bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att medbifall till motionerna 2001/02:K65 (kd) yrkande 3,2001/02:K67 (c) yrkande 5, 2001/02:K247 (m) yrkande2, 2001/02:K340 (kd), 2001/02:K371 (c) yrkande 4 och2001/02:N364 (mp) yrkande 23 samt med anledning avmotionerna 2001/02:K66 (mp) yrkande 6, 2001/02:K344(kd) yrkande 2 och 2001/02:K368 (m) yrkande 5 somsin mening ger regeringen det anförda till känna.Utskottet är däremot inte berett att förorda attsådana folkomröstningar skall vara beslutande ochavstyrker därmed motion 2001/02:K67 (c) yrkande 4.Medborgerlig förslagsrätt i fullmäktigeUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attfullmäktige skall kunna besluta ommedborgerlig förslagsrätt i fullmäktige.Förslagsrätten omfattar inte bara dem som harrösträtt i kommunen eller utanäven barn och ungdomar samt medborgare iandra länder som inte har hunnit få rösträtt.Utskottet avstyrker motioner, bl.a. en motionom att regeringen skall lägga fram förslag omatt den medborgerliga förslagsrätten skallgöras obligatorisk för kommunerna ochlandstingen.PropositionenRegeringen föreslår att fullmäktige skall få beslutaatt den som är folkbokförd i kommunen eller i enkommun inom skall få väcka ärenden ifullmäktige (medborgarförslag). Ett medborgarförslagbör enligt propositionen beredas så att fullmäktigekan fatta beslut från det attmedborgarförslaget väcks. Om fullmäktige beslutaratt införa medborgarförslag skall arbetsordningeninnehålla föreskrifter om hur sådana förslag skallhandläggas. Förslagen tas in i 5 kap. 23, 33 och64 §§ kommunallagen.Regeringen betonar att den föreslagna rätten attväcka medborgarförslag omfattar alla som ärfolkbokförda inom kommunen eller ,således även barn och ungdomar samt medborgare iandra länder som ännu inte har hunnit få kommunalrösträtt.Regeringen framhåller att utvecklingen av denlokala demokratin i första hand är en fråga förkommunerna och landstingen. Det finns inte endemokratimodell som passar alla utan den lokalademokratin måste därför utvecklas utifrån lokalaförhållanden och medborgarnas önskemål. Regeringenframhåller också att det inte finns något somhindrar att ett beslut om att införamedborgarförslag avgränsas till en vissförsöksperiod. Om kommunen eller landstingen underen sådan period finner att det exempelvis uppstårstora administrativa problem finns naturligtvismöjlighet för fullmäktige att inte förlänga försöketeller att eventuellt besluta att det skall avbrytasi förtid.MotionerI motion 2001/02:K65 av m.fl. (kd)yrkande 4 begärs ett tillkännagivande för regeringenom utvärdering av användningen av medborgarförslag.Motionärerna anser att systemet med medborgarförslagkan vitalisera det demokratiska intresset men ocksåmissbrukas av vissa personer och grupper, t.ex.kampanjmässigt och i avseenden då man anser sigfelaktigt behandlad. När erfarenheter vunnits efternågra år bör enligt motionärerna en grundligutvärdering genomföras.I motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)yrkande 6 föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag till ändringar ikommunallagen som möjliggör för medborgare att väckainitiativ i kommunfullmäktige. En sådanpåverkansmöjlighet kan enligt motionärerna komma attmotverka ett behov av frekventa folkomröstningar. Enmöjlighet är enligt motionärerna attkommunfullmäktige får en redovisning avinkomna initiativ och där initiativ som samlat minst2 % av invånarna bakom sig skall behandlas ifullmäktige. Initiativrätten skall således omfattaäven barn och ungdomar.I motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp) yrkande5 föreslås att skall begära att regeringenlägger fram förslag om införande av medborgarförslagi alla kommuner. Motionärerna anser attförslagsrätten uttryckligen bör skrivas in ikommunallagen i stället för att fullmäktige skall fåbesluta om det. Förslagsrätten bör vidare enligtmotionärerna även innefatta direktförslag tillnämnder.BakgrundAv 5 kap. 21 § kommunallagen framgår att det ärfullmäktige som avgör vilka, utöver ledamöter, somskall ha yttranderätt i fullmäktige. Iarbetsordningen skall regleras vilka som haryttranderätt. Omfattningen av yttranderätten skallregleras så att demokratiska aspekter påyttranderätten inte eftersätts. Regeln är enligtförarbetena inte avsedd att tillämpas så att allakommunmedlemmar ges rätt att yttra sig vidsammanträden (prop. 1990/91:117 s. 181).