpliga nivåer för vad sombedöms vara acceptablatransportkapaciteter vid olikakrissituationer. Det är i sammanhangetockså viktigt att pröva om nuvaranderegler, bl.a. i lagen om näringsidkaresskyldighet att delta itotalförsvarsplaneringen, aktuellaförordningar och befintliga avtal itillräcklig utsträckning säkerställer attsamhället har transportresurser atttillgå vid olika typer av svårapåfrestningar i fred och vid höjdberedskap. Det finns sannolikt behov avändringar och kompletteringar avrelevanta lagar, förordningar ochomförhandling av befintliga avtal mellanstaten och näringslivet. Det kan ävenfinnas behov av att upprätta nya avtal.Regeringen bedömer också när det gällertillsynsorganisationen inom tra-fikområdet att pågående utredningar inomområdet bör inväntas. När utredningarnalämnat sina förslag finns förutsättningaratt göra en prövning ur ett bredareperspektiv.Som skäl för regeringens bedömning anförsbl.a. att den pågåendeTillsynsutredningen (Ju 2000:06) nyligenhar lämnat sitt första betänkande, vilketbl.a. ger en bred översikt av denstatliga tillsynen, analyserar tillsynensbegrepp och roll samt pekar på insatseroch områden som bör utredas vidare. Inästa fas skall utredaren enligtdirektiven bl.a. lämna förslag till hurden statliga tillsynen kan görastydligare och effektivare. pågår enjärnvägsutredning (N 2001:09) som avseratt lägga förslag avseendeJärnvägsinspektionens roll ochorganisation. Vidare utreds en eventuellvägtrafikinspektion (N 2001:16).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omtransporter.Radio och TV m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion 2001/02:Fö241 (s).RegeringenRegeringen bedömer att public service-företagens beredskapsplanering är god ochden verksamhet som bedrivs fungerar väloch svarar mot ställda krav. Det ärangeläget av beredskapsskäl att göravissa investeringar inom etermedieområdetför att säkerställa utsändning av radiooch TV.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att fattade beslutom nya riktlinjer för en radio och TV iallmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94,bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Avpropositionen framgår att public service-företagens beredskapsplanering är god ochatt den verksamhet som bedrivs fungerarväl och på ett ändamålsenligt sätt svararmot de ställda kraven på området. Deberedskapskrav som ställts på företagen ide tidigare sändningstillstånden kvarstårdärför i oförändrad form i nu gällandesändningstillstånd. Dock är vissainvesteringar inom etermedieområdet avberedskapsskäl mycket angelägna att göraför att säkerställa handlingsfriheten omstörningar av radio- och TV-sändningarskulle inträffa.När det gäller myndighetsmeddelandenframgår det av sändningstillstånden förSveriges och att de två programbolagen, i enlighetmed 3 kap. 2 § 15 radio- och TV-lagen(1996:844), är skyldiga att kostnadsfrittsända meddelanden som är av vikt förallmänheten om en myndighet begär det.För att berörda människor i en akutsituation skall nås av information harStatens räddningsverk sedan flera åröverenskommelser med ,, ochRadioutgivareföreningen, som företräderde privata lokalradiostationerna.Räddningsverket har slutit nya avtal förperioden 2002-2004.Styrelsen för psykologiskt försvarbedriver tillsammansmed ett projektsom skall göra det möjligt att viasamtliga lokalradiostationer, även om deär obemannade, sända viktiga meddelandenvid allvarliga händelser i samhället.Systemet grundar sig på RDS-teknik () och innebär att enutrustning installeras hos varjeradiostation. kan sedancentralt genom en särskild signal sändameddelande som automatiskt bryterpågående lokal radiosändning. Meddelandettill allmänheten utformas av . Lokalradiostationerna har genomRadioutgivareföreningen förklarat sigvilliga att installera utrustningen.Provdrift kommer att ske under våren2002. RDS-systemet beräknas vara i drift1 juli 2002.Regeringen bedömer att public service-företagens beredskap är god samt att denverksamhet som bedrivs fungerar väloch på ett ändamålsenligt sätt svarar motde uppställda kraven. Den tekniskautvecklingen går emellertid snabbt, ochdet finns därför anledning att nogabevaka de eventuella förändringar avläget för beredskapen som den tekniskautvecklingen på medieområdet kan föra medsig.I avsnittet Radio och TV m.m. redovisarockså regeringen sin syn på kulturarvet,trossamfunden och begravningsverksamhetenunder svåra påfrestningar på samhället ifred och under höjd beredskap.Regeringen anför därvidsammanfattningsvis att skyddet avkulturarvet, trossamfundens verksamhetoch begravningsverksamheten är av storbetydelse under svåra påfrestningar påsamhället i fred och under höjdberedskap.Kulturarvet, bl.a. kulturhistorisktvärdefulla byggnader och miljöer samtarkiv, är en grundläggande del av vårkulturella helhet och identitet. Detspeglar samhällets utveckling ochmänniskornas historia. Regeringen anseratt det är av stor vikt att kulturarvet iså stor utsträckning som möjligt kanskyddas under höjd beredskap och vidsvåra påfrestningar på samhället i fred.Trossamfundens kunskaper ocherfarenheter när det gäller krishanteringär betydelsefulla i krissituationer. Motdenna bakgrund har Överstyrelsen förcivil beredskap till uppgift att, enligt1 b § förordningen (1988:1122) medinstruktion för Överstyrelsen för civilberedskap, leda och samordnatrossamfundens