bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Här ingår detomfattande förhandlingsarbetet i både för hållbar utveckling (CSD) införtoppmötet i och det i FN:smiljöprogram, . Samarbetet både inom EU och inomFN-systemet är av stor betydelse. I slutänden kan destora hållbarhetsfrågorna bara lösas globalt.Samtidigt är det viktigt att håller en högnationell profil i arbetet för en hållbarutveckling. Med det anförda bör motionerna MJ40 (mp)yrkande 2 och MJ209 (m) yrkande 10 lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet kan i huvudsak instämma i vad som anförs imotion MJ40 (mp) yrkandena 13-15 om tillgång tillrent vatten och jordens vattentillgångar. Iskrivelsen Nationell strategi för hållbar utvecklingredovisas (s. 16) att kravet på att vi måste skyddade grundläggande resurser på vilka vår civilisationvilar är miljöpolitikens mest tvingande plikt. Detråder bred enighet om att klimatförändringar,resursexploatering och förgiftning av luft ochvatten är ödesfrågor både för människors överlevnadoch för vår planet. Vidare anförs (s. 99) attSverige prioriterar insatser för hållbaravattenresurser. har bidragit till att skapadet internationella nätverket förvattenintressenter, Global Water Partnership, ochstöder Waters Assessment. I århar , inför toppmötet i , tagitinitiativet till att stärka nätverket genom attbilda ett mellanstatligt organ för vattenfrågorna,, medsekretariat i Stockholm.Riksdagen (utrikesutskottet) har redovisat (bet.2001/02:UU8) att år 1997antog en resolution som avser en internationellvattenkonvention. Konventionen syftar till attförhindra internationella vattenkonflikter orsakadeav enskilda länders åtgärder och antogs av 103nationer. konstaterar vidare (bet.2001/02:UU2) att naturresursfrågor, som exempelvisvattenfrågor, ofta berör flera länder och Sverigestöder regionalt samarbete. Vattenresursförvaltningär ett prioriterat område för svenskt bistånd.Global Water Partnership (GWP) har en viktig roll iuppföljningen av de åtgärder som presenterades viddet andra Världsvattenforumet i , liksomi genomförandet av de målsättningar på vattenområdetsom beslutades i 2000.Regeringen har initierat ett arbete för att etableraGWP som mellanstatlig organisation i och attsäkerställa ett brett internationellt engagemang förverksamheten. framhåller (s. 65)att bristen på färskvatten framstår som en av deallvarligaste naturresursfrågorna. Det svenskautvecklingssamarbetet har prioriteratvattenresursfrågorna och god hushållning med vatten.I anges bl.a. sommålsättning att antalet personer som inte hartillräcklig tillgång till sötvatten skall halverastill och att strategier för hållbarvattenhantering skall utarbetas. Regeringen fästerstor vikt vid att dessa intentioner kan genomförasoch avser att öka insatserna på vattenområdet.Motion MJ40 (mp) yrkandena 13-15 är som framgår ovani huvudsak tillgodosedd.När det gäller det i motionerna MJ7 (c) yrkande 8och U302 (c) yrkande 4 aktualiserade förslaget om ennordisk miljöunion bör inledningsvis uppmärksammasatt (utrikesutskottet och miljö- ochjordbruksutskottet) tidigare behandlat friståendemotioner med samma eller liknande innebörd (bet.2000/01:U11 och bet. 2000/01:MJU10 s. 29). Somanförs i skrivelsen Hållbara (s. 10, 63)trädde Nordiska ministerrådets strategi för hållbarutveckling Bæredygtig udvikling - en ny kurs forNorden (Nord 2001:3) i kraft den 1 januari 2001.Strategin omfattar områden där har gemensammaintressen och särskilt goda förutsättningar attbidra till en hållbar utveckling och där detnordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde.Centrala frågor i hållbarhetsstrategin ärklimatförändringar, biologisk mångfald, skydd av denmarina miljön, kemikalier, livsmedelssäkerhet,energieffektivitet och förnybar energi, hållbaratransportsystem samt en hållbar utveckling isektorerna lantbruk, fiske och skogsbruk samt iindustrin och näringslivet. Den nordiskahållbarhetsstrategin innehåller mål och