bet · GP01MJU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Så visst kan vi fiska påkonkurrerande arter, men det finns ingen krabba iÖstersjön.Lennart : Herr ordförande! Vi har hört myckethär om att man känner till tillräckligt mycketför att kunna ge skapliga råd till enfiskeförvaltning, framför allt på den biologiskasidan.Men ett problem som var inne litegrann på tycker jag kräver ytterligare en kommentar.Om och när man starkt överfiskar någon av dedominerande fiskarterna, t.ex. torsk, så vet vinämligen oerhört lite om när det fiskbeståndetkommer ned under en kritisk gräns så att man får enirreversibel förändring av ekosystemet. Det kanalltså inte på något sätt garanteras att fiskennågonsin kommer tillbaka eller sägas hur mångaårtionden det eventuellt kan ta. Därför tycker jagatt det är så viktigt att man tar till den alltidomtalade försiktighetsprincipen så att vi intekommer i närheten av det som vi eventuellt kan troär en kollapsnivå.Hans Lassen: Jag vill mycket kort bara understrykaatt enligt de efterföljande analyser som vi har settär det såvitt jag vet ingen som kan förutsäga att omvi fiskar det ena eller det andra beståndet nu såfår vi en hämning av den arten. Hans har visatexempel, och det finns andra exempel där andra sakersker. Vi har exempel där det tar mycket försystemen att reetablera sig efter det att vi tarbort fisk, och vi har exempel där det tar kortaretid. Vi är ute på ett område där vi i varje fallinte kan leva efter ingenjörskonst.Jonas (): Jag har två frågor - enframåtsyftande och en bakåtblickande. Jag tänktebörja med den bakåtblickande. I början pratadeStefan de från . Han gavmig intrycket att alla fiskbestånd är regleradeinternationellt, men så är väl inte fallet? Minafrågor är: Vilka arter och bestånd kan vi självasätta kvoter för? Har vi i de fallen varittillräckligt försiktiga?Den framåtsyftande frågan gäller miljömärkning avfisk. Det är en fråga som utskottet harengagerat sig i. Det gäller framför alltmiljömärkning av vildfångad fisk - det andra finnsju redan. Jag har hört att krav på märkninghar varit på gång. har Nordiska rådetförsökt med detta och det har även diskuterats inomEU. Det är inte lätt någonstans. KRAV har haft ettprojekt på gång. Jag undrar om det finns någon somhar information om vad som händer med det projektet.Naturskyddsföreningen är medlem i KRAV och kankanske svara på den frågan.Stefan de : Herr ordförande! Som jag sade äregentligen alla bestånd internationellt reglerade.Sverige har inget bestånd som vi nu reglerar själva.Möjligen skulle man kunna reglera något rentkustbestånd - siklöjan skulle kanske kunna vara ettsådant bestånd. Jag vet inte om ål skulle kunnaregleras nationellt, utan det blir nog också eninternationell reglering. Siklöja är alltså det endaförslag som jag kan se att man skulle kunna reglerai havet eller lateralt.Hugo : Det gäller frågan om miljömärkningav vildfångad fisk. Jag vill först säga att vi frånvår sida har jobbat för att vi ska få en sådan. Vihar uppfattat det som ett konsumentkrav, och det ärviktigt att man kan tillhandahålla fisk som ärmiljömärkt. Vi har lagt ned ganska mycket tid på attförsöka jobba med kriterier och system för detta. Vihar väntat på att EU ska komma med någon form avriktlinjer för det här eftersom det finns upptaget iden marknadsordning som antogs sedan.Men det gör man inte, utan det ser ut som att förmodligen sitter och lurpassar litepå vad och kommer fram till i frågaom praktisk tillämpning av detta. Sedan kanske mananvänder sig av det som riktlinjer för en norm inomEU för miljömärkning. Jag misstänker attkommissionen är mest bekymrad för att detta ska blinågot handelshinder. Det är man inte intresserad av.Dagsläget i frågan är att vi har haft överläggningarmed KRAV, framför allt utifrån denpromotionorganisation som heter och somskulle vara den part som framför allt är finansiärför att se till att projektet blir av. Det har råttmissförstånd på vägen som har gjort att KRAV nu harsagt att om man inte får mer pengar så måste