bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — Sammantaget innebar dettaatt2 618 personer som borde ha granskats inte kundegranskas. Av de 3 756 granskade personerna varnärmare folkbokförda i och därmedautomatiskt upptagna i den svenska röstlängden.Eftersom de inte kan tas bort från den svenskaröstlängden fick de "dubbel rösträtt" i valet.Närmare 4 % kunde inte identifieras med hjälp avbefintliga register och fick därmed också "dubbelrösträtt". Totalt 6 374 anmälningar resulteradesåledes i 3 420 strykningar.Tidpunkten för när anmälan skall göras varierarmellan medlemsstaterna. För svenskt vidkommande ärdet angeläget att anmälan sker före det datum dåröstlängderna fastställs och röstkorten skickas uttill väljarna. Det har inte ansetts möjligtatt "ta tillbaka rösträtten" från den som redan harfått sitt röstkort för det svenska valet. Dettainnebär att svenskar som har anmält sig för attrösta i medlemsländer som fastställerröstlängden/rösträtten änSverige alltid får "dubbel rösträtt".Regeringen föreslår att det skall bli möjligt attstryka en person från den svenska röstlängden vidval till , om han eller hon hartagits upp i röstlängden i ett annat land. Dettagäller dock bara så länge som röstkortet inte harskickats ut till väljaren.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Valsedlarnas utformning ochinnehåll, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attbegreppet partimarkerade valsedlar skallersättas med partivalsedlar.PropositionenRegeringen anser inte att valsedlarnas utformningbör ändras.Begreppet partimarkerade valsedlar infördes i 1972års vallag och har oförändrat förts över till den nugällande lagen. har sedan år 1998använt begreppen namnvalsedlar, partivalsedlar ochblanka valsedlar och anser mot den nu angivnabakgrunden att begreppet partimarkerade valsedlarbör ersättas med partivalsedlar. Regeringen anslutersig till förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Tillskrivna namnUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att etttillskrivet namn på en valsedel med endastpartiets namn inte bör räknas som enpersonröst även om det tillskrivna namnetanmälts av partiet.PropositionenFör de partier som registrerat partibeteckning ochanmält kandidater gäller att tillskrivna namn intebeaktas vid sammanräkningen. Rösten som sådantillgodoräknas dock alltid partiet, och de avpartiet nominerade och anmälda kandidaterna räknasalltid. För partier som inte anmält kandidatergäller dock den fria nomineringsrätten. Om ett partihar registrerat partibeteckning och anmältkandidater skall detta framgå av valsedeln för attväljarna skall veta att tillskrifter av namn på ensådan valsedel inte beaktas. På valsedlar där ingensådan upplysning lämnas beaktas tillskrivna namn.Strykningar av namn på valsedlar beaktas inte inågot fall vid sammanräkningen.Regeringen anser att det inte finns tillräckligaskäl för att nu ändra reglerna för personval, så attett tillskrivet namn skall beaktas som enpersonröst. Ett tillskrivet namn på en valsedel medendast partiets namn bör således inte räknas som enpersonröst även om det tillskrivna kandidatnamnetanmälts av partiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning.Utläggning av namnvalsedlar påsärskilda röstmottagningsställen,m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attpartierna skall få lägga ut inte barapartimarkerade valsedlar utan ävennamnvalsedlar på särskildaröstmottagningsställen inom landet.Gällande bestämmelserEnligt 9 kap. 12 § tredje stycket får partier somdeltar i valen lägga ut valsedlar iröstningslokalerna. På särskildaröstmottagningsställen inom landet ochröstmottagningsställen som inrättas avutlandsmyndigheter får partierna emellertid baralägga ut partimarkerade valsedlar.PropositionenDen rådande ordningen med förbud mot namnvalsedlarvid de särskilda röstmottagningsställena