bet · GP01KU18 · 2002-05-30 00:00:00 — Riksdagensbeslutanderätt urholkas om överenskommelser skallgodkännas utan att den slutliga texten föreligger.Till detta kan framhållas att erfarenheten avhöstens rambeslutsprocesser visar att revideringaroch ändringar av föreliggande förslag har varitfrekventa. Ledamöter och utskott i harinte kontinuerligt fått ta del av ändringar ellerhaft kännedom om vilka förhandlingspositioner ochtextförslag som har varit aktuella. Enligt minmening måste politisk debatt, ställningstaganden ochbeslut ovillkorligen grundas på fakta, utredningaroch konsekvensanalyser. Jag delar uppfattningen iden nämnda motionen att på grund avbristerna i bedömningsunderlaget, förfarandet ochbeslutsordningen har varit förhindrad att föra enseriös och saklig debatt. Endast om nödvändigföljdlagstiftning presenteras förriksdagen kan ett rambesluts alla konsekvenseröverblickas. Den ändring som regeringen nu föreslårmedför enligt min mening att riksdagengrundlagsfäster en otillfredsställande ordning.Denna ordning borde inte rendera något annat än eninsikt om att ett demokratiskt samhälle förutsätterreella, öppna och faktabaserade beslutsprocesser därparlamentariker, samhällsdebattörer och allmänhetges faktisk möjlighet att delta. Mot bakgrund av vadsom nu anförts bör med bifall tillmotionerna 2001/02:K47 yrkande 1, 2001/02:K49yrkande 1 och 2001/02:K50 yrkande 1 avslåregeringens förslag till ändring av 10 kap. 2 § RF.3. möjlighet att överlåtabeslutanderätt till EU (punkt 4)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i regeringsformen såvitt avser 10 kap. 5 §RF och bifaller motionerna 2001/02:K47 yrkande 2,2001/02:K49 yrkande 2 och 2001/02:K50 yrkande 2.StällningstagandeI den nu aktuella propositionen föreslår regeringenen ändring av 10 kap. 5 § första stycket RF sominnebär att inom ramen för samarbetet inomEU kan överlåta beslutanderätt under förutsättningatt det inte rör principerna för statsskicket.Enligt min mening lyckas inte regeringentillräckligt tydligt redogöra för vad som skallavses med uttrycket "principerna för statsskicket".Jag delar remissinstansernas kritik härvidlag.Uttrycket är inte bara vagt och obestämt, utan detkan med fog ifrågasättas om det verkligen säkrarskyddet för våra grundläggande konstitutionellaprinciper.Den föreslagna ändringen medför att den svenskariksdagen ges möjlighet att överlämnabeslutanderätten på områden som rör detmellanstatliga samarbetet inom andra och tredjepelaren. Om så sker, kan andra och tredje pelareninte längre definieras som ett mellanstatligtsamarbete. Regeringen anför i propositionen att detstår helt klart att samarbetet inom andra och tredjepelaren är mellanstatligt. Ändock är regeringen avuppfattningen att utvecklingen inom EU har lett tillatt skillnaderna mellan framför allt första ochtredje pelaren har minskat. Regeringen utgår frånatt denna utveckling kommer att fortsätta ochsamarbetet härigenom kommer att förändras. Enligtregeringen är det angeläget att Sverigefortsättningsvis kan följa med och ta aktiv del iEU:s utveckling. Det är en utveckling som sannoliktkommer att förutsätta att det är möjligt attöverlåta beslutanderätt inte bara när det gällerförsta pelarens område, dvs. EG, utan också inomandra och tredje pelarens områden.Jag delar uppfattningen i motion 2001/02:K47 attregeringens uttalanden är motsägelsefulla på en radpunkter. Å ena sidan hävdas uppfattningen attsamarbetet inom andra och tredje pelarens områdenhelt klart är mellanstatligt, som det åandra sidan nog inte föreligger någon principiellskillnad mellan de tre pelarna. Detta påvisar enligtmin mening antingen grundläggande konstitutionellaproblem inom EU eller att Amsterdamfördraget, ilikhet med vad harhävdat, inte kan tolkas på annat sätt än attytterligare politikerområden flyttas till detöverstatliga området. Det sistnämnda ville intefördragets ratificeringsförespråkare medge,förmodligen därför att folkopinionen