bet · GP01KRU15 · 2002-03-21 00:00:00 — 2001/02:176).Ett motionsyrkande som syftade till att åtskillnadskulle göras mellan rena tillsynsmyndigheter ochmyndigheter inom kulturområdet ansågs redan delvistillgodosett genom vad anförtoch avslogs av riksdagen.Kulturutskottet anser att de nu aktuellamotionsyrkandena från allmänna motionstiderna år2000 och 2001 till viss del är tillgodosedda genomriksdagens ovan redovisade beslut den 13 mars 2002.Något tillkännagivande med anledning av motionernabehöver således inte göras, varför motionerna2000/01:Kr292 (v) yrkande 8, 2001/02:Kr416 (kd)yrkande 1 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 67 avstyrks.Stöd till vissa projektUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om kulturcentrum i i ,jämför reservation 10(1 v), kultur- och kring vonLinnés gärning, kulturellt utvecklingscentrum i västraVärmland, nationalkommitté för , firandet av av fred och ett monument över den svenska soldaten ifredens och frihetens tjänst, jämförreservation 11 (1 m).MotionernaEtt tillkännagivande för regeringen om statligmedfinansiering av ett kulturcentrum i ,begärs i motion 2000/01:Kr298 (v).En utredning om förutsättningarna för ettnationellt kultur- och kring Carlvon gärning begärs i motion 2001/02:Kr389(s). Ett samverkansprojekt mellan länsstyrelse,landsting, kommun och en privat entreprenör har sommål att till skapa ett LinnéVisitor Center.Statligt stöd till förverkligandet av ettkulturellt utvecklingscentrum i västra i motion 2000/01:Kr302 (s).I motionerna 2000/01:Kr246 (s) och 2000/01:Kr301(c) föreslås att skall tillkännage förregeringen att en nationalkommitté bör tillkallasför firandet av . Genom ensådan kommitté skulle jubileet få störreuppmärksamhet. Det stora intresset från utlandet förjubileet talar enligt motionärerna för att jubileetskall ses som en nationell angelägenhet. Den redanarbetande jubileumskommittén och kommunbehöver stöd, och en nationalkommitté skulle kunnage jubileet tyngd.Riksdagen bör enligt motion 2000/01:K331 (c, fp,kd, m) tillkännage för regeringen som sin mening att200 år av fred bör uppmärksammas och firas på ettallsidigt sätt under åren 2008 och 2009.Förberedelser för firandet av minnet av kriget åren18081809, då förlorade tillRyssland, pågår redan på olika håll i ochFinland. En plan för firandet bör utarbetas avmuseer, representanter för forskningen,hembygdsrörelsen, kulturinstitutionerna,folkbildningen m.m., anförs det i motionen.I motion 2001/02:Kr229 (m) föreslås åter attriksdagen skall tillkännage för regeringen att ettoffentligt monument över den svenska soldaten ifredens och frihetens tjänst bör uppföras.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först motionerna 2000/01:Kr298(v), 2000/01:Kr302 (s) och 2001/02:Kr389 (s) omstatlig medfinansiering och medverkan vidförverkligandet av planerna på ett kulturcentrum iKarlskoga och ett kultur- och kringCarl gärning förlagt till iÄlmhults kommun respektive ett kulturelltutvecklingscentrum för att ta fram affärsidéer förkulturverksamhet i västra motionerna har inte redovisats i vad mån och avvilken storlek det behövs statligt bidrag till detre kulturcentrumen. Det finns således inte någotunderlag för utskottet att ta ställning till i dennafråga.Utskottet påminner om att statliga medel tillnybyggnad eller ombyggnad av vissa kulturlokaler somtillhör någon annan än staten lämnas från anslaget28:33 Stöd till icke-statliga kulturlokaler. Bidragkan också ges till standardhöjande reparationer ochhandikappanpassning av sådana lokaler. Beslut ombidrag fattas av samlingslokaldelegationefter samråd med . harriksdagen anvisat till anslaget(prop. 2001/02:1, utg.omr. 17, bet. 2001/02:KrU1,rskr. 2001/02:72).Utskottet anser att det behövs ett lokalt ochregionalt engagemang för skapandet av sådana lokalaeller regionala kulturcentrum som föreslås imotionerna. I den mån statliga insatser behövs, börsådana sökas hos berörda instanser, t.ex.länsstyrelser, om det rör regionala medel. I