bet · GP01FÖU3 · 2002-03-19 00:00:00 — En kvinna som efter frivilligantagningsprövning skrivs in för värnplikt eller civilplikt med långgrundutbildning blir skyldig att fullgöra grundutbildning,repetitionsutbildning och att tjänstgöra under höjd beredskap.Tjänstgöringen omfattas av lagen om totalförsvarsplikt och därmed av LSP.Även inställelsen till antagningsprövning för sådan tjänstgöring omfattasav LSP.Ersättningsskyddet omfattar skada som personen har ådragit sig underskyddstiden, från det den första färden till verksamheten påbörjas och tilldess den sista färden från verksamheten avslutats. Bevisregeln i LSPbeträffande andra skador än olycksfall är gynnsammare än den som tillämpasenligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, LAF.Personskadeskyddet enligt LSP handhas av och deallmänna försäkringskassorna. Enligt LSI fattas ersättningsbeslut avStatens trygghetsnämnd, men ärendena administreras av Kammarkollegietsförsäkringsenhet.Förmåner som kan utges enligt LSP är sjukpenning, sjukvårdsersättning,livränta samt dödsfallsersättningar. Sjukpenning och livränta utges dockinte . Vid beräkning av ersättningarna tillämpas i storomfattning bestämmelserna i . Det innebär i första hand att sjukpenningutges enligt den allmänna försäkringen och att underlaget för livränta ärden sjukpenninggrundande inkomsten med tillägg av vissa skattepliktigaförmåner m.m.LSP hänvisar också till de särskilda regler som finns i LAF om beräkning avlivränteunderlag för den som skadas och den som skadas underyrkesutbildning. För den som inte är när skadan inträffar skalllivränteunderlaget enligt 4 kap. 9 § LAF uppräknas vid tre åldersgränser,nämligen 18, 21 och . Arbetsförtjänsten skall därvid uppskattas medhänsyn till personens sysselsättning vid skadetillfället, vilket för entotalförsvarspliktig har inneburit att man tagit hänsyn till den skadadessysselsättning vid tjänstgöringens början. När det gällerlivränteunderlaget för studerande skall enligt 4 kap. 10 § LAF den årligaarbetsförtjänsten beräknas lägst till vad han eller hon sannolikt skulle hatjänat om han eller hon när skadan inträffade hade avbrutit utbildningenoch börjat förvärvsarbeta. För tiden efter utbildningens slut ärlivränteunderlaget lägst den inkomst av förvärvsarbete som han eller hon dåsannolikt skulle ha haft om skadan inte hade inträffat, dvs. den normalabegynnelselönen i det avsedda yrket. Livränteunderlaget får enligt 4 kap.10 § andra stycket LAF inte beräknas till lägre belopp än 2 prisbasbeloppför tid , 2,5 prisbasbelopp för tid och 3 prisbasbelopp för tid fr.o.m. . Den som genomgåryrkesutbildning när skadan inträffar kan också få sjukpenning, efter 180dagar från det skadan inträffade, beräknad på motsvarande sätt.I några avseenden finns särlösningar i LSP för personer som skadats undergrundutbildning som är längre än . För en sådan person skall enligt12 § LSP såväl sjukpenning- som livränteunderlag inte beräknas till lägrebelopp än - fr.o.m. - 4 prisbasbelopp för tid före 21års ålder, 4,5 prisbasbelopp för tid och 5prisbasbelopp för tid fr.o.m. ålder.På samma sätt som enligt LAF kan en tjänstepliktig få ersättning försjukvård utom riket, tandvård och särskilda hjälpmedel. Den som skadasunder grundutbildning som är längre än har enligt LSP efterskyddstidens utgång även rätt till ersättning för nödvändiga kostnader förläkarvård, sjukvårdande behandling, sjukhusvård samt läkemedel under högsttre års tid.Den som ådrar sig en skada som omfattas av LSP har också rätt tillersättning enligt LSI. Enligt den lagen, som hänvisar till statenspersonskadeförsäkring, utges de förmåner och belopp som skulle ha utgått omden skadade hade haft rätt till ersättning enligt avtalet om ersättning vidpersonskada (PSA). Ersättning kan utges för inkomstförlust under akutsjukdom m.m., sveda och värk, sjukvårdskostnader och andra kostnader, lyteoch annat bestående men, olägenheter i övrigt, framtida kostnader samtinkomstförlust vid invaliditet. Ersättning kan också utges tillefterlevande