bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — I övrigt anser utskottet attresultatet av Egendomsskattekommitténsarbete bör avvaktas.Utskottet avstyrker med det anförda deaktuella motionsyrkandena.FörmögenhetsskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omslopad sambeskattning, sänktaskattesatser, avskaffande avförmögenhetsskatten, m.m.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BakgrundFör fysisk person, dödsbo ochfamiljestiftelse är skattesatsen 1,5 %.För annan juridisk person är skattesatsen1,5 promille.Skatt påförs på den del av förmögenhetensom överstiger ett fribelopp. Makar ochhemmavarande barn som intesjälva skall lämna självdeklarationsambeskattas. Vid inkomsttaxeringär gränsen för uttag av förmögenhetsskatt1 för ensamstående och2 för sambeskattade par.Arbetande kapital i företag är fritt frånförmögenhetsskatt, och befrielsen gäller iprincip också arbetande kapital sominnehas via aktier. Aktier på börsens A-lista betraktas dock i flertalet fall somen kapitalplacering och värderas då till80 % av marknadsvärdet.Regeringen beslutade atttillsätta en parlamentarisk kommitté,(Fi 2002:06), somskall utreda fastighetsskatten på småhusm.m., förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten. Kommittén skall avslutauppdraget senast vid utgången av 2003.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 18 delvis och 22-24 av LennartHedquist m.fl. (m) anförs attförmögenhetsskatten ökar avkastningskravetpå investeringar som görs i , ochde föreslår att den avskaffas . Ettförsta steg tas dåsambeskattningen slopas och fribeloppethöjs till per person.Vidare skall fastighetstaxeringsvärden ligga till grund förförmögenhetsbeskattningen fr.o.m. år 2003.I motion Fi245 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivande om attförmögenhetsskatten bör slopas omedelbart.Också i motion A315 yrkande 2 av m.fl. (m) föreslås attsambeskattningen av förmögenhet slopas.I liberalernas motion Sk382yrkandena 11 och 12 av . (fp) anförs att sambeskattningen avmakar i förmögenhetsbeskattningen är enrestprodukt i skattesystemet från den tiddå kvinnor inte betraktades som egnaekonomiska subjekt, och de föreslår attsambeskattningen slopas . Vidarebör fribeloppet höjas till 2,1 miljonerkronor med sikte på ett fullständigtavskaffande av förmögenhetsskatten.I motioner Fi256yrkandena 21 och 22 av m.fl.(kd) och Sk383 yrkande 3 av Per Landgrenm.fl. (kd) föreslås att effekten avsambeskattningen av förmögenhet avvecklashelt genom att fribeloppet försambeskattade par höjs till 3 000 000 kr.Därefter föreslår motionärerna attförmögenhetsskatten avvecklas med 0,5procentenhet så att den blir 1,0 %år 2004 och år 2005.I motion Fi286 yrkandena13 och 14 av m.fl. (c)anförs att starka skäl talar för attförmögenhetsskatten bör fasas ut ur detsvenska skattesystemet. Sambeskattningenav förmögenhet är en kvarleva från ettgammalt patriarkalt samhälle medfamiljeförsörjare och bör avskaffas redanår 2003. Vidare innebärförmögenhetsskatten också en dubbelbeskattning av det egna boendet. Innanförmögenhetsskatten är helt avskaffad bördärför förmögenhetsskatten endast beräknaspå halva taxeringsvärdet från 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid sina tidigareställningstaganden till frågan omsambeskattning av förmögenhet ansett atten övergång till särbeskattning skullemedföra en oönskad stimulans förskattemotiverade överföringar inomfamiljen och att ett system med skildafribelopp för ensamstående respektivesambeskattade par därför är att föredra.Utskottet har inte ändrat uppfattning idenna del och är därför inte berett atttillstyrka förslagen om slopadsambeskattning.Regeringen beslutade atttillsätta en parlamentarisk kommitté,(Fi 2002:06), somskall utreda fastighetsskatten på småhusm.m., förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten. Bakgrunden är bl.a. attreglerna kritiserats för bristandeenhetlighet i behandlingen av olikatillgångar och för de fördelningspolitiskaeffekterna. Kommittén skall avslutauppdraget senast vid utgången av 2003.Utskottet anser att resultatet av dennautredning bör avvaktas och avstyrkerdärför motionsförslagen om slopadförmögenhetsskatt m.m.En skattelättnad för studentbostäder ochäldrebostäderUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omhalverad byggmoms och om slopaduttagsbeskattning av fastighetsskötsel.Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4(c).BudgetpropositionenRegeringen bedömer (avsnitt 8.6.2) att ensänkning av mervärdesskattekostnaden börprövas för studentbostäder ochäldrebostäder. I syfte att tillgodosehuvudsakligen ungdomarnas bostadsbehovvill regeringen även pröva förutsättningarna för att på ettkostnadseffektivt sätt minskaboendekostnaderna genom en sänkning avmervärdesskattekostnaderna för produktionav mindre hyreslägenheter.När det gäller den närmare avgränsningenav de byggprojekt som kan komma i frågaför en sänkning avmervärdesskattekostnaden krävs enligt vadsom anförs noggranna överväganden.Reglerna bör ges en sådan utformning attde inte leder till senareläggning avbyggprojekt som redan nu kan påbörjas.Kravet på förutsebarhet och klarhet iskattelagstiftningen måste beaktas.Byggherren måste redan vid projekteringenav ett nytt bygge ha möjlighet att bedömaskattekonsekvenserna. Ävenkontrollaspekterna är av stor vikt. Föratt utröna om sänkningen får avseddverkan, bör åtgärden tidsbegränsas tillatt gälla projekt som påbörjas föreutgången av 2006 och utvärderastillsammans med de övriga stöd som finnsför de aktuella bostadstyperna. Vidanalysen av på vilket sättmervärdesskattesänkningen lämpligen börgenomföras bör förutsättningarna för enåterbäring av mervärdesskatten i form aven skattereduktion övervägas.MotionerKristdemokraterna föreslår i motion Fi256yrkande 26 av m.fl. (kd) attmervärdesskatten på byggande halveras medstart . För att inte gåemot föreslår motionärerna attskattesänkningen utformas så attbyggföretaget efter deklaration erhålleren skattereduktion som motsvarar hälftenav den erlagda byggmomsen, dvs. Avsikten är attskattereduktionen skall ses som en del avskattesystemet och inte som ett bidrag.I motion Fi286 yrkande 15av m.fl. (c) anförs att enuttagsskatt på företag som driverfastighetsskötsel i egen regi infördes vid1990 års skattereform och att detta bl.a.har drabbat många allmännyttiga ochkooperativa bostadsföretag. Motionärernaföreslår att uttagsskatten slopas så attbeskattningen av hyresboendet blir lägreoch inte missgynnas i jämförelse med andraboendeformer.Utskottets ställningstagandeDet finns ett starkt behov att ytterligarestimulera produktionen av vissa typer avhyreslägenheter som studentlägenheter,äldrebostäder och mindre hyreslägenheter.I dag används investeringsbidrag t.ex. föratt stimulera produktionen avstudentlägenheter och hyreslägenheter ochdetta har haft en god effekt när detgäller att få fram en produktion avlägenheter till rimligare kostnader. Dethar också lett till att ett antal aktörerhar etablerat sig på marknaden och nubygger bostäder där kostnaderna ärrimligare än vad kostnaderna är i dentraditionella produktionen.Utskottet har ingen invändning motregeringens bedömning att en momssänkningbör prövas som en kompletterande stimulanspå detta område. När det gällermotionsförslaget om att nu skallfatta beslut om en liknande stimulansanser utskottet att regeringens förslagbör avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.När det gäller uttagsbeskattningen avviss fastighetsskötsel är bakgrunden tillbestämmelsen att mångafastighetsförvaltande företag, bl.a.bostadsförvaltningsföretagen, inte ärskyldiga att ta ut mervärdesskatt i sinverksamhet och därför inte heller kan draav den skatt som friståendefastighetsskötare debiterar. För attundvika att bostadsförvaltarna och andramomsbefriade företag av skatteskäl heltgår över till fastighetsskötsel i egenregi har sådan egenregiverksamhet belagtsmed moms om kostnaden överstiger 150 000kr. Regeln tillkom i samband med 1990 årsskattereform (prop. 1989/90:11).Enligt utskottets mening syftaruttagsbeskattningen till att förhindra konkurrenssnedvridande effekter av denmervärdesskattefrihet som gäller förbostadsförvaltare och vissa andrafastighetsförvaltare. Utskottet är inteberett att tillstyrka att dennabeskattningsregel slopas.