bet · GQ01MJU1 · 2002-12-05 00:00:00 — upprättades ett nyttsamordnat program för miljöövervakning för att följaupp miljömålen.Som regeringen anfört fördelas medlen tilluppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålenoch till miljöövervakning av vidNaturvårdsverket. Rådet fattar beslut om dennationella miljöövervakningens inriktning samtfördelar även medel till viss regionalmiljöövervakning.Beträffande motionerna MJ428 (c) yrkande 20 ochMJ443 (c) om stöd till ideella organisationer delviskonstaterar utskottet, i likhet med föregående år(1999/2000:MJU1 s. 15, 2000/01:MJU1 s. 14 och2001/02:MJU1 s. 31), att regeringen även förkommande budgetår avser att behandla frågor omfördelning av medel till ideella organisationersmiljöarbete i regleringsbrevet. För år 2002reglerades fördelningen av dessa medel iregleringsbrevet under anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. Regeringen fördelade 2miljoner kronor till , tillNaturskydds-föreningen och till . För ideella organisationersinternationella arbete anslogs 2,5 miljoner kronor.Som anförs i propositionen (s. 33) är detinternationella försurningssekretariatet en ideellorganisation som har fått statligt stöd för attbl.a. sprida information om försurnings- ochluftföroreningsfrågor i andra europeiska länder.Sekretariatet har bl.a. samarbete medmiljöorganisationer i . Samarbetet syftartill att ena och stödja länderna samt att spridainformation och kunskap om försurningen. Dettaarbete kan bidra till att länderna snabbare anpassarsig till de högre utsläppskrav som gäller inom EU.I propositionen anförs (s. 25) att påbörjade enlångsiktig informationskampanj om den nya EMAS-förordningen (762/2001/EG). Arbetet med certifierademiljövarudeklarationer är under utveckling avseendesåväl nya sektorer och produktgrupper som ett utökatinternationellt samarbete. är drivande i denutvecklingen.Regeringen anför vidare att en översyn avMiljöstyrningsrådets verksamhet och finansieringgenomfördes . Den visar att rådet intehar förutsättningar att bli självfinansierat. Ettstatligt stöd är nödvändigt för att kunnaupprätthålla nuvarande verksamhet. Översynen visarockså att det finns anledning att ta ställning tillandra frågor än finansieringen. Bland annat ärbolaget sårbart på grund av sin ringa storlek.Vidare pekar översynen på ett behov av ett forum förhållbar utveckling av näringslivet därMiljöstyrningsrådet kan utgöra en viktig del.I budgetpropositionen anförs att regeringen harövervägt de synpunkter och handlingsalternativ somframförts i översynen av Miljöstyrningsrådet.Regeringens bedömning är att det inte finnsförutsättningar för att från statens sida tillförabolaget ytterligare uppgifter, t.ex. i enlighet medförslaget i översynen, som skulle kunna förbättrabolagets finansiella situation. Ytterligare statligaaktieägartillskott är enligt budgetpropositioneninte en tillfredsställande lösning på bolagetsfinansiella situation. Regeringen avser därför attvidare analysera hur verksamheten på bästa sätt kanfortsätta i alternativa former och avser attåterkomma med förslag om detta.Från har inhämtats attMiljöstyrningsrådet är ett aktiebolag som ägs till90 % av staten, till av och till5 % av . Avsikten var att bolagetskall vara självfinansierat genom avgifter förregistreringar enligt EMAS-förordningen. Vid någratillfällen har emellertid staten bidragit medsärskilda aktieägartillskott (vid det senastetillfället med från anslagetMiljöövervakning m.m.).Utskottet, som förutsätter att finansieringen avAB får en långsiktiglösning, gör samma bedömning som regeringen när detgäller medelsbehovet under anslaget och avstyrkermotionerna MJ420 (m) yrkande 6 i berörd del, MJ428(c) yrkande 20, MJ443 (c) i berörd del och MJ444 (m)yrkande 1. Utskottet tillstyrker de bemyndigandensom regeringen föreslår.34:3 Åtgärder för biologisk mångfaldUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till beslut att ökaramen för utgiftsområdet för föreslårutskottet med tillstyrkande av en motion (s,v, mp) att anslaget 34:3 ökas med 7 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag. Utskottet instämmer i övrigt i vadregeringen anfört och avstyrkermotionsyrkanden om ökad medelstilldelning(fp) och om minskad medelstilldelning (m, kd,c). Utskottet avstyrker motioner om mark- ochvattenkalkning (kd, c) och om kalkningenssamhällsnytta (c). Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för insatser för bevarande ochrestaurering av värdefulla naturmiljöer ochbiologisk mångfald med särskild inriktning på frågorom områdesskydd, artbevarande, naturvårds- ochfastighetsförvaltning, viltförvaltning samt kalkningav sjöar och vattendrag enligt bidragsbestämmelsernasom regleras i förordningen (1982:840) omstatsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag.Anslaget används för ersättningar enligt 31 kap.miljöbalken (1998:808) såvitt avserNaturvårdsverkets ansvarsområde, kostnader förförvärv för statens räkning av värdefullanaturområden för biologisk mångfald och friluftsliv,statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelserför skydd och förvaltning av värdefullanaturområden, kostnader för artbevarande åtgärderoch förvaltning av skyddade områden samt kostnaderför utredning, förhandling och värdering i sambandmed säkerställande av från naturvårdssynpunktvärdefulla naturområden.Regeringen föreslås bemyndigas att under år 2003ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärvav eller intrångsersättning i frånnaturvårdssynpunkt värdefulla naturområden sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter omhögst 2004.I proposition Sammanhållen rovdjurspolitik (prop.2000/01:57, bet. 2000/01:MJU9, rskr. 2001/01:174)framhålls att kunskap om rovdjuren har en nyckelrollför allmänhetens förståelse för rovdjur ochrovdjurspolitiken. Det finns ett ökande behov avinformation om de svenska rovdjuren från olikainstitutioner och centrum.För att kunna bedöma förutsättningarna för enstorskalig utbyggnad av vindkraften till havsbehöver naturinventeringar genomföras. Ettprogram för naturinventeringarna bör upprättas avNaturvårdsverket.Regeringen föreslår att överförs tilldet under utgiftsområde 23 uppförda anslaget 43:1Statens jordbruksverk för insatser till följd avmiljömålspropositionen inom det nationellaprogrammet för växtgenetiska resurser. Regeringenföreslår sammantaget att anslaget för uppgårtill 987 908 000 kr.MotionernaI motion MJ269 (m) anförs i fråga om resurser tillkalkning att staten har ansvar för den övergripandemiljövården genom att se till att det finns resurserför t.ex. kalkning mot försurningen (yrkande 1).Fiske och fiskevatten är en resurs och ettproduktionsmedel som kan nyttjas på olika sätt, ochliksom för andra areella näringar finns ett delatansvar mellan staten och de enskilda ägarna för attresursen skall kunna nyttjas långsiktig ochuthålligt.Enligt motionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis ochFi232 (fp) yrkande 21 delvis bör anslaget förstärkasmed i förhållande till regeringensförslag. Det krävs ökade resurser inom områdetbiologisk mångfald, framför allt för att ge flerområden kvalificerat skydd som naturreservat.I motion MJ368 (c) anförs i fråga om behovet ochvärdet av en integrerad mark- och vattenkalkning attmarkbehandling med kalk och aska kan åtgärdaförsurningsproblemet närmare källan, dvs. i denförsurande marken (yrkande 1). En samordning avkalkningsverksamheten via den nyavattenadministrationen skulle kunna integrera mark-och vattenkalkning. Vidare anförs att inledningsvisbehöver dagens anslag till ytvattenkalkning ökas(yrkande 2). En anslagsökning från dagens 228miljoner kronor med en ökningstakt med 15 miljonerkronor under den kommande fyraårsperiodenbedöms vara rimlig. Därefter kan anslaget minskas itakt med att effekterna av den integrerademarkkalkningen uppnås. Beträffande den storasamhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör anförsvidare i motionen att forskning och lång erfarenhetvisar att biologisk mångfald i mark och vattenåterhämtar sig utan negativa effekter omkalkningarna utförs på rätt sätt (yrkande 3). Deekonomiska effekterna är