bet · GP01FIU21 · 2002-05-30 00:00:00 — Orsaken är främst nominellaökningar av skatteunderlaget samt attskillnaden i skatteunderlaget perinvånare hos kommuner och landsting harökat.Regeringen föreslår således attanslaget 91:3 Statligt utjämningsbidragtill kommuner och landsting ökas med2 . Finansiering skergenom att den utjämningsavgift somkommuner och landsting betalar in tillstaten ökar i motsvarande omfattning.Höjningen av utjämningsbidraget skullekunna motivera en beräkningsteknisk upp-räkning av utgiftstaket med 2,9 miljarderkronor innevarande år. Regeringen avseratt behandla tekniska justeringar i ettsammanhang och återkommer därför med ensamlad bedömning i budgetpropositionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 27 i dennadel).Finansutskottetssammanställning av ändraderamar för utgiftsområden samtav ändrade och nya anslagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till ändrade ramar förutgiftsområden. Vidare tillstyrkerutskottet regeringens förslag tilländrade och nya anslag. Motionernaavstyrks.Jämför reservationerna 13 (m), 14(kd), 15 (c) och 16 (fp).PropositionenRegeringens förslag till ändrade anslaghar redovisats per utgiftsområde i detföregående. Förslaget innebär attanvisade medel ökar med 6 451 miljonerkronor netto. De föreslagna ökningarna avanslagen uppgår till 9 370 miljonerkronor och de föreslagna minskningarnauppgår till 2 919 miljoner kronor.MotionernaMotionernas förslag om ändringar påtilläggsbudget, inklusive begäran om attregeringen skall återkomma med förslag,har redovisats i anslutning till de olikaanslagen ovan.I motion Fi42 av m.fl. (m)har, jämfört med propositionen, nettoföreslagits minskningar med 585 miljonerkronor (varav ökningar med 1 123 miljonerkronor och minskningar med 1 708 miljonerkronor).I motion Fi44 av m.fl. (kd)uppgår både ökningar och minskningar till325,. Netto har såledessamma förändring som regeringenföreslagits.I motion Fi38 av m.fl. (c)har netto föreslagits minskningar med (varav ökningar med460 och minskningar med ).I motion Fi39 av m.fl.(fp) har netto ökningar med 626 miljonerkronor föreslagits (varav ökningar med891 och minskningar med265 ).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregåendetagit ställning till de föreslagnaanslagsförändringarna. Utskottet har isamtliga dessa fall ställt sig bakomregeringens förslag och avstyrktmotionerna. Utskottet tillstyrker såledesatt anvisar ändrade och nyaanslag i enlighet med regeringensförslag. Vidare tillstyrker utskottet attriksdagen godkänner regeringens förslagtill ändrade ramar för utgiftsområden.Därmed tillstyrks propositionens förslag(punkt 27). Motionerna Fi38 (c) yrkandena7 och 8, Fi39 (fp) yrkandena 5-7, 9, 10och 14, Fi42 (m) yrkandena 5-8, 14, 15,17 och 18 samt Fi44 (kd) yrkandena 1, 2,4 (i denna del), 5 och 6 avstyrks.Utskottets förslag framgår av punkt 25 iutskottets förslag till riksdagsbeslutjämte den där efterföljandespecifikationen över ändrade ramar påutgiftsområden och ändrade och nyaanslag.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Beräkningsunderlag, punkt 1 (m,kd)av (), (),(), (),Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen begär att regeringen läggerfram ett nytt relevant beräkningsunderlagi enlighet med vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2001/02:Fi42 av Bo Lundgrenm.fl. (m) yrkande 1.StällningstagandeTilläggsbudgeten är ovanligt omfattande.Det beror på att regeringen inte tagitkonsekvenserna av sin brist på politikför att hejda ökningen av sjukskrivningaroch förtidspensioneringar. Denbudgeteringsmarginal som när den förstagången fastställdes var 33,7 miljarderkrymps nu till 0,9 miljarder kronor.Detta är ett tydligt tecken på attregeringen inte förmått kontrollerakostnadsutvecklingen.Vikten av budgetdisciplinRegeringen har skaffat sig utrymme föratt