bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — I motionr>Ju349 (kd) begärs merr>resurser till kriminalvården bl.a. för att förbättrar>arbetsmiljön för der>anställda och för att förbättra möjligheterna tillr>umgänge mellan barn ochr>föräldrar som är intagna i anstalt. I motion Ju373 (c)r>begärs en höjning avr>anslaget med att användas tillr>bl.a. att utöka antaletr>anstalts- och häktesplatser, öka möjligheten tillr>utbildning för intagnar>samt för att öka behandlingsinsatserna pår>anstalterna för psykiskt sjuka,r>sexualförbrytare och drogmissbrukare. I motion Ju258r>(c) begärs ytterligarer>resurser för att stärka kriminalvårdensr>program- ochr>rehabiliteringsverksamhet.r>r>Anslagsyrkandena har behandlats ovan ir>avsnittet Utgiftsramen ochr>anslagen. Som framgår där föreslår utskottet attr>riksdagen antar regeringensr>förslag och avslår motionsyrkandena.r>r>r>r>Åtgärder mot droger på anstalter och häktenr>r>r>r>r>Som framgått ovan har andelenr>narkotikamissbrukare inomr>kriminalvården ökat. av de intagna ir>anstalt missbrukader>narkotika vid intagningen och alltför mångar>fortsatte underr>anstaltsvistelsen. Kriminalvården bekämparr>narkotikamissbruket i anstalternar>genom att differentiera de intagna,r>tillhandahålla missbruksrelateradr>programverksamhet, genomföra kontroller, dvs.r>urinprovstagningar ochr>visitationer, samt genom att bedriva särskildar>projekt. Även i häktenar>erbjuds de intagna missbruksrelateradr>programverksamhet och genomförsr>visitationer. Ett system med kontantlös handel harr>också möjliggjorts inomr>anstalterna.r>r>r>I propositionen Nationell narkotikahandlingsplanr>(prop. 2001/02:91, bet.r>2001/02:SoU15, bet. 2001/02:JuU5y, rskr. 2001/02:193)r>underströk regeringenr>att kriminalvården har en viktig funktion att fyllar>i samhällets insatserr>mot narkotikamissbruket. Såväl häktes- ochr>anstaltstid som tiden i frivårdr>måste utnyttjas för att motivera missbrukarer>till behandling. Vidr>verkställighet av fängelsestraff och skyddstillsynr>bör det erbjudas enr>missbrukarvård som vid behov fortsätter även efterr>verkställighetens slut.r>Redan från början av verkställigheten börr>åtgärderna inriktas på attr>förbereda klienten för ett drogfritt liv i frihet.r>Utgångspunkten skallr>enligt regeringen vara att intagna utanr>narkotikaproblem inte skall behövar>komma i kontakt med narkotika, att missbrukarer>avskärs från tillförsel avr>narkotika och att intagna förhindras att bedrivar>narkotikahandel inomr>häktena och anstalterna samt ute i samhället.r>För att åstadkomma enr>narkotikafri miljö krävs enligt regeringen enr>kombination av kraftfullar>motivations- och behandlingsinsatser samt väl avvägdar>kontrollåtgärder.r>r>Regeringen aviserade i propositionen 100 miljonerr>kronor tillr>en särskild narkotikasatsning inom kriminalvården.r>Målet för satsningen ärr>att samtliga narkotikamissbrukare som kommer ir>kontakt med kriminalvårdenr>identifieras, bl.a. genom uppsökande verksamhet pår>häkten, och utredsr>avseende problem och behov samt erbjuds adekvat vård.r>Vidare sätts som målr>att missbrukarens problematik, behov ochr>önskemål beaktas vidr>anstaltsplaceringen, att intagna som inte vill komma ir>kontakt med narkotikar>erbjuds en narkotikafri verkställighet, att der>missbruksrelaterader>programmen utvecklas och utvärderas samt att flerr>narkotikamissbrukarer>genomgår dessa program. I målsättningen ligger ocksår>att kraftigt minskar>införseln av