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon erinran mot propositionen ivad den avser medborgerlig förslagsrätt ifullmäktige. De föreslagna ändringarna i 5 kap. 23,33 och 64 §§ kommunallagen tillstyrks. Den underallmänna motionstiden väckta motionen2001/02:K371 (c) yrkande 6 bör härigenom enligtutskottets uppfattning kunna anses tillgodosedd.Utskottet utgår från att regeringen kommer attfölja utvecklingen av den medborgerligaförslagsrätten och anser inte att något särskilttillkännagivande om detta behövs. Utskottetavstyrker därför motion 2001/02:K65 (kd) yrkande 4.Utskottet anser vidare, liksom regeringen, attutvecklingen av den lokala demokratin i första handär en fråga för kommunerna och landstingen och attden lokala demokratin därför måste utvecklas utifrånlokala förhållanden och medborgarnas önskemål. Någotförslag om obligatoriskt införande avmedborgarförslag i alla kommuner, som begärs imotion 2001/02:K66 (mp) yrkande 5, finns det därförenligt utskottets uppfattning inte anledning till.Motionen avstyrks.Befogenheter för självförvaltningsorganUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommöjlighet för fullmäktige att delegeraärenden till självförvaltningsorgan ochavstyrker en motion från allmännamotionstiden med detta syfte.PropositionenRegeringen föreslår att fullmäktige skall få beslutaatt nämnder i kommuner och landsting skall fådelegera ärenden till självförvaltningsorgan i sammaomfattning som till anställda. Ärenden som rörmyndighetsutövning mot enskilda och som i övrigtavses i 6 kap. 34 § skall dock inte få delegerastill ett självförvaltningsorgan. Förslaget tas ini 7 kap. 18 § kommunallagen.MotionI motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)begärs tillkännagivanden för regeringen om attbrukarna skall ha rätt att få sina initiativangående självförvaltningsorgan prövade (yrkande 7)och om en utvärdering av hur 7 kap. 1822 §§kommunallagen har fungerat, vad lagstiftningeninneburit och vilka följder den har fått (yrkande8). Motionärerna hänvisar till attDemokratiutredningen sett ett värde i att ta vara påidéer och engagemang genom att uppmuntra till bl.a.brukarstyrelser. De anser att det rimligen bordevara möjligt för kommunala nämnder att delegerabeslutsfattande direkt till ettsjälvförvaltningsorgan.BakgrundMed brukare avses en medborgare som mera varaktigtanvänder en offentlig tjänst som t.ex. en förskola.Olika former av brukarinflytande har blivit alltvanligare i den kommunala verksamheten under senareår.Genom ändringar i kommunallagen 1994 har kommuneroch landsting givits möjlighet att inrätta s.k.självförvaltningsorgan inom alla kommunala områdenom inte annat följer av lag eller annan författning.Ett självförvaltningsorgan skall bestå avföreträdare för brukarna och de anställda vid eninstitution. Den överordnade nämnden skallfastställa organets uppgifter, sammansättning,arbetsformer och mandattid i en arbetsordning.Självförvaltningsorgan kan ges i uppdrag att underen nämnd helt eller delvis ansvara för driften av enviss anläggning. Med driften av en anläggningförstås att bestämma över praktiska sysslor vidinstitutionen som rör sådant som mathållning,lokalskötsel inklusive löpande reparationer ochunderhåll, lokalanvändning, öppettider och löpandeinköp. Detta är frågor som kommunalrättsligt främstär att se som rena verkställighetsfrågor. Sådanafrågor kan därför inte bli föremål för överklagandeenligt bestämmelserna om laglighetsprövning i 10kap. kommunallagen.Självförvaltningsorgan finns i någon mån inombarnomsorgen och äldreomsorgen, men främst inomgrund- och gymnasieskolans