inom landethar vållat invändningar. I de flesta fall harproblemet lösts genom att partierna lagt eller delatut valsedlar på visst avstånd från röstningslokalen.Den centrala valmyndigheten har framfört attnamnvalsedlar bör tillåtas om valnämnderna skallstimuleras att i ökad utsträckning inrätta särskildaröstmottagningsställen.Enligt regeringens mening är det angeläget att såmånga väljare som möjligt får tillfälle att röstainte bara på ett parti utan också på partietskandidater. Samma regler bör därför i störstamöjliga utsträckning gälla för samtligaröstningslokaler beträffande rätten att distribueravalsedlar. Mot bakgrund av den bedömningen och medhänsyn till att namnvalsedlar i praktiken ofta läggsut eller delas ut i närheten av de särskildaröstmottagningsställena inom landet föreslårregeringen att förbudet mot att lägga utnamnvalsedlar i eller i anslutning till sådanaröstningslokaler inom landet avskaffas. Partiernaskall, enligt regeringens förslag, få lägga ut intebara partimarkerade valsedlar utan ävennamnvalsedlar på särskilda röstmottagningsställeninom landet.När det gäller röstmottagningsställen utomlands ärsituationen något annorlunda. Även om förbudetavskaffas framstår det inte som sannolikt att detvid de utlandsmyndigheter där det anordnas röstningskulle komma att läggas ut namnvalsedlar för landetssamtliga valkretsar. Därmed uppstår risken att enväljare förleds att använda en namnvalsedel somavser annan valkrets än den vilken han eller hontillhör. Om så sker blir visserligen inte valsedelnogiltig utan rösten tillgodoräknas partiet men denavgivna personrösten blir utan verkan om inte denaktuella kandidaten råkar ställa upp också i denvalkrets som väljaren tillhör. Risken finns därmedatt väljarna vilseleds att rösta på personer sominte kandiderar i den egna valkretsen. Regeringenanser därför att förbudet mot utläggning avnamnvalsedlar på röstmottagningsställen utomlandsskall bibehållas.Det bör enligt regeringen inte införas någonskyldighet för valmyndigheten att i vissa falltillhandahålla namnvalsedlar i röstningslokaler.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Utläggning av partimarkeradevalsedlar (partivalsedlar)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attpartimarkerade valsedlar skall läggas ut iröstningslokaler eller medföras avlantbrevbärare endast på begäran av ettparti.PropositionenEnligt 9 kap. 12 § vallagen skall partimarkeradevalsedlar för samtliga val läggas ut iröstningslokaler för partier som vid något av de tvåsenaste valen fått av rösterna i helalandet. Skyldigheten för valmyndigheterna att läggaut partimarkerade valsedlar är ovillkorlig. Dettainnebär att valsedlar skall läggas ut även ompartiet inte har några kandidatlistor. Valsedlarskall också läggas ut även om partiet över huvudtaget inte önskar delta i valet.Valmyndigheternas skyldighet att lägga utpartimarkerade valsedlar skapar emellanåt problem.Som exempel kan nämnas att partimarkerade valsedlarför dåvarande kds lades ut riksdagsvaltrots att partiet inte ställde upp det i valet underegen partibeteckning. Kds hade dessutom hos dencentrala valmyndigheten begärt att sådana valsedlarinte skulle distribueras.Det är uppenbart att den nuvarande ordningen kanleda till att väljarna vilseleds att rösta påpartier som inte ställer upp i val. Därmed uppstårockså risk för en situation med obesatta mandat.Vidare måste det framstå som besynnerligt för detstora flertalet väljare att valsedlar läggs fram förpartier som inte deltar i valet. Enligt regeringensmening är detta inte en acceptabel ordning.Partimarkerade valsedlar (partivalsedlar) skall,enligt regeringens förslag, läggas ut iröstningslokaler eller medföras av lantbrevbärareendast på begäran av ett parti. Om anmälan görsskall den centrala valmyndigheten ombesörjadistribution av valsedlar i samma omfattning somgäller , dvs. till samtliga röstningslokaler.Riksskatteverket har föreslagit att den nuföreslagna ändringen skall avse även valsedlar somskall medföras av lantbrevbärare och att det böranges i vallagen att också lantbrevbärare bör ha medsig valsedlar vid val till . Ensådan regel finns redan intagen i Posten AB:sinterna anvisningar. Regeringen föreslår attändringen genomförs.