bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Motionärerna anser att regering-en om så hade krävts borde ha drivit frågan till ,och i det nuvarande läget bör direktivet bli föremål för omför-handling.I motion Sf333 av Per m.fl. (m) yrkande 8 anförs att re-geringen bör verka för ett upphävande av Schengenavtaletstransportörsansvar och i väntan på det upphäva böterna för deföretag som bryter mot reglerna.I motionerna Sf212 av tredje vice talman . (kd) yrkandena 1-6 samt Sf399 av m.fl.(kd) yrkande 2 anförs att transportörsansvaret inte får utformasså att det strider mot regler om den ab-soluta rätten att söka asyl. Motionärerna begär dels en särskildlag varigenom myndighetsutövning överlåts till transportörer-na, dels att lagstiftningen skall klargöra att det endast är syste-matiska, uppsåtliga beteenden eller grov oaktsamhet som kanligga till grund för straff. Motionärerna menar att i stället fören avgift bör sanktionen utformas som böter inom straffrättenoch därmed falla inom allmänt åtal. Preskriptionstid samt möj-lighet till överprövning, utan prövningstillstånd, i hovrätt börenligt motionärerna finnas. Motionärerna anser vidare att rege-ringen bör arbeta för inrättandet av en särskild EU-myndighetsom kan ta hand om kontrollen av de ombordstigande i tredje-land.Agne m.fl. (c) anför i motion Sf255 yrkande 1 i dennadel att det transportörsansvar som finns i inte börutökas till att omfatta även bötesstraff. Genom höga böterkommer indirekt de som söker i att hindras attresa hit. Kontrollen kan också leda till godtycklig diskrimine-ring av EU-medborgare som har annan hudfärg eller ett an-norlunda namn.I motion Sf373 av m.fl. (s) yrkande 2 anförs attgenom inträdet i kommer transpor-törsansvaret att vidgas för svenskt vidkommande. Motionärer-na anser att förändringen inte får innebära att personal på flyg-platser eller i hamnar i praktiken sätts i ansvarsställning för attavgöra asylfrågor och därmed får ett myndighetsansvar.Utskottets ställningstagandeEnligt skall de stater som träffat avtalom samarbete införa regler om transportörers ansvar i sin na-tionella lagstiftning. I samband med operativa inträdei ifrågasatte övriga Schengenstater om desvenska reglerna uppfyllde kraven i konventionen när det gäll-de ekonomiska sanktioner. Regeringen hänvisade då till att dentillsatt en utredning som skulle se över reglerna. I juni 2001antogs ett EG-direktiv om transportörsansvar. Direktivet utgören utveckling av bestämmelser omtransportörsansvar och preciserar konventionen avseende skyl-digheten att ombesörja återresa och ger staterna alternativ attvälja mellan när det gäller att utforma de ekonomiska sanktio-nerna. Direktivet skall vara genomfört senast den 11 februari2003.Transportörer har en skyldighet enligt utlän-ningslagen att kontrollera pass och andra resehandlingar. Dehar också betalningsansvar för återresan. En skyldighet förtransportörer att kontrollera att passagerare när de går ombordhar pass och tillstånd för transit och inresa gäller sedan 1944enligt den s.k. Chicagokonventionen. Enligt konventionenskall staterna och transportörerna också samarbeta i syfte attfastställa äktheten av pass m.m. Genom deltagande iSchengensamarbetet och bundenhet av EG-direktivetmåste emellertid även en möjlighet att ålägga transportörernaekonomiska sanktioner införas.Efter att regeringen befriat från uppdra-get att se över utlänningslagens regler för transportörsansvartillsattes en arbetsgrupp inom Regeringskansli-et. Arbetsgruppen föreslår i departementspromemorian Trans-portörsansvaret i utlänningslagen (Ds 2001:74) att en trans-portör som inte uppfyller sin kontrollskyldighet skall, om ut-länningar avvisas för att de saknar erforderliga handlingar, be-tala en särskild avgift. I de fall en utlänning får uppehållstill-stånd i skall någon avgift inte påföras. Vidare skalltransportören kunna befrias från avgift om det fanns skäliganledning att anta att utlänningen hade rätt att resa in i ,eller om det framstår som oskäligt att ta ut avgiften.När det gäller frågan