bet · GP01UU12 · 2002-04-25 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet dels regeringensskrivelse /02:90 Nordiskt samarbete, medhuvudsaklig inriktning på regeringssamarbetet inomNordiska ministerrådet, dels en redogörelse tillriksdagen 2001/02:NR1, avgiven av Nordiska rådetssvenska delegation, som redogör förparlamentarikersamarbetet inom Nordiska rådet.Utskottet behandlar även en motion som väckts medanledning av redogörelsen samt motioner medinriktning på nordiskt samarbete från allmännamotionstiden.Samtliga motioner avstyrks eller besvaras avutskottet. Utskottet föreslår att skrivelsen ochredogörelsen läggs till handlingarna. I ärendetfinns 2 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens skrivelse 2001/02:90Nordiskt samarbeteRiksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:90 Nordiskt samarbete till handlingarna.2. Redogörelse till 2001/02:NR1Nordiska rådets svenska delegationsberättelse angående verksamheten under år2001Riksdagen lägger redogörelse till riksdagen2001/02:NR1 svenska delegationsberättelse angående verksamheten under år 2001till handlingarna.3. Relationerna till närområdetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U3,2001/02:U203, 2001/02:U223 yrkande 1 och2001/02:U303 yrkande 24 samt förklarar motionerna2000/01:U705 yrkande 1, 2001/02:U268 yrkandena 1och 12 samt 2001/02:U341 yrkandena 1 och 2besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 1 (m)4. Nordbors rättigheterRiksdagen förklarar motion 2001/02:U341 yrkande3 besvarad med vad utskottet anfört.5. Miljö- och hälsofrågor, socialafrågorRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U268yrkande 4 samt 2001/02:U240 besvarade med vadutskottet anfört.6. Regional utveckling, IT-satsningarm.m.Riksdagen förklarar motion 2001/02:U268yrkandena 5, 6 och 10 besvarad med vad utskottetanfört.7. OrganisationsfrågorRiksdagen avslår motion 2001/02:U223 yrkande 2samt förklarar motion 2001/02:U223 yrkandena 3och 4 besvarad med vad utskottet anfört.Reservation 2 (m, c, fp)den 25 april 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), (), (), (), MuradArtin (v), (), (),(), (),(), (),() och ().2001/02UU12Redogörelse för ärendetSkrivelsens huvudsakliga innehållRegeringens skrivelse 2001/02:90 Nordiskt samarbetebeskriver regeringssamarbetet inom ramen förNordiska ministerrådet. tillämpar ettsystem med roterande ordförandeskap. varFinland ordförande och hade valt rubriken på sitt program. Ambitionen var att sesamarbetet på olika områden ur den enskilde nordiskemedborgarens perspektiv. Mot bakgrund av dettatillsatte en särskildutredare med uppgift att kartlägga nordiskamedborgares rättigheter vid bosättning, arbete,studier och uppehåll i annat nordiskt land.Utredaren skall också lämna förslag till hur man kanförbättra informationen om nordiska avtal ochkonventioner till medborgare och myndigheter. I endelrapport som lämnades pekar utredaren påbehovet av att öka medvetenheten om och bättre följaupp de nordiska avtalen. En slutrapport kommer attlämnas år 2002.Finland lade under sitt ordförandeskap särskildvikt vid uppföljningen av den s.k. Visemanspanelensrapport, som lämnades , med förslagtill inriktning av det framtida nordiska samarbetet.Till session lämnades dengemensamma rapporten nordisk dagordning omuppföljningsarbetet. har iuppföljningsarbetet i första hand riktat in sig påorganisatoriska frågor. Man har beslutat om enändrad utskottsstruktur, som skall underlättaförankringen av de nordiska frågorna i de nationellaparlamenten och bättre svara mot ministerrådetsorganisation. har inriktatsig på att utarbeta en ny strategi som skall varastyrande för det nordiska samarbetet under denärmaste åren. Avsikten är att inrikta samarbetet påfem områden: teknologisk utveckling (särskilt IT ochforskning), välfärd (i vilket inkluderas nordborsrättigheter), den inre marknaden i , samarbetemed grannländer och grannregioner samt miljö ochhållbar utveckling.En