expandera de offentliga utgifternagenom att anslå storabudgeteringsmarginaler. Vi har årligenvarit kritiska mot detta förfarande,eftersom det minskar betydelsen avutgiftstaken och i sig ärkostnadsdrivande. Utvecklingen har givitoss rätt. I stället för att begränsautgiftsökningarna har regeringen slagitsig till ro i budgeteringsmarginalenshägn. Redan beslutade utgifter hartillåtits öka och nya utgifter hartillkommit. Detta har kunnat ske motbakgrund av de ökade skatteintäkter somden höga konjunkturen medfört. hartillväxten i sjunkit, vilket fåreffekt på statens intäkter de närmasteåren.I stället för att använda tidsfristensom högkonjunkturen gav till att göra deoffentliga finanserna mindrekonjunkturkänsliga genom sänkta utgifteroch sänkta skatter har regeringen snarareökat dem genom att höja utgiftsnivån.I av hög arbetslöshet förenadmed en mycket snabb ökning avsjukfrånvaron är det än viktigare att setill att utgifterna hålls nere så att detfinns resurser att möta ytterligare ökadarbetslöshet. Efter det attvårpropositionen lämnats till riksdagenhar regeringen under löpandemotionsperiod via medierna låtitbekantgöra att den ämnar föreslå enhöjning av nivån i a-kassan, vilkenberäknas kosta per år.Höjningen skall träda i kraft . Som nämnts ovan återstårav den budgeteringsmarginal riksdagenbeslutat endast förinnevarande år.Det är orimligt att de ekonomiskaförutsättningarna förändrats så mycketatt det är motiverat att, endast tiodagar efter det att propositionenlämnades till , revideratilläggsbudgeten. Om regeringen avser atthöja a-kassan med det innehåll denpresenterat betyder det att utgiftstaketöverskrids.Hål och tricksande - skenande kostnader isystemenDen bild som regeringen presenterar ivårpropositionen är långt ifrånfullständig. Det byggs uppstora miljardunderskott i den offentligaekonomin. Mest tydligt är attlångtidssjukskrivningarna ökat dramatisktoch fortsätter att öka. Som en följd avatt regeringen saknar politik för attmöta de alltfler och längresjukskrivningarna ökar också antaletmänniskor som förtidspensioneras bortfrån arbetslivet. Det är emellertid intedet enda område där regeringen harbristande kontroll över utvecklingen.Flyktingmottagningen ochläkemedelsanvändningen är andra exempel.Bristen på kontroll leder tillackumulerade underskott som rullasframåt. Dessa måste förr eller senarebetalas.Vidare förekommer manipulationer avtidpunkter för utbetalningar somvidtagits för att klara utgiftstaken ochannat budgettricksande. Dit hörutbetalningen av EU-stödet tilljordbruket. Dit hör omvandlingen avbidrag till riktade skattesänkningar,t.ex. den tillfälliga nedsättningen avarbetsgivaravgifter till kommunsektorn.Dit hör höjda utgiftstak närutjämningssystemet sväller och dit hörinte minst lånefinansieringen avinfrastruktursatsningarna.Budgettricksandet rör sig om avsevärdabelopp. Ett tiotal miljarder kronor sompåverkar den statliga utgiftsnivån döljspå detta sätt. I praktiken har regeringendärmed accepterat utgiftshöjningar sominnebär att utgiftstaken sprängs.Sämre förutsättningar också detta årPrognoserna för hur ekonomin utvecklas denärmaste åren är fortsatt dystra.Tillväxttakten är fortsatt låg. Kronanvisar inga tecken på att återhämta sig iden omfattning som regeringenförutsätter. Detta har också fåttåterverkningar i tilläggsbudgeten.Anslagen till utrikesförvaltningen måsterevideras upp enbart av detta skäl,medlemsavgifterna tillVärldshälsoorganisationen (WHO) och ()likaså. Skall den svenska ambitionsnivånvad gäller internationella insatserbibehållas kommer anslagen att behövahöjas.Allt detta tillsammans gör att detunderlag som ligger till grund förbedömningen i vårpropositionen ärmissvisande och inte lämpligt att användasom underlag för tilläggsbudgeten ellerpå . Detta är särskiltallvarligt, eftersom statensunderliggande underskott