och för begravningskostnader.Om skadan skett på fritid, och det inte är fråga om färdolycksfall ellerskada som ådragits inom den plats där verksamheten bedrivs, utgesersättning enligt LSI endast till den som fullgör längre grundutbildning än60 dagar. Vid sådan fritidsskada utges endast ideell ersättning, dvs.ersättning för sveda och värk, lyte eller annat stadigvarande men samtolägenheter i övrigt till följd av skadan.PropositionenI propositionen anges att under grund- och repetitionsutbildningen utsättsde totalförsvarspliktiga för risker som de i annat fall inte skulle hautsatts för. Detta gäller oavsett om det är fråga om kort eller långgrundutbildning eller repetitionsutbildning. Dessa risker motiverar etttrygghetssystem som är lika för alla. Regeringen föreslår därför attersättningen enligt LSP skall utges enligt samma grunder oavsett dentotalförsvarspliktige fullgör lång eller kort grundutbildning ellerrepetitionsutbildning. Vidare skall livränteunderlaget enligt LSP för dessagrupper bestämmas till minst 5 prisbasbelopp.I propositionen anges att totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildningoftast inte har etablerat sig på arbetsmarknaden. Det är då svårt attindividuellt beräkna ett livränteunderlag. Användningen av schablonbeloppskapar därför förutsättningar för en rättvis och lika behandling samtförutsägbarhet av tillämpningen. För att ytterligare förenkla reglerna börden s.k. ålderstrappan ersättas med ett minsta livränteunderlag oavsettålder. Utredningen hade föreslagit att livränteunderlaget skall vara 7,5basbelopp. Regeringen hänvisar till att den största gruppen avtotalförsvarspliktiga som genomgår utbildning är i åldern 19-21 år.Medellönen på hela arbetsmarknaden för personer ärenligt tillgänglig statistik ca . Det motsvarar i detnärmaste 5 prisbasbelopp.Garantinivån enligt LSP kommer som regel inte att tillämpas på entotalförsvarspliktig som skadas om han eller hon redan är etablerad påarbetsmarknaden. Regeringen anser dock att det skulle vara stötande om deti något enskilt fall av en eller annan anledning skulle kunna innebära attsjukpenningunderlaget sätts lägre för en totalförsvarspliktig vidfullgörande av kort grundutbildning eller repetitionsutbildning än vid långgrundutbildning.Regeringen menar att ett minsta garanterat livränteunderlag om 5prisbasbelopp för totalförsvarspliktiga är väl avvägt. Det innebär ocksåatt totalförsvarspliktiga och anställda inom Försvarsmakten som tjänstgörsida vid sida har i princip samma socialförsäkringsmässiga skyddsnivå.Risken för skada är ofta lika. Det skulle därför kunna framstå som stötandeom den totalförsvarspliktige får en livränta på betydligt högre belopp änden som är anställd.Även ersättning enligt LSI för skada som den totalförsvarspliktige har å-dragit sig under fritid bör vara densamma för den som fullgör kortgrundutbildning eller repetitionsutbildning som för den som fullgör längregrundutbildning.Regeringen kommer att i förordning införa ett system med en statligriskgaranti som avser att ekonomiskt kompensera totalförsvarspliktiga somskadas under sin utbildning. Denna riskgaranti kan till skillnad frånsjukpenning och livränta betraktas som en skadeersättning som tar hänsyntill de inslag av tvång och merrisk som finns i totalförsvarsverksamheten.MotionerHenrik m.fl. (m) begär i motion Fö1 yrkande 3 etttillkännagivande om att livränteunderlaget skall bestämmas till minst 7,5prisbasbelopp för totalförsvarspliktiga eftersom en bestående invaliditetpåverkar arbetsförmågan och inkomst för resten av livet.I motion Fö17 av () anser motionären att statens inställningbör vara generös när det gäller ersättning till en totalförsvarspliktig somskadas under sin tjänstgöring. Motionären anser det rimligt att det högreav de belopp som diskuteras utgör ersättningsgrund. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande härom.I motion Fö235 av () anges att staten alltid skall garanteraden som tas ut med plikt och hans eller hennes efterlevande ett fullgottförsäkringsskydd. Motionären anser att det bör regleras i en ny lag sominnebär ett helt och odelat ansvar för staten att ersätta skador och ivärsta fall dödsfall.UtskottetMotivet för att skador vid värnpliktstjänstgöring skall ersättas med högrebelopp än enligt den allmänna försäkringen har varit den större skaderiskenunder övningar och annan utbildning samt att värnplikten är obligatorisk. Iproposition 1976/77:64 med förslag till lag om statligt personskadeskyddangavs att skyddet skulle ges en inriktning liknande den inomarbetsskadeförsäkringen. Den som skadades under militärtjänst borde alltsåi ekonomiskt hänseende försättas i samma situation som om skadan inteinträffat. Ersättningen enligt LSP borde utgöra en renodlad kompensationför inkomstförlust upp till 7,5 basbelopp men kombineras med en särskildersättningsanordning motsvarande de trygghetsförsäkringar som gällde förarbetstagare.Utgångspunkter för utformningen av LSP var att enhetliga regler så långtsom möjligt skulle gälla för alla som på grund av tjänsteplikt eller domeller beslut står till myndighets förfogande eller befinnersig i förvar hos myndighet. Lagen omfattade därför personskada som drabbarnågon under värnpliktstjänstgöring, civilförsvarstjänst, räddningstjänsteller under vistelse på anstalt m.m. Det sistnämnda omfattarkriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest samt LVU- och LVM-hem. Vidarehar tillkommit de som utför samhällstjänst, ungdomstjänst eller oavlönatarbete som föreskrivits vid intensivövervakning med elektronisk kontroll.Bestämmelserna i tillämpas också på hemvärnspersonal m.fl. somfrivilligt deltar i verksamhet inom totalförsvaret.Utgångspunkterna för utformningen av LSP var vidare att endast de särreglerskulle finnas som motiverades av den speciella verksamhet som den skyddadepersonkretsen ägnar sig åt. I övrigt skulle hänvisas till regler i LAF.Därigenom skulle skyddet vid skada bli likvärdigt, oavsett om skadaninträffar i arbetet eller i verksamhet som någon åläggs genom tjänsteplikteller myndighets beslut.Utskottet anser att bestämmelserna i även fortsättningsvis bör avsekompensation för inkomstförlust. I den mån ersättning därutöver skall utgesmed hänsyn till att verksamheten innebär en påtagligt ökad risk för skadorbör sådan ersättning utges i annan ordning. Som framgår av propositionenavser regeringen att införa en statlig riskgaranti för att ekonomisktkompensera totalförsvarspliktiga som skadas under sin utbildning, enskadeersättning som tar hänsyn till de inslag av tvång och merrisk somfinns i totalförsvarsverksamheten.För totalförsvarspliktiga som fullgör längre grundutbildning än 60 dagarkommer regeringens förslag endast att innebära en förändring avbestämmelserna om lägsta livränteunderlag och då i så måtto att deåldersindelade nivåerna slopas och ersätts av en lägsta nivå som motsvararden som redan gäller fr.o.m. . Denna nivå ligger något över dengenomsnittliga lönen på hela arbetsmarknaden för personer mellan 18 och 24år. Utskottet, som anser det angeläget att den garanterade livräntenivånsätts med utgångspunkt i löneläget för en jämförbar grupp, har med hänsynhärtill inget att erinra mot regeringens förslag i denna del. Det bördärvid påpekas att jämförelse inte kan göras med den lägsta nivå om 7prisbasbelopp för livränteunderlag som enligt en särskild lag gäller förutlandsstyrkan inom Försvarsmakten, eftersom den lagen gäller personer somär anställda av Försvarsmakten och livräntenivån motsvarar den inkomst somhuvuddelen av de anställda i utlandsstyrkan har (prop. 1998/99:68, bet.1998/99:FöU8). Utskottet vill dock erinra om att livränteunderlaget för entotalförsvarspliktig i det enskilda fallet kan bestämmas till högre beloppän 5 prisbasbelopp om det följer av de övriga bestämmelserna i omlivränta.Beträffande förslaget att samma regler skall gälla allatotalförsvarspliktiga som genomgår grundutbildning ellerrepetitionsutbildning -- dock att den särskilda sjukpenningen enligt 13 §LSP