om transportörsansvaret innefattarmyndighetsutövning anförs i departementspromemorian atttransportörer redan enligt nuvarande regler om kostnadsansvari utlänningslagen indirekt har en skyldighet att utföra kontrol-ler av pass m.m. vid utlänningars resa till från ett landutanför Schengenområdet. Transportören har vid incheckningoch ombordstigning ansvar för att bl.a. kontrollera avsaknadenav pass och tillstånd liksom att kunna upptäcka handlingarm.m. som är uppenbart förfalskade. Enligt promemorian kankontrollen leda till att en person som saknar erforderliga hand-lingar inte får resa till med transportören. Om en per-son skall få resa in i avgörs emellertid alltid av densvenska gränskontrollmyndigheten. Enligt promemorian kantransportörens ansvar för att kontrollera resehandlingar m.m.inte anses utgöra myndighetsutövning.I departementspromemorian anges att en förutsättning föratt regler om transportörsansvar skall kunna anses acceptablaär att de är förenliga med andra internationella åtaganden ochdå framför allt dem som gäller enligt Genèvekonventionen.Reglerna får enligt promemorian inte utgöra hinder för skydds-sökande mot att utnyttja grundläggande rättigheter som att sö-ka från förföljelse. I promemorian anges att konven-tionsländerna har åtagit sig att inte avvisa eller utvisa flykting-ar till ett land där deras liv eller frihet är hotad och att den situ-ationen formellt sett inte kan uppstå förrän de söker asyl, dvs. ide flesta fall i samband med inresan i det land där de sökerskydd. I de fall skyddsbehövande försöker resa till viaett annat land, i vilket de hade kunnat beviljas skydd eller fåhjälp att söka skydd genom t.ex. UNHCR, är det enligt pro-memorian svårt att se att de svenska reglerna om kontrollskyl-dighet och sanktioner för transportörer skulle strida mot asyl-bestämmelserna eller deras syfte. De kan naturligtvis försvåraför den enskilde att resa just till , men de utesluter intemöjligheterna att få skydd mot förföljelse i ett annat land, di-rekt eller genom UNHCR:s försorg.Vid godkännande av anslutning tillSchengensamarbetet 1998 hänvisade utskottet bl.a. till att såvälnuvarande som tidigare regeringar lagt stor vikt vid det inter-nationella samarbetet i syfte att verka för en solidarisk ansvars-fördelning och för att stärka flyktingars rättsliga skydd. Ut-skottet erinrade också om att EU:s framtida flyktingpolitikbl.a. bygger på att alla medlemsstater har slutit upp kring Eu-ropakonventionen och FN:s flyktingkonvention.Avsikten med är att kanbli ett område utan inre gränser. En naturlig del av en sådanutveckling är att den yttre gränskontrollen stärks som motvikttill avskaffandet av den inre gränskontrollen och för att mot-verka en ökad brottslighet. Enligt utskottets mening måstekontrollskyldigheten kopplas till en sanktionsmöjlighet på såsätt att transportörsansvaret inte strider mot åtagandenenligt bl.a. och Europakonventionen.Mot bakgrund av det anförda och med hänsyn till att rege-ringen kommer att lägga fram förslag till ändraderegler i utlänningslagen avstyrker utskottet motionerna Sf3 yr-kande 7, Sf212 yrkandena 1-6, Sf216 yrkande 17, Sf255 yr-kande 1 i denna del, Sf333 yrkande 8, Sf364 yrkandena 3-5,Sf373 yrkande 2, Sf398 yrkande 2 och Sf399 yrkande 2.ViseringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- visumkrav och praxis vid besöksvisum- visumkrav för ryska medborgare- humanitärt visumJämför reservationerna 47 (v, kd), 48 (c, fp), 49 (mp)och 50 (mp)Gällande ordningAv 1 kap. 3 § UtlL framgår att en utlänning som reser in i ellervistas i skall ha visering om inte utlänningen är med-borgare i , , eller . Regeringen fårföreskriva undantag från kravet på visering. Undantagen finnsangivna i 2 kap. 4 och 5 §§ utlänningsförordningen(1989:547), UtlF, och omfattar bl.a. medborgare i EU-länderna.Enligt gäller i princip att ett visum som ärbeviljat i ett EU-land (utom och ) eller iNorge och gäller för besök i samtliga dessa länder.SkrivelsenI skrivelsen anges att viseringspolitiken har som mål att