narkotika på anstalter och häkten samtr>att utveckla samverkanr>både inom och mellan lokalar>kriminalvårdsmyndigheter samt med andrar>myndigheter. Personalen skall också ha kunskaper som ärr>relevanta för arbeter>med bl.a. motivation av missbrukare.r>r>Propositionen behandlades i avr>socialutskottet (bet. 2001/02:r>SoU15), som tillstyrkte förslaget. I yttrande tillr>socialutskottet noterader>justitieutskottet med tillfredsställelse att sår>stor vikt lagts vidr>kriminalvårdens insatser för att bekämpar>narkotikamissbruket, främst vidr>dess behandlingsinsatser (2001/02:JuU5y s. 11).r>r>Genom beslut den 25 april 2002r>(Ju2002/3054/) gav regeringenr>Kriminalvårdsstyrelsen i uppdrag att genomföra enr>särskild satsning på attr>bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdensr>klienter. I uppdragetr>ingick också bl.a. att öka kunskapen och utvecklar>metoderna för attr>förhindra att narkotika förs in på häkten ochr>anstalter. Uppdraget i denr>delen skall redovisas senast den 1 oktober 2003.r>r>Kriminalvårdsstyrelsen antog i sin tur den 18 junir>2002 en handlingsplanr>för en särskild satsning på narkotikabekämpning m.m.r>inom kriminalvårdenr>(Dnr 2002-005943). Handlingsplanen anger tydligar>riktlinjer och ramar förr>den verksamhet som skall bedrivas vid de lokalar>kriminalvårdsmyndigheternar>som deltar i den särskilda narkotikasatsningen. Blandr>annat skall ca 1 200r>anstaltsplatser omvandlas tillr>behandlingsplatser, motivationsplatserr>respektive platser för svårmotiverade. Vidare inrättasr>särskilda uppsökander>narkomanvårdsteam. Dessa team - omfattande totalt 23r>tjänster - skall verkar>på häktena med att bl.a. identifiera ochr>kartlägga missbrukare, sökar>motivera dem till placering på olika motivations-r>eller behandlingsplatserr>samt utreda behov av vård och behandlingsinsatser.r>Narkomanvårdsteamen skallr>också initiera informationsinsatser förr>häktespersonal avseender>missbruksfrågor. För att minska införseln ochr>förekomsten av narkotika pår>anstalter och häkten skall sexr>narkotikahundar anskaffas tillr>kriminalvården.r>r>I motion Ju258 (c) begärs ökade kontrollåtgärderr>mot droger på anstalterr>och häkten, såsom ett ökat antalr>urinprovstagningar och visitationer,r>användande av narkotikahundar och en ökadr>differentiering av de intagna. Ir>motion Ju349 (kd) begärs också ökader>kontrollåtgärder, bl.a. genom flerr>drogtester av de intagna, övervakade besök förr>korttidsdömda och ökadr>differentiering av de intagna. I motion Ju353r>(fp) begärs skärptr>narkotikakontroll på anstalterna, bl.a. genomr>användande av narkotikahundar.r>I motion So442 (fp) begärs att såväl besökande somr>personal skall kunnar>kroppsvisiteras vid inpassering på en anstalt. I motionr>Ju315 (s) begärs enr>åtgärds- och tidsplan för att göra anstalternar>drogfria. I motion Ju377 (m)r>begärs att intagna som önskar komma ifrån sittr>missbruk skall erbjudasr>placering på drogfria anstalter medan andra intagnar>skall placeras pår>anstalter utan rätt till permission och med besök bakomr>s.k. glasruta.r>r>I det ovan nämnda yttrandet tillr>socialutskottet behandlader>justitieutskottet liknande yrkanden som de nu aktuellar>(bet. 2001/02:Ju5y s.r>13 f). Utskottet framhöll därvid att bestämmelserna omr>de kontrollåtgärderr>som kan vidtas inom såväl häkten och anstalter somr>inom frivården i alltr>väsentligt är ändamålsenligt utformade. Även om manr>kunde konstatera attr>regelverket ger goda möjligheter