åtgärder samt långsiktiga mål fram till år2020. Huvudansvaret för uppföljningen kommer attåvila de nordiska länderna, men strategin innebärockså nya uppgifter och utmaningar för . Det nationella genomförandet planerasför närvarande. Erfarenheter från arbetet med Baltic21 kommer att tas till vara. Utskottet anser ilikhet med utrikesutskottet att den form avmiljösamarbete som existerar på nordisk nivåär tillräcklig och ifrågasätter om ett formelltbildande av en miljöunion skulle vara merändamålsenlig. Ytterligare institutionaliseringriskerar även att ta resurser från det miljöarbetesom driver inom ramen för EU. Motionerna MJ7(c) yrkande 8 och U302 (c) yrkande 4 avstyrks.I motionerna MJ7 (c) yrkande 7 och MJ466 (mp)yrkande 9 aktualiseras frågor om ansvargentemot länderna i vårt närområde att genom biståndminska deras miljöskadliga utsläpp och om stöd tillåtgärder i andra . Som anförs iskrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (s.60) verkar aktivt för en hållbar utvecklinginom . kom statsministrarnai och Europeiska kommissionen vidett möte i överens om att hållbar utvecklingskall vara grunden för det fortsatta samarbetet iregionen. antog utrikesministrarna och EUinom en för Östersjöområdetkallad Baltic 21. Denna inkluderar mål och scenarierför hållbar utveckling i ett 30-årigt perspektivinom regionen och ett handlingsprogram medtidsplaner, aktörer och finansiering. Baltic 21fokuserade ursprungligen på sex sektorer (jordbruk,energi, fiske, skog, turism och transporter) varsutveckling bedömdes vara av särskilt stor betydelseför att uppnå ett hållbart Östersjöområde. Vidarehar (s. 59) inom ramen för östbiståndet bilateraltmiljösamarbete bedrivits genom Sida ochNaturvårdsverket, framför allt i Östersjöregionenoch nordvästra men även i ochgenom u-landsbiståndet i centralasiatiska länder.I skrivelsen Nationell strategi för hållbarutveckling anges vidare att Baltic 21 är ettregionalt samarbete mellan elva länder iÖstersjöområdet (de fem nordiska länderna, de trebaltiska staterna, , och nordvästraRyssland) samt , olikasektorsorganisationer och icke statligaorganisationer som miljöorganisationer. harvarit pådrivande i arbetet. Gemensamma mål förhållbar utveckling har antagits, och regionen ärdärmed den första i världen som har antagit sådanamål. En första lägesrap-port om genomförandet avBaltic 21 presenterades . Den bygger på bl.a.ett stort antal indikatorer för hållbar utveckling iregionen. En andra lägesrapport kommer att utarbetastill år 2003.Utskottet har erfarit att Sida, med utgångspunkt iinternationella och regionala överenskommelser somHelsingforskommissionen till skydd för Östersjönsmarina miljö (HELCOM), stöder miljöförbättringar iÖstersjöregionen. I samarbetar Sida medSveriges () för att minskaläckage av näringsämnen till frånjordbruk, odling och djurhållning. Sida finansierarSLU:s program för demonstrationsinsatser ochutbildning. Programmet är knutet till Baltic 21uthållig utveckling inom jordbrukssektorn.Motionerna MJ7 (c) yrkande 7 och MJ466 (mp) yrkande9 påkallar enligt utskottets uppfattning med detanförda ingen ytterligare åtgärd.I anslutning till motionerna MJ337 (c) yrkande 21och U303 (m) yrkande 14 om ökad överstatlighet påmiljöområdet vill utskottet erinra om attRomfördragets artikel 6 liksom EG:sutvecklingspolitik föreskriver att miljöhänsyn skallintegreras i gemenskapens insatser i syfte attfrämja en hållbar utveckling. I skrivelsen HållbaraSverige anförs (s. 72) att miljöhänsyn börintegreras i alla instrument och program, isynnerhet i landsstrategierna och i de sexprioriterade områdena inom den nyautvecklingspolitiken.Genom beslut uppdrogregeringen åt att efter samråd medberörda myndigheter analysera vilka frågor Sverigehar anledning att särskilt bevaka och söka påverka iEU därför att de har betydelse för att nå de svenskamiljökvalitetsmålen. Utvecklingen av EU:smiljöpolitik med ny gemenskapslagstiftning, det 6:emiljöhandlingsprogrammet, arbetet