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi256 yrkande 26 och Fi286yrkande 15.Mervärdesskatten på böcker och tidskrifterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omhöjd moms på tidskrifter och om enutredning av mervärdesskatten påkulturområdet.Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4(c).BakgrundRiksdagen har beslutatsänka mervärdesskatten på böcker ochtidskrifter från till fr.o.m. den1 (prop. 2001/02: 45, bet.2001/02:SkU12).MotionerI motion Fi256yrkandena 27 och 29 av m.fl.(kd) anförs att den genomfördasänkningen av mervärdesskatten påtidskrifter inte kan ses som en angelägenskattesänkning, och de föreslår attmervärdesskatten på tidskrifter återställstill . De begär också etttillkännagivande om att regeringen börutreda hur kulturmomsen generellt skallkunna sänkas till 6 %.Också motion Fi286 yrkande31 av m.fl. (c) förslås attmervärdesskatten på tidskrifter höjs till25 %. Motionärerna anför att momsen påtidskrifter bör återställas till sin gamlanivå i avvaktan på en översyn av momseninom hela kulturområdet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening talar både detkulturpolitiska syftet och administrativaoch praktiska skäl för att både böcker ochtidskrifter bör ingå i området medreducerad mervärdesskatt. Området harutformats i nära anslutning till detutrymme som finns i punkt 6 i bilaga Htill sjätte mervärdesskattedirektivet.Utskottet ser inte någon anledning attändra denna gränsdragning och avstyrkerdärför motionsyrkandena om höjdmervärdesskatt för tidskrifter.När det gäller yrkandena om en översyn avmomsen inom kulturområdet har utskottet ibetänkande 2001/02:SkU18 tagit upp deproblem som områdena med nedsattmervärdesskatt orsakar och konstaterat attsystemet kommit att bli alltmersvåröverskådligt och krångligt.Gränsdragningen mellan varor och tjänstersom beskattas på normal nivå, 12-procentsnivån, 6-procentsnivån respektiveundantas från beskattning framstår i endel fall som svårbegriplig, godtycklig ochorättvis. Skattemyndigheterna tvingas tillgrannlaga avgöranden om huruvida olikavaror och verksamheter skall hänföras tillden ena eller den andra gruppen. En avlagstiftningstekniska och praktiska skälmotiverad önskan att göra gränsen för ettlågbeskattat område så snäv som möjligtför att underlätta tillämpningen geribland upphov till känsliga och vidlyftigarättvisediskussioner, när ett besläktatoch närliggande område beskattas på enhögre nivå. Företag och andranäringsidkare lägger ibland ned avsevärdaansträngningar och betydande kostnader påatt få till stånd en förmånligaremervärdesbeskattning av just de varor ochtjänster som det företaget eller dennäringsidkaren producerar, dvs. att få meddessa varor och tjänster i en lågbeskattadsektor. Mot denna bakgrund föreslogutskottet ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av en översyn avtillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna. biföllutskottets förslag (bet. 2001/02:17).Regeringen anför i budgetpropositionen(avsnitt 8.6.1) att det pågår ett arbetemed att ta fram direktiv till utredningenoch att avsikten är att utredningen skalltillsättas under hösten 2002.Enligt utskottets mening bör resultatetav den aviserade utredningen avtillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna avvaktas. Utskottetavstyrker motionsförslaget om en utredningom enhetlig kulturmoms.Skatt på lågpriscigaretterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom minimipunktskatt på cigaretter på 90 %och avslår motionsförslaget om en högreminimiskatt.Jämför avvikande mening 3 (kd).