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Tillhandahållande av namnvalsedlarvid val till EuropaparlamentetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attden centrala valmyndigheten skall ansvara föratt väljarna vid val till Europaparlamentethar tillgång till namnvalsedlar för departier som vid något av de två senaste valenfått av rösterna i landet, dels ivarje röstningslokal, dels hosutlandsmyndigheterna och dels i materialetför brevröstning, men bara om partiet deltari valet med endast en namnvalsedel.PropositionenI vallagen görs skillnad mellan partimarkeradevalsedlar, blanka valsedlar och namnvalsedlar. Medpartimarkerade valsedlar menas valsedlar med parti-och valbeteckning men som inte innehåller någrakandidatnamn. Med blanka valsedlar menas valsedlarutan någon partibeteckning eller kandidatnamn. Mednamnvalsedlar menas valsedlar med kandidatnamn.Valadministrationen svarar för att väljarna i valtill i varje röstningslokal hartillgång till- partimarkerade valsedlar för varje parti som vidnågot av de två senaste valen har fått avrösterna i hela landet, och- blanka valsedlar.Även partierna har möjlighet att lägga ut sinavalsedlar, dvs. sådan valsedlar som intetillhandahålls av valmyndigheterna iröstningslokalerna (namnvalsedlar). Det finns dockvissa begränsningar. Namnvalsedlar får nämligen inteläggas ut på särskilda röstmottagningsställen inomlandet och röstmottagningsställen som har inrättatsav utlandsmyndigheter.Partierna får således själva lägga ut sinanamnvalsedlar i vallokalerna och på postkontoren meninte på några andra ställen där röstning anordnas.Den nu beskrivna ordningen har ifrågasatts. Detär, enligt regeringen, praktiskt möjligt - underförutsättning att inget parti har mer än en lista -att låta den centrala valmyndigheten vid kommandeval till ansvara för att väljarnahar tillgång till namnvalsedlar för de partier somvid något av de två senaste valen fått avrösterna i landet dels i varje röstningslokal ilandet, dels hos utlandsmyndigheterna och dels imaterialet för brevröstning. Regeringen föreslår attså sker. Detta förutsätter att sista dag förpartiernas beställningar av valsedlar tidigareläggsmed två veckor.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Sammanräkning av valresultatUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attnågon lagändring för att uppnå en snabbaresammanräkning av valresultatet inte börgöras.Gällande bestämmelserRöstsammanräkning sker på tre olika ställen -i vallokalen, hos valnämnden och hos länsstyrelsen.Resultatet av valförrättarnas röstsammanräkning ivallokalen på valnatten och valnämndensröstsammanräkning under den s.k. onsdagsräkningen ärpreliminärt. sammanräkning ärslutlig.Valförrättarna påbörjar räkningen av rösternaomedelbart efter att röstningen har avslutats ivallokalen. Valsedlarna transporteras sedan transport till länsstyrelsen.Länsstyrelsen påbörjar den slutligaröstsammanräkningen måndagen eftervalet. efter valet granskar och räknarvalnämnden de röster som valdistrikten inte harhunnit få och som därför inte heller har räknats ivallokalerna. Detta material levereras tilllänsstyrelsen . Det fastlagda schematför röstsammanräkningen innebär således att ingetvalresultat kan publiceras förrän tidigast onsdagenefter valdagen. Så tidigt har dock utgången av någotval inte kunnat fastställas sedan införandet av dengemensamma valdagen års allmänna val.Omedelbart efter att röstningen i vallokalenförklarats avslutad och samtliga valkuvert som skallläggas