skulle ha varitemot att överstatligheten utökades till flerpolitikområden.I likhet med vad som anförs i den nämnda motionenvill jag vidare framhålla att skrivningen "inomramen för samarbetet inom Europeiska unionen" lämnaröppet för ett överlämnande till såväl existerandesom framtida institutioner och organ inom EU och EG.Detta innebär enligt min mening att vi på grund avEU:s dynamiska karaktär inte på förhand kan bedömatill vilka aktörer ett överlämnade sker samt vilkabefogenheter dessa aktörer kan komma att ha iframtiden.Jag vill därutöver framhålla att det återkommandekravet på effektivare beslutsformer inom EU-samarbetet inte tar hänsyn till principen omfolksuveränitet i 1 kap. 1 § RF. Om antarden föreslagna grundlagsändringen kan den svenskariksdagens och därmed det svenska folkets inflytandeöver utvecklingen inom både unionen och på dennationella nivån reduceras. Därmed harfolksuveräniteten på ett ingripande sätt inskränktssamt dörren öppnats för en stegrad integrationstaktinom EU. Fortsättningsvis kommer det inte att finnastre pelare inom EU-samarbetet utan i stället en storkolonn med bestämmanderätt över samtligapolitikområden. Såsom anförs i den nämnda motioneninnebär överlämnande av beslutanderätt på ett områdeatt har frånhänt sig sin normgivningsmaktför framtiden. Jag delar uppfattningen i motionenatt det demokratiska underskottets effekter påsamhällsutvecklingen, den politiska debatten ochindividens delaktighet och ansvar förbeslutsprocesser kommer att bli allvarliga.Vidare kan tilläggas att det inte finnsnågon konkret anledning att genomföra den föreslagnagrundlagsändringen. Något aktuellt förslag på enfördragsändring som medför att det bör öppnasmöjlighet för att överlämna beslutanderätt tillockså andra och tredje pelaren inom EU-samarbetetfinns inte. Vad som är i fråga är således inte enanpassning till verkligheten, eftersom förslagettill grundlagsändring endast bygger på antagandetatt ändringen möjligtvis behövs med anledning av etteventuellt beslut vid den kommanderegeringskonferensen 2004.Mot bakgrund av vad som har anförts börriksdagen med bifall till motionerna 2001/02:K47yrkande 2, 2001/02:K49 yrkande 2 och 2001/02:K50yrkande 2 avslå regeringens förslag till ändring av10 kap. 5 § RF.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Införande av begreppet "integritet" i 1 kap.2 § första stycket regeringsformen (punkt 2)av () och ().Kristdemokraterna tillstyrker regeringens förslagtill ett stärkt grundlagsskydd för utsatta grupperoch för miljön i 1 kap. 2 § regeringsformen (RF).Emellertid anser vi att man, i likhet med vad somanförs i motion 2001/02:K48, bör överväga attytterligare komplettera 1 kap. 2 § RF genom attordet integritet tillförs det första stycket iparagrafen.Målsättningsstadgandena i 1 kap. 2 § RF är interättsligt bindande föreskrifter, utan utgör mål förden samhälleliga verksamheten. Det väsentliga syftetmed dessa bestämmelser är att ålägga det allmännaatt positivt verka för att den ifrågavaranderättigheten skyddas, främjas och i största möjligautsträckning förverkligas. De skall alltså fungerasom en värdeorientering, en regeringsformensmänniskosyn. Därmed anger bestämmelserna den ram somutgör grunden för samhällsbildningen. På detta sättbidrar regeringsformen i etiköverföringen tillmedborgarna.Enligt vår uppfattning skullemålsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § första stycketkunna stärkas genom att begreppet integritettillförs stadgandet. Begreppet har sitt ursprung idet latinska integritas, som innebär helhet,egenvärde, människovärde. Det hör hemma i sfärenmänniskan som person och pekar på varje människasunika och oersättliga värde.Gällande bestämmelser i regeringsformen uttryckeri viss mån att det allmänna skall värna denenskildes integritet. Det kan därför vara lämpligtatt begreppet integritet inte tillförs det inledandestycket i 1 kap. 2 § RF förrän effekterna på övrigabestämmelser