mansluta med projektet. För att reda ut missförstånden- för jag utgår från att det bara är missförstånd -så kommer vi att iGöteborg ha ett möte på med ledningenför KRAV och reda ut de problem som finns så attprojektet kan gå vidare.Håkan : Får jag lägga på en overheadbildsom svar på en fråga? Det gäller frågan huruvidaSverige har möjlighet att påverka fiskbestånden inomvårt eget område. Jag visar här en bild frånBrofjorden. Det är Havsfiskelaboratoriet som på1960- och 1970-talen undersökte utbyggnaden avScanraff. Då kunde man konstatera att det fanns ettlokalt lekbestånd av torsk. Som ni ser har manförnyat undersökningarna , och ni seratt det i princip inte är någonting kvar. Men det ärockså så att naturen har en väldig förmåga tillåterhämtning. Ger man de här lokala lekbestånden enmöjlighet att återkomma så kanske de också gör det.Vad som krävs då är att man fredar dessa områdenfrån fiske som fångar lekfisk och fiskungar.Maria : Det var intressant att fråganom KRAV-fisk och om miljömärkning av vildfångad fiskkom upp. Jag jobbar med detta projekt inomNaturskyddsföreningen. Som svar på frågan vill jagkomplettera det som sade i sitt svar.Det är på grund av problem med finansieringen somKRAV nu har beslutat att man inte kan fortsätta meddetta. Jag hoppas att , där bl.a. SFR ochandra organisationer sitter med, kanske kan skjutatill lite mer pengar. KRAV har fått , ochman fick till hela projektet. Detär viktigt att projektet inte försenas mer.Miljömärkning av fisk har varit på gång ,och när vi har detta läge är det viktigt. Jaghoppas att detta gav svar på den frågan.Bertil Norbelie: Det finns från Livsmedelsverketssida - som svar till - en kanskelite avvikande mening i frågan om miljömärkning avfisk. Vi tycker att det är bra om man kan åstadkommaen miljömärkning av fisk, men det ska då ske i formav branschöverenskommelser och inte i form avmyndighetsreglering. Vår uppfattning är att enreglerad miljömärkning av fisk också ställer krav påkontrollinsatser. Det återstår att se hur dekontrollerna i så fall skulle utövas och vilkakostnader de skulle dra med sig. Vi tycker alltsåatt det är en utmärkt lösning om det sker påfrivillig basis.Göte (): Herr ordförande! Jag hadeegentligen två frågor, men den första har jag redanfått svar på. Den gällde hur Jordbruksdepartementetser på situationen i samband med, eller rättare sagtefter, EU-utvidgningen och hur den har berörts. Jagvill ändå ställa en delfråga: Har diskussionen varituppe i samband med medlemskapsförhandlingarna närdet gäller ansökarländerna? Vi vet ju av erfarenhetatt om man inte har haft uppe frågor i anslutningtill ansökningarna så är det svårt att väcka dem iefterhand. Har frågan diskuterats medansökarländerna redan i samband med ansökningarna?Vet ni någonting om det?Jag har också en fråga till . Du visadebilder på hur situationen var i andra områden änvårt eget närområde. Det gällde utvecklingen på ettpar områden. Jag tänkte höra hur läget är när detgäller EU-länderna i södra . Sitter de ochdiskuterar samma problem som vi gör här? Lever de isamma situation när det gäller fiskbeståndet påvissa områden, eller är detta unikt för vår del? Hurär läget i södra ? Jag tänker då närmast påatt det är en fördel om man har sammagrundförutsättningar och samma problem när detgäller de här frågorna när man ska lägga fast enframtida fiskeripolitik.Stefan de : Frågorna om hur man ska göra isamband med resursfrågorna har naturligtvis varituppe med ansökarländerna. Det är helt klargjort fördem att när de blir medlemmar i så kommer de attgå med i den gemensamma fiskeripolitiken. De kommerdå att gå in i EU:s delegation, och det är EU sombestämmer och förhandlar för dem. De måste alltsålämna sina internationella organisationer. Det ärockså klart att de måste lyda . Då ärdet det som gäller också för dem. Den frågan är heltklargjord - om det var den som avsågs.Hans Ackefors: Denna fråga diskuteras kraftigt ocksåi de här länderna. De har en ännu värre sits änSverige eftersom de har blivit bortskämda med attkunna