bet · GP01SOU10 · 2002-03-14 00:00:00 — Men det bör också finnasrimliga förutsättningar för att kunna bedriva enmeningsfull verksamhetsplanering ochverksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvården.Tillgång till effektiva instrument iuppföljningsarbetet är nödvändig för landstingen,verksamhetschefer och medicinskt ansvariga i hälso-och sjukvården, de enskilda förskrivarna,läkemedelskommittéerna, och andraberörda aktörer på läkemedelsområdet.Regeringen anför vidare att landstingen har åtagitsig ett med staten gemensamt ansvar förläkemedelskostnaderna inom läkemedelsförmånerna.Landstingen har mot denna bakgrund ett berättigatkrav på möjligheter att följa uppläkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning.Regeringen har bl.a. övervägt möjligheterna till atten försöksverksamhet inrättas där uppgifter frånreceptregistret återkopplas till landstingen. Dettatorde dock kräva lagändringar och kan därför inteförverkligas inom ramen för denna proposition.Regeringen anser att uppföljningsfrågorna kräveren bred översyn och avser därför att uppdra åt ensärskild utredare att utarbeta förslag till ettförbättrat regelverk rörande uppföljning avläkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning.MotionerI motion So397 av m.fl. (v) begärs attregeringen ger i uppdrag attgenomföra en fördjupad utredning avläkemedelsförskrivningar i förhållande till angivnarekommendationer (yrkande 2). Motionärerna anför attdet finns brister i kommunikationen mellanläkemedelsförskrivare och patient och att det kanleda till att patienten får läkemedel som ärolämpliga att kombinera.I motion So284 av () begärs etttillkännagivande om att låta utreda huröverförskrivande läkare skall kunna kontrolleras.Motionären anför att det finns en minoritet avläkare som skriver ut friskintyg eller läkemedelutan att först göra en korrekt medicinsk bedömning.I motion So17 av m.fl. (c)begärs ett förslag om ett åtgärdspaket för attmotverka felanvändning av läkemedel (yrkande 3).Motionärerna anför att ytterligare kunskap krävs omvarför läkemedel förskrivs, hur de används, hur detkommer sig att patienter avstår frånläkemedelsbehandling och vilka eventuellahälsoekonomiska vinster som en läkemedelsbehandlingkan medföra.I motion So22 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om en nationellhandlingsplan för att minska felmedicinering(yrkande 1). Motionärerna anför att det, motbakgrund av det lidande som felanvändning avläkemedel orsakar patienterna, de ökandeläkemedelskostnaderna och kostnaderna förkonsekvenserna av felbehandling, är nödvändigt meden nationell handlingsplan för att åstadkomma enoptimal läkemedelsanvändning. Motionärerna anförvidare att den grupp som konsumerar mest läkemedelär äldre personer som även är den grupp som oftabehöver sjukhusvård på grund av medicinering.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning attuppföljning av läkemedelsförskrivning ochläkemedelsanvändning är av stor betydelse särskiltur folkhälsosynpunkt. Även utskottet har erfarit attden del av läkemedelsreform som syftat tillförbättrad uppföljning av läkemedelsförskrivning ochläkemedelsanvändning har stött på svårigheter i denpraktiska tillämpningen.Landstingen har åtagit sig ett med statengemensamt ansvar för läkemedelskostnaderna inomläkemedelsförmånerna. Som regeringen anför harlandstingen mot denna bakgrund ett berättigat kravpå möjligheter att följa upp läkemedelsförskrivningoch läkemedelsanvändning. Utskottet delaruppfattningen att uppföljningsfrågorna kräver enbred översyn och ser därför med tillfredsställelsepå att regeringen avser att uppdra åt en särskildutredare att utarbeta förslag till ett förbättratregelverk rörande uppföljning avläkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning.Motionerna So17 (c) yrkande 3, So22 (fp) yrkande1, So284 (kd) och So397 (v) yrkande 2 avstyrks i denmån de inte anses tillgodosedda med det anförda.Läkemedel och miljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omläkemedels miljö-påverkan. Utskottet