motion2001/02:Kr389 (s) redovisas att det finns enprojektgrupp med lokal och regional förankring förplaneringen av ett kultur- och iStenbrohult kring gärning. Ettsådant centrum kan få stor betydelse för bl.a.turistnäringen i länet. Det är då naturligt attprojektet drivs av representanter för länet ochberörd kommun och att företrädare för projektet ävenfinner samarbetsparter inom t.ex. forskningen ochundervisningen. Utskottet har erfarit attföreträdare för kommun har ansökt omprojekteringsmedel hos Stiftelsen fått avslag. Därefter har en ansökan omprojekteringsmedel inlämnats tillKulturdepartementet.Utskottet anser med hänvisning till det anfördaatt inte bör göra några sådanatillkännagivanden som begärs i motionerna2000/01:Kr298 (v), 2000/01:Kr302 (s) och2001/02:Kr389 (s), varför de avstyrks.Utskottet har med intresse tagit del av deninformation om planeringen inför jubileet år 2003som representanter för arbetsgruppen förBirgittajubileet lämnat vid ett möte med utskottetden 27 november 2001.År 2003 är det föddes. Honblev allmänt känd i redan under sin livstid,och hennes verk har uppmärksammats internationelltalltmer . Den 1 oktober 1999förklarades S:ta av påven som europeiskt skyddshelgon. Hon skall vara enförebild och inspirationskälla för det framväxandenya . Med tanke på att kommer att ståi centrum för 700-årsjubileet börjadeBirgittastiftelsen att organiserajubileumsförberedelserna. Jubileet står underbeskydd av Konung och enhederskommitté där bl.a. statsminister . En jubileumskommitté bildades förjubileets praktiska genomförande.Ett vetenskapligt symposium i samtutställningar och programverksamhet med anknytningtill både i staden och på andra håll kommeratt äga rum. För skolväsendet planeras undervisningom svensk medeltid med som centralgestalt.Studiecirklar anordnas i kyrklig och icke-kyrkligregi, indirekt stödda av radio och TV. Firandetkulminerar i en ekumenisk högtidsgudstjänst iVadstena klosterkyrka . Till dennagudstjänst är påven inbjuden.Många jubileumsarrangemang kommer att omfatta flerländer, särskilt de nordiska länderna. Birgittaåretsverksamhet är riktad till två olika målgrupper.För det första vänder man sig till allmänhet ochskolor. För det andra vänder man sig tillforskarvärlden med en inbjudan att inför år 2003delta i och utveckla Birgittaforskningen.Utskottet hänvisar till redovisningen ovan avplaneringen inför Birgitta-jubileet och anser attmotionerna 2000/01:Kr246 (s) och 2000/01:Kr301 (c) vilka väcktes inte bör föranledanågon åtgärd, varför de avstyrks.Utskottet instämmer med motionärerna bakom motion2000/01:K331 (c, fp, kd, m) att det bör vara avintresse för museer, forskningsinstitutioner,skolan, folkbildningen, hembygdsrörelsen m.fl. attom uppmärksamma av fred. Detkan också bli ett tillfälle till ökade kontakter påmånga plan med . Det bör ankomma på lokala,regionala och nationella intressenter att tainitiativ till planering och samarbete kring sådanaprojekt som de önskar genomföra och att finna vägaratt finansiera dem. Utskottet anser att det inte ärpåkallat att gör ett uttalande tillregeringen i frågan, varför motion 2000/01:K331 (c,fp, kd, m) avstyrks.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden omatt skall begära att ett monument uppförsöver den svenska soldaten i fredens och frihetenstjänst. Utskottet har därvid hänvisat till att detinte bör vara uppgift att uttala sig omvilka enskilda konstverk som skall beställas,utföras och uppföras (senast i bet. 2000/01:KrU6 s.12). Med samma motivering avstyrker utskottet motion2001/02:Kr229 (m).Regionalpolitik m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om kultur som tillväxtfaktor, regionalpolitiska hänsyn vid fördelningenav kulturanslag och kultur- och fritidspolitik på landsbygden,jämför reservation 12 (fp).MotionernaEnligt motion 2001/02:Kr324 (s) bör förregeringen tillkännage som sin mening att kulturensom tillväxtfaktor bör uppmärksammas och attkulturen skall vägas in i all samhällsplanering.Statliga bidrag bör