område. Genom detidsbegränsade förordningarna om försöksverksamhetmed lokala styrelser inom och denobligatoriska särskolan (1996:605), samt inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen(1997:642) har självförvaltningsorgan inomskolområdet givits delvis andra befogenheter än vadsom följer av kommunallagens bestämmelser. Det rörsig bl.a. om viss beslutanderätt som annars ankommerpå rektor eller den för skolan ansvariga nämnden.Försöksverksamheten pågår fram t.o.m. juni 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning om möjlighetenatt delegera beslutsfattande tillsjälvförvaltningsorgan och tillstyrker förslaget omändring i 7 kap. 18 § kommunallagen. Utskottet anseratt motion 2001/02:K371 (c) yrkandena 7 och 8härigenom får anses tillgodosedd.Andra frågor om demokratiutvecklingDemokratiska processer och ITUtskottets förslag i korthetUtskottet noterar åtgärder som regeringen harvidtagit eller avser att vidta och avstyrkermotioner om IT-demokratin och dessmöjligheter.Jfr reservation 33 (m, fp).PropositionenPropositionen innehåller inte något förslag tillriksdagen i detta ämne. Regeringen redovisar däremotåtgärder som vidtagits eller avses bli vidtagna.Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp inomRegeringskansliet som kan fungera som ett forum förerfarenhetsutbyte mellan aktörer som är aktiva ifrågor som rör e-governance. Arbetsgruppen skallfungera som ett forum för erfarenhetsutbyte mellanaktörer som är aktiva i dessa frågor och följaforskning och utveckling av nya tekniker och metoderinom IT för att främja en representativ demokratimed brett medborgerligt deltagande.Användningen av informationsteknik i demokratinstjänst kommer enligt regeringen under de närmasteåren i hög grad att präglas av försök ochexperiment.I arbetet med att utveckla metoder för att främjadialog med hjälp av IT är enligt regeringen barn ochungdomar en viktig målgrupp, och det är viktigt attinformation görs tillgänglig i lämpliga former föratt barn och ungdomar i olika åldrar skall kunnatillgodogöra sig samhällsinformation.Regeringen pekar vidare på att det under desenaste åren har kunnat skönjas en utveckling motatt staten påverkar samhällsutvecklingen på merindirekta vägar. I internationell litteratur brukardetta sammanfattas som en förändring från governmenttill governance. Det innebär att direktastyrningsmetoder ersätts av indirekta. Staten kangenom förhandlingar, kontrakt och partnerskapsamverka med näringslivet, det civila samhället ochlokala självstyrelseorgan. Flera myndigheter deltarenligt regeringen i en försöksverksamhet medservicedeklarationer och servicedialog.Myndigheterna skall informera medborgarna om vad dekan förvänta sig och kräva av myndighetens service.Bland annat kommer Internet att användas för attlämna sådan information. I försöksverksamheten ingårockså att utveckla dialogen med medborgare ochföretag för att inhämta synpunkter från dem som ärberoende av myndigheternas service. Användning avmodern teknik kommer att vara ett av sätten attutveckla denna dialog. Enskilda individer ochföretag bör, så långt som det är möjligt, enkeltkunna hämta och lämna den information som ärrelevant i varje enskild situation, oavsett hurinformationsansvaret är fördelat mellan myndighetereller mellan stat, kommun och landsting.Regeringen framhåller att tillgången tillinformation är en grundförutsättning för demokratinoch redogör för information som finns tillgängligvia Internet som offentlig statistik, lagar,förordningar, offentliga utredningar,regeringspropositioner. Regeringen anser att ävenremissvaren på de offentliga utredningarna börpubliceras på Internet och att i förlängningenockså bör prövas att allmänheten skall kunna lämnasynpunkter på och diskutera utredningsförslag viaregeringens hemsida. De närmare formerna förpublicering av remissvar samt närliggande frågorkommer att utredas närmare inom Regeringskanslietsförvaltningsavdelning i samband med detberedningsarbete som pågår för att