varaett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen ochsamtidigt medge så stor frihet som möjligt för rörelser övergränserna.Av totalt ca 241 500 viseringsansökningar under år 2000beviljades visering i av fallen. ,eller en utlandsmyndighet efter delegering från verket, fattarbeslut i viseringsärenden. pågår, isamverkan med berörda myndigheter, ett arbete som syftar tillatt förbättra datorstödet så att ansökningar om uppehållstill-stånd och visering kan följas upp bättre.Genom att EG-förordningen nr 539/2001 antagits av minister-rådet har viseringspolitiken harmoniserats fullt ut.Alla medlemsstater är bundna av förordningen som anger deländer för vilkas medborgare krävs respektive inte krävs vise-ring. Av skrivelsen framgår dock att förordningen inte innebäratt praxis harmoniseras. Svenska myndigheter beslutar vemsom skall beviljas visering. Riktlinjerna är att normalt resandeskall underlättas som visering behövs som stöd förden reglerade invandringen.Ministerrådet antog rådsslutsatser angående lo-kalt konsulärt samarbete som ett led i strävan att harmoniseratolkningen av det gemensamma regelverket. Därutöver fattaderådet ett antal beslut av teknisk natur, fram-för allt om hur ändringar i regelverket skall kunna genomföras.MotionerI motion Sf399 av m.fl. (kd) yrkandena 3-5ifrågasätts användningen av visum som ett instrument för atthålla asylsökande utanför EU. Visumkrav kan inte accepterasom konsekvensen blir att människor i behov av skydd genomdetta krav fråntas möjligheten att söka asyl. När det gäller be-söksvisum anser motionärerna att bör vara mycket ge-neröst. sätts administrativa hinder upp som le-der till att de som vill söka visum inte kan det av ekonomiskaeller praktiska skäl. Visumansökningar borde handläggasskyndsamt och i normalfallet vara klara inom högst 60 dagar.Motionärerna anser att samma krav skall uppställas på den sö-kande oavsett från vilket land han eller hon kommer, allt annatär enligt motionärerna diskriminerande. Rutiner och praxis vidsvenska ambassader avseende besöksvisum och ansökningsför-farandet bör därför ses över. Beträffande referensblankettenanser motionärerna att en regelförenkling bör genomföras ge-nom att t.ex. blankettens utformning och språk ses över.Också i motion K426 av m.fl. (kd) yrkande 33anförs att inom EU bör verka för en mindre restriktivvisumpolitik.I motion Sf255 av m.fl. (c) yrkande 1 i dennadel anförs att listan över länder med visumtvång har ökat. Denrestriktiva visumpolitiken har gjort det svårt för människor attta sig in i EU. Motionärerna anser vidare att det inte är accep-tabelt att människor som permanent lever i inte skallkunna få besök av sina anhöriga. skall därför verka förhumanare visumregler.Även i motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkandena9 och 18 begärs tillkännagivanden om en enklare, snabbareoch mer generös besöksviseringspolitik samt att aktivtskall verka för att korta listan av viseringspliktiga länder.I motion U301 av m.fl. (fp) yrkande 24 be-gärs att listan över viseringspliktiga länder skall kortas.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anser i motion Sf3 yrkande 13när det gäller besöksvisum att det inte bör vara en mer restrik-tiv bedömning avseende de länder varifrån "avhoppen" är fler.Också i motion Sf394 av m.fl. (mp) yr-kande 23 anförs att det är diskriminerande att i bedömningenav om ett besöksvisum skall ges beakta "avhoppsfrekvensen".I yrkande 4 samma motion begärs att ett s.k. humanitärt visumbör införas. Motionärerna menar att det bör finnas en möjlighetför personer, som kan göra gällande att de annars skulle utsät-tas för mycket grava hot till liv och frihet, att snabbt kunnalämna ursprungsregionen eller transitländer som inte erbjuderdem skydd. Dessa personer skall kunna söka humanitärt visumvia svenska ambassader i de fall då det inte är rimligt att låtadem vänta ut hela asylprocessen utomlands. Med detta visumskulle den skyddsbehövande kunna åka till helt legalt,där en fullständig asylprocess skulle genomföras.Magnus () anför i motion