nu ökar mycketsnabbt. Enligt Ekonomistyrningsverketkommer det underliggande underskottet istatens finanser att uppgå till närmare60 miljarder kronor år 2003.Riksdagen bör därför med delvis bifalltill motion Fi42 (m) yrkande 1 begära attregeringen återkommer tillriksdagen med ett nytt beräkningsunderlagsom går att använda som underlag förriksdagens beslut.2. -förvärvande av fastighet samt nyinvesteringsplan, punkt 2 (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag omgodkännande av att staten förvärvarfastigheten 4 i Stockholmskommun och regeringens förslag omgodkännande av en ny investeringsplan förStatens fastighetsverk. Därmed avslårriksdagen proposition 2001/02:100 punkt 5samt bifaller motion 2001/02:Fi42 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 3.StällningstagandeRegeringen föreslår att staten skallförvärva fastigheten 4, dets.k. , beläget i Gamlastan i . Regeringen anger intenågon egentlig anledning till affärenannat än att det är av stort intresse attfastigheten åter kommer i statens ägo.Regeringen skriver vidare: "Därigenomskapas också värdefullt lokalutrymme förstaten i . "Det anges emellertid inte vad detta förstaten värdefulla lokalutrymme skallanvändas till. Det kan knappast räknastill statens kärnuppgifter att ägafastigheter. Då det inte anförs någonkonkret anledning till affären annat änsjälva ägandet i sig, motsätter vi ossaffären. Beloppet som får använda för inrikesfastigheter bör således intehöjas med . Förslagettill ny investeringsplan avslås därmed.Motion Fi42 (m) yrkande 3 tillstyrks.3. Vidgat uppdrag för ,punkt 3 (m, kd, fp)av (), (),(), (),Per (), () ochKarin ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag omgodkännande av att det bolag som har iuppgift att utveckla försvarsfastigheteräven skall få förvärva och utvecklakommunala bostadsfastigheter samtgodkänner vad som anförs i reservation 3.Därmed avslår proposition2001/02:100 punkt 6 och motion2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 4 samt bifaller delvis motion2001/02:Fi42 av m.fl. (m)yrkande 4.StällningstagandeRegeringen föreslår att uppdraget förVasallen AB vidgas. Förslaget innebär attbolaget även skall kunnaförvärva kommunala bostadshus föromvandling till företagslokaler för attsedan sälja dessa på kommersiellavillkor. Det kan ifrågasättas om det ärlämpligt att Vasallens uppdrag vidgas pådetta sätt. Vi anser att privataintressenter med största säkerhet harlika stor - förmodligen större -kompetens och kännedom om de regionalaförutsättningarna. Vi motsätter osssåledes regeringens förslag. Motion Fi42(m) yrkande 4 tillstyrks delvis medan denandra i detta sammanhang aktuellamotionen inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd.4. Vidgat uppdrag för ,punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag omgodkännande av att det bolag som har iuppgift att utveckla försvarsfastigheteräven skall få förvärva och utvecklakommunala bostadsfastigheter samtgodkänner vad som anförs i reservation 4.Därmed avslår proposition2001/02:100 punkt 6 och motion2001/02:Fi42 av m.fl. (m)yrkande 4 samt bifaller motion2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 4.StällningstagandeDen grundläggande orsaken till problemeni de kommunala bostadsföretagen är attkommunerna inte har tillåtits att ta sittansvar för hur den lokalabostadspolitiken skall bedrivas. Istället för att låta de lokala behovenoch förutsättningarna få genomslag harstatsmakterna genom regleringar och påbudoch olika former av stöd sökt styra allakommuner i samma riktning.Vad som erfordras är en strategi somgör det möjligt för kommunerna attgenomföra en nödvändig omstruktureringoch förnyelse av de kommunalabostadsbolagen. Vägledande för denna nyastrategi måste vara att kommunerna skalltillåtas ta sitt ansvar för utformningenav den lokala bostadspolitiken