att genom kontrollr>förhindra att narkotikar>förs in i anstalterna, förekommer sådan införsel i enr>på vissa håll ganskar>utbredd omfattning. Utskottet välkomnader>därför det uppdragr>Kriminalvårdsstyrelsen skulle få att ytterligare ökar>kunskapen och utvecklar>metoder för att förhindra att narkotika förs in pår>häkten och anstalter.r>Utskottet ansåg att någon ökad slutenhet avr>anstalterna inte border>tillgripas, även om det skulle kunna förhindra en delr>av narkotikainflödet,r>eftersom öppenheten är avgörande för att minska der>skadliga följderna avr>frihetsberövandet och för att främja den intagnesr>anpassning i samhället.r>Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inter>fanns skäl att föreslå enr>rutinmässig kontroll av alla inpasserande.r>r>Beträffande frågan om besök under sådana förhållandenr>att den intagne ochr>den besökande inte kan överlämna föremål till varandrar>(den s.k. glasrutan)r>hänvisade utskottet till regeringens överväganden ir>denna fråga och till detr>aviserade uppdraget till attr>utreda vad det finns förr>hjälpmedel som kan användas i arbetet för attr>förhindra införsel avr>narkotika, i vilken mån de olika hjälpmedlen kan bidrar>till att personalenr>kan användas till andra uppgifter än kontroll ochr>övervakning samt vilkenr>kostnad användningen av hjälpmedlen kan leda till.r>Med hänvisning till detr>aviserade uppdraget ansåg utskottet attr>motionsyrkandena i denna del varr>tillgodosedda. Som nämnts ovan skallr>regeringens uppdrag tillr>Kriminalvårdsstyrelsen i denna del redovisas senast denr>1 oktober 2003.r>r>Utskottet har inte ändrat sin uppfattning ir>dessa frågor. Beträffander>användande av narkotikahundar för att eftersökar>narkotika på anstalter ochr>häkten kan konstateras att Kriminalvårdsstyrelsenr>beslutat om anskaffning avr>sex sådana hundar. En ökad möjlighet tillr>differentiering av de intagna harr>skapats genom beslutet om inrättande av ettr>stort antal särskildar>motivations- och behandlingsplatser samt platser förr>svårmotiverade.r>r>Vad särskilt gäller begäran i motion So442r>om möjliggörande avr>visitationer av kriminalvårdens personal, i syfte attr>förhindra införsel avr>narkotika på anstalter och häkten, vill utskottetr>härutöver tilläggar>följande. I propositionen Nationellr>narkotikahandlingsplan angav regeringenr>att upplyst att frågan omr>visitation av personal varr>föremål för arbetsrättsliga förhandlingar medr>personalens fackförbund ochr>att det därför enligt regeringen inte fannsr>anledning att föregripa dennar>process (prop. 2001/02:91 s. 59). Justitieutskottetr>delade regeringensr>bedömning i denna fråga och föreslog i sitt yttrander>till socialutskottetr>att motionsyrkandena i denna del skulle avstyrkasr>(bet. 2001/02:JuU5y s.r>13). har uppgett attr>de arbetsrättsligar>förhandlingarna endast rör möjligheten tillr>kroppsvisitation av personalenr>genom användande av metalldetektor. Sådan kontrollr>skulle syfta till attr>förhindra införsel av mobiltelefoner och vapen.r>Narkotika kan däremot inter>upptäckas med hjälp av metalldetektorer. Dettar>förhållande ger emellertidr>inte utskottet anledning att nu ändra sin inställningr>till motionsyrkandet.r>Det är naturligtvis angeläget att förhindra allr>införsel av narkotika pår>anstalt. Något stöd för antagandet att narkotika ir>någon större omfattningr>förs in på anstalter och häkten av anställda finnsr>emellertid inte. Avr>gällande rätt följer att den som är skäligen