lämnas till lokala museer vialänsmuseerna. Det statliga anslaget tillstudieförbundens verksamhet bör ökas.I motion 2000/01:Kr297 (s) begärs attregionalpolitiska hänsyn skall tas vid fördelningenav statliga kulturanslag för att främja individersutveckling och näringslivs- och samhällsutveckling.I motionerna 2000/01:N268 (fp) yrkande 22,2000/01:N325 (fp) yrkande 25 och 2001/02:N262 (fp)yrkande 17 begärs ett tillkännagivande förregeringen att kultur- och fritidsverksamhet harstor betydelse för landsbygdens utveckling.Utskottets ställningstagandeVid behandlingen av den kulturpolitiskapropositionen (1996/97:3) instämde utskottet i denbedömning som (SOU 1995:84s. 48) gjort av kulturens roll för den regionala ochlokala utvecklingen och av kulturen somkreativitetsutlösande källa, identitetsskapandekraft, lokaliseringsfaktor, arbetsmarknad ochturistattraktion. , och även iandra sammanhang, har utskottet understrukit att detinte råder någon motsättning mellan det förhållandetatt kulturen har ett egenvärde och det förhållandetatt den har betydelse som lokaliseringsfaktor ochdrivkraft för den ekonomiska utvecklingen. Det ärutskottets övertygelse att inte behöveruppmärksamma regeringen på dessa förhållanden. Iarbetet i landet med regionala tillväxtavtal harkulturens betydelse betonats. Det ankommer påparterna att finna olika vägar att tillgodoseregionernas behov av kultur som en del avtillväxtåtgärderna. har regeringensuppdrag att återrapportera insatserna inom ramen förtillväxtavtalen.Utskottet påminner om att i enlighetmed beslut har regeringensuppdrag att redovisa det regionala utfalletav den statliga bidragsgivningen till kulturområdet.Vidare redovisas utfallet av bidrag frånandra statliga sektorer och från EU tillkulturområdet.Utskottet vill understryka att det är kommunernasom har det största ansvaret för satsningar påkulturen och fritidsverksamheten inom det egnaområdet. På samma sätt har de regionala politiskainstanserna det största ansvaret förkultursatsningar på den regionala nivån. Statensbidrag på den regionala nivån går via kulturbudgetentill den regionala kulturella infrastrukturen, menäven via länsstyrelserna till olika regionalasatsningar som kan inbegripa kultur.Utskottet, som hänvisar till det anförda och tillvad som anfördes i utskottets betänkande1998/99:KrU7 (s. 67, 1516) i motsvarande frågor,avstyrker motion 2001/02:Kr324 (s) om kultur somtillväxtfaktor och motion 2000/01:Kr297 (s) omregionalpolitiska hänsyn vid fördelningen avstatliga kulturanslag samt motionerna 2000/01:N268(fp) yrkande 22, 2000/01:N325 (fp) yrkande 25 och2001/02:N262 (fp) yrkande 17 om kultur- ochfritidspolitik på landsbygden.LänskonstnärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omutbyggnad av verksamheten med länskonstnärer,jämför reservation 13 (v).BakgrundStatligt bidrag till verksamhet med länskonstnärerfår användas enligt förordningen (1996:1598) omstatsbidrag till regional kulturverksamhet. (Länskonstnärer benämns ibland ävenlänskonsulenter.) Statsbidrag får lämnas endast ombidrag från ett landsting, en kommun eller någonannan huvudman uppgår till minst motsvarande detstatliga stödbeloppet. Statsbidraget skall syftatill att sprida, stimulera och öka kunskapen omkonst och kultur, framför allt bland barn ochungdom, och att höja kvaliteten inom amatörkulturen.Bidrag utgår från anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete. finns 31länskonstnärer, varav 15 inom bildkonstområdet, 14inom dansområdet, 1 inom teaterområdet och 1 inomområdet form och design. har 3 miljonerkronor anvisats för inrättande av regionalakonsulenter för mångkultur efter modell av systemetmed länskonstnärer (prop. 2001/02:1 s. 35, bet.2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72).MotionernaNätet av länskonstnärer bör enligt motion2001/02:Kr342 (v) byggas ut ochvidareutvecklas i hela landet. Det bör finnaslänskonstnärer inom fler konstområden än i dag.Länskonstnärer inom flera konstområden bör kunnafinnas inom varje