bet · GQ01UU2 · 2002-11-14 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringensbudgetförslag avseende utgiftsområde 7Internationellt bistånd samt motioner väckta underden allmänna motionstiden /03, vilka hänför sigtill biståndets nivå i förhållande till BNI ochfördelningen av anslag.Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringensförslag till nivå för biståndsramen i relation tillberäknad BNI . Utskottet menar attåtergången till enprocentsnivån är en viktigsymbolfråga, och av det skälet bör den prioriteras.Utskottet anser att en höjning av biståndet till 1 %av BNI bör genomföras , om detstatsfinansiella läget så medger.Propositionens förslag till fördelning mellananslagen inom utgiftsområde 7 Internationelltbistånd tillstyrks av utskottet. Vidare tillstyrkspropositionens förslag till utfästelser ochåtaganden inom det multi- och bilateralautvecklingssamarbetet. I betänkandet tillstyrkerutskottet vidare att regeringen bemyndigas attikläda staten betalningsansvar i form av statliggarantigivning inom det internationellautvecklingssamarbetet.Propositionens yrkanden om bemyndiganden attikläda staten betalningsansvar i form avstatsgarantier för finansiellt stöd till länder iCentral- och och förexportkreditgarantigivning för vissa länder iCentral- och tillstyrks av utskottet. Ävenett yrkande att göra utfästelser inom anslagetSamarbete med som innebärförpliktelse efter tillstyrks avutskottet.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringensförslag. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I ärendet finns 2 reservationer och 3 särskildayttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd m.m.Riksdagen anvisar, med de anslagsvillkor somutskottet angivit, för anslag inomutgiftsområde 7 Internationellt bistånd i enlighetmed utskottets förslag i efterföljandespecifikation. Därmed bifaller proposition2002/03:1, volym 4, utgiftsområde 7 Internationelltbistånd, punkterna 1 och 6, samt avslår motionerna2002/03:U211 yrkandena 1 och 2, 2002/03:U237 yrkande19, 2002/03:U284 yrkandena 21 och 30-32,2002/03:U293 yrkande 2, 2002/03:U294 yrkandena 9,11, 12 och 23, 2002/03:U295 yrkandena 10, 11 och 22,2002/03:U302 yrkandena 1-3, 2002/03:U303 yrkandena 1och 2, 2002/03:U313 yrkande 29, 2002/03:U322 yrkande6 samt 2002/03:Fi232 yrkande 13.Reservation 1 (m)2. Ändring i Sidas regleringsbrevRiksdagen avslår motion 2002/03:U287 yrkande 5.Reservation 2 (fp, v, c, mp)3. Åtaganden och garantier under budgetåret2003Riksdagen bifaller proposition 2002/03:1, volym 4,utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkterna 2och 3.4. Utfästelser under förÖst-och CentraleuropaRiksdagen bifaller proposition 2002/03:1, volym 4,utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 4.5. Avsättning för förlustrisker ochexportkreditgarantier bifaller proposition 2002/03:1, volym4, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 5.Stockholm den 14 november 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), (), (), (), AndersSundström (s), (), AgneHansson (c), (), (),(), () ochRonny ().Specifikation avseende förslag till beslut omanslag inom utgiftsområde 7 InternationelltbiståndUtskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning. Moderatasamlingspartiets förslag redovisas separat.Företrädare för liberalerna,och redovisar sinaställningstaganden i särskilda yttranden.Tusental kronor--------------------------------------------------------------------Politikområde Utskottets (m)Anslag förslag--------------------------------------------------------------------8:1 Biståndsverksamhet (res.) 15 886 13 741126 126--------------------------------------------------------------------8:2 740utvecklingssamarbete (Sida) (ram)--------------------------------------------------------------------8:3 (ram) 11 437--------------------------------------------------------------------9:1 Samarbete med (res.) 749 000 799 000--------------------------------------------------------------------9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser 1 000garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier (res.) --------------------------------------------------------------------Summa 17 140 14 540för 303 126utgiftsområdet--------------------------------------------------------------------2002/03UU2Redogörelse för ärendetInternationellt biståndUtgiftsområdet Internationellt bistånd omfattarpolitikområdena 8 Internationellt utvecklingssamarbeterespektive 9 Samarbete med Central- och Östeuropa.Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är Styrelsen förinternationellt utvecklingssamarbete (Sida) och ().Propositionens huvudsakliga innehållPolitikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete bestårav tre anslag, Biståndsverksamhet samt förvaltningsanslagenför Sida respektive Nordiska Afrikainstitutet.Politikområdets resurser beräknas utifrån biståndsramen. Frånbiståndsramen görs avräkningar för sådana kostnader inomandra utgiftsområden, vilka klassificeras som bistånd.Politikområde 9 Samarbete med bestårav utvecklingssamarbete med , somfrämst bedrivs genom Sida och , samtavsättningar för förlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier.Politikens omfattning - mål och inriktningPropositionen (avsnitt 3.1)I propositionen framhålls att fattigdomsbekämpningen är en global utmaningoch en fråga om en människosyn som betonar alla människorslika värde. Ansvaret för att skapa rättvisa och gynnsammaförutsättningar för att höja levnadsnivån för de fattigavilar främst på regeringarna i de fattiga länderna ochutvecklingssamarbetets roll är att stödja länderna i dettaarbete. I en värld av globalisering och allt starkareömsesidiga beroenden måste allas trygghet och välfärd främjasom konflikter präglade av våld skall kunna undvikas. För attrespekten för de mänskliga rättigheterna skall kunna bliverklighet fordras att staterna tar sina internationellaåtaganden på allvar. Det kräver att den nationella politikensolika delområden samverkar för att bidra till minskadfattigdom, hållbar utveckling, fred och rättvisa.Vidare framhålls i propositionen att det råderinternationell samsyn att försöka omvandla politisk retoriktill konkret handling. Den stora uppslutningen kring deinternationella utvecklingsmålen, som har bekräftats i FN:sMillenniedeklaration, antagen , ger en styrkaoch färdriktning för de gemensamma åtagandena att minskafattigdomen i världen. I de internationella utvecklingsmålenkonkretiseras sju åtaganden som skall uppnås under perioden1990-2015, nämligen att halvera den andel människor som leveri extrem fattigdom (mätt som inkomst under en US-dollar perdag), att alla barn skall gå i grundskola, att ökajämställdheten, att förbättra kvinnans möjligheter genom attlika många flickor som pojkar får utbildning , attminska spädbarns- och barnadödligheten med två tredjedelar,att minska mödradödligheten med tre fjärdedelar, att erbjudatillgång till reproduktiv hälsovård för alla samt att vändaden negativa miljöutvecklingen genom att ge stöd tillstrategier för hållbar utveckling.Fattigdomen måste förstås ur den fattiges perspektiv ochskall ses i termer av att ge kvinnor, män och barn möjlighetatt leva ett värdigt liv. Fattigdomsminskning skall varaledstjärnan för allt arbete inom biståndets område och ävenbeaktas inom angränsande politikområden. I propositionenframhålls att det pågår ett arbete med att sammanjämkaMillenniedeklarationen och de internationellautvecklingsmålen och att kommer att öka sinaansträngningar i det internationella utvecklingssamarbetetoch öka koncentrationen på det övergripande målet att höja defattiga folkens levnadsnivå.I propositionen konstateras vidare att den svenskabiståndsbudgeten ökar. Biståndsramen föreslås uppgåtill , dvs. av beräknadbruttonationalinkomst (BNI). höjs ramen till0,av BNI plus och beräknas då uppgåtill . Ambitionen är att biståndetskall uppgå till av BNI så snart det statsfinansiellaläget så medger. En ambition är dessutom