misstänktr>för narkotikabrott -r>efter beslut av tingsrätt, åklagare ellerr>förundersökningsledare - kanr>kroppsvisiteras för eftersökande av narkotikar>(28 kap. 11 §r>rättegångsbalken). Vid en avvägning mellanr>intresset att utanr>brottsmisstanke kunna söka efter narkotika hos der>anställda och denr>integritetskränkning som generella ellerr>stickprovsvisa kroppsvisitationerr>skulle innebära för personalen väger enligtr>utskottets meningr>integritetsintresset över.r>r>Utskottet föreslår således att avslårr>motionerna Ju258, Ju315,r>Ju349, Ju 353, Ju377 och So442 i nu behandlader>delar.r>r>I motion Ju264 (v) anförs attr>narkotikabehandlingsåtgärder bör prioriterasr>på anstalterna framför ökade kontrollåtgärder ochr>att förhållandena förr>missbrukare intagna i häkte måste förbättras. Ir>motion Ju349 (kd)r>förespråkas att motivationsavdelningar och särskildar>trestegsanstalter förr>intagna med missbruksproblem inrättas.r>r>Utskottet delar motionärernas uppfattning att storar>insatser måste vidtasr>för behandling av missbrukare inom kriminalvården. Enr>betydande andel avr>alla tunga narkomaner i passerar årligenr>genom kriminalvården.r>Insatserna för missbruksbehandling under framförr>allt anstaltstiden ärr>därför av särskilt stor betydelse. Tiden i anstalt,r>men även i häkte, börr>således användas för att motivera de intagna tillr>behandling, planera sådanr>behandling och genomföra den. I många fall kanr>behandlingsinsatserna inter>fullbordas under själva anstaltstiden. Då är detr>särskilt viktigt med ettr>gott samarbete mellan kriminalvården ochr>externa aktörer, bl.a.r>socialtjänsten i kommunerna.r>r>Som nämnts ovan har , inomr>ramen för den antagnar>handlingsplanen mot narkotika inom kriminalvården,r>beslutat att inrätta ettr>stort antal behandlings- och motivationsplatserr>samt platser förr>svårmotiverade. Den övergripande målsättningen förr>dessa platser är attr>motivera alla missbrukare till drogfrihet samtr>erbjuda adekvat behandlingr>inom kriminalvården och/eller genom samarbete medr>externa samarbetspartner.r>På motivationsavdelningar skall de intagna bl.a.r>erbjudas motivationssamtal,r>individuellt eller i grupp, vid behovr>erbjudas avgiftning ellerr>tablettnedtrappning och en lämplig kombination avr>programverksamhet, såsomr>arbete, studier och allmänna program inriktade motr>impulsstyrning och brott.r>Om en intagen på motivationsavdelning är motiverad attr>flytta över till enr>behandlingsavdelning skall denne enkelt kunna överförasr>eller ställas i kör>till en sådan enhet. På behandlingsavdelningarnar>skall de intagna genomgår>särskilda brotts- och missbruksrelaterade programr>som är vetenskapligtr>utprövade. På sådana avdelningar skall ocksår>självförvaltning tillämpas ir>stor utsträckning. För att placeras på enr>behandlingsavdelning krävs att denr>intagne särskilt söker dit och ingår ettr>behandlingskontrakt för ändamålet.r>Intagna på behandlingsavdelning som återfaller ir>missbruk skall föras frånr>behandlingsavdelning till motivationsavdelning förr>avgiftning och eventuellr>revidering av behandlingsplanen.r>Behandlingsavdelningarna skall ha ett närar>och regelbundet samarbete med vårdgivare utanförr>kriminalvården, t.ex.r>behandlingshem, öppenvård och familjevård. Pår>avdelningar för svårmotiverader>skall de intagna få motivationssamtal i syfte attr>stimulera de intagna tillr>att söka förflyttning till andra enheter. Intagna somr>visar förändringsviljar>skall