strategi för en hållbar utveckling i Nordenträdde i kraft och utgjordeunderlag för diskussionerna vid Nordiska rådetstemakon-ferens Ett bärkraftigt och enextrasession . En särskild arbetsgrupp som hartillsatts inom arbetar meduppföljningen. Bland annat skall gruppen ta framindikatorer för hållbar utveckling kopplade tillstrategin.Baserat på ett förslag från ministerrådetsgeneralsekreterare - Budgetanalys 2000 - Dennordiska budgeten - utarbetades ettministerrådsförslag till ny budgetprocess, somöverlämnades till . Syftet är attförbättra styrningen av verksamheten samt att ökaflexibiliteten i budgeten och därmed utrymmet förnya politiska initiativ. Berörda samarbetssektorerinom ministerrådet kommer in i budgetarbetet på etttidigare stadium. En särskild budgetpost inrättasför nya politiska initiativ. Samrådet med i budgetarbetet förnyas. har denya budgetreformerna börjat tillämpas.Samverkan med frivilligorganisationerna, därFöreningen intar en särskild ställning, ärett viktigt inslag i det nordiska samarbetet.Informationskontoret i Fokus ochservicetelefonen Hallå är viktiga redskap föratt göra det nordiska samarbetet känt och för att nåut till medborgarna.Samarbete i EU-frågorGenom att tre nordiska länder är medlemmar i ochIsland och är parter i har allanordiska länder en mycket nära anknytning till deteuropeiska samarbetet. Samarbetet i EU- och EES-frågor intensifierades . De nordiskaEU-ländernas statsministrar beslutade vid sitt mötei juli att börja träffas för samråd inför möten. De första samrådsmötena hölls ioktober och inför toppmötena i ochLaeken. och informerades omdiskussionerna.Nordiskt samarbete i EU-frågor har i första handkaraktär av samråd och informationsutbyte. Dessafrågor är stående punkter på dagordningen vid möteni Nordiska ministerrådet.År 2000 stiftade de lagar som behövs förett svenskt operativt medlemskap i det s.k.Schengensamarbetet. Vidare inleddes utvärderingen avde nordiska länderna inför ett operativt medlemskap,vilket pågick även under början av år 2001.Utvärderingarna utföll väl, vilket medförde att denordiska länderna från , i enlighet medrådsbeslutet , tillämpar Schengenregelverketfullt ut och att den inre gränskontrollen mellanNorden och det övriga Schengenområdet därmed harupphävts.Samarbete med närområdetSamarbete med närområdet - de tre baltiska länderna,nordvästra , och - ärprioriterat för . Sålunda hålls det ett årligtmöte mellan de nordiska samarbetsministrarna ochderas motsvarigheter inom . budget för uppgick detsärskilda närområdesprogrammet till . Insatserna är ett komplement tillinsatser som görs nationellt och genom andrainternationella organ. En stor del av resursernasatsas på projekt med inriktning på demokrati,välfärd, bärkraftigt resursutnyttjande ochmarknadsutveckling. Olika former av stipendie- ochutbytesordningar är också viktiga inslag iprogrammet. Dessutom görs insatser överministerrådets budget även inom olikasamarbetssektorer. De samlade insatserna är därföravsevärt större och bedöms uppgå till totalt närmare20 % av Nordiska ministerrådets budget.De nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiskainvesteringsbanken (NIB), Nordiskamiljöfinansieringsbolaget (Nefco) och Nordiskaprojektexportfonden (Nopef), har verksamhet medinriktning på närområdet. NIB har en särskildordning för lån på förmånliga villkor förfinansiering av miljöprojekt i närområdet. Nefco haren riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar inärområdena och en miljöutvecklingsfond som görinsatser i närområdet.Under året uppmärksammades att det var tio årsedan de nordiska informationskontoren i ,och inrättades. Kontoren har spelat enviktig roll för utveckling av kontakter ochkulturellt utbyte mellan de baltiska och de nordiskaländerna. önskar även etablera eninformationspunkt i . Diskussioner medryska myndigheter om denna fråga har fortsatt under2001.Det pågår en översyn av de strategiskamålsättningarna för