hänvisartill att regeringen avser att uppdra åtLäkemedelsverket att utreda bl.a.miljöpåverkan från läkemedel. börvidare avslå motionsyrkanden om kvicksilver iläkemedel. Utskottet hänvisar till denstrategi för utfasning av särskilt farligaämnen som ställt sig bakom. Jämförreservationerna 29 (c) och 30 (mp).PropositionenRegeringen påpekar att efter förslag avregeringen har fastställt 15 miljökvalitetsmål somkontinuerligt skall följas upp. Ett av dessa mål ärsärskilt relevanta för läkemedelssektorn, nämligengiftfri miljö, men sektorn berörs även av en radandra miljökvalitetsmål. Målet giftfri miljö lyder:Miljön skall vara fri från ämnen och metaller somskapats i eller utvunnits av samhället och som kanhota människors hälsa eller den biologiskamångfalden.Regeringen lade också frampropositionen Kemikaliestrategi för giftfri miljö(prop. 2000/01:65). I propositionen, som harantagits av , anges bl.a. att nyproduceradevaror som används på ett sådant sätt att de kommerut i kretsloppet så långt det ärmöjligt skall vara fria från cancerframkallandeämnen samt ämnen som påverkar arvsmassan och störfortplantningen. Varorna skall heller inte innehållanågra nya organiska ämnen som är långlivade ochbioackumulerande senast . För övrigaorganiska ämnen som är mycket långlivade och mycketbioackumulerande är utfasningstidpunkten senast år2010 och för övriga organiska ämnen som ärlånglivade och bioackumulerande är tidpunkten senastår 2015. Nyproducerade varor skall också så långtdet är möjligt vara fria från kvicksilver senast år2003 samt från kadmium och bly . Redanbefintliga varor som innehåller ämnen medovanstående egenskaper, eller kvicksilver, kadmiumsamt bly, skall hanteras på ett sådant sätt attämnena inte läcker ut i miljön.Vidare gäller att det skall finnasuppgifter om egenskaperna hos alla avsiktligtframställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteraspå marknaden. Detta gäller både nya och existerandeämnen. skall varor vara försedda medhälso- och miljöinformation om de farliga ämnen somingår.Mot denna bakgrund anser regeringen att det ärväsentligt att se över hur miljöhänsyn kan vägas insom en naturlig del vid förskrivning, användning ochprissättning av läkemedel liksom vid hantering avöverblivna läkemedel. Regeringen avser därför attuppdra åt att utreda miljöpåverkanfrån läkemedel och deras förpackningar och hur dennapåverkan kan begränsas. I detta sammanhang är detlämpligt att se över miljöaspekter förknippade medhygieniska och kosmetiska produkter då även dessaligger inom ansvarsområde. Vidarebör verket identifiera behov av åtgärder för attintegrera miljöhänsyn i läkemedelssektorn nationelltoch inom EU.MotionerI motion So17 av m.fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär förslag om ettåtgärdsprogram för kontroll av läkemedel urmiljösynpunkt (yrkande 8). Motionärerna anför attdet är angeläget att öka kunskapen och kontrollen avläkemedel ur miljösynpunkt.I motion So426 av () begärs etttillkännagivande om behovet av ett förbud motkvicksilver som konserveringsmedel i läkemedel ochvacciner (yrkande 1). I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om behovet av ett förbud mot attanvända titandioxid som färgtillsats i läkemedel.Motionären anför att titandioxid av hävd ansesofarligt, men att det har kommitrapporter om överkänslighetsreaktioner mot ämnet. Iyrkande 3 anförs att regeringen bör tillsätta enutredning för att kartlägga användningen av andrafärgämnen och läkemedelstillsatser i läkemedel. Äveni motion So636 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om kvicksilver somkonserveringsmedel (yrkande 5).I motion MJ291 av () begärs etttillkännagivande om ekologiska aspekter på läkemedel(yrkande 3). Motionären anför att man vidtillverkning av läkemedel bör ta hänsyn till deekologiska förändringar som kan bli resultatet vidanvändning av läkemedlet.Tidigare behandlingI betänkande 2000/01:SoU10 behandlade utskottetmotionsyrkanden om titandioxid och andra tillsatseroch färgämnen i läkemedel. Utskottet anförde (s. 71)att det förutsatte att berörda myndigheter följerutvecklingen när det gäller biverkningar ochöverkänslighet samt vidtar åtgärder om det visar signödvändigt. Utskottet ansåg inte att bordeta något initiativ i frågan. )Utskottets ställningstagandeUtskottet ser det som angeläget att kunskapernakring läkemedels miljöpåverkan ökas. Utskottet serdärför positivt på regeringens avsikt att uppdra åtLäkemedelsverket att utreda miljöpåverkan frånläkemedel och deras förpackningar och hur dennapåverkan kan begränsas. Mot bakgrund härav finns detenligt utskottet inte skäl för att vidtanågon åtgärd med anledning av motionerna So17 (c)yrkande 8, So426 (mp) yrkandena 2 och 3 och MJ291(mp) yrkande 3.Vad särskilt gäller kvicksilver kan utskottetkonstatera att ställt sig bakom denstrategi för utfasning av särskilt farliga ämnen somregeringen presenterade (prop.2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269).Av strategin framgår bl.a. att nyproducerade varorså långt det är möjligt skall vara fria frånkvicksilver . Utskottet anser att detär mycket angeläget att så snabbt som möjligt finnaalternativ till kvicksilver som konserveringsmedel iläkemedel. Från har inhämtats attverket samarbetar med läkemedelsindustrin i syfteatt minska användningen av kvicksilver i läkemedel.Enligt används kvicksilver enbartdär det är svårt att hitta andra alternativ.Motionerna So426 (mp) yrkande 1 och So636 (mp)yrkande 5 får anses i huvudsak tillgodosedda.Jämställdhetsaspekter m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkönsrelaterad läkemedelsbehandling m.m.Jämför reservationerna 31 (v), 32 (kd), 33(c) och 34 (mp).PropositionenI propositionen anförs (s. 46) att kostnaden föranvändningen av ett läkemedel bör, med tillämpningav kostnadseffektivitetsprincipen, vara rimligutifrån medicinska, humanitära ochsamhällsekonomiska aspekter. I denna bedömning ärdet angeläget att nämnden anlägger ett bretthelhetsperspektiv. bör idetta sammanhang även beaktajämställdhetsperspektivet.MotionerI motion So331 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att kvinnor och män skallinkluderas i klinisk läkemedelsprövning och attresultaten analyseras könsspecifikt (yrkande 3). Ettliknande yrkande framförs i motion So369 avCatharina () (yrkande 4). I densistnämnda motionen framförs vidare ett yrkande omkönsspecifik information om läkemedel (yrkande 3).I motion So264 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omkrav vid lansering av läkemedel (yrkande 6).Motionärerna anför att det bör vara ett krav vidlanseringen av nya läkemedel att läkemedlet ärutprovat och anpassat till både kvinnor, män, barnoch äldre. Ett liknande yrkande framförs i motionSo397 av m.fl. (v) (yrkande 1).I motion So414 av () begärsett tillkännagivande om att läkemedelsmönstret förmän respektive kvinnor bättre analyseras (yrkande2). Motionären anför att det skrivs ut flerläkemedel till kvinnor, men att kostnaden perförskrivet läkemedel är högre för män än förkvinnor. Vidare anför motionären att läkemedel börjämställdhetsmärkas (yrkande 3).I motion So17 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om ökade systematiskastudier kring läkemedelseffekter på olika grupper isamhället (yrkande 4). Motionärerna anför att desystematiska studierna kring läkemedelseffekternaskall utökas så att läkemedelsbehandlingarna på siktblir säkrare och risken för onödiga skadeverkningarminskar.I motion A212 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om en översyn av utformningen avläkemedel ur ett jämställdhetsperspektiv (yrkande8). Motionärerna anför att medicin ofta är utformadmed mannen som norm, vilket gör att det finns enuppenbar risk för felmedicinering när kvinnor skallbehandlas.I motion So523 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att medicinskforskning bör initieras för att ta framdoseringsnormer för medicin till kvinnor baserade påden kvinnliga kroppen.I motion Ub428 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att bör driva på såatt EU inför krav på att läkemedel