fortfarande förbehålls personer som genomgår lång grundutbildning -vill utskottet anföra följande. Skälet för nuvarande skillnader, nämligenatt personer som fullgör längre grundutbildning i regel är unga och intehar haft möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, gör sig inte gällande isamma utsträckning när det gäller övriga totalförsvarspliktiga.Bestämmelserna i 12 § LSP om lägsta belopp för sjukpenning- resp.livränteunderlag behöver dock endast tillämpas för personer som inte redanhar en sjukpenninggrundande inkomst på minst denna nivå eller inte kan fåett högre livränteunderlag med tillämpning av de övriga bestämmelserna iLAF. Med hänsyn härtill har utskottet inte anledning invända mot att denuvarande särreglerna i LSP utvidgas till att omfatta också personer somfullgör kort grundutbildning eller repetitionsutbildning. Enligt utskottetsmening är det vidare rimligt att även en totalförsvarspliktig som fullgörkort grundutbildning eller repetitionsutbildning kan erhålla ideellersättning enligt LSI vid en fritidsskada.Vid en utvidgning av särreglerna i LSP till att gälla allatotalförsvarspliktiga som genomgår grundutbildning ellerrepetitionsutbildning kan utskottet konstatera att skador som inträffar isamband med mönstring eller motsvarande inställelse endast kommer attersättas enligt huvudreglerna i LSP. Detsamma gäller vid bl.a.totalförsvarspliktigas beredskapstjänstgöring eller vid tjänstgöring vidallmän beredskap. Inte heller får personer som medverkar i räddningstjänstm.m. och som avses i 1 § första stycket 2 LSP ersättning annat än enligthuvudreglerna i LSP. För den som frivilligt deltar i totalförsvaret eller iräddningstjänst kan däremot, om regeringen så föreskriver, sjukpenning- ochlivränta beräknas på det åldersrelaterade underlag som anges i 4 kap. 10 §andra stycket LAF och som tillämpas på personer som varit intagna i t.ex.kriminalvårdsanstalt sedan mer än sex månader.I vilken omfattning den enskilde kompenseras för en skada kan emellertidockså bero på hans eller hennes kunskaper om regelverket och de bedömningarsom legat till grund för ersättningen. Som exempel kan nämnas attersättning för lyte och men enligt LSI alltid utges som engångsbelopp ochatt den enskilde har möjlighet att återkomma med nya ersättningskrav vidväsentlig medicinsk försämring. Utskottet har erfarit att den enskilde ibeslutet uppmärksammas på denna möjlighet i de fall försäkringsläkaren harbedömt att det finns risk för försämring. Utskottet vill understryka viktenav att alla berörda, inte minst med hänsyn till att de oftast är ungatotalförsvarspliktiga, får en tydlig information om de olikaersättningsförmånerna inkl. kriterierna för att kunna återkomma med nyaersättningskrav.Vad slutligen gäller övergångsbestämmelser och andra lagtekniska frågor harutskottet följande synpunkter.Ändringarna i LSP föreslås träda i kraft utan någrasärskilda övergångsbestämmelser. Det innebär att de nya bestämmelsernatillämpas vid beslut som fattar efter ikraftträdandet ochoavsett om skadan inträffat före eller efter detta datum. Enligt utskottetsmening bör emellertid de nya bestämmelserna inte tillämpas på sjukpenningoch sjukvårdsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Vidare bör denya bestämmelserna om livränteunderlag endast tillämpas på livräntor somfastställs efter ikraftträdandet.Även ändringen i LSI om ideell ersättning vid fritidsskador föreslås trädai kraft utan några särskilda övergångsbestämmelser. mening bör de nya bestämmelserna endast tillämpas på skada sominträffat efter ikraftträdandet.Utskottet vill härutöver påpeka att bestämmelsen i 1 § andra stycket LSIutgör ett undantag från bestämmelserna i paragrafens första stycke. Ordet"endast" bör därför stå kvar eftersom det innebär att ingen annan änangiven grupp har rätt till ersättning vid fritidsskada.Utskottet vill upplysningsvis nämna att i proposition 2001/02:81 Vissaarbetsskadefrågor m.m. även föreslås förändringar som har betydelse förpersonskadeskyddet. Det