goda.Enligt motion MJ426 (kd) om kalkning av vatten ochskog finns det fortfarande många försurade sjöarutan fisk, även om kalkningen av vattendrag harförbättrat situationen (yrkande 9). Marken ivattendragens tillrinningsområden är fortfarandesur, särskilt i sydvästra . Även kalkning avvattendrag bör fortsätta.Enligt motion MJ432 (kd) bör anslaget minskas med150 i förhållande till regeringensförslag (yrkande 28 delvis). En långsammareökningstakt föreslås.Centerpartiet förordar i motion MJ443 (c) delvisen annan modell för bevarande av skyddsvärdskogsmark och föreslår att anslaget för inköp avskogsmark minskas med 100 000 000 kr.Enligt motion MJ444 (m) bör anslaget minskas med126 i förhållande till regeringensförslag (yrkande 3). En ny modell för införas förarbetet med att bevara den biologiska mångfalden. Enökad andel av den skyddsvärda arealen mark börskyddas genom inrättande av s.k. skötselkontrakt.Behovet av att köpa in skyddsvärd mark minskardärmed, som bevarandearbetet blir mereffektivt. En fond för att finansiera arbetet medatt bevara den biologiska mångfalden bör skapas.Enligt motion Fi230 (s, v, mp) bör anslagetförstärkas med (yrkande 9 delvis).Regeringen föreslår en minskning av resurserna tillinsatser för att öka den biologiska mångfalden.Motionärerna motsätter sig dessa besparingar ochföreslår att anslaget utökas med angivet belopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att destatliga insatserna för att säkerställa ettlångsiktigt skydd av värdefulla naturområden ochbevara biologisk mångfald är ett av den statliganaturvårdspolitikens viktigaste instrument. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen Svenskamiljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36)instämde i regeringens bedömning attstatens ansvar för skydd av värdefull skogsmarkuppgår till varav omkring 320 000hektar bör avsättas som naturreservat till år 2010.Riksdagen delade även regeringens uppfattning om attskyddet av miljöer och våtmarker bör ökaliksom skyddet av värdefulla områden i fjällen, vidkusterna och kring sjöar och vattendrag. Kostnadernaför investeringar för naturvård och skötsel avskyddade områden uppgick till 586 miljonerkronor.Som regeringen anfört är det viktigt att deskyddade områdena förvaltas på ett sådant sätt attvärdena består eller förbättras och att informationom områdena finns tillgänglig för besökare. Det ärdärför angeläget att staten har en effektiv skötseloch förvaltning av nationalparker och statliganaturreservat. För att stärka bevarandearbetet påkommunal nivå bör ytterligare fokus ges åt attstimulera kommuner och stiftelser att utnyttjamöjligheten till statsbidrag för att delfinansierasäkerställande och skötsel av mark förnaturvårdsändamål. Regeringen kommer under år 2003att återkomma till om en särskildprogramsatsning för naturvård som föreslåsstarta 2004.Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurninginnebär att de försurande effekterna av nedfall ochmarkanvändning skall underskrida gränsen för vadmark och vatten tål. Fyra delmål anger inriktningoch tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet föratt nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskadförsurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmarksamt minskning av utsläppen av svaveldioxid ochkväveoxider till luft.Som regeringen anfört har de insatser som gjortsför att få ner utsläppen lett till att nedfallet avförsurande ämnen har minskat kraftigt . Enligt tydersvenska beräkningar på att den kritiska belastningenför försurning kommer att överskridas på avarealen naturliga ekosystem 2010. Även om dekritiska belastningsgränserna underskrids kanåterhämtningstiden i naturen uppgå till fleradecennier. Det innebär att kalkningsverksamhetenkommer att vara nödvändig framöver.Kalkningsprogrammets vattenkemiska mål har lägremåluppfyllelse 2001 än 2000 bl.a. till följd av denovanligt rikliga nederbörden . Samtidigtökar tillförlitligheten hos redovisningen genom attkvalitetskraven i uppföljning och redovisning höjs itakt med att kraven höjs på