medsektorsintegration och hållbar utveckling samtutvidgningen av EU bör beaktas. Även frågor som inte står på EU:s dagordning kan ingå.Riksdagen () har i fråga omöverstatlighet uttalat (bet. 2001/02:KU1) att detär en praktisk fråga i vilken mån ytterligarebeslutskompetens skall överlåtas till EG, eller omdet överstatliga inslaget på något område skallminskas. Detta får avgöras från fall till fall ochberoende på de behov och de beslut som fastställtsför varje sakområde inom samarbetet. mening kan ett samarbete medöverstatliga inslag vara att föredra för att få tillstånd en effektiv lösning, t.ex. när det gällerbekämpning av miljöföroreningar i luft och vatten. Iandra fall är mellanstatliga lösningar att föredra,t.ex. vad gäller samarbetet inom det straffrättsligaområdet. vill konstitutionsutskottetframhålla att den överstatliga delen av samarbetetfordrar självständiga och starka institutioner föratt garantera en likvärdig övervakning ochtillämpning av det gemensamma regelverket. Dettaligger enligt uppfattninginte minst i de mindre medlemsstaternasintresse. Utskottet är inte berett att föreslå någotuttalande från sida med anledning av de imotionerna U303 (m) yrkande 14 och MJ337 (c) yrkande21 framförda kraven om överstatlighet påmiljöområdet. Motionerna avstyrks i berörda delar.Det i motion MJ518 (mp) yrkande 7 uttaladeönskemålet om miljö- och hälsokrav i internationellahandelsrelationer har tidigare behandlats avriksdagen (utrikesutskottet, bet. 2000/01:UU11).Utrikesutskottet anförde att en hållbar utvecklingredan i dag är ett uttalat mål för WTO. Sverigedeltar i de internationella diskussionerna omhandel och miljö främst inom förhandel och miljö, vilket har stor betydelse föratt påverka och genomdriva eventuella förändringar ihandelsregelverket med inriktning mot en hållbarutveckling. Det anses allmänt att miljöfrågornaendast kan lösas inom ramen för en bredare WTO-förhandling. Regeringen har i flera sammanhangbetonat att det är ett av många viktiga mål i en nyrunda i WTO. och EU verkar för attmiljöfrågorna skall kunna integrerassektorsövergripande i alla områden som förhandlas,bl.a. i syfte att enklare kunna hantera specifikamiljöfrågor som exempelvis relationen mellanhandelsregelverket och handelsåtgärder imiljökonventioner, försiktighetsprincipens utrymme iWTO-regelverket samt frågan ommiljömärkningssystemens relation till WTO-avtalet.Det är i detta sammanhang av stor vikt atthandelsavtalen stämmer överens med deinternationella miljökonventioner somframförhandlats. Även inom ramen för EU bedrivsarbete med att koppla samman handelspolitik ochmiljöfrågor. På initiativ av EU anordnade WTO ettsärskilt högnivåmöte om handel och miljö 1999, isyfte att öka förståelsen mellan industrialiseradeländer och utvecklingsländer samt ge enskilda ochintresseorganisationer möjlighet att delta idebatten. Syftet med motion MJ518 (mp) yrkande 7 fåranses tillgodosett utan något särskilt uttalande avriksdagen.Utskottet vill beträffande det krav som framförs imotion U348 (mp) yrkande 5 om bättre tillämpning avgemenskapslagstiftningen på miljöområdet framhålla(jfr bet. 2001/02:MJU3 s. 32) att miljöpolitikengenom Amsterdamfördraget har givits en merframträdande plats genom att fördraget bl.a.fastlägger att hållbar utveckling nu är ett av degrundläggande målen för EU-samarbetet och att kravetpå integrering av miljöhänsyn i andra politikområdenhar förtydligats. Utskottet vill i denna fråga ävenhänvisa till tidigare nämndauppdrag att analysera vilka frågor haranledning att särskilt bevaka och söka påverka i EUdärför att de har betydelse för att nå de svenskamiljökvalitetsmålen. Motionen avstyrks i berörd del.Som anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 95) är pådrivande föratt strategier och riktlinjer för integrering avmiljöhänsyn som en del i arbetet för hållbarutveckling skall utvecklas eller genomföras inom detmultilaterala utvecklingssamarbetet