medverkan inom det civilaförsvaret. Det finns vid Överstyrelsenför civil beredskap ett särskilt råd förtrossamfundens beredskapsfrågor. Somframgår av propositionen börKrisberedskapsmyndigheten ha ettövergripande ansvar för atttrossamfundens kunnande och insatseruppmärksammas och tas till vara ikrishantering.Begravningsverksamheten är en viktigsamhällsuppgift och det är av avgörandebetydelse att verksamheten kan bedrivasäven i en krissituation. Svenska kyrkansförsamlingar och kyrkliga samfälligheterär huvudmän för den helt övervägandedelen av begravningsverksamheten ilandet, 2 kap. Begravnings-lagen(1990:1144). Regeringen får dock försärskilda fall besluta att en kommun istället skall vara huvudman. Sådanabeslut har meddelats beträffandeStockholms och kommuner. Enhuvudman för begravningsverksamheten ärskyldig att vidta deberedskapsförberedelser som behövs föratt verksamheten skall kunna bedrivasäven under höjd beredskap, 8 kap. 3 §begravningslagen och 2 kap. 1 § lagen(1994:1720) om civilt försvar.MotionI motion Fö241 (s) av ochIngemar framhålls vikten av attse över informationsberedskapen vidkatastrofer för människor med utländskbakgrund. Motionärerna tycker att det ärbra att riksdag och regeringuppmärksammat public service-företagenssärskilda ansvar för språkliga ochetniska minoriteters intressen, men anseratt det inte är tillräckligt.I bor många människor medutländsk bakgrund och med annat hemspråkän svenska. Dessutom vistas mångamänniskor i landet, till exempel turisteroch gästarbetare. För dem är inte desvenska medierna, TV och radio, denaturliga informationskällorna. Enligtmotionärernas mening bör regeringen seöver vilka moderna kommunikationsmedelsom kan användas för denna typ avinformation.Utskottets ställningstagandeMed anledning av yrkandet i motion Fö241(s) om informationsberedskapen vidkatastrofer för människor med utländskbakgrund vill utskottet anföra följande.Utskottet behandlade ett liknandeyrkande (bet. 2000/01:FöU8). Utskottet anförde då bl.a. attriksdagen behandlade proposition(2000/01:94) Radio och TV i allmänhetenstjänst 2002-2005, vari bl.a. denna frågatas upp. Propositionens förslag, somriksdagen sedermera biföll, rörde bl.a.de villkor och riktlinjer som skall gällaunder kommande tillståndsperiod för denradio- och TV-verksamhet i allmänhetenstjänst som bedrivs av , och . I propositionenframhöll regeringen att public service-företagen har ett särskilt ansvar för attkunna sända vid katastrofer eller andrasvåra påfrestningar på samhället.Erfarenheterna har visat att det ärviktigt att olika språkgrupper kan nås avinformation vid sådana händelser.Programföretagen bör ta hänsyn till dettanär man planerar för beredskapen införsådana situationer.Utskottet har inte haft anledning attompröva sitt då gjorda ställningstagandemed anledning av yrkandet i motionen.Utskottet kan därför även nu instämma ivad motionärerna framför i sin motion omdet angelägna i att kunna informeramedborgare med utländsk bakgrund vidkatastrofer och konstateraatt regeringen uppmärksammat dessa frågorgenom att programföretagen skall beaktaspråkliga och etniska minoritetersintressen och att insatserna på dettaområde skall öka.Mot bakgrund av det ovan anfördaavstyrker utskottet motion Fö241 (s).Ekonomiska kriserRegeringenRegeringen bedömer att planeringen av denekonomiska politiken införkrissituationer och svårasamhällspåfrestningar bör utgå från attansvaret för att uppnå målen för denekonomiska politiken vilar på generellaåtgärder inom finans-, penning- ochutrikeshandelspolitiken. Regelverket börsyfta till att främja viktigaförsörjningsmål. Några omfattandereglerande åtgärder i samhällsekonominförutsätts inte komma i fråga förrän iett sent skede i en krissituation.Som skäl för regeringens bedömning anförsbl.a. att handelsutbytet med omvärlden ärav vital betydelse för Sverigesförsörjning. Det är ett starkt svensktintresse att i en krissituation så längesom möjligt upprätthålla en fri och öppenutrikeshandel utan särskildkrisreglering.Möjligheten att med någon form avvalutareglering hålla växelkursen på enannan nivå än den som motsvararmarknadernas värdering är liten i dagensvärld av fria och stora kapitalflöden.Sveriges val att inte delta i innebären egen nationell valutapolitik.Regeringens grundhållning är attvalutaregler-ing bör undvikas så långtsom möjligt.Breda ransoneringar och prisregleringarav varor som används av hushåll ochföretag kräver omfattande administrationför att fungera. En organisationupprätthålls dock inte permanent utan fårbyggas upp vid behov. skaparregleringar som hindrar marknadensprismekanism att fungera storaeffektivitetsförluster i samhällsekonominpå grund av att de stör allokeringen avvaror och tjänster. Därför bör detillgripas endast om varumarknaderna intelängre klarar att tillfredsställagrundläggande försörjningsbehov.Regeringens bedömningar innebär attnationella regleringar kommer att sättasi kraft avsevärt senare i enkrissituation än vad som antagits underde och då införas meden mer begränsad tillämpning. Det innebäratt den allmänna ekonomiska politiken,som syftar till att stabiliserasamhällsekonomin, att motverka enogynnsam inkomstfördelning och att fåtill stånd välfungerande, effektivamarknader, kommer att bedrivas utan stödav de traditionellaregleringsinstrumenten allt längre in ien krissituation.