län. Detta bör som sinmening tillkännage för regeringen (yrkande 5).Möjligheterna att inrätta länskonstnärsuppdrag förlitteratur bör enligt motion 2000/01:Kr344 (v)yrkande 4 utredas. I motion 2001/02:Kr309 (v)yrkande 6 begärs att regeringen skall övervägamöjligheterna att inrätta en länskonstnärstjänstinom tidskriftsområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet påminner om att systemet medlänskonstnärer har byggts ut under . Förår 2002 har, som ovan nämnts, en ny form avkonsulenter för mångkultur inrättats. Utskottetutgår från att systemet kommer att byggas ut även ifortsättningen under förutsättning att ocksåhuvudmännen i regionerna är beredda att satsa medelpå en sådan utbyggnad. Storleken och takten påutbyggnaden får avgöras i kommande årsbudgetbehandlingar, då det ekonomiska utrymmet kanbedömas vid en avvägning mot andra behov inomkulturområdet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2000/01:Kr344 (v)yrkande 4, 2001/02:Kr309 (v) yrkande 6 och 2001/02:Kr342 (v) yrkande 5.AmatörkulturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om utredning om amatörkulturen ochstudieförbunden, jämför reservation 14 (v)och ökning av stödet till amatörkulturensorganisationer, jämför reservation 15 (c,mp).MotionernaEn utredning begärs i motion 2000/01:Kr293 (v) somskall syfta till att skapa en infrastruktur och ettsamlat ansvar för det folkliga kulturutövandet inomfolk-, amatör- och världskultur (yrkande 1).Motionärerna refererar till att det i harskapats en organisation, Amatörernes Kunst og KulturSamråd (AKKS), som får statligt bidrag.Enligt motion 2000/01:Kr701 (mp) bör en utredninggöras om hur amatörkulturens ställning kan stärkasgentemot studieförbunden. Regeringen bör vidareundersöka möjligheten att geamatörkulturorganisationerna ett utifrånverksamhetens omfattning rimligt stöd (yrkande 33).Motsvarande förslag förs fram även i motion2001/02:Kr422 (mp) yrkandena 56 och 57.I motion 2001/02:Kr414 (kd) föreslås att decentrala amatörkulturorganisationerna skall få ökatstatligt stöd (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeAmatörkulturen får statligt bidrag till centralaamatörorganisationer för riksorganisationernasverksamhet. Dessa medel fördelas av frånanslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte ochsamarbete. För har 7 243 000 kronoravsatts för ändamålet i regeringens regleringsbrev,en ökning med jämfört med år 2001.Ökningen avser utökad medlemsservice tillAmatörteaterns riksförbund (prop. 2001/02:1,utg.omr. 17 s. 27 och 73).I övrigt kanaliseras statliga medel tillamatörkulturverksamhet via studieförbunden frånanslaget till folkbildningen, varav drygt 1,2miljarder kronor fördelades av Folkbildningsrådettill studieförbunden , (utg.omr. 17, anslaget25:1 Bidrag till folkbildningen). De estetiskastudiecirklarna omfattade av antaletstudietimmar . Bland de 20 störstaämnesgrupperna finns improvisatorisk musik, sång ochmusik i grupp, körsång, utövande teater, folkligdans, instrumentalmusik i ensemble, målning ochslöjd. I vad mån denna verksamhet är att betraktasom amatörkultur och om den har genomförts isamverkan med amatörkulturorganisationer kan inteutläsas av statistiken.Utskottet har erfarit att kontakter tagits mellanamatörkulturorganisationer och de senaste årens diskussioner vidare ommöjligheterna till samverkan och om utveckling avamatörkulturen.Riksdagen har godkänt syftena med det statligabidraget till folkbildningen. Till dessa syften höratt stödet skall bredda kulturintresset i samhälletoch öka delaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande. För att fåinformation om folkbildningen och om resultaten avbidragsgivningen genomför staten utvärderingar mednågra års mellanrum. tillkalladesen utredare för att göra en ny sådan utvärdering medutgångspunkt i vad som anfördes i propositionen omvuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen(2000/01:72). Uppdraget skall redovisas senast den15 . I utredarens direktiv (dir. 2001:74)sägs bl.a. att