närområdessamarbetet. I ensärskild rapport, , föreslås en medtiden ökad tonvikt på insatser i det ryskanärområdet. Andra förslag går ut på en koncentrationav insatserna till större projekt, ökadmottagarstyrning och en större differentiering avinsatserna på de olika mottagarländerna. Rapportenhar behandlats i de nordiska samarbetsorganen underår 2001 och dess förslag kommer att implementeras iett nytt närområdesprogram för perioden 2003- 2005.Under året inrättades en ny rådgivande kommitté förnärområdessamarbetet med representanter för denordiska ländernas utrikesdepartement.Nordiskt samarbete på sektorsnivåSamarbetet inom sektorn för utbildning och forskningskall fokusera på kompetensfrågor och livslångtlärande, evaluering, informations- ochkommunikationsteknik (IKT), språksamarbete,mobilitet och ömsesidigt erkännande avstudieresultat, arbetsdelning samt nordiskutbildning och forskning i ett internationelltperspektiv. En särskild rådgivande IT-policygrupphar fokuserat på nordiskdistansundervisning och nordiska virtuellahögskole- och universitetsmiljöer. Arbetet kommerunder att resultera i en rapport medredovisning av övergripande nationella initiativrörande virtuella universitet. En utvärdering avutvecklingsprogrammet för avanceradeInternetapplikationer och nätverkstjänster (NORDUnetII) har påbörjats. Målsättningen förforskningssamarbetet är att stärka de områden därNorden kan hävda sig internationellt eller där denordiska länderna har specifika intressen ochförutsättningar. har beslutat attunder genomföra ett pilotprojektmed nordiska institutioner för spetsforskning(Centres of Excellence). Antalet centrum beräknasuppgå till tre fyra och finansieras med hjälp avbåde nordiska och nationella medel.Det finns en särskild nordisk stipendieordning förBaltikum och nordvästra , som bl.a. kananvändas för deltagande i NORDPLUS nätverk. Dessutomfinansieras ett samverkansprojekt, A ,vars syfte är att höja kvaliteten påspecialundervisningen i de baltiska länderna.Det nordiska samarbetet inom miljöområdet styrs avmiljöhandlingsprogrammet för ochav strategin för hållbar utveckling i Norden.Projektverksamhet bedrivs i en rad arbetsgrupper.Särskilt viktiga miljöfrågor för den närmasteframtiden är havsmiljö samt miljö och hälsa.Finansieringsfrågor relaterade till och detnordiska miljöfinansieringsbolaget hardiskuterats löpande. Beslut har tagits om att ökaNefco:s grundkapital med till 120miljoner euro.I samarbetet på det näringspolitiska området harstor vikt fästs vid de små och medelstora företagen.Aktiviteterna har inriktats främst påkonkurrenskraften, elektronisk handel och andranäringspolitiskt relaterade IT-frågor, turism samten hållbar strategi inom näringslivssektorn. Inomramen för ett nordiskt samarbetsprogram förnäringssektorn skall bl.a.arbetet med genomförande av som ensammanhängande näringsregion fortsätta med samarbetekring kunskap och teknikspridning. harfastslagit att ämbetsmannakommittén för näring ochNordisk industrifond skall rapportera tillministerrådet om det fortsatta arbetet inom dettaområde en gång . Ministrarna har även godkäntett utkast till jämställdhetspolitiska målsättningarinom näringssektorn.I september 2001 hölls ett möte med IT-ministrar, som bl.a. diskuteradeåtgärder mot den "digitala klyftan".Det nordiska regionalpolitiska samarbetet syftartill att understödja de nordiska ländernasnationella regionalpolitik genom kunskaps- ocherfarenhetsutbyte. förregionalpolitik (NÄRP) förbereder ärenden inomsektorn och har under ministerrådet ansvar församarbetets utveckling. Institutet (utveckling) är ettviktigt instrument för det nordiska samarbetet inomregional utveckling. Institutet är lokaliserat tillStockholm. har det nyasamarbetsprogrammet för regionalpolitik för perioden2001-2005 börjat förverkligas. Programmet innebär enökad fokusering på erfarenhets- ochkunskapsutveckling samt på förbättrad målstyrningoch uppföljning. Samarbetet mellan