och inom EG-biståndet. En viktig komponent i sådana strategierär att systematiskt göra strategiskamiljöbedömningar och miljökonsekvensbedömningar.Motion U348 (mp) yrkande 17 bör med det anfördalämnas utan vidare åtgärd i denna del.När det gäller det krav som framförs i motion K426(kd) yrkande 24 om utkast tillstrategi för hållbar utveckling konstaterarutskottet att i skrivelsen anförs även (s. 8) attSverige har varit pådrivande för att olikainternationella organisationer skall inrikta sinverksamhet på att genomföra arbetet med hållbarutveckling. Ett målinriktat arbete har inletts inomEU, , och Arktiska rådet.Som påpekas i skrivelsen Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling kommer vid sina årligavårmöten att i enlighet med slutsatserna fråntoppmötena i och i juni2001 gå igenom vilka framsteg som gjorts vidutarbetandet och genomförandet av strategin. Islutsatserna från anges att skall ge "nödvändig politisk vägledning föratt främja hållbar utveckling i unionen". Motionenavstyrks i berörd del.Institutionellt ramverk för hållbar utveckling m.m.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ40 (mp) yrkandena 4-6 om att detär angeläget att föra in miljöklausuler ihandelsavtal och att utarbeta strategier förimplementering m.m. av miljöavtal.Som anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling verkar för att stärkaFN:s arbete med hållbar utveckling,fattigdomsbekämpning och särskilt att stärka deninternationella . Genom attutveckla nationella strategier där de olikadimensionerna av hållbar utveckling integreras kanett målinriktat arbete bedrivas. Förutom attutveckla sin egen nationella strategi stöder Sverigeu-länder och regioner att utveckla egna strategier.Stödet avser insatser inom institutionsutvecklingoch förvaltningsuppbyggnad på miljöområdet somdirekt eller indirekt bidrar till utarbetande avnationella strategier för hållbar utveckling. Måletär att stödja samarbetsländernas förmåga attformulera en policy, planera, genomföra och följaupp handlingsprogram på miljöområdet. Prioriteradeområden är miljöstatistik, grönanationalräkenskaper, miljöekonomi ochmiljökonsekvensbedömningar.I skrivelsen anförs vidare att (s. 95) Sverigedeltar genom EU i diskussionerna kring handel ochmiljö och utveckling inomVärldshandelsorganisationen (WTO). verkarför att hållbar utveckling skall integreras i deinternationella handelsregelverken så att enliberalisering av handeln kan medverka till hållbarutveckling. En ny s.k. runda för multilateralahandelsförhandlingar inleddes vid i , , , dens.k. Ministrarnabeslutade då bl.a. att utvecklingsfrågorna skall ståi fokus och att miljöfrågorna skall hanteras iarbetsprogrammet och i de kommande förhandlingarna.Som utskottet anfört tidigare (bet. 2000/01:MJU10 s.29) är en hållbar utveckling ett uttalatmål för WTO. Det anses allmänt att miljöfrågornaendast kan lösas inom ramen för en bredare WTO-förhandling. För att nå önskat resultat på områdetverkar och EU för att miljöfrågorna skallingå i en kommande ny förhandlingsrunda i WTO.Sverige och EU verkar här dels för att miljöfrågornaskall kunna integreras sektorsövergripande i allaområden som förhandlas, dels för att specifikamiljöfrågor skall kunna hanteras. Till dessa hörbl.a. den viktiga frågan om relationen mellanhandelsregelverket och handelsåtgärder imiljökonventioner, försiktighetsprincipens utrymme iWTO-regelverket samt frågan ommiljömärkningssystemens relation till WTO-avtalet.Enligt utskottets bedömning är syftet med motionMJ40 (mp) yrkandena 4-6 i allt väsentligttillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenriksdagens vidare åtgärd.När det gäller den fråga som behandlas i motionMJ40 (mp) yrkande 7 om den globala miljöfonden, GEF,och global miljöstyrning redovisas i skrivelsenNationell strategi för hållbar utveckling (s. 101)att institutionsutveckling är en viktigförutsättning för att uppnå en hållbar utveckling.Det krävs också här en