utrönaförutsättningarna för elektronisk publicering avuppgifter ur diarieföringssystemet RK-Dia.Regeringen hänvisar vidare till detlagstiftningsärende om offentlighetsprincipen ochinformationstekniken som behandlat(prop. 2001/02:70, bet. 2001/02:KU17). I denpropositionen lämnas också en redogörelse förutvecklingen av IT inom förvaltningen (a. prop.s. 10).Regeringen anför att den nya tekniken har en storpotential när det gäller att vidga medborgarnasmöjligheter att delta i och påverka formuleringar avproblem och att delta i diskussioner före beslut ifolkvalda församlingar. Det har på några håll ivärlden prövats mer vetenskapliga former avinformerat deltagande s.k. citizen juries ellerdeliberative polls. I har det på några ortergenomförts rådslag över Internet, bl.a. i ochi i Stockholm.Regeringen anför vidare att den statliga ochkommunala politiken i första hand bör inrikta sig påatt utveckla tekniker och metoder inom IT för attfrämja en representativ demokrati med brettmedborgerligt deltagande. Användningen avinformationsteknik i demokratins tjänst kommerdärför i hög grad att präglasav försök och experiment.Här kan anmärkas att den arbetsgrupp med uppgift attfölja och främja utvecklingen av demokratiskaprocesser med stöd av IT som regeringen aviserat nuhar tillsatts. Ordförande för gruppen är en avstatssekreterarna i Justitiedepartementet.MotionerI motion 2000/01:K347 av Per m.fl. (m), somväckts under allmänna motionstiden förra ,föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om förnyelse avdemokratins och politikens arbetsformer.Motionärerna pekar på att den tekniska utvecklingenmedfört en ny potential att ge medborgarnainflytande. Tänkbara förändringar för att ökainflytandet är enligt motionärerna offentligautfrågningar och olika former av debattforum, s.k.folkinitiativ, samt folkomröstningar och andraomröstningar. Det är enligt motionärerna möjligt attdessa förändringar är bäst lämpade att genomföraförsöksvis på lokal nivå och att efterhand utökatill nationell nivå. Offentliga utfrågningar kanarrangeras med ett tema, där viktiga frågor som rören kommun tas upp och medborgarna kan lämnasynpunkter. Kommunen kan erbjuda invånarna gratis e-post, gratis koppling till Internet och Usenetsdiskussionsgrupper, där sådana grupper kan startasav kommunen eller av ett visst antal användare.I motion 2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om att använda den nya tekniken för attgenomföra olika rådslag på nätet. Motionärerna anseratt möjligheten att inrätta medborgarpaneler och attta hjälp av den nya tekniken till detta börundersökas, liksom de möjligheter som den nyatekniken erbjuder när det är fråga om att hållaomröstningar eller rådslag på nätet.I motion 2000/01:K397 av m.fl. (c)yrkande 1 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omIT-demokratin och dess möjligheter. Motionärernaanför att Internet har stora möjligheter attåterskapa mötesplatser för att förstärka möjlighetentill delaktighet och inflytande och nämner enförstärkt offentlighet där handlingar läggs ut pånätet i större utsträckning, liksom möjligheten attge utrymme för lokala medier med lokal bevakning ochdebatt.I motion 2001/02:K67 av m.fl. (c)yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om IT och dess betydelse för demokratin.I motion 2001/02:K424 av m.fl. (fp)yrkande 5 delvis föreslås ett tillkännagivande förregeringen om åtgärder för att vitalisera den lokalademokratin. Motionärerna anför att nya metoder krävsför att manifestera politiska åsikter och att dennya informationstekniken bör kunna utgöra ettvärdefullt komplement till de etablerade kanalernanär det gäller att locka nya grupper, särskiltungdomar, till politiken. Inte bara partierna utanockså offentliga myndigheter och institutioner måsteenligt motionärerna ta till siginformationstekniken. De välkomnar lokala initiativatt mer direkt använda Internet som ettkommunikationsmedel i en opinionsbildnings- ochbeslutsfattandeprocess.I motion 2001/02:So618 av ()m.fl. yrkande 15 begär motionärerna etttillkännagivande för regeringen om en parlamentariskkommission med syfte att göra en konsekvensanalys avden pågående IT-utvecklingen och utifrån sin analyslägga fram förslag på nödvändiga åtgärder.Motionärerna framhåller här att kravet på IT-kunskaper gör sig alltmer gällande på olika områdenoch att IT också börjar bli ett nyckelord i dendemokratiska processen. De mänskliga och socialakonsekvenserna glöms enligt motionärerna ofta bort,som den äldre generationens svårigheter inför nyteknik, privatekonomiska skillnader och synskadadesoch andra funktionshindrades särskilda svårighetermed informationstillgången. När såväl den offentligasom den privata tjänstesektorn alltmer hänvisar tilltele- och Internetanvändning och upphör med ellerfördyrar alternativen, handlar det om ettmedborgerligt rättsproblem. Motionärerna framhålleratt det politiska systemet inte kan helt överlåtaIT-utvecklingen till marknaden utan samhälleliga ochsociala mål måste kontinuerligt sättas upp för attgarantera alla medborgares möjligheter att utövasina rättigheter och skyldigheter samt leva ettdelaktigt, självbestämmande och oberoende liv.I motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp) yrkande12 föreslås att begär att regeringenutreder Internetteknikens användning i demokratiskabeslutsprocesser samt uppmuntrar och utvärderarsådana kommunala initiativ.I motion 2000/01:K401 av m.fl.(mp) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om attmöjligheterna att utveckla demokratin med hjälp avinformationstekniken bör utredas. Motionärernaförespråkar folkomröstningar och möjligheter förkommunmedborgarna att lämna förslag tillkommunfullmäktige via Internet. Motionärernaframhåller som exempel det försök med e-demokrati,information och debatt främst via Internet somgenomförs av kommun, rådslag.Motionärerna, m.fl. (mp),återkommer i denna fråga i motion 2001/02:K381yrkande 7.Lena och () föreslår imotion 2001/02:K389 ett tillkännagivande förregeringen om behovet av ett initiativ till ennationell samling rörande tillgängliginformationsteknik för funktionshindrade.Motionärerna anför att den nya informations- ochkommunikationstekniken skapar både nya möjligheteroch risker för nya hinder samt att hindren förpersoner med funktionshinder kan bestå av brister itillgängligheten. De anför vidare att det förnärvarande pågår ett antal projekt som syftar tillatt skapa tillgänglig informationsteknik förfunktionshindrade. Projekten kommer att utvärderasoch kunskapen kommer att utgöra en viktig nationellkunskapsbas.Utskottets ställningstagandeDen nya informationstekniken erbjuder storamöjligheter att utveckla nya demokratiskaarbetsformer. Dessa måste givetvis tas till vara.Regeringen är enligt vad utskottet uppfattatmedveten om dessa möjligheter och angelägen om attunderstödja och främja utvecklingen. Utskottet anserinte att några sådana tillkännagivanden som begärs imotionerna 2000/01:K347 (m), 2000/01:K397 (c)yrkande 1, 2000/01:K401 (mp) yrkande 7, 2001/02:K66(mp) yrkande 12, 2001/02:K67 (c) yrkande 7,2001/02:K368 (m) yrkande 8, 2001/02:K381 (mp)yrkande 7, 2001/02:K389 (s), 2001/02:K424 (fp)yrkande 5 i denna del och 2001/02:So618 (fp) yrkande15 behövs, och utskottet avstyrker motionerna.Demokratibokslut, medborgarpaneler, ungdomsrådoch rekryteringen till förtroendeuppdragUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till delagändringar som regeringen föreslagit ochövrigt redovisat demokratiutvecklingsarbetemotioner om insatser för olika grupper.Utskottet avstyrker även övriga motioner idenna del.Propositionen m.m.Regeringen anser i propositionen attmedborgarpaneler utgör ett värdefullt inslag i denkommunala demokratin och kan utgöra en kanal förmedborgerligt deltagande.Regeringen anför att dess långsiktiga målsättningär att medborgarna skall ha goda möjligheter attdelta i och påverka den politiska processen. Ettdirekt medborgerligt inflytande i dess olika formermåste främst utformas lokalt och