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.5.2, punkt36) att en minimipunktskatt införs den1 på cigaretter som har ettlägre detaljhandelspris än cigaretter iden mest efterfrågade priskategorin.Skatten bestäms till av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mestefterfrågade priskategorin. Vidare införsen skyldighet för tillverkare att lämnauppgifter till omförsäljning av cigaretter i de olikapriskategorierna.Regeringen anför att ett antal s.k.lågpriscigaretter lanserats på den svenskamarknaden . Cigaretternahar ett pris som per paket ligger ca 10 krunder priset på ett cigarettpaket i denmest efterfrågade priskategorin. Dessalågpriscigaretters andel av marknaden harsuccessivt ökat och de står för närvarandeför av cigarettkonsumtionen ilandet. Även i andra medlemsstater hardenna kategori av cigaretter tagitmarknadsandelar. Det låga priset på dessacigaretter medför en risk för attcigarettrökningen kommer att öka.Regeringen anser därför att det finns skälatt införa en minimipunktskatt förcigaretter som har ett lägredetaljhandelspris än cigaretter i den mestefterfrågade priskategorin. Enligt EG-reglerna skulle det vara möjligt att ta uten minimipunktskatt på av densammanlagda skatten på cigaretter i denmest efterfrågade priskategorin.Regeringen bedömer dock att det inte ärlämpligt att fastställa enminimipunktskatt på med hänsyn tillatt en sådan höjning av punktskatten pålågpriscigaretter skulle kunna öka riskenför smuggling av cigaretter. En för lågminimipunktskatt skulle dock inte få någonstörre effekt på cigarettkonsumtionen. Viden samlad bedömning utifrån nuvarandeförhållanden har regeringen funnit att enminimipunktskatt som uppgår till avden punktskatt som tas ut på cigaretter iden mest efterfrågade priskategorin börinföras.MotionI motion Sk397 avRagnwi Marcelind (kd) anförs attmöjligheten att införa en minimiskatt påcigaretter bör utnyttjas till . Meden skatt på kan lågpriscigaretternafortfarande vara hela billigare änden mest säljande priskategorin och riskenär överhängande att lågpriscigaretternafortsätter att locka unga rökare. Med enskatt på ökar priset med ytterligare2 kr, och det finns då en möjlighet attlågpriscigaretterna kan försvinnahelt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill invändning mot regeringens förslag omatt införa en minimiskatt på cigaretterför att på det sättet dämpa den ökandeandelen för dessa cigaretter. I likhet medregeringen gör utskottet bedömningen attskatten bör bestämmas till en nivå som tarhänsyn både till behovet att dämpaefterfrågan och till risken för smugglingom skattesatsen skulle sättas för högt.Utskottet instämmer därför i regeringensslutsats att en nivå som uppgår till 90 %av den punktskatt som tas ut på cigaretteri den mest efterfrågade kategorin ärlämplig.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motionSk397.PrivatinförselkvoterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjda kvoter för privatinförsel.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.5.1,punkterna 37 och 38) att den mängd spritdrycker, vin och öl som privatpersoner kanföra in till från ett annat EU-land utan att skatt skall betalas iSverige ökas från . Fråndenna tidpunkt kan en privatperson föra in5 liter spritdryck, vin och 64liter öl utan att svensk skatt skallbetalas. Kvoterna för s.k. starkvin ochför tobaksprodukter ändras inte.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot förslaget och tillstyrkerdärför propositionen i denna del.Skatten på alkoholdryckerUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omsänkta skatter på öl, vin och sprit.Jämför avvikande mening 1 (m).BakgrundSkattesatsen på öl över 2,8 volymprocentär för varje volymprocent alkoholoch liter. Vid en alkoholhalt på ärskatten per liter.Skatten på lättvin tas ut i "trappsteg"och uppgår till per liter för vinöver 8,5 och upp till 15 volymprocent.Skatten på sprit är per literren alkohol. Skatten på starkspritär ca 200 kr.MotionerI Moderata samlingspartiets motioner Fi207yrkandena 1-4 av m.fl.