gäller bl.a. följande.Statens trygghetsnämnd skall upphöra och Kammarkollegiet avses få i uppgiftatt besluta om ersättning enligt LSI. Regeringen avser även att utredafrågan om ersättning enligt LSI bör grundas på skadeståndslagens regler omersättning vid personskada i stället för på kollektivavtalsbestämmelser,något som får betydelse för frågan om överklagandeordningen.Livräntor skall räknas om med hälften av inkomstindexets realaförändring och inkomstindexets hela prisförändring.Den särskilda ersättning som i LAF införs som kompensation för karensdagarkan även utges enligt LSP.Ansökan om ersättning enligt LSP skall vara skriftlig.Personer som är intagna på anstalt m.m. har enligt LSI endast rätt tillersättning för ideell skada. Detta skall även gälla vid samhällstjänst,ungdomstjänst och oavlönat arbete vid intensivövervakning med elektroniskkontroll.Med hänvisning till det anförda anser socialförsäkringsutskottet attförsvarsutskottet bör tillstyrka propositionen i här behandlad del, dockmed de övergångsbestämmelser och den mindre justering i 1 § LSI som ovanföreslagits. bör därmed avstyrka motionerna Fö1 yrkande 3, Fö17 yrkande 2 och Fö235.Stockholm den 5 februari 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Gustafvon (m), (), (), (), (), (), (), CeciliaMagnusson (m), (), (), MonaBerglund () och ().Avvikande meningMargit , , och (alla m) anser:Det svenska systemet för ersättning vid arbetsskada är avpassat förtillsvidareanställda med normal lön och erbjuder inte skydd när den somskadas saknar kontinuerlig inkomst och stabil anställning. Få ungamänniskor i värnpliktsåldern har hunnit ha anställning och lön. Vi anserdärför att livränteunderlaget skall bestämmas till 7,5 prisbasbelopp,eftersom en bestående invaliditet påverkar arbetsförmågan och inkomsten förkanske resten av livet.Vi anser att bör bifalla propositionen i här behandlad del medden ändringen att livränteunderlaget i det nya andra stycket till 12 § LSPskall anges som 7,5 prisbasbelopp. Därmed bifalls motionerna Fö1 yrkande 3och Fö17 yrkande 2. Motion Fö235 bör vid denna utgång avslås av riksdagen.I övrigt delar vi utskottsmajoritetens uppfattning beträffandeövergångsbestämmelser till ändringarna i LSP och LSI samt en mindrejustering i 1 § LSI.Bilaga 4Offentlig utfrågningSäkerheten under plikttjänstgöring den 21 november 2000Utfrågningen samlade deltagare från försvarsutskott,Försvarsdepartementet, Försvarsmakten, ,, Arbetarskyddsstyrelsen, AB ,, Försvarets civila , Facket förService och Kommunikation, , , medier ochenskilda.Referatet är den stenografiska uppteckning som gjordes vid utfrågningen.Försvarsutskottets kansli har granskat och redigerat materialet.-----------Ordförande , riksdagsledamot:God morgon! Välkomna till denna offentliga utskottsutfrågning, som också iformell bemärkelse har egenskapen av sammanträde i försvarsutskottet,vilket jag härmed förklarar öppnat.Ni är alla välkomna till den här utskottsutfrågningen, som ska behandla deviktiga frågorna om säkerhet för värnpliktiga och även fokusera en del påolycksfrekvens och därtill hörande frågor.Från försvarsutskottets och vi folkvaldas utgångspunkt är säkerhetsfrågornaoerhört väsentliga, särskilt när det gäller pliktpersonalen. Vi som folketsrepresentanter har på ett alldeles särskilt sätt att tillgodose derasintressen, i synnerhet när vi lever under ett förhållande där devärnpliktiga ju är intagna med tvång, med hjälp av statens våldsmakt om manfår uttrycka det så, och inte har mycket att välja på annat än attgenomföra den tjänstgöring som de åläggs på grundval av politiska beslutsom är fattade här i folkrepresentationen.I den bemärkelsen har det yttersta ansvaret för att devärnpliktiga kan genomföra sin tjänstgöring på ett sätt som är så säkertsom det någonsin är möjligt.Några praktiska anvisningar för utfrågningen. Här framme på podiet sitterjag själv som heter och är ordförande i försvarsutskottet. Till höger om mig sitter , vice ordförande i utskottet, ochtill vänster om mig , som