regioner, medtyngdpunkt på medfinansiering av Interregprojekt,har fortsatt varit den budgetmässigt högstprioriterade verksamheten. Efter ett avministerrådet finansierat seminarium omnärområdessamarbetet och EU:s nordliga dimensionbeslöt NÄRP att inleda ett projekt förstödjande av nätverksutbyggnaden mellan de baltiskaoch de nordiska ländernas gränsområden. Kopplingarnamellan regional utveckling och insatser inominformationsteknik är av fortsatt stort intresse.Norge kommer att fokusera på informationsteknikenunder sitt ordförandeskap år 2002.Ett nytt samarbetsprogram förarbetsmarknadssektorn trädde i kraft och gällerunder . Programmets huvudmålinnefattar frågor om full sysselsättning,avskaffande av gränshinder, trygghet i arbetsmiljönoch arbetslivet samt frågor som gäller den nordiskavälfärdsmodellen. Utvecklingen av arbetskraftensrörlighet i det gränsregionala samarbetet är ettcentralt område för arbetet inom sektorn.Aktiviteter för att undanröja hinder förarbetskraftens rörlighet på den nordiskaarbetsmarknaden har fortsatt mot bakgrund av de s.k.hinderkataloger som tagits fram.Till grund för regeringssamarbetet på social- ochhälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram,dels ordförandeskapets prioriteringar. Den särskildagrupp som sysslar med närområdessamarbetet har underåret fortsatt de omfattande satsningarna på detnordiska smittskyddsprojektet samt på Nordiskahälsovårdshögskolans utbildningsarbete i närområdet.Under året har man fortsatt genomförandet avhandlingsplanen för utsatta barn och unga inärområdet. De nordiska informationskontoren har enviktig roll i detta arbete och har också tilldelatssärskilda medel för egna satsningar på barn- ochungdomsprojekt.Regeringsskrivelsen beskriver även det nordiskasamarbetet inom sektorerna kultur, energi, jord- ochskogsbruk, fiske, bygg- och bostadsfrågor,transport, infrastruktur och trafiksäkerhet, ekonomioch finanspolitik, livsmedelsfrågor,konsumentpolitik, jämställdhet, migrations- ochflyktingpolitik, ungdomspolitik, säkerhets- ochförsvarspolitik samt lagstiftningssamarbete. Äveninom flertalet av dessa sektorer förekommer projektinriktade på samarbete med närområdet.Redogörelsens huvudsakliga innehållRedogörelse till 2001/02:NR1 svenska delegations berättelse angåendeverksamheten avser parlamentarikersamarbetetinom . I redogörelsen beskrivs demöten som avhållits och de politiskautvecklingslinjerna i samarbetet. ,som firar sitt 50-årsjubileum, har under desenaste 10 åren genomgått mer genomgripandeförändringar än tidigare under sin historia.Förändringar i omvärlden har följts avorganisatoriska förändringar i arbetet inom . Vid rådets 53:e session i den 29-31oktober 2001 beslutade plenarförsamlingen omändringar i rådets organisation. att man överger den tidigare geografiskautskottsindelningen och övergår till enfackindelning av utskotten inom områdena kultur ochutbildning, medborgar- och konsumentfrågor, välfärd,miljö och naturresurser samt näringsfrågor. Frånredogörelsen kan också nämnas den arbetsgrupp om dennordliga dimensionen, ledd av den svenskeriksdagsledamoten , som lade fram enrapport till rådets 53:e session. I dennaunderstryks vikten av dialog mellan parlamentarikeri , i de nordiska parlamenten och iEuropaparlamentet kring den nordliga dimensionen. Enannan arbetsgrupp har berett frågan om en strategiför det framtida nordiska samarbetet.Utskottets övervägandenRelationerna till närområdetEtt flertal motionsyrkanden tar upp det nordiskasamarbetets roll i att främja utvecklingen inärområdet, dvs. i de tre baltiska länderna,nordvästra , och Arktis.I motionerna 2001/02:U3 (m), 2001/02:U203 (m),2001/02:U223 (m) yrkande 1 samt 2001/02:U303 (m)yrkande 24 föreslås att de baltiska staterna skallerbjudas medlemskap i . Likalydandemotionsyrkanden har behandlats under tidigareriksmöten. En förändring i förhållande till tidigareliknande yrkanden är att motionärerna bakom motion2001/02:U3 (m) specifikt