(m) och Fi287 yrkandena 30-32 av LennartHedquist m.fl. (m) anför motionärerna attde höga skatterna och de ökandeinförselkvoterna gör att skatteinkomsternaminskar och att den svenskabryggerinäringen slås ut, och de föreslåren sänkning av de svenska alkoholskatternamot nuvarande danska nivå. En sådansänkning är enligt motionärernas meningstatsfinansiellt neutral. Skatten på vinmed en alkoholhalt på 8,5-15,0volymprocent sänks från till 9 krper liter, med motsvarande ändring för vinmed annan alkoholhalt. Skatten på öl sänksfrån till per volymprocentoch skatten på sprit sänks från 501,75 krtill per liter ren alkohol.Utskottets ställningstagandeSverige håller fast vid en restriktivalkoholpolitik som syftar till attbegränsa alkoholens skadeverkningar genomen minskad totalkonsumtion. Politikenutgörs främst av en kombination av högaskatter och restriktioner som på olikasätt begränsar tillgängligheten samtinformation, opinionsbildning ochbehandlingsinsatser.EU-medlemskapet och den ökadeinternationella rörligheten har medförtändrade förutsättningar föralkoholpolitiken. Prioriteringar måstedärför göras till de områden därinsatserna ger störst effekt. Strävan äratt hålla fast vid de mest verkningsfullaalkoholpolitiska medlen så länge de hareffekt och ta bort sådana restriktionersom bedöms ha mindre alkoholpolitiskbetydelse och som ifrågasätts från EG-rättslig synpunkt.Riksdagen har i den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet.2000/01:SoU8) antagit åtgärder för attSverige fortsättningsvis, även vid höjdainförselkvoter, skall kunna behålla måletom att begränsa alkoholens skadeverkningaroch verka för att minska den totalaalkoholkonsumtionen.Utskottet anser att ett av de viktigastealkoholpolitiska medlen fortfarande ärprispolitiken och att det inte är lämpligtatt genomföra sådana skattesänkningar somföreslås i de nu aktuella motionerna.Utskottet avstyrker motionerna Fi207yrkandena 1-4 och Fi287 yrkandena 30-32.Grön skatteväxling - höjd koldioxidskattoch elskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjd skatt på koldioxid och el med denutvidgning som föreslås i motion Fi230.Utskottet avstyrker motionsförslagen om enbegräsning av industrinskoldioxidskatterabatt och om införande aven kväveoxidskatt.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd)och 4 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitten 8.4.1.1-3,punkt 33) att koldioxidskatten på bränslenhöjs . För bensin och dieseloljasänks energiskattesatserna lika mycket somkoldioxidskattesatserna höjs. Drivmedelsom endast belastas med koldioxidskattundantas från koldioxidskattehöjningen.Tillverkningsindustrin och jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksnäringarnakompenseras genom attkoldioxidskattelättnaden för dessanäringar höjs från till 74 %.Energiskatten på el höjs med perkWh.Samtliga energi- ochkoldioxidskattesatser höjs motsvarandeförändringarna i konsumentprisindex . Höjningarnaträder i kraft den 1 januari 2003.Regeringen anför att det är viktigt attfortsätta att öka tyngden av koldioxidskatten i förhållande tillenergiskatten. Eftersom det är angelägetatt åstadkomma en begränsning avkoldioxidutsläppen föreslås en höjning avkoldioxidskatten . Tillsammans medden årliga indexuppräkningen innebär detatt koldioxidskatten höjs från 63 till 74öre per kg utsläppt koldioxid.Energiskatten ändras inte för bränslen somanvänds för uppvärmning. För bensin ochdieselolja sänks dock energiskatten medsamma belopp per liter som motsvararkoldioxidskattehöjningen. När gasol, metanoch naturgas används som drivmedelbelastas de inte med någon energiskatt.För att även skatten på dessa drivmedelskall vara oförändrad