Sf277 yrkandena 1 och2 att visumkravet för ryska medborgare bör avskaffas och attuppehållstillståndsgivande för medborgare i grannländer kringÖstersjön maximalt skall ta en månad att bereda.I motion Sf373 av m.fl. (s) yrkande 1 anförs attdet är viktigt att den som har skyddsbehov och som har fåttuppehållstillstånd i får träffa anhöriga som han ellerhon inte själv kan resa och träffa i hemlandet. Enligt motionä-rerna bör besöksvisum normalt inte nekas anhörig som tidigarehar begärt uppehållstillstånd i Sverige.Karin Wegestål och () anser i motionSf266 att de svenska reglerna för visum bör ses över, så attetablerade invandrade familjer får ta emot besökande anhörigai det nya hemlandet. Särskilt bör reglerna ses över så att ingenbefolkningsgrupp diskrimineras i förhållande till jämförbaragrupper.Utskottets ställningstagandeAv det av godkända betänkandet Svensk migra-tionspolitik i globalt perspektiv (bet. 1996/97:SfU5, rskr.1996/97:80) framgår att det övergripande målet för den svens-ka viseringspolitiken är att skapa så stor frihet som möjligt förpersoner att röra sig över gränserna. Det är av största vikt attkontakter mellan människor i olika länder underlättas, såväl ifråga om släktkontakter som kommersiella och kulturella för-bindelser på olika plan. Önskemålet om fri rörlighet måstedock ställas mot nödvändigheten av att upprätthålla den regle-rade invandringen.Beträffande förhållandet mellan viseringspolitik och möj-ligheten att söka asyl har utskottet tidigare, senast i betänkande2000/01:SfU9, vidhållit den uppfattning som kommit till ut-tryck i proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i glo-balt perspektiv, nämligen att viseringskrav endast i mycket li-ten utsträckning torde hindra människor från att söka skydd,men att det däremot kan vara ett hinder för dem att söka asyljust i samt att det inte finns någon rätt för asylsökandeatt själv välja asylland. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet vill också nämna att genom förordning EG nr539/2001 om vilka länders medborgare som behöver viseringrespektive vilka som är undantagna från viseringskrav harmo-niseras viseringspolitiken fullt ut vad avser landförteckningar-na, vilket i sin tur innebär att det inte längre finns några tred-jeländer för vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma ommedborgarna i dessa länder skall omfattas av viseringskrav el-ler inte.Utskottet vill understryka vikten av att i internatio-nella sammanhang fortsatt aktivt driver frågan om viseringsfri-het mellan så många länder som möjligt. I Anhörigkommitténsuppdrag har ingått att ta hänsyn till viseringsfrågor för det falldessa påverkar möjligheterna till nära kontakt med anhöriga.Vad gäller frågan om viseringskrav liksom visum för släktbe-sök anger kommittén i sitt betänkande Vår anhöriginvandring(SOU 2002:13) att målet för viseringspolitiken att möjliggörakontakter och besök uppfylls genom att beviljar en stordel - - av de dryga 200 000 ansökningar iviseringsärenden som avgörs . an-för emellertid att regeringens tidigare gjorda uttalanden omvikten av en så generös viseringspolitik som möjligt bör fåstörre genomslag och att i det internationella arbetetbör driva en linje med viseringsfrihet för så många länder sommöjligt. Kommitténs bedömning är att det är viktigt att be-söksmöjligheterna för släktingar inte begränsas mer än nöd-vändigt. Presumtionen vid en tillståndsprövning måste vara attdet inte är fråga om en person som avser att hoppa av. Exem-pelvis bör en tidigare ansökan om permanent uppehållstillståndenligt kommittén inte nödvändigtvis negativt påverka bedöm-ningen av om tillstånd kan ges. Kommittén pekar på svårighe-ten att i enskilda fall försöka avgöra vad som väger tyngst, engenerös viseringspolitik eller risken för avhopp. Det är svårt attutfärda mer precisa riktlinjer för var gränsen skall gå. Just denindividuella bedömning som skall göras i varje fall talar enligtkommittén för att riktlinjerna måste ges ett ganska allmänt in-nehåll.Under 2001 lämnades ca 160 000 