utvärderingen bör belysa vilken rolloch betydelse folkbildningen har för kulturen och ivilken utsträckning den bidrar till att dekulturpolitiska målen nås.Utskottet påminner i sammanhanget om att statligtstöd lämnas till länskonstnärsverksamhet enligtförordningen (1996:1598) om statsbidrag tillregional kulturverksamhet. Syftet med detta bidragtill länskonstnärers verksamhet är bl.a. att höjakvaliteten inom amatörkulturen.Med hänvisning till att en utvärdering nu pågår,som bl.a. omfattar folkbildningens betydelse förkulturen, och till vad som i övrigt anförts ovananser utskottet att inte bör ta någotinitiativ till en särskild utredning omfolkbildningens betydelse för amatörkulturen ellerom bidragsfördelning till amatörkulturen viaKulturrådet eller studieförbunden. Utskottetavstyrker sålunda motionerna 2000/01:Kr293 (v)yrkande 1, 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 33 i denna deloch 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 56.Som utskottet redovisat ovan har bidraget tillcentrala amatörorganisationer förriksorganisationernas verksamhet ökats för år 2002.Frågan om en fortsatt förstärkning kommande budgetårfår prövas mot andra angelägna ändamål i detordinarie budgetarbetet, varför bör avslåmotionerna 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 33 i denna del, 2001/02:Kr414(kd) yrkande 3 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 57.Internationella frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om internationellt kulturellt musikutbyte,jämför reservation 16 (kd), bidrag till internationellt kulturelltutbyte, Svenska institutets ställning, jämförreservation 17 (mp), uttalande om de nordiska ländernaskulturella relationer, jämför reservation 18(mp), internationellt kulturutbyte inom teaternoch dansen, kulturens betydelse vid exportsatsningar,jämför reservation 19 (fp), Svensk-isländska samarbetsfonden, jämförreservation 20 (c, fp, mp) och , jämförreservation 21 (1 kd).MotionernaEnligt motionerna 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 19 och2001/02:Kr418 (kd) yrkande 4 bör begäraatt en översyn görs av användningen av de medel somgår till internationellt kulturellt utbyte underanslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte ochsamarbete. Motionärerna anför att det behövs en merarättvis fördelning mellan musikgenrer av bidragettill internationellt kulturutbyte. Folkmusik ochfolkdans har varit särskilt missgynnade.Det behövs enligt motion 2000/01:Kr701 (mp)yrkande 10 ytterligare medel för att uppmuntra ochstärka internationellt kulturutbyte, dåinternationellt kulturutbyte stärker demokratin ochsolidariteten mellan människor. Detta bör gesregeringen till känna. Enligt motionens yrkande 16bör som sin mening tillkännage förregeringen att de nordiska ländernas kulturellarelationer behöver förbättras. I samma motionsyrkande 30 och i motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 7begärs ett tillkännagivande för regeringen om attSvenska institutets ställning skall stärkas i storakulturella internationella sammanhang där svenskapolitiker och svenskt näringsliv deltar.Enligt motion 2001/02:Kr348 (v) yrkande 5 börSverige i FN och EU arbeta för att ett utökatinternationellt kulturutbyte inom teatern stöds påolika sätt. Ett motsvarande arbete inom FN och EUför att stödja internationellt kulturutbyte ocksåinom dansens område begärs i motion 2001/02:Kr352(v) yrkande 13. Motionärerna anför att sådantkulturutbyte betyder mycket både för konstarternasutveckling och för förståelsen mellan människor.Kulturutbyte kan också påverka attityder ochfördomar och stärka demokratiseringen och respektenför mänskliga rättigheter.Ett program för hur kultur kan användas iexportsyfte bör enligt motionerna 2000/01:Kr346 (fp)yrkande 27 och 2001/02:Kr419 (fp) yrkande 26 tasfram. Att satsa på kultur kan vara en rentaffärsmässigt god investering även i dettasammanhang, anförs det i motionerna.I motionerna 2001/02:Kr262 (s) och 2001/02:Kr346(c, m, v, kd, fp, mp) hemställs