undantas de frånhöjningen av koldioxidskatten.Vidare anförs att höjningen avkoldioxidskatten på fossila bränslenbegränsar användningen av dessa, men attdet relativa priset på el samtidigtsjunker. Det kan medföra attelanvändningen ökar och motiverar attenergiskatten på el höjs för att motverkadetta. med den föreslagnahöjningen av koldioxidskatten föreslåsdärför en energiskattehöjning på el med2,per kWh för samtligaenergiskattesatser på el.MotionerI motion Fi230 yrkande 12 delvis av BrittBohlin m.fl. (s, v, mp) anförs attregeringen, ochMiljöpartiet träffat överenskommelse omatt den av regeringen föreslagna grönaskatteväxlingen på 2,6 miljarder kronorskall utvidgas så att den får en totalomslutning på och attdetta skall ske genom ytterligarehöjningar av koldioxidskatten på bränslenoch energiskatten på el. De tillkommandeintäkterna skall användas till ytterligarehöjningar av grundavdraget, riktade tillpersoner i de lägsta inkomstskikten. Påsamma sätt som i budgetpropositionenundantas tillverkningsindustri, jordbrukoch vattenbruk från höjningen genom enhöjning av den procentuellakoldioxidskattelättnaden för dessasektorer och skatteuttaget för drivmedelneutraliseras. Mot denna bakgrund föreslårmotionärerna att koldioxidskatten höjs med19 % och att samtliga energiskattesatserpå el höjs med på /kWh.Moderata samlingspartiet hemställer attförslagen om höjda skatter på koldioxidoch el avslås. Yrkandena framställs imotion Fi287 yrkandena 12 och 13 avLennart m.fl. (m) och motion N301yrkande 9 av m.fl. (m).Även föreslår en grönskatteväxling på år2003. Motionärerna tillstyrker höjningarnaav koldioxidskatten, energiskatten,avfallsskatten och skatten på naturgrusoch föreslår i motion Fi256 yrkande 32 avAlf m.fl. (kd) att skatten på elhöjs med mer än vad regeringenföreslagit. Skatteväxlingen finansierarmotionärernas förslag om ett grundavdragpå 26 500 kr.I motion Fi286 yrkandena25 och 26 m.fl. (c) anförsatt de senaste två årens skatteväxling harlett till att skillnaden mellan deenskildas och industrins koldioxidskattökat och motionärerna föreslår att dennaskillnad nu reduceras genom att industrinsrabatt minskas med 2 miljarder kronor.Vidare anförs att kväveoxidutsläppenstadigt har ökat och att därför ävenavgifterna på utsläpp av kväveoxid börvka. Motionärerna föreslår attkväveoxidskatt skall tas ut med perkilo NOx i pannor med en större effekt än5 megawatt och med en nyttiggjordenergiproduktion större än 20 gigawatt.Utskottets ställningstagandeEn fortsatt grön skatteväxling utgör encentral del i regeringens strategi för attomvandla till ett ekologiskthållbart samhälle. Det främsta syftet medskatteväxlingen är att bidra till attfastställda miljömål uppnås genom en ökadmiljöstyrning via skattesystemet. Genommiljöskatter sätter man ett pris på miljönoch det blir dyrare att släppa utföroreningar. Härigenom får hushållenekonomiska motiv att välja en mermiljövänlig och resurssnål livsstil medanföretagen stimuleras att utveckla en mermiljövänlig teknik.En grön skatteväxling innebär inte enhöjning av det totala skatteuttaget dåhöjningar av de miljörelaterade skatternabalanseras av sänkningar av skatterna påarbete. ekonomiskavårproposition bedömdes det samladeutrymmet för grön skatteväxling vara 30 miljarderkronor. Genom förslag ibudgetpropositionerna för 2001 och 2002har därefter en skatteväxling påsammanlagt genomförts.Regeringens bedömning avseende det totalautrymmet för grön skatteväxling fram till2010 kvarstår. En fortsatt grönskatteväxling måste genomföras stegvis ochvarsamt, och de olika stegen bör löpandeföljas upp vad gäller effekterna förmiljön, för individer ochinkomstfördelning och för det svenskanäringslivets konkurrenskraft.En ökad miljörelatering av skattesystemetförutsätter också en rationellenergiskattestruktur, baserad pålättförståeliga och brett accepteradeprinciper som skattesystemetmåste vara förenligt med Sverigesmedlemskap i .