fiska utanför , Senegals kustosv. De har alltså betalat föratt de ska kunna få fiska, och sedan har man byggtupp en stor fiskeflotta i . börjar det enalandet efter det andra efter den afrikanska kustenatt dra in de här fiskelicenserna. Till följd avdetta har man en alldeles för stor fiskeflotta, somnaturligtvis i stor utsträckning kommer attkonkurrera om den inhemska fisken.Jag vill säga några saker som inte kom framtidigare. Det finns exempel på att fiskbestånd harutrotats. Ett av de mycket fina sillbestånden - ettvårlekande sillbestånd - utrotades vid Islands kustunder . Det har aldrig kommit tillbaka.Det finns också exempel från svenska kustvatten därfiskarter har försvunnit. Det gäller t.ex. blåfenadtonfisk och sillhaj. Fisketrycket har också tidigarevarit ganska stort i de här kustvattnen.Självfallet ska vi göra en förvaltningsplan förkustfisket på . Det är viktigt, och detborde ske med brandkårsutryckning. Vi måste räddakustbestånden. är det ordentligt utfiskat på densvenska västkusten.Lennart : Herr ordförande! Jag har enkomplettering som gäller frågan om hur lokala våraproblem är. De är alltså inte lokala, som HansAckefors så riktigt sade här. Inom WWF arbetar viglobalt med de här frågorna just därför attproblematiken är så lika över hela världen. Men denär naturligtvis större eller mindre på en lokalnivå.Hans Ackefors nämnde den blåfenade tonfisken. Detfinns ett skrämmande, men väldigt bra, exempel frånSvarta havet. och är somsagt i en ännu sämre situation än vad vi har här.Den totala fiskbiomassan är så liten att fisk är enav de dyraste saker som man kan äta på öar och runtkuster vid , som ni kanske har märkt somturister. På ett enda år gick tonfiskfångsten iSvarta havet ned från till noll åretefter - för att sedan aldrig ha återhämtat sig. Detfinns en rad exempel - just som blåfenad tonfisk -på hur oerhört snabbt och effektivt människor haröverfiskat en art. Denna tonfisk är i principutrotad i stora regioner.Staffan : Herr ordförande! Jag vill göra enkommentar. Vid denna utfrågning är det mycket fokuspå frågor som är relaterade till yrkesmässigt fiske.Jag tycker att vi inte ska glömma bort att vi ocksåhar ett annat stort fiske. Om vi använder rubrikenFramtiden för det svenska fisket, och t.o.m.använder bestämd form, så ska vi inte glömma bortatt det finns ett omfattande fiske som kallasturistfiske, bl.a. sportfiske. Vi har enskildafiskevattenägare, som jag representerar, av vårainlandsvatten som förvaltar ett fiske som ocksåmåste skötas på ett uthålligt sätt.Jag skulle nog, även om jag företräder ettägarintresse, kunna säga att vi har ett behov avökad kunskap även i våra vatten för att kunna skötadetta på ett uthålligt sätt. Jag skulle viljauppmana även SNF och WWF att i lite störreutsträckning faktiskt i samarbete med oss ochSportfiskarna rikta intresse mot våra frågor: Hurförvaltar vi inlandsvatten på ett klokt sätt?Ingvar tog på ett mycket klokt sätt uppfrågan om samsyn, och det tycker jag är väldigtviktigt. Åtminstone borde man kunna bli ense om vadman är oense om, men det verkar svårt även det,förstår jag.Kaj (): Det finns naturligtvis många frågorman skulle vilja ställa till den här församlingen,men tiden medger inte det. Också med tanke på att vihar många motioner att behandla i utskottet skulledet vara intressant.En fråga vill jag gärna ställa, och den gäller dets.k. industrifisket som sker i . Det har jukritiserats, bl.a. med anledning av att det medförstora bifångster av t.ex. torsk. Har Fiskeriverketgjort några undersökningar och kontroller av hurstora dessa bifångster är?Nästa fråga ställer jag till biologerna, och dengäller hur det blir om nu det här industrifisketkommer att upphöra på grund av att dioxinhalten ärför hög för att man ska kunna framställa foder avfisken. Kvoten har ju höjts detta år från 355 000ton till . Det finns biologer som påståratt skarpsill äter torskrom. Om detta är riktigt,kommer detta då att påverka återuppbyggnaden avtorskbeståndet i ?Arne : säger ordet"industrifiske". För att