att en andelmotsvarande av BNI skall nå de minst utveckladeländerna . måste samarbetslandets möjlighetatt använda dessa medel på ett effektivt sätt beaktas.Det övergripande målet för det svenskautvecklingssamarbetet är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. har fastställt följande sex delmål,vilka skall bidra till uppfyllandet av det övergripandemålet:- resurstillväxt,- ekonomisk och social utjämning,- ekonomisk och politisk självständighet,- demokratisk samhällsutveckling,- framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljönoch- jämställdhet mellan kvinnor och män.Utvecklingens olika dimensioner har fångats i de svenskadelmålen. Global utveckling kräver samverkande ansträngningarfrån många aktörer och ett resultatinriktat svenskt bidragkräver engagemang inom flera områden än det konventionellabiståndet. Dessa frågeställningar fångas och beskrivs ibetänkandet En rättvisare värld utan fattigdom som i mars2002 överlämnades av den parlamentariska utredningen för ensamlad svensk politik för global utveckling (Globkom).Betänkandet kommer att ligga till grund för enutvecklingsproposition som föreläggs under 2003.Europeiska unionen är en av världens största finansiärer avutvecklingssamarbete, och stöd tillfattigdomsbekämpning i bred bemärkelse sker också i ökadutsträckning via den gemensamma budgeten. De institutionellareformer som presenterades har gjort bistånd mer resultatinriktat men fortfarandeåterstår mycket att göra. Ett svenskt engagemang i EG-biståndets prioriteringar och arbetsmetoder är väsentligtdärför att det ger en betydande hävstångseffekt också påglobala utvecklingssträvanden.I konferensen om utvecklingsfinansiering i iMexico antogs en deklaration, som omfattar allade dimensioner som krävs för att få till stånd en långsiktigthållbar utveckling. Deklarationen lyfter fram de mångaaktörerna i utvecklingsarbetet och det faktum att alla spelaren viktig roll, särskilt underströks utvecklingsländernaserkännande av det egna ansvaret för att nå en hållbarutveckling. Deklarationen pekar på de storafinansieringsbehoven och finansieringsflödena, där bådeoffentliga och privata flöden måste öka och kompletteravarandra. Enighet uppnåddes i substans redan före konferensenoch det innebar att mötet kunde fokusera på självagenomförandet, och processen ledde till att såväl EU som USAåtog sig att öka sitt offentliga bistånd. EU utfäste sig attnå av unionens BNI per 2006. lovade ocksåökat bistånd, och sammantaget innebär det att den nedåtgåendetrenden för det internationella biståndet kan brytas. Sverigebidrar till detta genom att biståndsbudgeten ökar.Avräkningar från biståndsramenAvräkningarna från biståndsramen ökar i förhållandetill föregående år, vilket beror på en ökad tillströmning avasylsökande från utvecklingsländer. uppgår dennaavräkning till 1 466 miljoner.Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för detsvenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd somfinansieras över Europeiska kommissionens reguljära budget.För 2003 uppgår avräkningen till , vilketberäknats som biståndets andel av den totala EG-budgetenmultiplicerat med medlemsavgift. Avräkningen föradministrativa kostnader m.m. består främst avUtrikesdepartementets administration av utvecklingssamarbetetsamt den del av FN-bidrag som utbetalas från andrautgiftsområden och som klassificeras som bistånd.Avräkningsbeloppet uppgår till 292 miljoner kronor.Fördelningen inom utgiftsområdetBiståndsramen uppgår till ,vilket motsvarar av prognostiserad beräknadbruttonationalinkomst (BNI) . Det föreslagna beloppetför politikområde 8 (se nedan) är i förhållande tillbiståndsramen minskat med avräkningar.För föreslår regeringen i budgetpropositionenyrkande 6 att anslagen under utgiftsområde 7 Internationelltbistånd fördelas enligt följande uppställning:Tusental kronor-----------------------------------------------------------Anslag AnslagstypRegeringensförslag-----------------------------------------------------------8:1 