att kalkningsteknikenfinjusteras och anpassas till olika områden. Somregeringen anfört bör nyaföreskrifter och allmänna råd förkalkningsverksamheten bidra både till enkvalitetshöjning och till en allt effektivareverksamhet och uppföljning inom kalkningsområdet.Utskottet har inhämtat att harutarbetat ett åtgärdsprogram, Åtgärder motmarkförsurning och för ett uthålligt brukande avskogsmarken (meddelande 4-2001). Ibudgetpropositionen anförs (utg.omr. 23 s. 25) attanslaget 41:2 Insatser för skogsbruket täckerstatens kostnader för bl.a. försöksverksamhet medskogsmarkskalkning. Motionerna MJ368 (c) yrkande 1och MJ426 (kd) yrkande 9 avstyrks i den månyrkandena inte tillgodosetts med vad som anförts.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ368 (c) yrkande 3 om attkalkningsverksamheten utgör en stor samhällsnytta.Utskottet instämmer med regeringen i att kalkning avsjöar och vattendrag även fortsättningsvis bedömsvara en viktig åtgärd för att motverka detförsurande nedfallets effekter på biologisk mångfaldoch möjligheten att långsiktigt nyttja sjöar ochvattendrag. Som regeringen anfört bör den nationellakalkningsverksamheten fortlöpa i enlighet meduttalanden i budgetpropositionen för (prop.2000/01:1 utg.omr. 20 s. 31). Nivån påkalkningsverksamheten för bör varaoförändrad i förhållande . Med detanförda torde syftet med motion MJ368 (c) yrkande 3i allt väsentligt vara tillgodosett. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.Utskottet instämmer med motionärerna i motionFi230 (s, v, mp) yrkande 9 delvis om att insatsernaför bevarandet av den biologiska mångfalden börförstärkas även fortsättningsvis.I sitt yttrande till finansutskottet,2002/03:MJU1y, Ramar för utgiftsområdena 20 och 23,tillstyrkte miljö- och jordbruksutskottet, somdärmed anslöt sig till motion Fi230 (s, v, mp), attramen för utgiftsområdet höjs med iförhållande till regeringens förslag. Miljö- ochjordbruksutskottet anförde i yttrandet att förslageni budgetpropositionen innebär en minskning avresurserna för insatser för att öka den biologiskamångfalden samt minskade resurser till sanering ochåterställning av förorenade områden. När det gällernu nämnda besparingar inom utgiftsområdet anserutskottet i likhet med vad som anförs i motion Fi230att dessa inte bör genomföras. För budgetåret 2003bör därför ytterligare resurser tillföras anslagenÅtgärder för biologisk mångfald och Sanering ochåterställning av förorenade områden. 2002/03:FiU1) gjorde samma bedömning ochriksdagen har sedermera fastställt ramen förutgiftsområdet till 3 363 075 000 kr.Utskottet tillstyrker mot den bakgrunden motionFi230 (s, v, mp) yrkande 9 i berörd del och föreslåratt anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfaldförstärks med utöver regeringensförslag. Det innebär att anslaget uppgår till994 enligt utskottets förslag. Utskottetinstämmer i övrigt i vad regeringen anfört. Därmedavstyrks motionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis,MJ432 (kd) yrkande 28 delvis, MJ443 (c) delvis,MJ444 (m) yrkande 3 och Fi232 (fp) yrkande 21delvis. Även motionerna MJ269 (m) yrkande 1 ochMJ368 (c) yrkande 2 avstyrks med hänvisning till denav utskottet förordade medelstilldelningen underanslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillbemyndigande.34:4 Sanering och återställning av förorenadeområdenUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till beslut att ökaramen för utgiftsområdet för föreslårutskottet med tillstyrkande av en motion (s,v, mp) att anslaget förstärks med 21 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag. Utskottet instämmer i vad regeringenanfört i övrigt och avstyrker motionsyrkandenom ökad medelstilldelning (c) och minskadmedelstilldelning (m). Utskottet avstyrkermotioner om långsiktighet vid marksanering(kd) och efterbehandling av gruvavfall (c).Utskottet tillstyrker även regeringensförslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för inventeringar,undersökningar och åtgärder för att sanera ochefterbehandla förorenade områden samt förframtagande av