underifrån.Förutsättningarna för det demokratiska samtaletväxlar över landet, och politiken måste ta hänsyntill detta. Medborgarnas engagemang kan också ta sigolika former över tiden. Det är därför viktigt attsamtal förs kontinuerligt på lokal nivå om hurmedborgarnas synpunkter kan fångas upp. Ensamrådsform kan efter hand visa sig förlegad fördialog med medborgarna. Det är då enligt regeringenviktigt att pröva nya former där medborgarna finnerdet meningsfullt att engagera sig.Regeringen påpekar att exempelvis ungdomar deltari mindre utsträckning än medelålders personer iolika politiska aktiviteter. Detta beror inte på attyngre är mindre intresserade av politik, ellersaknar tilltro till det politiska systemet i störreutsträckning än äldre. Tvärtom hyser ungdomar störretilltro till det demokratiska systemet änbefolkningen i dess helhet. Det finns olikaanledningar till att ungdomar inte engagerar sig. unga väljer medvetet bort politiska uppdrag,andra engagerar sig i enfrågerörelser. Oavsettvilken form av engagemang ungdomar väljer måste mandock enligt regeringen utveckla metoder för att tatill vara ungdomarnas engagemang. Regeringen ser somsin uppgift främst att skapa möjligheter för lokalutveckling genom att tillhandahålla rättsligaverktyg. Exempelvis kan lagstiftning kring ideellaföreningar behöva ses över för att underlättaföreningsengagemang.I sin redovisning av skolans roll (prop. s. 118)pekar regeringen på att frågan om elevinflytande iskolan utreds av (dir. 1999:15)och erinrar också om den försöksverksamhet medbrukarinflytande inom grund- och gymnasieskolan somredovisats i avsnittet om befogenheter försjälvförvaltningsorgan.Regeringen framhåller betydelsen av folkrörelser,föreningar, ungdomsorganisationer och liknandemedborgarsammanslutningar som viktiga företrädareför olika grupper och intressen i samhället. Ettstarkt föreningsliv som ger människor möjlighetertill inflytande och delaktighet utgör enligtregeringen själva basen i ett demokratiskt samhälle,och stat, kommuner och landsting underlättar för detlokala föreningslivet genom olika former av stöd.Staten har ett ansvar för den demokratiska infra-strukturen genom att exempelvis bidra till att detfinns ändamålsenliga samlingslokaler tillgängliga.Olika former av stöd har också utvecklats sedan enlång tid tillbaka. Stödet till det lokalaföreningslivet behöver kontinuerligt ses över föratt finna de bästa formerna. En sådan översyn börske i samråd med berörda folkrörelser.Vidare pekar regeringen på att särskildautvecklingsavtal inom ramen för regeringensstorstadspolitik har träffats med ett antalkommuner. I detta arbete har flera nya angreppssättutvecklats för att ge de boende i berörda stadsdelarmöjlighet att påverka det lokala utvecklingsarbetet.Diskussionerna kring medborgarinflytandet harvitaliserats i de berörda kommunerna.Även om ett behov av olika former av direktmedborgerligt inflytande främst aktualiseras pålokal nivå behöver enligt regeringen samrådsformerutformas även på nationell och europeisk nivå.Regeringen har också ett ansvar att själv ochtillsammans med andra aktörer initiera, uppmuntraoch utvärdera olika former av medborgarinitiativ.Regeringen bedömer att ungdomsråd kan bidra till attöka ungdomars delaktighet och inflytande och att detär angeläget att det i den kommunala verksamhetenfinns ett ungdomsperspektiv.Regeringen anför att det i många kommuner finnsungdomsråd som på olika sätt försöker ta till varaungdomars synpunkter på den kommunala verksamheten.Verksamheten med ungdomsråd innebär att det skapasen mötesplats för ungdomar och kommunensförtroendevalda och tjänstemän. I den relation tillkommunen som etableras kan ungdomarna få inblick ioch lära sig om den kommunala verksamheten,organisationen och beslutsprocessen genom att svarapå remisser, delta i utvärderingar och driva egnafrågor.Ungdomsråd kan enligt regeringens mening vara ettvärdefullt sätt att i den kommunala demokratinfrämja delaktighet och inflytande för ungamänniskor.