enkelt kunna överföras till motivations- ellerr>behandlingsavdelning.r>r>Enligt utskottets mening innebär denr>inledda satsningen motr>narkotikamissbruk på anstalterna att betydander>insatser nu görs inomr>kriminalvården för att komma till rätta medr>ett av våra störstar>samhällsproblem. Inrättandet av de särskildar>motivations- ochr>behandlingsplatserna för narkomaner innebär attr>de intagna i storr>utsträckning differentieras och motiveras i enlighetr>med vad motionärernar>efterfrågar.r>r>Inrättandet av uppsökande narkomanvårdsteam pår>häktena är mycketr>betydelsefullt för att tidigt kunna möta intagna medr>ett missbruk, motiverar>dem och planera för eventuella behandlingsinsatserr>under den fortsatta tidenr>i häkte och anstalt. Härigenom sätts fokus även pår>behovet av hjälp tillr>missbrukare som de vistas i häkte.r>Som nämnts ovan skallr>narkomanvårdsteamen även initiera informationsinsatserr>för häktespersonalenr>avseende missbruksfrågor.r>r>Mot bakgrund av vad som har anförts anser utskottetr>att något uttalande ir>dessa frågor från sida inte ärr>påkallat. Utskottet föreslårr>således att avslår motionerna Ju264 ochr>Ju349 i nu behandlader>delar.r>r>r>r>Anstalts- och häkteskapacitetenr>r>r>r>r>I motion Ju353 (fp) begärs att antalet anstaltsplatserr>vkas. I motion Ju349r>(kd) begärs att fler anstalts- och häktesplatserr>inrättas. I motion Ju357r>(kd) begärs att antalet häktesplatser utökas.r>r>r>Som utskottet konstaterat under rubrikenr>Resultatuppföljning harr>beläggningssituationen på anstalter och häktenr>ytterligare förvärrats underr>innevarande år. Beräknat utifrånr>Kriminalvårdsstyrelsens månatligar>verksamhetsstatistik var under det första halvåret 2002r>i genomsnitt avr>alla tillgängliga anstaltsplatser belagda. Det kanr>vidare noteras attr>beläggningstrycket varr>betydligt högre på de slutnar>anstalterna () än på de öppna (). Ävenr>beläggningen på häktena harr>fortsatt att öka under det första halvåret 2002r>och uppgick till ir>genomsnitt . Enligt samma verksamhetsstatistikr>och enligt uppgifterr>lämnade av har beläggningenr>ökat ytterligare underr>hösten 2002 och uppgår, både vad gäller häkten ochr>slutna anstalter, tidvisr>till , vilket bl.a. resulterat ir>dubbelbeläggning i celler.r>Antalet s.k. verkställighetsfall - intagna i häkter>med verkställbar dom pår>fängelse - är fortsatt stort.r>r>Kriminalvårdsstyrelsen har i en analys av orsakernar>till den uppkomnar>situationen med ett stort antal verkställighetsfallr>på häktena, gjord pår>begäran av regeringen, bedömt att orsakenr>till att antaletr>verkställighetsfall har ökat är det högar>platsutnyttjandet på anstalternar>och den därmed följande svårigheten att placera utr>fängelsedömda på anstalt.r>Den höga beläggningen på anstalterna kan i sin turr>till stor del förklarasr>av ett ökat platsbehov till följd av att strafftidernar>har ökat på senare årr>och att reglerna om villkorlig frigivning efter halvar>strafftiden togs bortr>år 1999. Dessutom ökar platsbehovet vid en ökadr>differentiering av olikar>kategorier intagna.r>r>Enligt uppgifter från Kriminalvårdsstyrelsenr>har drygt 120 nyar>anstaltsplatser tagits i bruk ,r>varav 25 platser pår>Storbodaanstalten och 23 platser på anstalten ir>Kristianstad. Under sammar>period har ca 20 nya häktesplatser tagits i bruk. Vidr>utskottets ovannämndar>utfrågning erhölls vidare uppgiften att detr>under år 2003 planerasr>inrättande av ytterligare ca 350 anstaltsplatser