utaninblandning från staten. Det innebär attkommunernas frihet måste öka. Regelverketmåste lättas upp. Viktiga inslag i dennya strategin bör vara slopadfastighetsskatt på hyreshus och ettborttagande av uttagsskatten påfastighetsförvaltning - allt i syfte attge förutsättningar för en bra ocheffektiv förvaltning av hyresbostäder.Regeringens förslag bör avslås avriksdagen. Motion Fi38 (c) yrkande 4tillstyrks medan den andra i dettasammanhang aktuella motionen inte behöverföranleda någon åtgärd.5. Investeringsbidrag för anordnandeav bostäder för studenter(bemyndigande), punkt 10 (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att under2002, för det under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande uppförda ramanslaget 31:7Investeringsbidrag för anordnande avbostäder för studenter, besluta om stödsom inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 125 000 000 krunder 2003. Därmed avslår riksdagenproposition 2001/02:100 punkt 13 samtbifaller motion 2001/02:Fi42 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 10.StällningstagandeDet är vår bestämda uppfattning att allabostäder bör kunna byggas utan statligasubventioner. Naturligtvis gäller dettaockså för studentbostäder. För att dettaskall bli möjligt fordras emellertid entotal omläggning av bostads- ochskattepolitiken. Vi vill erinra om attModerata samlingspartiet också tidigareunder detta har lagt fram en radförslag med denna inriktning.Utgångspunkten för förslagen är att desyftar till att göra det billigare ochenklare att bygga och förvalta bostäder.Sammanfattningsvis innebär detta attskatterna på byggande och boende måstesänkas, konkurrensen inom byggsektornförbättras och planprocessen görassnabbare, effektivare och billigare.Förutom dessa generella insatser böråtgärder vidtas som mera direkt avser attöka tillgången på bostäder för studenter.Det kan bl.a. ske genom att det blirskattefritt att hyra ut en del av denegna stadigvarande bostaden. Dessutom bören inventering av statensfastighetsbestånd genomföras för attundersöka vilka fastigheter som med enklamedel kan göras om till studentbostäder.Mot den nu redovisade bakgrunden böranslaget för bidrag till studentbostäderomedelbart avvecklas och bidragsgivningenupphöra. Något bemyndigande tillregeringen att bevilja nya bidrag bördärför inte lämnas. De projekt som redanerhållit beslut om bidrag bör emellertidfå dessa utbetalade. Motion Fi42 (m)yrkande 10 tillstyrks således medanpropositionen avstyrks.6. Investeringsbidrag för nybyggnadav hyresbostäder (bemyndigande),punkt 11 (m, kd, c, fp)av (), (),(), (),Per (), (), LenaEk (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att under2002, för det under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande uppförda ramanslaget 31:12Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder, besluta om stöd sominklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 2 500 000 000 krunder 2003-2006. Därmed avslår riksdagenproposition 2001/02:100 punkt 14 ochbifaller motionerna 2001/02:Fi38 av AgneHansson m.fl. (c) yrkande 5, 2001/02:Fi42av m.fl. (m) yrkande 9 och2001/02:Fi44 av m.fl. (kd)yrkande 3.StällningstagandeInvesteringsbidraget för byggande avhyresbostäder utgör enligt vår meningendast ett nytt exempel på hur regeringengenom kortsiktiga åtgärder försöker kommatill rätta med problem som inte låter siglösas på annat sätt än genom en totalomläggning av bostadspolitiken. Vad somerfordras är inte ytterligare bidrag ochregleringar utan en generellt utformadpolitik som ger stabila och långsiktigaförutsättningar för ett tillräckligtbyggande och för en rationell ocheffektiv bostadsförvaltning - åtgärdersom i slutändan kommer de boende tillgodo genom bra bostäder till rimligakostnader.Självklara inslag i den långsiktigabostadspolitik vi förespråkar är sänktskatt