i regeringsformen analyserats. Viväljer därför att inte nu reservera oss till förmånför förslaget i motion 2001/02:K48, utan anser attvad som anförs i motionen först bör övervägas i ettlämpligt sammanhang.2. möjlighet att överlåtabeslutanderätt till EU(punkt 4)av () och ().Det talas ofta om demokratins kris. Det ärännu en överdrift. Men i många länder ifrågasättspolitikens och demokratins effektivitet och förmågaatt återspegla folkliga intressen. Dessa oroandetendenser kan - om de förstärks - leda tillallvarliga problem.EU är inte ensamt orsaken till dessa. Men desssvårgenomträngliga beslutsstruktur och dessöverstatlighet, även i sådant som människor i olikaländer vill påverka och se format utifrån sinaförhållanden och traditioner, bidrar till enmarginalisering av breda skikt från politiken.Detta kan sammanfattas enligt följande:När människor upplever att deras deltagande i dendemokratiska processen knappt spelar någon rollvänder de politiken ryggen. Om väljarna upplever attt.ex. de nationella parlamenten kanpåverka så mycket förstärks sannolikt tendensernatill minskat valdeltagande i de allmänna valen.Samtidigt inser väljarna att deras möjligheter attkunna påverka EU-organen är starkt begränsade. Deser att deras röst i val till har enmycket liten vikt och gäller en institution somkänns avlägsen och utanför deras kontroll. Dettahar redan lett till ett lågt och minskandedeltagande också i dessa val.Till detta skall läggas att Europeiska unionen istor utsträckning har utformats i enlighet medideologiska uppfattningar som förordar begränsningav det demokratiska beslutsfattandets område tillförmån för s.k. marknadslösningar.Resultatet blir att den tendens tillmarginalisering som väljarna i många länder uppleverförstärks av EU-systemet som det nu är utformat.Detta måste tas på allvar.Ett internationellt samarbete måste därför främstutvecklas genom mellanstatliga beslutsformer med ettstarkt nationellt parlamentariskt inflytande.Vi anser att EU:s uppbyggnad strider mot detta.Det är ett huvudskäl för oss att vara mot ettsvenskt medlemskap.Det utkämpas nu en politisk dragkamp inom EU.Institutioner som kommissionen och -det senare med fåtaliga undantag - eftersträvar meröverstatlighet och mer makt till sig själva, vilketgår ut över de nationella regeringarnas (rådets) ochde nationella parlamentens, men framför alltväljarnas inflytande.Mera beslutskompetens till EU-organen kan medförafördjupade problem för demokratin.Vi har därför , sedan Sverigeblivit medlem, varit motståndare till att riksdagengodkänt även ytterligare beslutsmakt till EU. Vi ärav dessa skäl också motståndare till att i framtidenännu mer beslutsmakt överflyttas dit.De svenska regler för beslutsöverföring somhittills gällt innebär att beslutsmakt kan överförastill EG om tre fjärdedelar av de röstande iriksdagen så önskar eller också i samma ordning somgrundlag stiftas. EG är en del av EU-samarbetet ochbegränsas till den s.k. första pelaren. Den förstapelaren innefattar den inre marknadens alla frågor,den andra pelaren utrikes- och säkerhetspolitikenoch den tredje pelaren inrikes- och rättsamarbetet.Samarbetet inom pelare ett är till övervägande delöverstatligt.EU-samarbetet har, sedan 1995 kom med,utvecklats i överstatlig riktning. Den nuvarandelydelsen av 10 kap. 5 § regeringsformen har inteutgjort något hinder, eller i varje fall inteansetts utgöra något hinder, för detta.Uppdelningen av EU:s befogenheter i olika s.k.pelare har redan börjat suddas ut och kan komma attupplösas. Utvecklingen har också redan visat att man- då politisk enighet nåtts i rådet - genomfördragsändringar kunnat föra över frågor frånfrämst pelare tre till pelare ett.Om den i praktiken alltmer urholkadeinskränkningen att beslutsmakt bara får överlåtastill EG - dvs. första pelaren - skulle kvarstå i vårgrundlag och dess bokstav följas, skulle "mjukare",mellanstatligt utövade beslutsbefogenheter behövaföras