för kvinnor äventestas på kvinnor före godkännande (yrkande 5).Tidigare behandling och pågående arbeteMotionsyrkanden om könsrelateradläkemedelsbehandling m.m. behandlade utskottet ibetänkande 2000/01:SoU10. Utskottet anförde följande(s. 70).När det gäller könsrelaterad läkemedelsbehandlingm.m. vidhåller utskottet att en situation därforskningens resultat ensidigt gagnarkunskapsframväxt avseende vissa grupper isamhället på bekostnad av andra är problematiskbåde ur rättvisesynpunkt och ur etiksynpunkt.Jämlikhet och jämställdhet inomkunskapsframväxten förutsätter att destudiepopulationer som ingår i forskningsprojektär representativa i relation till befolkningen istort eller till den patientgrupp som är föremålför studier. (numeraVetenskapsrådet) har i ett policyuttalandeframhållit vikten av att etikkommittéernauppmärksammar projektansökningarnas val avstudiepopulation och vid behov begär inytterligare motiveringar eller preciseringar samtväger in valet av studiepopulation i den etiskabedömningen. På EU-nivå finns vidare bestämmelserom att redovisa könsmässiga effekter vid kliniskaprövningar av läkemedel.Utskottet ser mycket positivt på att kvinnornumera i större utsträckning än förut inkluderasi läkemedelsstudier och att könsfördelningen ikliniska prövningar enligt uppgift inte nämnvärtavviker från könsfördelningen i den populationsom sedan kommer att behandlas med de aktuellaläkemedlen. Läkemedelskontrollmyndigheterna ärmedvetna om vikten av att ett läkemedel föremarknadsgodkännande har studerats på patientersom är representativa i förhållande till denpatientgrupp som avses använda preparaten.Utskottet kan vidare konstatera att Utredningenom frivillig jämställdhetsmärkning av produkteroch tjänster anser att frågan om hur denmedicinska forskningen bedrivs bör belysasytterligare för att om möjligt kunna införa ettsystem för frivillig jämställdhetsmärkning avläkemedelsprodukter och medicinska tjänster. Motbakgrund av vad som anförts anser utskottet attdet inte behövs något initiativ från riksdagen.Utskottet avstyrker motionerna . v,mp. )I det ovan nämnda betänkandet (s. 6768) refereradesäven följande uppgifter från Läkemedelsverket.Enligt uppgift från var det tidigare så attkvinnor i stor utsträckning inte inkluderades itidiga faser av läkemedelsutvecklingen, t.ex. dåett läkemedel första gången ges till en människa.Anledningen härtill är att vid en oupptäcktgraviditet skulle fostret exponeras för enpotentiellt farlig substans. har numera andelen kvinnor ökatvid den tidiga fasen av läkemedelsstudier. Vid engenomgång av fördelningen män och kvinnor ikliniska läkemedelsstudier i kundekonstateras att i s.k. , de förstastudierna på människa med ett nytt läkemedel,inkluderades i av fallen både män ochkvinnor, i endast män och i endastkvinnor. I fas III, dvs. de stora studierna påpatienter som har den sjukdom som läkemedlet äravsett för, inkluderades i av fallen bådakönen, i endast män och i endast kvinnor.Allmänt gäller att könsfördelningen i kliniskaprövningar inte nämnvärt avviker frånkönsfördelningen i den population som sedanbehandlas med de godkända läkemedlen.Läkemedelsgodkännanden i sker numerainom ramen för ett EU-samarbete. I ett EU-direktiv anges att köns- och ålderseffekter skallbeaktas i redovisningen av resultaten av kliniskaprövningar. Dessutom skall det finnas uppgifterom patienter som kan vara utsatta för ökad risk,t.ex. äldre, barn, kvinnor som är havande ellerhar menstruation eller patienter vilkas tillståndpå annat sätt kräver särskild uppmärksamhet. Inomläkemedelskontrollmyndigheterna i finnsdet, enligt uppgift från , numeraen stor medvetenhet om vikten av att läkemedelföre marknadsgodkännande skall ha studerats påpatienter som representerar hela den populationsom avses bli behandlad med läkemedlet. Vidutvärdering av läkemedelsdokumentation inför ettgodkännande kontrolleras att könsaspekter ärtillfredsställande belysta. I de fall där denbasala utredningen visat på könsskillnaderefterfrågas kompletterande studier.Enligt fungerar flertalet läkemedelkvalitativt likartat i olika demografiska subgrupperav populationen. Det finns dock undantag därexempelvis läkemedel endast godkänts för användningav det ena könet. Vidare kan skillnader i hurkroppen omsätter läkemedel variera mycket ävenmellan individer av samma kön. När sådan informationfinns informeras specifikt om detta.Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster har regeringens uppdrag att bl.a. belysamöjligheterna att införa ett system för sådanmärkning. I delbetänkandet Reglerna kring ochinställningen till frivillig jämställdhetsmärkningav produkter och tjänster (SOU 2001:9) redogörsbl.a. för skälen till och konsekvenserna av att denmedicinska forskningen bedrivs i princip endast medfokus på män. Utredningen menar att det finnsanledning att belysa problematiken ytterligare föratt undersöka möjligheten att införa ett system förfrivillig jämställdhetsmärkning avläkemedelsprodukter och medicinska tjänster (s. ).Utskottet har erfarit att utredningen den 20 mars2002 kommer att överlämna sitt slutbetänkande tillregeringen samt att möjligheten attjämställdhetsmärka bl. a. läkemedel kommer attbehandlas i det sammanhanget.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att en situationdär forskningens resultat ensidigt gagnarkunskapsframväxt avseende vissa grupper i samhälletpå bekostnad av andra är problematisk både urrättvisesynpunkt och ur etiksynpunkt. Utskottet serdärför mycket positivt på att kvinnor numera istörre utsträckning än förut inkluderas iläkemedelsstudier och att könsfördelningen ikliniska prövningar enligt uppgift inte nämnvärtavviker från könsfördelningen i den population somsedan kommer att behandlas med de aktuellaläkemedlen. Det är likaså väsentligt attläkemedelskontrollmyndigheterna är medvetna omvikten av att ett läkemedel före marknadsgodkännandehar studerats på patienter som är representativa iförhållande till den patientgrupp som avses användapreparaten. Utskottet kan vidare konstatera attUtredningen om frivillig jämställdhetsmärkning avprodukter och tjänster i sitt slutbetänkande kommeratt behandla frågan om att jämställdhetsmärka bl.a.läkemedel. Utskottet vill slutligen framhålla attpatienter i ökad utsträckning kommer att erhållaindividuellt anpassade läkemedel till följd av denutveckling som sker på läkemedelsområdet. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna So17 (c)yrkande 4, So264 (v) yrkande 6, So331 (m) yrkande 3,So369 (m) yrkandena 3 och 4, So397 (v) yrkande 1,So414 (kd) yrkandena 2 och 3, So523 (mp), Ub428 (s)yrkande 5 och A212 (c) yrkande 8.Läkemedelslagen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medbegäran om översyn av läkemedelslagen. Vidarebör motionsyrkanden ombiverkningsrapportering och leverans avläkemedel avslås. Jämför reservation 35 (v).I motion So395 av och () begärs ett tillkännagivande omtolkning av läkemedelslagen (yrkande 1).Motionärerna anför som exempel att Läkemedelsverketbeslutat att vissa produkter som innehåller ämnetglukosamin skall klassas som läkemedel och förbjuditfri marknadsförsäljning av dessa. Att i onödantillämpa lagen så att kroppsegna ämnen omfattas avbyråkrati och otillgänglighet fyller inte någonfunktion, heter det i motionen. I motion So431 avMargareta () begärs ett tillkännagivandeom att läkemedelslagen bör utredas. Motionären anföratt lagen är utformad så att vanliga kroppsegnaämnen samt många läkemedel kan omfattas av lagen påett olyckligt sätt.I motion So397 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om biverkningsrapporteringar ochproducentobundna system (yrkande 3). Motionärernaanför att om ett kvalitetssystem för läkemedel skallkunna fungera måste biverkningsregister ochanmälningar om biverkningar fungera.I motion So521 av och () begärs ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av nuvarande regelverk förleverans av receptbelagda läkemedel frånläkemedelsföretagen till samt avgällande dispensregler hos Läkemedelsverket.Motionärerna anför att läkemedel ofta kan vara slutpå