på byggande och boende, enreformerad hyreslagstiftning, enförenklad plan- och byggprocess liksomåtgärder för en ökad konkurrens ibyggsektorn. måste inslaget avonödiga regleringar och påbud i övrigtminska. Det är vår bestämda uppfattningatt en bostadspolitik med dessautgångspunkter leder till etteftersträvat bostadsbyggande och till ettökat inflytande för bostadskonsumenterna.Med hänvisning till vad vi anfört ovanavstyrker vi regeringens förslag vadgäller bidraget till hyresbostäder.Motionerna Fi38 (c) yrkande 5, Fi42 (m)yrkande 9 samt motion Fi44 (kd) yrkande 3tillstyrks därmed.7. Omstrukturering av kommunalabostadsföretag, punkt 12 (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att under2002 vidta de åtgärder i fråga omomstrukturering av kommunalabostadsföretag som regeringen förordarsamt godkänner vad som anförs ireservation 7. Därmed avslår riksdagenproposition 2001/02:100 punkt 15 ochmotionerna 2001/02:Fi38 av . (c) yrkande 6, 2001/02:Fi39 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 11-13 och2001/02:Fi44 av m.fl. (kd)yrkande 4 (i denna del) samt bifallermotion 2001/02:Fi42 av m.fl.(m) yrkandena 11-13.StällningstagandeSedan 1998 har staten betalat ut intemindre än tillkommuner med bostadsöverskott - utan attde grundläggande problemen har lösts.Trots detta vill nu regeringen attutbetalningarna skall fortsätta. Detskall enligt förslaget ske genom att enny myndighet inrättas med uppgift att gefortsatt statligt stöd tillomstruktureringar av kommunalabostadsföretag. Utöver de redanutbetalade görregeringen bedömningen att ytterligare 3miljarder kronor skall satsas. Omregeringen skulle få som den vill -vilket vi motsätter oss - skulle därmedinte kommaatt satsas på kommunernas bostadsföretagunder . Dessutom räknarregeringen med att utbetalningarna kommeratt fortsätta även därefter.De kommunala bostadsföretagen harbyggts upp med hjälp av skattebetalarnaspengar utan att någon hänsyn har tagitstill det reella behovet och till denefterfrågan som har funnits. Det är motden bakgrunden inte underligt att mångaav dessa företag nu har problem. Av dettabör man naturligtvis inte dra slutsatsenatt skattebetalarnas pengar nu ocksåskall användas till att reda upp densituation som en havererad bostadspolitikhar åstadkommit. Regeringens förslag bördärför avvisas i sin helhet i enlighetmed förslagen i motion Fi42 (m).Följderna av den hittillsvarandebostadspolitiken gör emellertid att detinte helt kan uteslutas att staten bör taett ansvar för vissa problem i dekommunala bostadsföretagen. Det kan gällaproblem som uppstått på grund avförändringar i befolkningsunderlaget somvarit svåra att förutse eller som enföljd av den bedrivnasubventionspolitiken. Mot den bakgrundenbör en tillfällig delegation ges iuppdrag att fortsättaBostadsdelegationens arbete. Det bör dockbetonas att verksamheten skall varatillfällig och att den måste baseras påklara och tydliga riktlinjer.Det fortsatta begränsade stöd som vi nuförordar måste utformas så att det intesnedvrider konkurrensen på bostads- ochlokalmarknaderna. Utgångspunkten bör varaatt stödet endast skall gå till kommunersom uttömt sina egna resurser genom attta ansvar för bostadsbolaget, men somtrots detta har kvarstående problem. Detprimära syftet med stödet bör vara atttrygga den kommunala kärnverksamheten.Omstruktureringarna skall ske påmarknadsmässiga grunder och försäljningav hela bostadsföretaget eller delar avdet skall kunna ske till olikaintressenter. En förutsättning för stödbör vara att det kommunala ägandet ibostadsföretaget avvecklas helt. För attbelysa stödets effekter påhyressättningen m.m. skall det öppetredovisas i sin helhet, oavsett i vilkenform det utgått.Vad vi nu anfört innebär attregeringens förslag avstyrks medan motionFi42 (m) yrkandena 11-13 tillstyrks.