svara på frågan kanske jagmåste ändra på det och tala om det pelagiska fisketmed små maskstorlekar i . Industrifisketavser mer användningen av de här fångsterna. De ärinriktade på sillen och skarpsillen som målarter.Vi har tittat på bifångsterna i det här pelagiskafisket, och det har gjorts undersökningar genom ettprogram som heter International Baltic Sea SamplingProgram som genomfördes . Där tittade manpå bifångsterna och fann att det under den härperioden togs mellan 1 340 och torsk i dethär fisket, dvs. ungefär 1,av den totalatorskfångsten. var det ocksåtillåtet att ha bifångst av torsk i detpelagiska fisket, en regel som har skärpts så attdet nu bara är tillåtet . De härundersökningarna visar också på obetydligabifångster av lax, och de andra för kustfisketintressanta arterna uppträder inte alls i det härfisket.Sture : Jag vill knyta ihop det här meddioxinet och skarpsill som äter fisklarver, för dethänger ihop lite grann om det är såsom säger,att det kan vara en ödesfråga för den svenskafiskenäringen 2006: Ifall vi är tvungna att slutafiska fet fisk har vi torsken kvar.Skarpsill kan äta torsklarver. Mitt intryck är attvissa studier tyder på att den kan vara en viktigpredator på torsklarver och torskägg medan andrastudier inte tyder på det. Men här kommer man då inpå obalansen med industrifisket, med torsken och meddioxinet, som jag vill återkomma till, för det är ensak att tänka på.Det är inte kvar till 2006. Om vi ärtvungna att stoppa fisket efter strömming ochskarpsill då, kan det bli väldigt illa om justskarpsillen är en predator på torskungarna och om vihar ett dåligt torskbestånd. Vi har påoss att bygga upp ett torskbestånd som är ordentligtstort . Risken att vi får stänga fisket på grundav dioxinerna är väldigt hög, för om vi tittar pååtminstone PCB och DDT så ser vi inga snabbaminskningar där längre. Därför borde vi nu funderapå att sätta in alla tänkbara åtgärder för attminska fisketrycket på torsk. Om vi är tvungna att2006 minska trycket på skarpsill och strömming skavi ha ett stort torskbestånd så att vi dels kanklara predationstrycket från skarpsillen, och ocksåpredera ned skarpsillen så att vi inte har så mycketlängre, dels har ett så stort bestånd så att fisketkan få ut bra fångster och överleva även under denperioden.Kaj (): Jag vill bara replikera : Omjag har uppfattat det rätt är det foderfiske vipratar om, och där har vi inte fått något undantag.Det innebär att det kan bli ett stopp på det fisketredan i år.Maria Wetterstrand (mp): ställdefaktiskt en av de frågor som jag hade tänkt ställaom biologisk obalans och risken för den när detgäller dioxinerna.Vi har pratat väldigt mycket om fisk, och det är juinte så konstigt, för det här handlar ju om fisk.Men haven är ju inte bara till för oss och förfisken, utan det finns ju också en hel del marinadäggdjur och fåglar i havet. Vad gäller Östersjönhar de långa drivgarnen diskuterats ganska mycket.Efter vad jag förstår har ett undantag sombygger på att man kan påvisa att det inte har någranegativa ekologiska konsekvenser att man har dessalånga drivgarn i . Då undrar jag: Är detden uppfattning man har på departementet ochFiskeriverket, att dessa långa drivgarn inte harnågra negativa ekologiska konsekvenser, eller är detså att vill att man ska förbjuda drivgarnenmedan andra länder sätter stopp för det?Karl : behandlade för cirka tvåmånader sedan miljömålspropositionen, vilket jagtidigare var inne på. de uppställdamiljömålen behandlas just de frågor som MariaWetterstrand nu har ställt, vilket innebär attFiskeriverket ska utreda och utvärdera frågan omdrivgarnsfisket. Där har vi ganska på ossdessutom, för det har jag för mig ska vara klarttill . Vi gjorde en rapportering i det här ämnetnågon gång 1998 senast, så nya undersökningar plusutvärdering ska göras. Vi har ju också ett uppdrag -jag tror väl att det, precis som mycket annat, skaske i samarbete med - att justtitta på frågan om däggdjur och risken föratt de ska fångas i redskapen. Jag säger inte attdet som ska göras