över till den överstatliga pelare ett, för attkunna accepteras av . Eller också skulleregeringsformens lydelse här kringgås, vilket delvisskett. En sådan utveckling minskar betydelsen avvåra grundlagar generellt sett.Den föreslagna förändringen, det vill säga att trefjärdedelar av de röstande i i ett beslut- om det inte rör grundlag - skall kunna överförabeslutsbefogenhet "inom ramen för samarbete iEuropeiska unionen", är formellt sett en utvidgningav mängden möjliga ämnen inom vilka beslutskompetensskall kunna överföras till EU-nivån. I realitetenpåverkas dock inte mycket.I praktiken har den inskränkning som skulle kunnaligga i begreppet EG, som nämnts, redan börjat bliöverspelad. Vår grundlags nuvarande lydelse börjarsåledes i denna del vara inaktuell. Dock skulleförändringen från nuvarande lydelse till "inom ramenför samarbete i Europeiska unionen" om dennaförändring vore den enda som gjordes innebära enmöjlighet för , antingen om tre fjärdedelsmajoritet vill det eller i denordning som grundlag stiftas, kunna "öppna kranen"för överlåtelse av mer beslutsbefogenhet än nu.Den nämnda förändringen av 10 kap. 5 § RF är dockinte den enda.Författningsutredningen, därefter regeringen ochnu också har anslutit sigtill den först av (v)-representanten i utredningenföreslagna inskränkningen att beslutsmakt fåröverföras bara om man inte rör principerna för vårtstatskick. Det har därmed markerats en bred enighetom att den beslutsmakt som i fortsättningen kankomma i fråga för överlämnande till EU inte fårrubba grunderna för det demokratiska systemet ilandet.Det är en markering att inte - utangrundlagsändring - kan acceptera särskilt mycket merav överstatlighet och inte heller kan överge sinnationella suveränitet till ett EU om det utvecklastill en ny federativ statsbildning. Dennainskränkning skapar också en nödvändig eftertanke omvårt demokratiska systems principer varje gång enfråga om beslutsöverlåtelse kan komma i fråga. Viser detta som en viktig vinst för alla krafter somvill verka för ett företrädesvis mellanstatligtsamarbete och som vill bekämpa tendenserna tillfederalism inom EU. Formuleringen manar tilleftertanke.Grundlagar utgör naturligtvis inget absolut skyddmot förändringar. Grundlagar kan själva förändrasoch de vare sig kan eller bör hindra enfolkmajoritet uttryckt i parlamentarisk majoritetfrån att - med viss fördröjning, som visar att enmajoritet kan stå sig över ett val - genomföra sinpolitiska vilja.När nackdelar och fördelar vägts samman, och inteminst sett mot framtiden, innebär de föreslagnaändringarna av 10 kap. 5 § RF en viss förbättringgentemot nu gällande lydelse. Detta gäller inteminst utifrån vår utgångspunkt. Vi arbetade ifolkomröstningen om EU-medlemskap aktivt för ettutfall som möjliggjort att första stycket av 10 kap.5 § RF kunnat utmönstras. Denna hållning vann intemajoritetens stöd. Vår regeringsform måste därför haregler om hur beslutskompetens kan föras frånnationella organ till EU-organ.Vi har med omtanke om villkoren för den fortsattadiskussionen och eventuella framtida politiskastrider om kompetensfördelning mellan EU-organ ochmedlemsstater kunnat stödja det lagda förslaget. Detär ägnat att begränsa mängden kompetens som kanöverföras utan att grundlag måste ändras. Därmed harmöjligheterna för att värna svenskdemokrati förstärkts. Det är gott att en bredmajoritet samlats kring förslag som möjliggör detta.Det torde också vara i deras intresse som villmotverka förstärkt överstatlighet inom EU.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:72 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i regeringsformen,2. lag om ändring i riksdagsordningen,3. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnenm.m.Följdmotioner2001/02:K47 av m.fl. (mp)vari föreslås att fattar följande beslut:1. beslutar att avslå den av regeringenföreslagna ändringen i regeringsformen av innebördatt skall kunna godkänna enöverenskommelse som ingås inom ramen för samarbeteti Europeiska unionen, även om överenskommelsen inteföreligger i slutligt skick.2. beslutar att avslå den av regeringenföreslagna ändringen i regeringsformen av innebördatt inom ramen för samarbetet inomEuropeiska unionen skall kunna överlåtabeslutanderätt som inte rör principerna förstatsskicket.2001/02:K48 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen beslutar att 1 kap. 2 § första stycketregeringsformen skall ha lydelsen: Den offentligamakten skall utövas med respekt för alla människorslika värde och för den enskilda människansintegritet, frihet och värdighet.2001/02:K49 av m.fl. (m, kd, c) variföreslås att fattar följande beslut:1. beslutar att avslå de ändringar i 10kap. 2 § regeringsformen som föreslås i proposition2001/02:72.2. beslutar att avslå de ändringar i 10kap. 5 § regeringsformen som föreslås i proposition2001/02:72.3. beslutar att avslå de ändringar iriksdagsordningen som föreslås i proposition2001/02:72.2001/02:K50 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. beslutar att avslå de ändringar i 10kap. 2 § regeringsformen som föreslås ipropositionen.2. beslutar att avslå de ändringar i 10kap. 5 § regeringsformen som föreslås ipropositionen.3. beslutar att avslå de ändringar iriksdagsordningen som föreslås i propositionen.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:K371 av m.fl. (c) vari föreslåsatt fattar följande beslut:36. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kravet på enprövning i Lagrådet bör göras mer tvingande.2001/02:K384 av och (fp, mp) vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt upphöja inledningen i till grundlag.2001/02:L371 av m.fl. (v, s, c, fp,mp) vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen vad imotionen anförs om att sexuell läggning skallomfattas av regeringsformens första kapitel omstatsskickets grunder.Bilaga 2Regeringens lagförslag1. Förslag till lag om ändring i regeringsformen2. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen3. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m.Bilaga 3Utskottets lagförslagFörslag till lag om ändring iregeringsformenHärigenom föreskrivs att 10 kap. 5 §regeringsformen[1] skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------10 kap.-----------------------------------------------------5 §-----------------------------------------------------kan överlåta Inom ramen för samarbetebeslutanderätt till i Europeiska unionen kanEuropeiska gemenskaperna överlåtaså länge som dessa har beslutanderätt som inteett fri- och rör principerna förrättighetsskydd statsskicket. Sådanmotsvarande det som ges i överlåtelse förutsätterdenna regeringsform och i att fri- ochden europeiska rättighetsskyddet inomkonventionen angående det samarbetsområde tillskydd för de mänskliga vilket överlåtelsen skerrättigheterna och de motsvarar det som ges igrundläggande friheterna. denna regeringsform och iRiksdagen beslutar om den europeiskasådan överlåtelse genom konventionen angåendebeslut, varom minst tre skydd för de mänskligafjärdedelar av de rättigheterna och deröstande förenar sig. grundläggande friheterna.Riksdagens beslut kan beslutar omockså fattas i den sådan överlåtelse genomordning som gäller för beslut, varom minst trestiftande av grundlag. fjärdedelar av deröstande förenar sig.Riksdagens beslut kanockså fattas i denordning som gäller förstiftande av grundlag.Överlåtelse kan beslutasförst efter riksdagensgodkännande avöverenskommelse enligt 2§.