Övriga i sammanhanget aktuella motioneravstyrks.8. Omstrukturering av kommunalabostadsföretag, punkt 12 (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att under2002 vidta de åtgärder i fråga omomstrukturering av kommunalabostadsföretag som regeringen förordarsamt godkänner vad som anförs ireservation 8. Därmed avslår riksdagenproposition 2001/02:100 punkt 15 ochmotionerna 2001/02:Fi38 av . (c) yrkande 6, 2001/02:Fi39 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 11-13 och2001/02:Fi42 av m.fl. (m)yrkandena 11-13 samt bifaller motion2001/02:Fi44 av m.fl. (kd)yrkande 4 (i denna del).StällningstagandeRedan när regeringen lade fram ettprincipförslag om att inrätta en särskildmyndighet med uppgift att ge stöd tillomstrukturering av kommunalabostadsföretag motsatte vi oss detta. Våruppfattning på denna punkt står fast. Denkris som den förda bostadspolitikenskapat i många kommunala bostadsföretagkan inte lösas på det sätt som regeringennu föreslår. Vad som erfordras är intenya bidrag eller nya påbud ochregleringar, utan en radikal omläggningav hela bostadspolitiken. I enlighet medvad som anförs i motion Fi44 (kd) börregeringens förslag därför avvisas i sinhelhet.Samtidigt som vi motsätter ossregeringens förslag tvingas vi konstateraatt behovet av statligt stöd tillbostadsmarknaden i vissa kommuner medsvag efterfrågan inte kan ifrågasättas -detta som en följd av regeringenshittillsvarande politik. Utgångspunktenför stödet bör dock inte vara långtgåendestatliga insatser eller en statligdetaljreglering. Samhällets insatser böri stället syfta till att på olika sättunderlätta kommunernas möjligheter attbära sitt bostadspolitiska ansvar. Enkeltuttryckt bör stödet innebära att statenger möjligheterna och att kommunernaväljer vilka av dem de vill använda. Somen del i en sådan strategi bör bl.a.dagens utjämningssystem utvecklas tillett statligt utjämningssystem därbefolkningsutvecklingen får ett störregenomslag.I stället för det förslag somregeringen lägger fram bör ett stöd tillbostadsmarknader i kommuner med svagefterfrågan införas - ett stöd som står ibättre överensstämmelse med det kommunalasjälvstyret. Stödet bör vara öppet föralla fastighetsägare i vissa särskiltutsatta kommuner. För att minska denpolitiska styrningen bör verksamhetenadministreras av . För ändamåletbör inrättas ett särskilt anslag om 250miljoner kronor benämnt Stöd tillbostadsmarknader i kommuner med svagefterfrågan. Det bör ankomma påregeringen att återkomma med ettförslag med denna utformning.Vad vi nu anfört innebär attregeringens förslag avstyrks medan motionFi44 (kd) yrkande 4 (i denna del)tillstyrks. Övriga i sammanhangetaktuella motioner avstyrks.9. Omstrukturering av kommunalabostadsföretag, punkt 12 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att under2002 vidta de åtgärder i fråga omomstrukturering av kommunalabostadsföretag som regeringen förordarsamt godkänner vad som anförs ireservation 9. Därmed avslår riksdagenproposition 2001/02:100 punkt 15 ochmotionerna 2001/02:Fi39 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 11-13,2001/02:Fi42 av m.fl. (m)yrkandena 11-13 och 2001/02:Fi44 av MatsOdell m.fl. (kd) yrkande 4 (i denna del)samt bifaller motion 2001/02:Fi38 av AgneHansson m.fl. (c) yrkande 6.StällningstagandeDen grundläggande orsaken till problemeni de kommunala bostadsföretagen är attkommunerna inte har tillåtits att ta sittansvar för hur den lokalabostadspolitiken skall bedrivas. Istället för att låta de lokala behovenoch förutsättningarna få genomslag harstatsmakterna genom regleringar och påbudoch olika former av stöd sökt styra allakommuner i samma riktning. Dessa problemlöses naturligtvis inte genom attregeringen nu vill inrätta en statlignämnd som skall bestämma hur den enskildakommunen skall agera för att kunnaomstrukturera sitt kommunalabostadsföretag.