är gjort, men jag säger att detsom bör göras ska göras.Jan-Erik : Vad gäller bifångster i drivgarnär de noll. Det är inga sälar, inga delfiner, ingaspäckhuggare och inga marsvin som fastnar i dedrivgarn som laxfiskarna har, ej heller i debottengarn som garnfiskarna efter torsk har. Det harinte funnits några marsvin efter andra världskrigetav någon större population i ; de harförsvunnit av andra miljöskäl. Därför finns det ingasom helst skäl att vara rädd för att vi fångar dem.Vi har tillsammans med bestämt att vinu ska ha folk ombord på båtarna för att klara utden delen så att vi blir av med den frågan.Sture : Det här blir en direkt replik. 1961publicerade i egenpublikationsserie från Sötvattenslaboratoriet enanalys av tumlares föda i . Han lyckades dåfrån svenska laxfiskare få in 49individer, alla fångade kring och upp tillÅlands hav. Att tumlarna skulle ha försvunnit isamband med krigsvintrarna är en myt. De har funnitsefter det. skulle det inte gå att få ihop 49stycken tumlare , för beståndet är sådecimerat. Att det skulle bero på miljögifter trorinte tumlarforskarna på, för de har inte sett deeffekter som man har sett på säl. Tittar man påAscobans, alltså den internationella grupp somarbetar med småvalar i och , så ärde mycket klara i sin bedömning: Det är bifångster ifisket som har reducerat tumlarna. Om det är så illanu att vi inte ens får dem på grund av att vi harutrotat dem kan vi inte hålla det som intäkt för attdet inte är ett problem.Stellan F. : Vi hade alldeles ett mötei Ascobans om detta. Summan av det är väl attbifångsterna i av tumlare uppgårtill någonstans mellan 10 och 15 stycken. Det är dåfiskare från , , och Tysklandsom har rapporterat bifångster i medanfiskare i och inte har rapporteratnågra bifångster. Den här bifångstnivån är för högför att beståndet ska vara långsiktigt hållbart.Kjell-Erik (): Har vi en nu fungerandefiskekontroll i landet? Hur bör fiskekontrollengenomföras för att vara effektiv? Jag vill ha svarav och fiskeorganisationerna.Karl : Ja, hur den bör vara för att varaeffektiv beror naturligtvis på lite olika faktorer.Vi kan ju mena den fysiska kontrollen som ju utövastill sjöss av , som också harkontroll i hamnarna. Sedan har vi den rapporteringsom sker från fiskarna. Den bör ske på ett riktigtsätt. Till det, som en komplettering till båda dehär, har vi den satellitövervakning som är ålagdfartyg över 24 meter.Vi satsar i förhållandevis stora resurser pådet här. har bl.a. fått extratilldelning i form av fartyg och dessutom flygplanför att kunna utföra bevakningen. måsteövervakningen ju också ha en kontroll i den meningenatt man ska se en uppföljning från myndigheternassida och övervakning av att inte felrapporteringsker, att inte otillåtna redskap används och attockså lagföring sker när överträdelser upptäcks. Vihar så sent som från sidalagt fram ett förslag om strängare påföljder vidbrott mot fiskebestämmelser. Det är då inte barafråga om de klassiska straffen, böter och i någonmening fängelse, utan det blir också andrakonsekvenser för fiskare som överträder reglerna iform av mistade licenser för kortare eller längretid, vare sig det avser yrkesfiskelicensen ellerfartygstillståndet. En kombination av alla dessaåtgärder plus ett internationellt samarbete, vilketockså finns på det här området, inte minst iÖstersjön, är väl så att säga grundelementen i måletatt uppnå effektiv fiskerikontroll. Tack, herrordförande!Jan-Erik : Herr ordförande! Det som KarlOlov Öster säger är alldeles riktigt. Jag villtillägga att det inte räcker med att kustbevakarenkommer ner kväll, tittar på mittskepparpapper och kontrollerar att jag har ettfriskhetsintyg ombord. Vi vet att de baltiskafiskarna fiskade upp utöver denlagstadgade kvot de var berättigade till. Det vetmyndigheterna om. Ingenting har gjorts åt det. Detvar lika mycket som den svenska torskkvoten, somskulle fördelas på hela . Man kan också räknaut att dödligheten var , eftersom derasgarn står ute så . De tar bara i land den storafisken och slänger ut lika