visumansökningar in vidutlandsmyndigheterna. Av dessa skickades 10 650 ansökningartill för behandling.Migrationsverkets styrelse utfärdar riktlinjer för beslut iärenden om visering. I varje ärende skall göras en bedömningav om det finns risk för att den sökande, på grund av personli-ga eller andra förhållanden, inte återvänder till hemlandet. Ut-skottet kan i detta sammanhang dela be-dömning att det är viktigt att besöksmöjligheterna för släkting-ar inte begränsas mer än nödvändigt. En strikt viseringspolitikdrabbar särskilt hårt invandrare som inte själva har möjlighetatt resa till hemlandet för släktbesök. Utskottet vill framhållavikten av att varje visumansökan noga prövas utifrån de indi-viduella omständigheterna.Utskottet kan konstatera att viseringspolitiken inom EU ochSchengensamarbetet harmoniserats vad avser vilka ländersmedborgare som skall ha visering och vilka som skall vara be-friade från viseringstvång vid inresa i medlemsstaterna (för-ordning EG nr 539/2001). Förordningen innebär inte att praxisharmoniseras. Svenska myndigheter beslutar vem som skallbeviljas visering. När det gäller den praktiska handläggningenav viseringsansökningar, handböckers innehåll och utvecklingav datasystem återstår mycket arbete. antog minis-terrådet slutsatser om lokalt konsulärt samarbete som ett led isträvan att harmonisera tolkningen av det gemensamma regel-verket.Med det anförda och med hänsyn till beredningen av betänkande anser utskottet att intebör göra något uttalande med anledning av motionerna Sf3 yr-kande 13, Sf216 yrkandena 9 och 18, Sf255 yrkande 1 i dennadel, Sf266, Sf373 yrkande 1, Sf394 yrkande 23, Sf399 yrkan-dena 3-5, K426 yrkande 33 och U301 yrkande 24. Motionernaavstyrks.I samband med behandlingen av en motion om visum m.m.för besöks- och affärsutbyte med höll utskottet våren2001 en utfrågning med (bet. 2000/01:SfU9).Från sida anfördes att visumansökningarnahanteras generöst och att merparten av ansökningarna bifalls.Verket påtalade dock att handläggningstiderna är långa efter-som antalet ansökningar är så stort.Utskottet förutsätter att fortlöpande följerhur handläggningstider m.m. utvecklas när det gäller visuman-sökningar. Beträffande ett motionsyrkande om att visumkravetskall avskaffas för ryska medborgare kan utskottet konstateraatt denna fråga inte kan avgöras av ensidigt utan attbeslut måste fattas inom ramen för EU-samarbetet. Viserings-frihet mellan så många länder som möjligt är som nämnts denlinje som driver i det internationella arbetet. Utskottetavstyrker med det anförda motion Sf277 yrkandena 1 och 2.I motion Sf394 begärs att ett s.k. humanitärt visum införs.En person som gör gällande att han eller hon utsätts för mycketgrava hot till liv och frihet skall enligt motionärerna härigenomsnabbt kunna lämna ursprungsregionen eller transitländer sominte erbjuder skydd. Det humanitära visumet, som skall kunnasökas vid svenska ambassader, skall ge personen rätt att åka tillSverige för att där få en asylansökan prövad i en fullständigasylprocess. Utskottet vill först påtala att viseringsinstrumentetinte är avsett att ta till vara personers behov av skydd. Utlän-ningslagens bestämmelser uppfyller enligt utskottets uppfatt-ning i fråga om skyldigheten att ge skyddtill den som riskerar förföljelse i hemlandet. tar ocksåemot personer i behov av skydd för vidarebosättning i ,genom den s.k. flyktingkvoten. Detta sker efter samråd medUNHCR. Utskottet kan med det anförda inte ställa sig bakommotion Sf394 yrkande 4. Motionen avstyrks.AsylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- asylprocessen- direktivförslag om förfaranden i asylprocessen- handläggningstidJämför reservationerna 51 (v, kd, fp), 52 (mp), 53 (v)och 54 (c)SkrivelsenI skrivelsen anges att i syfte att öka rättssäkerheten och legiti-miteten i den rättsliga prövningen av främst asylärenden be-reds i förslag om en ny in-stans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsä-renden. Dessa frågor har varit föremål för två utredningar, vil-kas förslag har