att somsin mening skall tillkännage för regeringen attregeringen skall förelägga ett förslag omhur kapitalbehovet för Svensk-isländskasamarbetsfonden skall kunna tillgodoses med syfteatt kultursamarbetet skall kunna fortgå.Motionärerna redovisar att avkastningen på detkapital om som avsattes tillfonden inte är tillräcklig för att syftetmed fonden skall kunna tillgodoses. harendast marginella bidrag till kultursamarbetetmellan de båda länderna kunnat ges. Det behövs minsten fördubbling av kapitalet för att göra utbytemellan konstnärer, författare och företrädare förorganisationsliv möjligt.Sverige bör enligt motion 2001/02:Kr275 (m) verkai för att finnkulturcentrumskall bli ett nordiskt centrum för forskning ochinformation kring skogsfinnarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade vid 1999/enmotion om en mera rättvis fördelning mellanmusikgenrer av bidraget till internationelltkulturutbyte (bet. 1999/2000:Kr10 s. 1213).Motionen motsvarar de nu aktuella motionerna2000/01:Kr345 (kd) yrkande 19 och 2001/02:Kr418 (kd)yrkande 4, i vilka framhålls att folkmusik ochfolkdans har varit särskilt missgynnade. Utskottetframhöll att de medel som står tillförfogande för internationellt kulturellt utbyteskall användas till en rad olika konstområden ochbland dem olika musikgenrer. Medlen kan intefördelas rättvist mellan dem. Liksom vidföregående tillfälle anser utskottet att det ärviktigt att musikutbytet speglar det rika svenskamusiklivet, där folkmusiken är en viktig del.Utskottet förutsätter att över tiden harmöjlighet att inom ramen för tillgängliga medelåstadkomma en bred bidragsfördelning. Utskottetanser att inte bör göra något uttalande omdetaljerna i bidragsfördelning ochavstyrker de nu aktuella motionerna 2000/01:Kr345(kd) yrkande 19 och 2001/02:Kr418 (kd) yrkande 4.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion2000/01:Kr701 (mp) yrkande 10 om att internationelltkulturutbyte kan stärka demokratin och solidaritetenmellan människor. Detta är också ett av motiven tillatt medel till internationellt kulturutbyte anvisasinom både kulturbudgeten och utrikesbudgeten.Utskottet anser emellertid att inte börgöra ett allmänt uttalande om förstärkning av dessamedel. Ställningstaganden till konkreta förslag ommedelsanvisningar görs i det ordinarie årligabudgetarbetet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottetavstyrker med samma motivering motionerna2000/01:Kr701 (mp) yrkande 30 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 7 om en förstärkning av ställning.Utskottet anser att de nordiska ländernas kulturellarelationer är mycket betydelsefulla och att detalltid är en strävan att dessa relationer skallkunna förbättras ytterligare. Utskottet anser attdet inte är nödvändigt att påtalar dettaför regeringen. Motion 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 16avstyrks.Som anförs i motionerna 2001/02:Kr348 (v) yrkande 5och 2001/02:Kr352 (v) yrkande 13 har internationelltkulturutbyte inom teatern och dansen liksom inommånga andra konstområden stor betydelse förkonstarternas utveckling och för förståelsen mellanmänniskor. Vid /2000 redovisadeutskottet på vilket sätt lämnar stöd tillinternationellt kulturellt samarbete och framhöllockså att kulturutbyte kan påverka attityder ochfördomar och även stärka demokratiseringen ochrespekten för mänskliga rättigheter. Utskottet anser liksom att det inte är påkallatatt gör ett särskilt uttalande tillregeringen om arbete för demokratiskutveckling och internationellt kulturutbyte. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet de nuaktuella motionsyrkandena.Vid 1998/99 och 1999/riksmöten behandladeutskottet motionsyrkanden om ett program för hurkultur kan användas i exportsyfte (bet. 1998/99:KrU5s. 11 och 1999/2000:KrU9 s. 30). Utskottet instämdedå i motionärernas bedömning av kulturens betydelsei exportsammanhang och ansåg att det inte varnödvändigt att uppmärksammade regeringenpå denna kulturens betydelse.