samverkan mellan detnationella och det internationella arbetet förhållbar utveckling. Även de internationellainstitutionerna för bl.a. miljösamarbete behöverutvecklas för att stärka genomförandet avinternationella avtal.Som anförs i skrivelsen Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling (s. 88) medverkar den globala miljöfondentill att finansiera de merkostnader (s.k.incremental costs) för utvecklingsprojekt iutvecklingsländer som kan uppkomma för att uppnåglobala miljövinster. GEF är en finansiell mekanismför och för konventionen ombiologisk mångfald. Fonden disponerar 2,75miljarder US-dollar för perioden 1998-2002.Förhandlingarna inför nästa påfyllnadsperiod harinletts och beräknas vara avslutade i början av2002. Parallellt med dessa förhandlingar genomförsen av initierad oberoende utvärdering avfondens verksamhet. kommer att fortsättadet konstruktiva engagemanget i ochär berett att öka sina bidrag för att GEF även ifortsättningen skall få en tillfredsställandefinansiering med en rimlig bördefördelning mellangivarna. Motion MJ40 (mp) yrkande 7 bör lämnas utanvidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts medvad som anförts.I fråga om motion MJ40 (mp) yrkande 11, sombehandlar frågan om att internationella handelsavtalbör underställas om biologiskmångfald, vill utskottet framhålla att Sverigeverkar för att hållbar utveckling skall integreras ide internationella handelsregelverken så att enliberalisering av handeln kan medverka till hållbarutveckling. Av skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling framgår att målet om ekonomisktillväxt bör kopplas till övriga mål för hållbarutveckling, framför allt miljöhänsyn ochfattigdomsbekämpning där tillväxtens innehåll äravgörande. I skrivelsen Hållbara anförs attarbetet inom konventionen om biologisk mångfaldbefinner sig i en intensiv fas. En strategisk planför konventionens fortsatta arbete och integrering idet globala miljösamfundet håller på att utarbetas,och beslut om detta förväntas inför toppmötet iJohannesburg. Motionen bör lämnas utan vidareåtgärd.Som anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 101) har det internationellasamfundet kommit långt vad gäller samsyn om vad somkrävs för en hållbar utveckling men ännu har inteden globala förvaltningen formats. verkarför att stärka FN:s arbete med hållbar utveckling,fattigdomsbekämpning och särskilt att stärka deninternationella . Det innefattarstärkande av , tydligare mandat till GMEF ochCSD. bör FN:s arbete för hållbar utvecklingfå samma status och kraft som arbetet med fred ochsäkerhet.Riksdagen (utrikesutskottet) har uttalat (bet.2001/02:UU2 s. 67) att Sve-rige har varit pådrivandei arbetet för förbättrad effektivitet och stärktsamordning av den internationellamiljöförvaltningen. Som ett led i förberedelsernainför toppmötet tillsattes en ministergrupp för attutreda möjligheten att förstärka den internationellamiljöförvaltningen. Detta skedde på initiativ av EUunder det svenska ordförandeskapet. ärdrivande inom EU när det gäller att lyfta frågan omen förbättring av det internationella ramverket förhållbar utveckling.Som utrikesutskottet har uttalat (2000/01:UU11)deltar aktivt inom EU och internationelltför att stärka och vidareutveckla deninternationella . Detta innebär enstärkt roll för och dess roll i relation tillde internationella miljökonventionerna, vilket ävenär kopplat till biståndet. EU verkar även för attmiljöavtal och handelsavtal skall vara ömsesidigtstödjande, och även denna administration förenklasmed en stärkt miljöförvaltning. Dessa frågor kankomma att behandlas vid toppmötet i år2002. Internt inom EU pågår ett arbete med attintegrera miljöhänsyn i övriga politikområden.Utrikesutskottet har vidare konstaterat(2001/02:UU2 s. 69) att behoven av det globalamiljösamarbetet ökar i takt med globaliseringen ochde tilltagande miljöproblemen. En sammanhållandekraft behövs, och är den organisation somredan