i valurnan lagts ned i den räknas rösterna avvalförrättarna. Denna rösträkning är offentlig ochgenomförs utan avbrott. Resultatet av rösträkningenär preliminärt.Omedelbart efter att den preliminära rösträkningenavslutats överlämnas valsedlar och övrigavalhandlingar till valnämnden som i sin tur genastöverlämnar handlingarna till för denslutliga sammanräkningen av valresultatet. Denslutliga sammanräkningen påbörjas av länsstyrelsenpå morgonen måndagen efter valdagen.PropositionenRegeringen anser inte att det är möjligt att mednuvarande resurser utföra röstsammanräkningen ochmandatfördelningen snabbare än utan attsamtidigt eftersätta kraven på säkerhet. Någonlagändring för att uppnå en snabbare sammanräkninggenom att ändra uppgifts- och ansvarsfördelningenmellan valmyndigheterna bör, enligt regeringen, integöras. Det bör inte heller införas några särskildaförfattningsbestämmelser om den s.k.valnattsrapporteringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning.Behörighetskrav för ledamöter avEuropaparlamentetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attvallagen skall anpassas till valrättsakten såatt den som kandiderar i valet tillEuropaparlamentet och innehar ettämbete eller ett uppdrag som är oförenligtmed uppdraget som Europaparlamentariker inteskall behöva lämna ämbetet eller uppdragetförrän han eller hon tillträder sitt uppdragi Europaparlamentet.Gällande bestämmelserI den av Europeiska unionens råd beslutade akten omallmänna och direkta val till , dens.k. valrättsakten, finns bestämmelser omverksamheter m.m. som är förenliga (artikel 5)respektive oförenliga (artikel 6) med uppdraget somföreträdare i och prövning avföreträdarnas behörighet (artikel 11).Enligt artikel 5 är uppdraget som företrädare iEuropaparlamentet förenligt med att vara ledamot avparlamentet i en medlemsstat.Enligt artikel 6 är uppdraget som företrädare iEuropaparlamentet inte förenligt med att vara t.ex.- ledamot av regeringen i en medlemsstat,- ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission,- domare, generaladvokat eller justitiesekreterare iEuropeiska gemenskapernas domstol.I artikel 11 sägs att skall prövaföreträdarnas behörighet. I detta syfte skallEuropaparlamentet beakta de valresultat sommedlemsstaterna officiellt har tillkännagivit ochavgöra sådana tvister som kan uppkomma på grund avbestämmelserna i valrättsakten, dock inte tvistersom uppkommer på grund av nationella bestämmelsersom akten hänvisar till.Bestämmelser om valbarhet för val tillEuropaparlamentet finns i 1 kap. 8 § vallagen.Valbar till är var och en som harrösträtt vid val till samt unionsmedborg-are som har rösträtt vid ett sådant val i ,men med den begränsningen att han eller hon inte harförlorat sin valbarhet i hemlandet. Från huvudregelnom att den som har rösträtt också är valbar görsundantag för såväl svenska medborgare som förunionsmedborgare som har vissa ämbeten elleruppdrag. Uppräkningen i paragrafen över vilka ämbet-en och uppdrag som omfattas av undantaget motsvararuppräkningen i artikel 6 i valrättsakten somredovisats i föregående avsnitt.Det ankommer på den centrala valmyndigheten attpröva om den som blivit vald varit valbar i valetoch därmed behörig att vara företrädare iEuropaparlamentet. Prövningen görs i samband med attden centrala valmyndigheten enligt 18 kap. 2 §första stycket vallagen utser företrädarna tillEuropaparlamentet. Enligt 19 kap. 10 § tredjestycket vallagen tillträder företrädare i Europa-parlamentet sitt uppdrag då de utsetts och derasbehörighet prövats av Europaparlamentet.Frågan om förbudet mot attinneha vissa särskilt uppräknade ämbeten elleruppdrag i 1 kap. 8 § andra stycket vallagen senastmåste ha iakttagits av den som kandiderar somföreträdare i har avgjorts avValprövningsnämnden (beslut , dnr1999:4). Ärendet gällde frågan när dåvarandestatsrådet , som kandiderade