är utskottets kanslichef.Försvarsutskottets ledamöter och suppleanter sitter grupperade på vänstersida från podiet sett liksom övriga delar av försvarsutskottets kansli.Inbjudna föredragande och gäster sitter på den högra sidan.I första hand är det utskottets ledamöter som jag kommer att ge tillfälleatt ställa frågor efter respektive föredragning. I andra hand står detsåväl er som är föredragande och er som har kommit hit för att lyssna påutfrågningen fritt att ställa frågor, i första hand till dem som ärföredragande i enlighet med det program som finns utdelat.Jag får också be samtliga, oavsett om ni är utskottsledamot, föredragandeeller frågande, att tydligt ange ert namn innan ni ställer en fråga.Den här utfrågningen har inte förberetts av utskottet i dess helhet, utanden uppgiften har delegerats till en särskild arbetsgrupp. Den har beståttav tre ledamöter och en tjänsteman. Tjänstemannen är ,föredragande i utskottet, ledamöterna är moderaten ,socialdemokraten och sist men inte minst vänsterpartistenBerit Jóhannesson, som också har tagit initiativ till dagens utfrågning.Jag tänker lämna över ordet till henne för en kort introduktion och enmotivering till att hon har tagit det här initiativet.Berit Jóhannesson, riksdagsledamot (v):Ordförande! Jag heter och jag är mycket glad åt att vihar samlats här för att gå igenom de här viktiga frågorna.Försvarsmakten är en farlig arbetsplats. Man handhar vapen, tungastridsvagnar och annat som utgör säkerhetsrisker. Att vara värnpliktig äralltså ett farofyllt uppdrag. De värnpliktiga är dessutom unga, de har intearbetat ihop förut och de har olika erfarenhet och bakgrund. Denvärnpliktige utsätts för risker som hon eller han i annat fall inte skulleutsättas för. Strukturen med värnplikt, med en skyldighet att tjänstgöra,gör det svårt att påverka denna risk.Den relativa skadefrekvensen är mer än dubbelt så hög bland värnpliktigasom hos t.ex. byggnadsarbetare. Den uppvisar också mer än fyra gånger såmånga olyckor bland värnpliktiga som hos yrkesofficerare i snitt.Bakom den här statistiken finns det unga människor, vars framtid påverkas ihög grad. Förfrysningsskador eller hörselskador kan ge men som kan påverkadet framtida yrkesvalet och tvinga den unga att avstå från saker som denneannars skulle ha valt. Den senaste tidens dödsolyckor har också satt fokuspå att det är ett mycket allvarligt problem.Det är inte för att hitta syndabockar eller för att utse syndabockar somden här utskottsutfrågningen genomförs. Det är för att lyfta fram frågorna,sätta fingret på problemen och förhoppningsvis få till stånd en helhetssynför att komma till rätta med bristerna och förebygga olyckorna.Det händer ofta och är ganska självklart att regler eller rutiner förändrasefter ett dödsfall eller en allvarlig olycka. Det kan uppfattas somtillfyllest. Men när olyckan väl har skett visar det sig att det fannsbrister. Efter dödsskjutningen på har man t.ex. ändratrutinerna för förvaring av vapen. Efter förfrysningsskadorna påvärnpliktiga vid dåvarande KA 4 i har man från ledningenifrågasatt det s.k. baskerprovets hårdhetsgrad. Man skriver i en rapportatt man på central nivå bör överväga om och hur denna och liknande övningarskall genomföras i framtiden.Men bättre än att ändra regler och rutiner när något gått snett, är att änhårdare förebygga att det sker. Det finns en ambition hos Försvarsmaktenatt komma till rätta med riskerna. Det är också många olika fält ochverksamheter som ska täckas. Det handlar om kunskap och insikt hos dem somberörs, och det handlar om att ha inlevelseförmåga och fantasi för attkunna förutsäga riskerna. Kunskapen om och attityderna till säkerhetsfrågorär viktiga och måste omfatta alla som arbetar inom Försvarsmakten.Jag ser mycket fram emot den här förmiddagen och att den ska resultera i änhårdare arbete för att få ned antalet olyckor till noll för detotalförsvarspliktiga, vilket är det mål vi bör ha.Ordförande , riksdagsledamot (m):Vi har en diger föredragningslista framför oss.