Biståndsverksamhet (res.) 15 886126-----------------------------------------------------------8:2 ram) 492 740utvecklingssamarbete (Sida)-----------------------------------------------------------8:3 (ram) 11 437-----------------------------------------------------------9:1 Samarbete med (res.) 749 000-----------------------------------------------------------9:2 Avsättning för förlustrisker vad (res.) 1 000avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier-----------------------------------------------------------Summa 17 140303-----------------------------------------------------------MotionernaBiståndsramen och enprocentsmåletI motion 2002/03:U284 (kd) konstateras att behoven av utvecklingsinsatserär mycketstora, och därför behövs ett kraftigt internationellt bistånd. Behovenöverstiger vida de insatser som görs av i-länderna. För att stödjabiståndsviljan är det lämpligt att fastställa en biståndsprocentnivå somgäller såväl i låg- som högkonjunkturer. Motionärerna anser att Sverigebör ta ett större ansvar och att vi i statsbudgeten avsätter avSveriges BNI. Dessutom är det viktigt att underlätta för frivilligabidrag från den svenska befolkningen, vilket bl.a. skulle kunna görasgenom att införa avdragsrätt för gåvor och bistånd. I motionärernasbudgetförslag föreslås att biståndsramen för de kommande två åren skallhöjas med totalt jämfört med regeringens förslag. Iyrkande 30 krävs en snabbare återgång till av BNI i internationelltbistånd. I yrkande 31 krävs ökade medel till det bilateralautvecklingssamarbetet med . Till anslagspostenEkonomiska reformer, där skuldavskrivningar ingår, föreslår motionärernaytterligare . Humanitärt bistånd prioriteras genomett extra anslag på . För att lyfta fram frågor om Mänskligarättigheter och demokrati, föreslås att en ny delpost upprättas om 200miljoner. I yrkande 32 krävs förändringar i förhållande till regeringensförslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt redovisningi bifogade tabellbilaga (tabell 2).I motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 11 föreslås att biståndet höjs medtotalt mer än i förhållande till regeringensförslag . Motionärernas förslag innebär att den totalabiståndsramen uppgår till av BNI för respektive avBNI för . Med den föreslagna ökningstakten kommer enprocentsmåletatt vara återställt och en snabbare återgång tillenprocentsmålet sker och uppnås senast år 2006.Även i motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 23 och i motion 2002/03:Fi232(fp) yrkande 13 krävs förändringar i förhållande till regeringensförslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligtuppställning i bifogade tabellbilaga (tabell 1).I motion 2002/03:U295 (m) yrkande 22 krävs förändringar i förhållandetill regeringens förslag under utgiftsområde 7 Internationellt biståndenligt uppställning i bifogade tabellbilaga (tabell 2).I motion 2002/03:U302 (c) krävs att biståndet höjs 2005uppgå till av BNI. I yrkande 1 krävs förändringar i förhållande tillregeringens förslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligtuppställning i bifogade tabellbilaga (tabell 1) och i yrkande 2 krävs enökning av anslagsposten Multilateralt utvecklingssamarbete och i yrkande3 krävs ökningar av anslag inom anslagsposten Bilateraltutvecklingssamarbete enligt förslag i bifogade tabellbilaga (tabell 2).Även i motion 2002/03:U313 (c) yrkande 29 krävs att senast 2005skall ha uppnått enprocentsmålet.I motion 2002/03:U303 (m) framhålls att det svenska biståndssamarbetet börkoncentrerastill de länder där det mest effektivt kan bidra till att utrotafattigdomen. biståndsinsatser bör därför fokuseras på Afrikasöder om . Målet för biståndet bör relateras till vad man villåstadkomma. Att ange biståndsmålet som andel av BNI lägger tyngdpunktenpå hur mycket som spenderas i stället för på resultatet. I yrkande 1krävs förändringar i förhållande till regeringens förslag. Totaltföreslås att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet för uppgårtill 13 741 126 000 kr.SkuldavskrivningarI motion 2002/03:U284 (kd) konstateras att skuldbördan kraftigtbegränsarutvecklingsländernas möjlighet att utvecklas. I yrkande 21 krävs attytterligare avsätts för satsningar påskuldavskrivningar utöver regeringens förslag.I motion 2002/03:U293 (v) konstaterar motionärerna att iJohannesburg kan ses som ett misslyckande i arbetet med att uppnå enhållbar utveckling. Detta har stor betydelse för hur bör arbetavidare både nationellt och internationellt med hållbar utveckling. Iyrkande 2 konstateras att det finns ett starkt behov av ökadeskuldavskrivningar. bör gå längre än de internationellainitiativ som finns . HIPC-initiativet anser motionärerna vara heltotillräckligt och dessutom olämpligt då det ofta ställer krav påstrukturanpassningsprogram.Även i motion 2002/03:U294 (fp) yrkande 12 krävs att större satsningarbör göras på de skuldavskrivningar som gynnar de fattiga människorna ide fattigaste länderna. Det är viktigt att konstatera att allskuldavskrivning inte är gynnsam utan kan leda till slöseri.Skuldavskrivningar måste förses med villkor för ekonomiska ochdemokratiska reformer. Motionärerna anser emellertid att skulder intebör avskrivas till icke demokratiska länder som är ovilliga attgenomföra demokratiska och ekonomiska reformer. De föreslår attytterligare avsätts till satsningar på ekonomiskareformer och skuldavskrivningar utöver regeringens förslag.I motion 2002/03:U295 (m) yrkande 10 framhålls vikten av att ökastödet för skuldavskrivningar, men att avskrivningarna inte får ske påett sådant sätt att misshushållning och korruption främjas. I yrkande 11framhålls att villkoret för skuldavskrivning skall kunna utformas så inom relativt få år faktiskt får till stånd en allmän hälsovård ochutbildning för varje barn och ungdom och dessutom helst också utbildningför vuxna analfabeter. Även i motion 2002/03:U322 (m) yrkande 6 framförsliknande krav på utformningen av skuldavskrivningar.Samarbetet med Central- och ÖsteuropaI motion 2002/03:U237 (m) yrkande 19 konstateras att de nya demokratierna kringÖstersjönoch i övriga måste betraktas på samma sätt somvåra västliga grannländer. kommer de att bli medlemmar iNato och EU och förmodligen på en generation nå västeuropeisklevnadsstandard. Motionärerna framhåller att bistånd inte är detnaturliga tillståndet, det är i stället fråga om stöd under enövergångsperiod. Handel, investeringar, politisk samverkan och utbytenpå alla områden är det långsiktigt naturliga. I motionen krävs attanslaget för samarbetet med för ökas med50 mer än regeringens förslag eller således 799 000 000 kr.Samma yrkande förs fram i motion 2002/03:U303 (m) yrkande 2.Enskilda organisationerI motion 2002/03:U294 (fp) framhålls att den solida biståndsvilja som finns bland demänniskor som arbetar inom olika enskilda organisationer måste tas tillvara och på olika sätt stödjas och uppmuntras. De storabiståndsorganisationerna har haft en särställning bland de enskildaorganisationerna i det att de blivit s.k. ramorganisationer. Gruppen avramorganisationer måste kunna förändras, och fler organisationer börkunna tillkomma. Motionärerna kräver i yrkande 9 att ytterligare 116miljoner kronor tillförs delposten Enskilda organisationer.BiståndsförvaltningI motion 2002/03:U211 (m) krävs en uppstramning av biståndspolitik så att desstrovärdighet inte går förlorad genom fler slöseri-, bedrägeri- ochkorruptionsskandaler i det bilaterala biståndet. Mottagarländernasrespekt för demokrati och mänskliga rättigheter måste uppmärksammastydligare vid biståndsgivningen. bör kanalisera sittinternationella bistånd via ett begränsat antal multinationella organ. Iyrkande 1 krävs att bilaterala bistånd avvecklas, och i yrkande2 krävs en nedläggning av Sida.I motion 2002/03:U287 (mp, s, fp, v, c) yrkande 5 krävsatt i samband med biståndsgivning skall ta upp endiskussion med berört land kring mänskliga rättigheter,och då även HBT-personers grundläggande