ochr>drygt 60 häktesplatser.r>Det kan i detta sammanhang även nämnas attr>Kriminalvårdsstyrelsen inlett enr>planering av en ny kriminalvårdsanläggning ir>Västerås med närmare 250r>platser. En dialog pågår i denna fråga mellanr>Justitiedepartementet ochr>Kriminalvårdsstyrelsen, varvid alternativa lösningarr>i form av ytterligarer>utbyggnad och förtätning av befintliga anstalter ocksår>undersöks.r>r>Utskottet ser med stor oro på den utveckling avr>beläggningen på anstalterr>och häkten som skett . Trots att ettr>inte obetydligt antalr>nya anstalts- och häktesplatser tagits i bruk harr>beläggningsgraden fortsattr>att öka. Såvitt kan bedömas torde den ökader>beläggningen inte vara endastr>tillfällig. En alltför hög beläggning på anstalternar>medför inte bara renr>trängsel utan också stora problem för kriminalvårdenr>att uppnå önskvärdr>differentiering vid placering av de intagna ochr>att erbjuda adekvatr>verksamhet under anstalts-tiden. Sådanar>möjligheter till ökadr>differentiering är särskilt viktigt för att kunna når>ambitionerna att stävjar>narkotikamissbruket på anstalterna och erbjudar>lämpliga insatser till der>intagna som är missbrukare. Omr>beläggningssituationen inte förbättrasr>väsentligt äventyras den angelägna satsningenr>på att bekämpar>narkotikamissbruket inom kriminalvården. Ir>varje fall försämrasr>förutsättningarna att uppnå önskvärt resultatr>betydligt.r>r>Vad särskilt gäller det stora antalet s.k.r>verkställighetsfall i häkte harr>utskottet , senast ir>budgetbetänkandet för årr>2002 (bet. 2001/02:JuU1 s. 91 f), framfört oro överr>detta förhållande ochr>pekat på angelägenheten i att fängelsedömda snarastr>kommer ut på anstalt.r>Utskottet tvingas nu återigen konstatera attr>situationen vad gällerr>verkställighetsfallen inte förbättrats utan tvärtomr>förvärrats. Utvecklingenr>i detta avseende kan antas vara en följd av den mycketr>höga beläggningen pår>främst de slutna anstalterna.r>r>Utskottet instämmer, som framgått ovan, ir>regeringens bedömning att denr>akuta beläggningssituationen kan hanteras, och nyar>platser öppnas genom der>extra medel som kriminalvården tillförts i dennar>budget. När det gäller denr>mer långsiktiga hanteringen av beläggningssituationenr>är det viktigt attr>kriminalvården ges möjlighet att hanterar>volymförändringar utan attr>verksamheten i övrigt blir lidande. Här måste olikar>alternativ för en merr>långsiktig hantering av platssituationenr>övervägas. Utskottet villr>understryka att frågan brådskar och utgår från attr>regeringen noga följerr>den. Någon anledning till ett uttalande från riksdagenr>finns för närvarander>inte.r>r>Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenr>avslår motionerna Ju349,r>Ju353 och Ju357.r>r>I motion Ju327 (s) begärs att det skall skapasr>fler häktesplatser ir>Eskilstuna. I motion Ju286 (kd) begärs attr>en planerad nyr>kriminalvårdsanläggning lokaliseras till Västmanlandsr>län. I motion Ju343r>(s) begärs att en eventuell nyr>kriminalvårdsanläggning i till västra . I motion Ju344r>(s) begärs att en nyr>kriminalvårdsanläggning förläggs till Norrköpingsr>kommun. Slutligen begärs ir>motion N308 (c) att en ny kriminalvårdsanläggning byggsr>i Arboga.r>r>De nu behandlade motionerna rör dels fråganr>hur stor en enskildr>häktesanläggning bör vara, dels var en eventuell nyr>kriminalvårdsanläggningr>bör lokaliseras. Sådana frågor utgör angelägenheterr>för kriminalvården