tillEuropaparlamentet vid valet , senast behövdelämna regeringen för att vara valbar iEuropaparlamentsvalet. fann attdet enligt vallagen är förhållandena på valdagen somavgör om en kandidat är valbar eller inte, men attden avgörande tidpunkten enligt valrättsaktensbestämmelser om med uppdraget oförenliga ämbeteneller uppdrag inträder först i och med att den valdetillträder sitt uppdrag i Europaparlamentet.PropositionenVallagen skall enligt regeringen anpassas tillvalrättsakten så att den som kandiderar i valet tillEuropaparlamentet och innehar ett ämbeteeller ett uppdrag som är oförenligt med uppdragetsom Europaparlamentariker inte skall behöva lämnaämbetet eller uppdraget förrän han eller hontillträder sitt uppdrag i Europaparlamentet.Enligt valrättsaktens bestämmelser tillträder denvalde sitt uppdrag i först efterdet att prövat den valdesbehörighet (artikel 11). Regeringen föreslår attbestämmelsen i 1 kap. 8 § andra stycket vallagenändras på så sätt att den som kandiderar i valettill inte behöver frånträda sittämbete eller sitt uppdrag förrän han eller hontillträder sitt uppdrag i Europaparlamentet.Förslaget innebär att det är möjligtför den centrala valmyndigheten att, i samband medatt myndigheten enligt 18 kap. 2 § första stycketvallagen skall utse företrädarna i Europaparlamentetoch utfärda bevis om detta, pröva om hinderföreligger för någon eller några av dem på grund avinnehav av oförenligt ämbete eller uppdrag. Däremotskall det framgå att uppdraget inte är förenligtmed de ämbeten eller uppdrag som sägs i artikel 6valrättsakten. 1 kap. 8 § ändras som en ny18 kap. 71 § införs.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Skattemyndigheternas rollUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attde uppgifter som skattemyndigheterna i daghar enligt vallagen och som inte berörts ovanskall flyttas över till länsstyrelserna.PropositionenSkattemyndigheterna har uppgifter ivalsystemet enligt ett flertal bestämmelser ivallagen. Merparten av dessa bestämmelser harberörts i det föregående, varvid föreslagits attskattemyndighetens uppgifter skall föras över tilllänsstyrelsen respektive den centrala valmyndighet-en.I syfte att skapa en sammanhållen regionalorganisation anser regeringen att även övrigabestämmelser i vallagen som rör skattemyndigheternabör ändras och att de uppgifter som det gäller börföras över till länsstyrelserna. Vad som sagtsbör dock inte gälla anmälan om adress från svenskmedborgare som inte är folkbokförd i landet. Enligt7 kap. 10 § vallagen anses en sådan adressanmälan omden görs skriftligen till en skattemyndighet ocksåsom en anmälan om att tas upp i röstlängd. En sådananmälan är nämligen i grunden enfolkbokföringsuppgift och bör därför också somhittills göras till skattemyndigheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Rätten att kandidera i fleravalkretsar i riksdagsvaletUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attnågon lagstiftning inte bör införas för attundvika de negativa konsekvenser det har förväljarna om samma kandidatnamn förekommer ifler än en valkrets på valsedlar vid val tillriksdagen. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motionerna K267 yrkande 1 och K323yrkande 2.PropositionenJu fler listor ett parti har, desto svårare blir detatt i olika avseenden förutsäga vilka personer somkommer att besätta partiets mandat. I synnerhet kandet vara svårt att med något mått av säkerhet avgöravilken eller vilka personer som skall ersätta demsom blivit valda. I en situation där ett antalpersoner förekommer på en s.k. rikslistaoch dessutom på en eller flera kretslistor blirförutsägbarheten mycket liten. Att reglerna omdubbelvalsavveckling kan få dessa effekter har varitkänt tidigare.Rådet har diskuterat möjligheten att införa enregel i vallagen som innebär att en kandidat fårställa upp i endast en