underlag för prioriteringar avframtida sanerings- och återställningsinsatser ilandet. Anslaget får användas till att åtgärda urrisksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samttill eventuella akuta saneringsinsatser. Underanslaget beräknas för år2003 och 2004 för berörda myndigheters arbete medatt utveckla en . Naturvårdsverkethar prioriterat ett tjugotal områden förefterbehandlingsåtgärder. Många projekt är stora ochkomplicerade vilket fått till följd att planeringoch genomförande av några av dessa 20 projekt harförsenats så att kostnader som beräknats för 2001faller på 2002.För att skapa goda förutsättningar för planering,upphandling och genomförande avefterbehandlingsprojekt föreslås regeringenbemyndigas att ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med genomförande avsaneringsinsatser, som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under2004, högst och högst125 under 2006.Den 1 januari 1999 trädde i kraft ochmiljödomstolarna inrättades. Inrättandet avmiljödomstolarna har inneburit högre kostnader änberäknat. För att finansiera de ökade kostnadernaöverförs till det under utgiftsområde4 uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m.Regeringen föreslår att anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden för år 2003uppgår till 439 770 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ404 (c) bör staten ta ett särskiltfinansieringsansvar för att möjliggöraefterbehandling av gruvavfall från ochvissa andra av äldre gruvdrift förorenade områdensom är kostsamma att åtgärda.Efterbehandlingsåtgärder av gruvavfall har ofta sinorsak i äldre verksamhet och är mycketkostnadskrävande. Den statliga finansieringen böruppgå till . Utrymme bör finnas att gå utöverden föreslagna om högst 90 %.I motion MJ443 (c) föreslås att ytterligare20 tillförs anslaget (delvis). Mer medeltill sanering behövs. Detta gäller särskilt tillstöd för de småföretag som, vid övertagande avmarkområden, blir saneringsskyldiga för tidigareverksamheters miljöförstöring.Enligt motion MJ444 (m) bör anslaget minskas med193 (yrkande 4). Regeringen föreslår enhöjning. Anslaget höjdes kraftfullt trotstidigare svårigheter med att utnyttja budgeten fulltut. Riskbedömningar av saneringsobjektens farlighetför människa och miljö bör styra i vilkenordningsföljd och i vilken takt saneringsarbetetskall genomföras. Regeringen bör redovisa enåtgärdsplan för saneringsarbetet.I motion Fi230 (s, v, mp) föreslås att anslagetförstärks med (yrkande 9 delvis).Regeringen föreslår att resurserna för sanering ochåterställning av förorenade områden minskas.Motionärerna motsätter sig dessa besparingar.I motion Bo265 (kd) påtalas vikten av attmarksaneringsmedel garanteras långsiktigt (yrkande5). beräknar att den totalaframtida kostnaden för efterbehandling av förorenadmark uppgår till . Dettainnefattar även objekt med ansvarig markägare. Av deidentifierade objekten uppskattar Naturvårdsverketatt ca 5 000 objekt behöver efterbehandlas och attca hälften av dessa saknar någon ansvarig. Det finnsdock inga klara regler för hur statliga pengar försanering skall fördelas annat än för att "åtgärdafrån rikssynpunkt angelägna objekt".Utskottets ställningstagandeDelmålet för förorenade områden innebär bl.a. attarbetet med sanering och efterbehandling skall hapåbörjats för minst 100 av de mest prioriteradeområdena . Minst 50 av de områden där arbetetpåbörjats skall dessutom vara åtgärdade (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr.2001/02:36). har i uppdrag atttillsammans med länsstyrelserna verka för attarbetet med att sanera och återställa sådana områdenökar i såväl offentlig som privat regi.Som regeringen anför har anslaget ökat väsentligtsedan 1999. Verksamheten har koncentreratstill ett systematiskt uppbyggnadsarbete. Bl.a. harlänsstyrelsernas kompetens på området byggts upp.Samtliga län har kommit i gång med att inventeraoch undersöka förorenade områden. Åtgärder pågår på24 områden.