nämner en tidsram förmedlemskapet, nämligen att detta skall erbjudasunder . I sitt betänkande 1999/2000:UU9uttalade utskottet att det delade motionärernasbedömning av vikten av ett utvecklat samarbete medde baltiska länderna samt att det arbete som utförtsav dåvarande spelat en viktigroll i det sammanhanget. Därefter uttaladeutskottet:När det gäller medlemskap konstaterar dock utskottet att detnordiska samarbetet vilar på den språkliga ochkulturella gemenskapen de nordiska ländernaemellan. Det nordiska samarbetet är ingeninternationell organisation där andra länder kansöka medlemskap. De baltiska länderna har inteheller uttryckt någon önskan om att få medlemskapi Nordiska rådet.Det bör i sammanhanget framhållas att och i dagbedriver ett nära samarbete med de baltiskaländerna, vilket bl.a. resulterat i regelbundnagemensamma möten mellan och denbaltiska församlingen. Representanter för denbaltiska församlingen deltar bl.a. i arbetsgruppsmöten i de frågor som är avömsesidigt intresse. Vidare inbjuds baltiskaparlamentariker som gäster till rådetssessioner.Detta uttalande upprepades i betänkande2000/01:UU13. Utskottet finner inte skäl att ändrasin bedömning, men vill i sammanhanget nämna denpågående översynen av de strategiska målsättningarnaför närområdessamarbetet inom ramen föruppföljningen av rapporten vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotionerna /02:U203 (m), 2001/02:U223 (m)yrkande 1, 2001/02:U303 (m) yrkande 24 samt2001/02:U3.Motionerna 2000/01:U705 (fp) yrkande 1,2001/02:U268 (c) yrkandena 1 och 12 samt2001/02:U341 (fp) yrkande 1 tar alla upp olikaaspekter på hur det nordiska samarbetet börunderstödja utvecklingssträvandena inom ramen förden nordliga dimensionen i EU-samarbetet. Motionerna2000/01:U705 (fp) yrkande 1, 2001/02:U268 (c)yrkande 1 och 2001/02:U341 (fp) yrkande 1 ärlikalydande och allmänt inriktade på ett sådantunderstöd. Motion 2001/02:U268 yrkande 12 berördärutöver även andra regionala samarbeten:Östersjöstaternas råd, och Arktiskarådet.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av attde regionala samarbetsstrukturerna samverkar ochunderstödjer varandra. Utskottet konstaterar därvidatt det svenska ordförandeskapet i EU lade ned betydande energi på attbefästa och utveckla den nordliga dimensionen påEU:s dagordning. Den särskilda arbetsgruppen för den nordliga dimensionen har ävengjort ett viktigt arbete för dessa frågor. Detarbete som äger rum för att följa upp rapportenNy nordisk dagordning tar också upp justrelationerna till närområdet som ett av femprioriterade områden för det nordiska samarbetetunder de kommande åren.Utskottet ser även dessa frågor som kopplade tillden pågående översynen av de strategiskamålsättningarna för närområdessamarbetet. RapportenNärmare har behandlats i de nordiskasamarbetsorganen , och dess förslagkommer att implementeras i ett nyttnärområdesprogram för perioden 2003-2005.Med det anförda anser utskottet att motionerna2000/01:U705 (fp) yrkande 1, 2001/02:U268 (c)yrkandena 1 och 12 samt 2001/02:U341 (fp) yrkande 1kan besvaras.Motion 2001/02:U341 (fp) yrkande 2 handlar omstödinsatser för enklaven . Motionärennämner själv ett par av de åtgärder som redanvidtagits eller planeras, nämligen tillsättandet aven särskild rapportör för Kaliningradfrågan samt strävandena att öppna ettinformationskontor för iKaliningrad. Rapportören skall enligt sitt mandatbedöma behovet av nordiska insatser i enklaven föratt stödja en positiv utveckling vad gälleruppbyggnaden av ett civilt samhälle. En viktigönskan är att främja att arbetstillfällen skapasinom den icke-militära sektorn. Från den särskilderapportören kan därför konkreta förslag väntasframöver. Med detta anser utskottet att motion2001/02:U341 (fp) yrkande 2 kan besvaras.Nordbors rättigheterMotion 2001/02:U341 (fp) yrkande 3 tar upp frågan omproblem som möter "gränsgångare", dvs. personer somregelbundet pendlar över en nordisk nationsgräns.Detta