attr>avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Detr>ankommer således inter>på att uttala sig i hithörande frågor. Medr>hänvisning till detr>anförda avstyrker utskottet motionerna Ju286, Ju327,r>Ju343, Ju344 och N308 ir>nu behandlade delar.r>r>r>r>Kompetensutveckling m.m.r>r>r>r>r>I motion Ju258 (c) begärs att samtliga vårdarer>inom kriminalvårdenr>kontinuerligt skall få vidareutbildning. I motionr>Ju349 (kd) begärs attr>utbildningen för personalen inom kriminalvårdenr>förbättras och förlängs, attr>fler unga rekryteras till kriminalvården samt attr>personalen erbjudsr>utvecklingsmöjligheter i yrket.r>r>r>Under år 2002 har kriminalvården börjat tillämpa enr>ny utbildningsmodellr>för såväl grundutbildning som fortbildning (KRUT),r>med målet att höjar>kompetensen, främst bland vårdarna. Den som anställsr>inom kriminalvårdenr>genomgår närmare 20r>veckors utbildning varvatr>med handledning och praktiskt arbete. I utbildningenr>ingår ämnen såsomr>kriminalvårdslagstiftning, kunskap omr>kriminalvårdens klienter,r>kommunikation och påverkan, säkerhet ochr>konflikthantering,r>verkställighetsplanering, frigivningsförberedelserr>samt individuelltr>fördjupningsarbete. För nyanställda som saknarr>för yrket relevantr>högskoleutbildning kommer därutöver en tio poängsr>högskoleutbildning pår>distans att ingå.r>r>Fortbildning av kriminalvårdens baspersonal skerr>dels i form av centraltr>tillhandahållna tvåveckorskurser , dels ir>form av lokalt ochr>regionalt tillhandahållen utbildning. De centralar>fortbildningskursernar>fokuseras på psykiatri- och missbruksfrågor. Ävenr>frågor om pedagogik,r>säkerhet och programverksamhet berörs.r>Vidareutveckling av personalen skerr>också genom kontinuerlig och löpander>kompetensutveckling ute pår>kriminalvårdsmyndigheterna och på anstalterna, både ir>form av utveckling avr>team och av individer. Syftet med detta arbete är bl.a.r>att alla medarbetarer>skall bli mer delaktiga i verksamheten och därmedr>höja yrkets status.r>Dessutom finns vidare- och fördjupningsutbildningr>inriktad på speciellar>uppdrag eller arbetsuppgifter.r>r>Enligt vad som också inhämtats frånr>Kriminalvårdsstyrelsen genomgick der>som anställdes inom kriminalvården underr>eren 1996-2001 enr>introduktionsutbildning om totalt ,r>fördelat på tvår>åttaveckorskurser under det första utbildningsåret.r>Utbildningen innehöll dår>ämnen som kriminalvårdsmetodik, mänskligt beteender>på individ- ochr>gruppnivå, kunskaper om missbruk, kriminalitet,r>droger, drogmissbruk ochr>missbruksbehandling, information om kriminalvårdensr>samarbetspartner ochr>samverkansformer samt information om aggressions- ochr>kristeorier. Även förer>år 1996 genomgick de nyanställda en relativt omfattander>grundutbildning.r>r>Medelåldern bland vårdare inomr>kriminalvården uppgår enligtr>kriminalvårdens officiella statistik för år 2001r>till . avr>vårdarna är medan är 55 årr>eller äldre. Enligtr>Kriminalvårdsstyrelsen är de som nyrekryteras ir>regel relativt unga.r>Problemet vid nyrekrytering är snarare att der>sökande har för liter>arbetslivserfarenhet än att de skulle ha för högr>ålder.r>r>Utskottet delar motionärernas uppfattning attr>det är angeläget attr>kriminalvårdens personal erhåller tillräcklig ochr>adekvat utbildning, i formr>av såväl grundutbildning som fortbildning. Somr>regeringen konstaterat ärr>kompetensutveckling av personalen särskilt viktigr>för vårdarpersonal somr>rekryterats i då andra kompetensprofilerr>efterfrågades.