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionBo265 (kd) yrkande 5 om att marksaneringsmedel börutgå . EG-kommissionenhar underrättats om ett förslag till förordning omstatsbidrag till efterbehandling av förorenadeområden. Enligt förslaget får bidrag tillundersökning och efterbehandling lämnas bara omansvar att utföra eller bekosta sådan verksamhetenligt eller äldre lagstiftning inte kanutkrävas eller endast kan utkrävas delvis eller deneller de som är ansvariga för att bekosta sådanverksamhet inte kan betala och ersättning inteheller kan betalas från saneringsförsäkringen ellerom det finns synnerliga skäl. Det anförda innebäratt syftet med motionen i allt väsentligt hartillgodosetts. Motionen bör lämnas utan vidareåtgärd.Som utskottet har redovisat harfinansutskottet efter förslag av motionärerna imotion Fi230 (s, v, mp) föreslagit att ramen förutgiftsområde 20 ökas med (2002/03:FiU1). har sedermera godkäntförslaget.Regeringen har som framgår ovan föreslagit att21 skall föras från detta anslag tillanslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. Utskottetinstämmer i vad som anförs i motion Fi230 (s, v, mp)yrkande 9 om att resurserna för sanering ochåterställning av förorenade områden inte bör minskaoch tillstyrker mot bakgrund av den förstärkta ramenför utgiftsområdet motionen i denna del. Utskottetsförslag innebär att anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden höjs med21 och att anvisade medel på anslagetkommer att uppgå till . I övrigtinstämmer utskottet i vad regeringen har anfört.Motionerna MJ443 (c) delvis och MJ444 (m) yrkande 4avstyrks med hänvisning till den av utskottetföreslagna medelstilldelningen.När det gäller motion MJ404 (c) om gruvavfall frånFalu gruva m.m. konstaterar utskottet att enligt 5 §i det nämnda förslaget till förordning omstatsbidrag till efterbehandling av förorenadeområden får bidrag lämnas med högst av dekostnader som godkänner. Om det ärfråga om mycket höga kostnader eller om det finnsandra synnerliga skäl, får bidrag lämnas med högreandel av kostnaderna. Det anförda torde i alltväsentligt tillgodose syftet med motionen. Motionenbör lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet tillstyrker det bemyndigande somregeringen föreslår.34:5 MiljöforskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motioner (fp, c) om ökadmedelstilldelning m.m. En motion ombetydelsen av miljöforskning (kd) avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill bemyndigande.PropositionenAnslaget skall främst finansiera forskning till stödför arbete, t.ex. forsknings- ochutvecklingsverksamhet som underlag för att nåmiljökvalitetsmålen, forskning med anknytning tillmiljöbalken samt underlag för internationelltförhandlingsarbete. Anslaget skall också finansierastatens andel av den med näringslivetsamfinansierade forskningen vid IVL SvenskaMiljöinstitutet AB.För att skapa goda förutsättningar för planering,upphandling och genomförande av forskningsprojektföreslås regeringen bemyndigas att under år 2003ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförande avforskningsprojekt, som inklusive tidigare åtagandeinnebär utgifter på högst under2004, högst och högst15 under 2006.Regeringen föreslår att anslaget 34:5Miljöforskning för uppgår till 82 743 000kr.MotionernaI motionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis och Fi232(fp) yrkande 21 delvis föreslås att anslagetförstärks med . Motionärerna vill tainitiativ till en djupgående analys av deorganisatoriska, legala och ekonomiska förändringarsom behövs för att samhället bättre skall kunnahantera en hållbar utveckling. Medlen skall bl.a.kunna användas av en hållbarhetskommission förangelägna utredningar och kortare forskningsuppdrag.I motion MJ432 (kd) anförs i fråga om betydelsenav miljöforskning att uppföljningen av miljömålenbör anses tillhöra den långsiktiga forskningen(yrkande 22). måste medel sökas projektvis förmiljömålsarbetet. Det är fel att betrakta miljömålensom projekt. Detta borde i stället vara fortgåendeforskning. Forskningsanslagen bör disponeras ochfördelas så att även långsiktig forskning kan få enstabil finansiering.