och att det kan råda leveransstopp frånläkemedelsföretaget under lång tid.Tidigare behandling och pågående arbeteAv 1 § läkemedelslagen (1992:859) framgår att medläkemedel avses i denna lag varor som är avsedda atttillföras människor eller djur för att förebygga,påvisa, lindra eller bota sjukdom eller symtom påsjukdom eller att användas i likartat syfte. Av ettpressmeddelande framgår attLäkemedelsverket anser att produkter som innehållerglukosamin skall klassificeras som läkemedel dåanvändningen av medlen är medicinsk samt att verketanser att denna bedömning är i linje med gällandeläkemedelsdefinition.Socialministern har i ett frågesvar den 25 juli 2001anfört följande.Patrik har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att se över läkemedelslagen.Bakgrunden till fråga är attLäkemedelsverket har beslutat att produkter sominnehåller glukosamin ska klassificeras somläkemedel.Produkter som innehåller substansen glukosaminmarknadsförs som ett kosttillskott förlederna och säljs framför allt ihälsokostbutiker och via postorder. Glukosamin ärett kroppseget ämne som i flera europeiska länderär godkänt som läkemedel för behandling av vissaledsjukdomar. Substansen har särskilt studeratsvid ledförslitning. Ingenting har framkommit somvisar att friska personer behöver ett tillskottav glukosamin.Läkemedelslagen är en skyddslagstiftning medsyfte att för konsumenternas skull tillse atttillgängliga läkemedel har visad effekt, är säkraoch av god kvalitet. är ensjälvständig myndighet som med stöd avläkemedelslagen ansvarar för att konsumenterna iSverige får tillgång till sådana läkemedel.Läkemedelsverket anser att produkter sominnehåller glukosamin ska klassificeras somläkemedel då användningen av medlen är medicinsk.I flera europeiska länder finns glukosamin somgodkända läkemedel och det finns inget somhindrar fabrikanterna av produkter som innehållerglukosamin att ansöka om att få produkternagodkända som läkemedel i . På så vis kanman utvärdera och kontrollera produkten på sammasätt som för andra läkemedel, vilket ligger ikonsumenternas eget intresse. Jag har inte förnärvarande för avsikt att vidta åtgärder för attändra läkemedelslagen inom detta område.Från har inhämtats att verket anseratt försörjningssituationen för läkemedel ärotillfredsställande samt att verket i fortsättningenkommer att fokusera hårdare på företagensförsörjningsberedskap och leveranssäkerhet vid derutinmässiga inspektionerna av såväl tillverkare sompartihandlare samt i tillsynen av detaljhandeln.Från har inhämtats följande. skall rapporteras misstänkta nyaoch allvarliga biverkningar av läkemedel. Sådanarapporter läggs in i Läkemedelsverketsbiverkningsregister, och uppgifterna blir dåtillgängliga som statistik. Varje biverkningsrapportutreds noggrant vad gäller diagnos, eventuelltorsakssamband mellan läkemedlet och den rapporteradebiverkningen och betydelsen av andra faktorer. Oftaanlitas utomstående experter. Vissa rapporterslutbehandlas först i Läkemedelsbiverkningsnämndensom består av personal från ,regionala biverkningscentrum och speciellt utseddaexperter.Socialministern har i ett frågesvar den 16januari 2002 anfört följande.Rolf har frågat mig om jag ämnar vidtanågra åtgärder för att garantera en öppen ochopartisk rapportering om läkemedel. Bakgrundentill frågan är en artikel i en dagstidning om attläkares vidareutbildning om läkemedel oftabetalas av läkemedelsföretagen själva.En selektiv rapportering av vetenskapligastudier som gynnar enskilda produkter är ettuppmärksammat problem. Det har fått ny aktualitetbl.a. genom att chefredaktörerna för fem ledandemedicinska vetenskapliga tidskrifter har gjortett gemensamt uttalande med skärpta krav påmaterial som ska publiceras.Läkemedelsverket har under flera års tidanalyserat och i olika sammanhang informerathälso- och sjukvården om problemet. I nya direktiv avseende kliniskastudier hänvisas till Helsingforsdeklarationenskrav att resultaten av alla studier skapubliceras eller på annat sätt göras offentligttillgängliga.