rättigheter, iden anda som FN:s konvention om de mänskligarättigheterna står för. Sidas regleringsbrev bör ändras idenna riktning så att man vid biståndsgivning tarsärskild hänsyn till HBT-personers rättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att till grund för regeringens förslag liggerpolitiska prioriteringar kombinerade med hänsyn till tidigare gjordaåtaganden samt befintliga reservationer på de olika delposterna. Motiventill regeringens förslag redovisas i budgetpropositionen. Regeringenkan, om behov uppstår , omfördela mellan posterna. Likaså kanSida i mindre utsträckning omfördela mellan de bilaterala delposterna.Biståndets framtida inriktning kan komma att förändras som ettresultat av det betänkande som den parlamentariska utredningen omSveriges politik för global utveckling, Globkom, har lagt fram och denproposition som regeringen förväntas lägga fram på grundval avutredningens förslag.Utskottet har framhållit att kunskapen om ochstödet för enprocentsmålet är väl befäst i och i den allmännaopinionen. är återgången till enprocentsnivån också en viktigsymbolfråga, varför utskottet, även av det skälet, ansett att det börprioriteras. Utskottet anser mot denna bakgrund att en höjning avbiståndet till av BNI bör genomföras , om detstatsfinansiella läget så medger.Utskottet understryker också vikten av att minska de fattiga ländernasskuldbörda och att skuldavskrivning måste ske på ett sådant sätt att detfrämjar utveckling och därmed fattigdomsbekämpning. En av degrundläggande tankarna bakom HIPC-initiativet (Heavily Indebted PoorCountries) är att ge de fattiga och skuldtyngda länderna en möjlighetatt permanent ta sig ur sin ohållbara skuldsituation. Skuldhållbarhet ären funktion av sund ekonomisk politik, koncessionella resurser,direktinvesteringar, utveckling av exportmarknader, fattigdomsbekämpningoch skuldhanteringskapacitet. Länderna har härvidlag ett stort egetansvar för hur deras framtida skuld utvecklas, och biståndets roll äratt stödja denna process.Kostnaderna för initiativets genomförande är så omfattande attinsatser från och andra likasinnade givare inte räcker till föratt finansiera initiativet. Därför måste även de stora länderna axla sindel av finansieringsbördan. Regeringen har därför varit drivande iarbetet med att lägga fast en finansieringsprocess för HIPC-initiativet.Riksdagen beslutade om ett nytt program för samarbetet medCentral- och för . Programmet baseras påregeringens proposition 2000/01:119 i omvandling - Sverigesutvecklingssamarbete med . Enligt detta programstyrs samarbetet av tre riktlinjer: att främja EU-anpassningen ikandidatländerna, samt vad avser , och , attfrämja systemförändringar och integration i europeiskasamarbetsstrukturer och att främja relationerna med samt attlåta ett jämställdhetsperspektiv prägla samarbetet. Medsamarbetsländernas behov som utgångspunkt skall insatserna inriktas påsådana områden där har erkänd och efterfrågad kompetens. Svenskaintressen skall tillgodoses såväl i utformningen av programmet som idess genomförande, och den svenska resursbasen skall utnyttjas.Utskottet konstaterar att bistånd till ungefär tvåtredjedelar kanaliseras i form av bilateralt bistånd. Utskottet menarvidare att det svenska biståndet bygger på ett nära samarbete mellan detsvenska samhället - staten och kommuner, enskilda organisationer,universitet och högskolor, näringsliv - och deras motparter i u-länder.Att lägga ned denna bilaterala verksamhet och omdirigera resurserna tillmultilaterala organisationer skulle få långtgående negativa konsekvenserför detta samarbete, som i sig utgör basen för Sverigesbiståndsengagemang och biståndsopinion.Utskottet framhåller att frivilliga organisationer gör viktigainsatser i det svenska utvecklingssamarbetet. Det s.k. projektbidragetär en av grundvalarna i samarbetet med de svenska enskildaorganisationerna. Det innebär att organisationerna själva driver ochgenomför en verksamhet som Sida ger bidrag till.