vid åladesuppgiften. Behovet av att stärka ekonomiskt harkonstaterats upprepade gånger på ministernivå. Inompågående förhandlingar för att stärka deninternationella diskuteras formerför hur detta kan göras.Sverige tillhör de länder som starkast pekat påbehovet av att får tillräckliga ochförutsägbara anslag. Från svensk sida har ocksåframhållits att fördelningen av ansvar för enutökad budget bör vara rättvis. är sjundestörsta givarland bland de 189 medlemsländerna ochkommer fortsätta att verka för att kraftigt stärkaUNEP:s budget. Motion MJ40 (mp) yrkandena 8 och 9bör lämnas utan vidare åtgärd i den mån den intetillgodosetts med det anförda.En öppnare handel med ett multilateralthandelsregelverk som stöder globala konventioner förmiljö, mänskliga rättigheter m.m., är, som anförs iskrivelsen Nationell strategi för hållbar utveckling(s. 103), en viktig del i förutsättningarna förhållbar tillväxt. bör verka förhandelsliberalisering som kan förväntas ge positivamiljöeffekter samt ökat marknadstillträde för . För att de fattiga länderna i ökadutsträckning skall kunna ta del av vinsterna av enliberaliserad världshandel och kunna agerai linje med målet om hållbar utveckling behövsökade insatser i form av tekniskt bistånd ochkapacitetsuppbyggnad. Inom utvecklingssamarbetet påhandelsområdet fokuserar bl.a. på att stärkau-länders förhandlingskapacitet,näringslivsutveckling och exportkapacitet, stödjamiljömedvetandet och hållbar konsumtion, stärkainstitutionell infrastruktur för miljöanpassad ochmiljömärkt produktion samt överföring avmiljöanpassad teknik. skall iutvecklingssamarbetet inom området näringsliv ochhandel prioritera stöd till åtgärder som förbättraru-ländernas förutsättningar att utveckla sininternationella handel och det regionalahandelssamarbetet, stärka för handel nödvändigainstitutioner och kontakter samt stärka u-ländernaskapacitet till miljömässigt, socialt och ekonomisktuthållig produktion för export. Det är enligtskrivelsen även av stor vikt att stödja de fattigareutvecklingsländernas kapacitet att analysera, deltaoch förhandla i WTO-arbetet. Enligt utskottetsuppfattning är syftet med motion MJ40 (mp) yrkande16 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett.Yrkandet påkallar således ingen vidareåtgärd.Utrikesutskottet har uttalat (bet. 2001/02:UU2 s.118) att enskilda organisationer spelar en viktigroll i arbetet för att minska fattigdomen, där detkanske viktigaste bidraget är att främjademokratisering och utveckla de demokratiskaprocesserna. anser dock att dentidigare spridda uppfattningen om enskilda organinom utvecklingssamarbetet som mer effektivabiståndsadministratörer än staten ersatts aven mera nyanserad förståelse för organisationernasreella möjligheter att åstadkomma förändringar. Ennärmare samordning med utvecklingsländernas egnanationella planer för fattigdomsminskning kan bidratill mer långsiktiga förändringar. Enligt utskottetsmening kommer möjligheterna att anvisa högre anslagtill enskilda organisationers verksamhet attförbättras i och med att det totala anslaget tillinternationellt utvecklingssamarbete kraftigt ökarunder kommande år, vilket utskottet ser somangeläget. Med det anförda får motion MJ40 (mp)yrkande 17 i allt väsentligt anses tillgodosedd.Genomförande och styrmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om attförändra (m) och om indikatorer(mp). Utskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbete m.m.Utskottet har ingen erinran mot regeringensnationella strategi för hållbar utvecklingoch redovisning av arbetet med att nå enekologiskt hållbar utveckling. Utskottetföreslår att skrivelserna läggs tillhandlingarna.SkrivelsenNationell strategi för hållbar utvecklingDet breda hållbarhetsbegreppet och de många aktörersom medverkar i omställningsarbetet kräver en storuppsättning av verktyg och styrmedel, allt frånlagstiftning och skatter till "mjuka" verktyg sominformation och frivilliga åtaganden.