remissbehandlats. Centralt i förslagen till re-form är att införa en tvåpartsprocess med ökad möjlighet tillmuntlig förhandling främst i asylärenden.Förslaget till EG-direktiv om förfaranden för att bevilja elleråterkalla flyktingstatus, KOM(2000) 578, som presenteradesav kommissionen , föreslås tillämpas på demsom ansöker om asyl vid medlemsstaternas gränser och på de-ras territorium. Ett antal miniminormer för prövningsförfaran-det föreslås, bl.a. den asylsökandes rätt till en individuell asy-lansökan, rätt till tolk och rättshjälp, rätt till ett motiverat be-slut i ärendet, rätten att överklaga samt regler om utbildningför personalen vid beslutande myndigheter. Frågan om förvarregleras liksom proceduren för prövning av asylansökningar isak samt frågan om en s.k. snabbprocedur. Enligt avdelning IIartikel 11, får en asylsökande hållas i förvar om det överens-stämmer med ett förfarande i nationell lagstiftning och det ärnödvändigt för att bl.a. kontrollera sökandens identitet och na-tionalitet. I artikel 13 anges bl.a. att medlemsstaterna skallvidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att beslutande myn-digheter är fullt kvalificerade i asyl- och flyktingfrågor. Vidareskall medlemsstaterna på begäran av överprövningsinstansernalämna över den information som myndigheten haft, som be-traktas som offentlig. Medlemsstaterna får besluta attöverprövningsinstanserna beviljas tillgång till även informa-tion som betraktas som konfidentiell, om de omfattas av sam-ma regler om sekretess som de beslutande myndigheterna.MotionerMagda m.fl. (kd) anser i motion Sf5 yrkande 5 att detär viktigt att utlänningsmyndigheterna i större utsträckningföljer och ser till de råd och rekommendationer som UNHCRutfärdar för olika flyktinggrupper och situationen i deras hem-länder.I motion Sf399 av m.fl. (kd) anförs i yrkan-dena 6 och 22-24 att det bör finnas en möjlighet att få rätts-hjälp i ett s.k. Dublinärende. Vidare får inte psykologers ochkuratorers intyg underskattas och en permanent verksamhetmed jourbiträden bör inrättas. Medlemmar i bl.a. frivilligorga-nisationer som verkar inom flyktingområdet bör enligt motio-närerna kunna medverka i asylutredningar som medborgarvitt-nen. Motionärerna poängterar vikten av att auktoriserade tolkaroch tolkar av samma kön som sökanden bör anlitas. Barn skallinte fungera som tolkar.I motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkande 24 anförsatt det måste säkerställas att de bedömningsunderlag somMigrationsverket och använder sig av iasylprocessen ger en saklig och korrekt beskrivning av situa-tionen i olika länder. Motionärerna vill ha en översyn av be-dömningsunderlagen.I motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkande 3 an-förs att landinformationen hos och bör utgå från ett flertal källor i de olika länder-na.I motion Sf394 av m.fl. (mp) yrkande 22anförs att auktoriserade tolkar av samma kön som asylsökan-den bör anlitas.Anne () anser i motion Sf4 yrkandena 2 och 3 attde som utreder, handlägger och beslutar i asylärenden måste fåökad kunskap om svensk asylpolitik och . Motionären menar att barnkonventionensbestämmelser om barnets bästa liksom skydd för kvinnormåste få större genomslag. Motionären betonar vikten av enadekvat och saklig beskrivning av den verkliga situationen iaktuella länder.I samma motion yrkande 4 anförs att handläggare och be-slutsfattare vid och Utlänningsnämndenmåste få ökad kunskap om förföljelse på grund av sexuellläggning eller kön.I motion Sf319 av och () an-förs att den första intervjun vid asylansökan får stor betydelseför den fortsatta bedömningen och därför bör genomföras medstörsta kvalitet och noggrannhet.I motion Sf398 av m.fl. (v) yrkandena 5-7anges att rätten till tolk i samband med asylutredningen i Eu-ropeiska kommissionens förslag till direktiv om förfarandenför att bevilja eller återkalla flyktingstatus är för begränsad.Motionärerna menar vidare att det är oacceptabelt att det finnsen möjlighet att begränsa överprövningsinstansens tillgång tillinformation i ärendet.