har varit ett prioriterat område för detfinländska ordförandeskapet i . Rubriken 2001 på detfinländska ordförandeprogrammet syftar just påambitionen att se samarbetet på olika områden ur denenskilde nordiske medborgarens perspektiv. Ensärskild utredare överlämnade sin slutrapport ifrågan till den 15 april2002. Rapporten är nu föremål för uppföljning iministerrådet med sikte på att förslag om åtgärderskall kunna lämnas vid session ihöst. Vidare har välfärds- och rättighetsfrågornarespektive den inre marknaden i lyfts framsom två av fem prioriteringar för framtiden inomramen för Ny nordisk dagordning. De frågormotionären tar upp kommer därmed att få välförtjäntuppmärksamhet. Med det anförda anser utskottet attmotion 2001/02:U341 (fp) yrkande 3 kan besvaras.Miljö- och hälsofrågor, socialafrågorMotion 2001/02:U268 (c) yrkande 4 tar upp behovet avnordiskt samarbete vad gäller miljö, hälsa ochsociala frågor. Tonvikten i motionen ligger på attavhjälpa brister i på dessa områden.Utskottet delar här, liksom ovan rörande allmäntsamarbete inom närområdet, motionärens syn på viktenav relevanta stödåtgärder. Utskottet konstaterarockså att miljöfrågor var en av de prioriteringarsom det svenska ordförandeskapet lyfte fram för dennordliga dimensionen. Miljöfrågor är även en av femprioriteringar inom ramen för Ny nordisk dagordning.Med det anförda anser utskottet att motion2001/02:U268 (c) yrkande 4 kan besvaras.Motion 2001/02:U240 (c) tar upp planerna på ensprängning i vid norsk-svenska gränsen.Utskottet konstaterar att denna fråga vid fleratillfällen har varit föremål för bilateralakontakter mellan och regeringar.Regeringen har också inför redogjort försin uppfattning att unika karaktär gören utvidgning av farleden oförenlig med den svenskaambitionen att bevara områdets höga naturvärden. Denplanerade utvidgningen av farleden rörsvenskt territorium och kan därför inte realiserasutan svenskt medgivande. Regeringen beslöt i januariår 2000 att med stöd av 17 kap. prövatillåtligheten av den planerade utvidgningen avfarleden med innebörd att den norskaprojektledningen inte kommer att kunna förverkligasina planer på svenskt område utan att först erhållaregeringens tillstånd. Då ansökan inte gjorts harnågon miljöprövning ännu inte genomförts. Densvenska regeringen har även föreslagit den svenskadelen av som ett s.k. Natura 2000-område.Natura 2000 är ett nätverk av värdefullanaturområden som håller på att byggas upp inom EU.Syftet är att bevara naturtyper och livsmiljöer förarter som EU-länderna har kommit överens om attbevara.Utskottet utgår från att regeringen genom ett aktivtagerande fullföljer sina ambitioner. Med det anfördafinner utskottet att motion 2001/02:U240 (c) kanbesvaras.Regional utveckling, IT-satsningarm.m.Några motionsyrkanden tar upp behovet av regionalutveckling inomNorden - såväl i de fem nordiska staterna som inärområdet. Motion 2001/02:U268 (c) yrkande 10nämner en mångfald av aspekter på regionalutveckling, nämligen uppbyggnad av infrastruktur,kunskapsutveckling, teknikuppbyggnad ochkompetensöverföring, och detta både inom de nordiskaländerna och i närområdet. Samma motion lyfter iyrkande 5 fram behovet av att skapa godaförutsättningar för engagemang i produktivaverksamheter, vilket i motionstexten exemplifierasmed stabila regler när det gäller tullar,gränskontroller, personlig rörlighet och attmotverka handelshinder i övrigt. Vidare i sammamotion, yrkande 6, betonas behovet av en uppbyggnadav infrastruktur för IT i behandlade så sent som i april 2002en rapport om EU:s regionalpolitik som också berörIT-frågor. Härvid underströks vikten av att denordiska EU-medlemmarna formulerar ett gemensamtförhållningssätt inför förhandlingarna om EU:skommande regionalpolitiska program . Vidarebetonades att alla nordiska medborgare bör fåtillgång till den nya tekniken. Ett möte och de nordiska ministrarna medansvar för regionalpolitik är planerat till hösten2002.