mycket. Vi frånyrkesfiskets organisation anser att det inte finnsnågon kontroll av de utländska fiskarna som fiskarpå svenskt EU-vatten.Gunnar : Herr ordförande! Kontrollfrågan äroerhört viktig. Man kan skylla mycket av överfisketoch annat svartfiske på i . Menvi vet att det i massmedierna här i Sverigerapporterades om den studie som skattemyndigheternagjorde på sex båtar som landade fisk i Västervik.Den visade att fiskarna landade mer fisk än derapporterade. Det förekommer svartfiske överallt.Det viktiga är att veta att det kan vara störst riskmed trålare. Man bör införa ett system medkontrollanter på alla större fartyg, framför allttrålare, för att kontrollera fångstmängd, arter,bifångst och redskap. Det är det enda sättet att fåklarhet och en riktig kontroll.Ingela Byfors: Jag vill tillägga en sak till detregeringen har sagt angående fiskerikontrollen. Isamband med miljöpropositionen har vi inriktatfiskerikontrollen mot en bevarandeaspekt.Kustbevakningen och arbetar efterett riskbaserat system, där man ska kunna sätta ininsatserna utifrån vilka risker som föreligger. Vihoppas att det ska ge en betydligt bättre ocheffektivare fiskerikontroll.Vi ser ett behov av effektivisering avfiskerikontrollen. Den svenska fiskerikontrollen skautvärderas . Vi arbetar för att visuccessivt ska kunna förbättra den till dess.Sinikka (): När man lyssnar på den samladefiskeexpertisen i landet föds många tankar i enshuvud. Jag har fiskat i hela mitt liv - iBottenhavet, i , i , iÖstersjön och t.o.m. i . Jag har lärtmina söner att fiska. Vi har alltid ätit den fisk vihar fångat. Den har innehållit kvicksilver,becquerel och dioxiner. Jag borde egentligenvara självlysande vid det här laget.Jag känner ändå en otrygghet efter den här dagen. Omjag nu blir farmor, om jag får barnbarn, kan nigarantera att jag som farmor kan lära mina barnbarnatt fiska? Frågan är: Finns det fisk kvar? Om det nuskulle bli flickor, ska jag säga till dem att de fårfiska men inte äta? Om ni kan garantera det behöverni inte svara på frågan. Men om ni känner denosäkerhet som jag känner som mor och kanske blivandefarmor, skulle jag vilja att ni tänker över vilkenden allra viktigaste åtgärden är för att jag skakänna trygghet när jag går ut ur lokalen. Jag villse fram emot att få lära mina barnbarn att fiska ochäta den fisk som vi har fångat.Klas : har sammanfattatsina synpunkter i två dokument, dels ett yttrandeöver som sänts in tillJordbruksdepartementet och som gickdirekt till i översatt form, dels iform av 14 punkter för en framtida hållbarfiskeripolitik som presenterades första gången vidett seminarium där bl.a.representanter för det svenskaJordbruksdepartementet deltog.Vi har skickat över de dokumenten till allaledamöter i utskottet och hänvisar därför till dem.Ni får gärna kontakta förytterligare diskussion och kommentarer.Hugo : Du ska få lära dina barnbarn attfiska, . Situationen blir dyster och mörk endag när man bara pratar om bekymmer. Det ska vi vara, för det ärproblemen vi ska lösa. måste man iärlighetens namn konstatera att vi har storaresurser att fiska på . Det kommer vi att ha också. Det handlar om att uppfylla mål som vihar satt upp i de förvaltningsplaner som börjarfinnas för de viktigaste fiskslagen. Det är mål förlekbiomassa. Det finns också i planernabeskrivningar av beslut om hur vi ska nyttjaresurserna för ett uthålligt fiske. Det är ettinstrument som är viktigt. Vi har haft enförvaltningsplan för laxen och vi kan seatt det får effekt. Det är viktigt att notera. Sedanska vi förfina detta instrument. För att kommaframåt med det arbetet behöver alla skaffa sig merkunskap. Tänk på det, i den mån utskottet sitter pånågra forskningspengar.Vi ska göra vad vi kan från vår sida för att fåett uthålligt fiske, det lovar jag dig, . Jagvar inne på det tidigare. Men det finns annatruntomkring som vi inte kan styra över. SinikkaBohlin nämnde själv dioxiner och tungmetaller. Detär inte fiskets fel att det är för höga dioxinhalteri fisken. Vi måste ta ett nationellt ansvar.