-----------------------------------------------------I annat fall kan beslutanderätt, som direkt grundarsig på denna regeringsform och som avser meddelandeav föreskrifter, användningen av statens tillgångareller ingående eller uppsägning av internationellaöverenskommelser eller förpliktelser, i begränsadomfattning överlåtas till mellanfolklig organisationför fredligt samarbete, till vilken riket är ellerskall bliva anslutet, eller till mellanfolkligdomstol. Därvid får ej överlåtas beslutanderätt somavser fråga om stiftande, ändring eller upphävandeav grundlag, riksdagsordningen eller lag om val tillriksdagen eller fråga om begränsning av någon av defri- och rättigheter som avses i 2 kap. Angåendebeslut i fråga om överlåtelse gäller vad som ärföreskrivet om stiftande av grundlag. Kan beslut isådan ordning ej avvaktas, beslutar ifråga om överlåtelse genom ett beslut, varom minstfem sjättedelar av de röstande och minst trefjärdedelar av ledamöterna förenar sig.Föreskrivs i lag att en internationellöverenskommelse skall gälla som svensk rätt, fårriksdagen genom beslut i den ordning som anges iandra stycket föreskriva att också en framtida, förriket bindande ändring i överenskommelsen skallgälla här i riket. Sådant beslut får endast avseframtida ändring av begränsad omfattning.Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ejdirekt grundar sig på denna regeringsform kan, iannat fall än som avses i första stycket, genombeslut av överlåtas till annan stat, tillmellanfolklig organisation eller till utländsk ellerinternationell inrättning eller samfällighet.Riksdagen får också i lag bemyndiga regeringen ellerannan myndighet att i särskilda fall besluta omsådan överlåtelse. Innefattar uppgiftenmyndighetsutövning, skall förordnande skegenom ett beslut, varom minst tre fjärdedelar av deröstande förenar sig. beslut i fråga omsådan överlåtelse kan också fattas i den ordning somgäller för stiftande av grundlag.Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[1]: Regeringsformen omtryckt 1998:1437Bilaga 4Offentlig utfrågning den 7 februari 2002Konstitutionsutskottets utfrågning angåendeändringar i regeringsformen och samarbetet i EU m.m.Inbjudna vid utfrågningen var ordföranden i , regeringsrådetHans Ragnemalm, regeringsrådet ochprofessorn i statsvetenskap : och välkomna till dagenssammanträde, som gäller det förslag till ändring avregeringsformen med anknytning till EU somregeringen har överlämnat till och som förstunden är föremål för behandling ikonstitutionsutskottet.Vad vi hade tänkt göra är att med hjälp avfyra inbjudna gäster belysa denna frågeställningytterligare. Dem som vi har bjudit till oss ärSverker , professor i statskunskap iUppsala, regeringsråden Hans Ragnemalm och GöranSchäder och ordföranden i . Hjärtligtvälkomna ska ni vara till oss!Vi hade tänkt göra så att var och en av våragäster i den ordning som de har placerat sig därframme, med först, får ca tiominuter på sig för att redovisa sin syn på deförändringar av regeringsformen som föreslås. Detgör vi i ström, och sedan tar vi frågor ochdiskussion kring detta i ett sammanhang. Jag troratt det underlättar diskussionen eftersom jagmisstänker att våra gästers synpunkter åtminstonedelvis kommer att gå i varandra. Hjärtligt välkomnaska ni fyra vara!För att ge alla en kort bakgrund till vad ärendethandlar om har vi bett , som ärkanslichef i , att göra enkort introduktion till ämnet innan vi lämnar ordettill . Varsågod!Bertil : Tack! Ämnet skulle alltså vara deförslag till ändringar i10 kap. regeringsformen som har lagts fram iregeringens proposition nr 72. Det är närmarebestämt 10 kap. 2 § och 5 §. Enligt 10 kap. 2 §första stycket i regeringsformen får regeringen inteingå någon för riket bindande internationellöverenskommelse utan att har godkänt dennaom överenskommelsen förutsätter någon form avförändring av svensk lag eller om överenskommelsenannars gäller ett ämne som ska besluta om.Av tredje stycket i samma paragraf framgår attriksdagens godkännande också krävs i fråga om andraför riket bindande internationella överenskommelserom överenskommelserna är av större vikt.Regeringen föreslår nu i propositionen att det skaföras in en ny bestämmelse i 10 kap. 2 §, ett fjärdestycke som säger att i sådana fall där riksdagensgodkännande krävs kan godkänna enöverenskommelse även om den inte föreligger islutligt skick.