valkrets. En kandidat skullet.ex. vara valbar endast i den valkrets som haneller hon var folkbokförd i. Rådet ansåg dock att ensådan regel skulle innebära en relativt storbegränsning av partiernas möjligheter att lanserakandidater efter eget gottfinnande. En annan modellär att föreskriva att en kandidat inte får kandideramer än i en valkrets men att partierna har frihetatt avgöra i vilken krets.Sammantaget ansåg rådet att det för närvarandemest ändamålsenliga sättet att komma åt problemet äratt i vallagen införa en bestämmelse av normativkaraktär som innebär att en kandidat i riksdagsvaletbör förekomma i endast en valkrets. Skulle det ändåförekomma att en kandidat tar plats i mer än enkrets, skall dubbelvalsavveckling ske i enlighet medde nuvarande reglerna.Kandidaturer i flera valkretsar leder, enligtregeringen, till allvarliga nackdelar för väljarna.Denna ordning utgör därför ett demokratiskt problem.Regeringen förutsätter att partierna medverkar tillatt komma till rätta med problemet och även utanuttrycklig lagstiftning avhåller sig från åtgärdersom kan försvaga valsystemets legitimitet.Regeringen anser därför att det inte nu finnstillräckliga skäl att föreslå någon lagstiftning pådenna punkt. Om genomförandet av val visaratt partierna inte tar sitt ansvar på allvar ärregeringen dock beredd att återkomma till riksdagenmed förslag till erforderlig lagstiftning.Motioner från den allmänna motionstiden 2001I motion 2001/02:K267 av Per () föreslås attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagom att riksdagskandidater endast får ställa upp i envalkrets (yrkande 1). Det är enligt motionären avstörsta vikt att personvalet får en mer framträdanderoll för att innebära en god möjlighet att förnyademokratin. Personvalet bör få större möjligheteratt påverka vilka representanter som skall sitta iriksdag, kommuner och landsting. Regler bordeförhindra att mer namnkunniga och kända namnkandiderar i flera valkretsar, något som skeddeunder det senaste valet, vilket fick till följd attpersonvalsmöjligheterna i realiteten försvann förmånga kandidater.I motion 2001/02:K323 av m.fl.(kd) föreslås att begär att regeringenlägger fram förslag till ändring i vallagen så attden s.k. dubbelvalsavvecklingen får en utformningenligt vad i motionen anförs (yrkande 2). Enligtvallagen går dubbelvalsavvecklingen till så attkandidat som blivit vald i flera valkretsarbetraktas som vald i alla valkretsarna.Vederbörandes ersättare utses utifrån listordning ialla kretsarna. När dubbelvalsavvecklingen sker -och kandidaten är avförd från en valkrets - är detändå hans/hennes ersättare som erhåller mandatet.Slutsatsen är att en sådan kandidats personröster ipraktiken överförs på ersättare enligtlistordningen, trots att dessa inte erhållitpersonkryss över spärren. Det normala i svenskvalsystemstradition är att när en person redan ärtillsatt på mandat i annan valkrets, vederbörandebetraktas som obefintlig i berörd valkrets. Detrimliga borde vara att man, närdubbelvalsavvecklingen sker, bör betrakta denavvecklade som obefintlig, dvs. vanlig fördelningenligt listordning skall ske när valkretsarnasmandat fördelas på person.Utskottets ställningstagandeKandidaturer i flera valkretsar kan leda tillproblem för väljarna. Regeringen förutsätter attpartierna kommer att medverka till att komma tillrätta med problemet och även utan uttryckliglagstiftning avhålla sig från åtgärder som kanförsvaga valsystemets legitimitet. Regeringen anserdärför att det inte nu finns tillräckliga skäl attföreslå någon lagstiftning på denna punkt. Omgenomförandet av val visar att partiernainte tar sitt ansvar på allvar är regeringen dockberedd att återkomma till med förslag tillerforderlig lagstiftning. Utskottet instämmer iregeringens bedömning och anser att genomförandet av2002 års val bör avvaktas innan eventuell nylagstiftning övervägs.