bet · GP01NU15 · 2002-05-23 00:00:00 — beklagaremellertid att skyddsmekanismerna i EBA-förslaget utsträcks till att gälla allaförmånsländer och allajordbruksprodukter. EBA-beslutethänvisade endast till de minst utveckladeländerna och till bananer, ris ochsocker. Enligt uttalandet beklagarSverige den gjorda utvidgningen avskyddsmekanismen eftersom den minskar depotentiella fördelarna av EBA-beslutetför de minst utvecklade länderna.EU:s ministerråd beslutade i december2001 att ge sänkta tullar till stater somfrämjar mänskliga rättigheter iarbetslivet och dra tillbaka dessasänkningar om det visar sig att staternainte håller vad de lovat. Detta stöddesav den . och EUär noggranna med att framhålla attarbetsrättsregler inte skall genomdrivasgenom handelssanktioner.Inom EU pågår flera processer somsyftar till avreglering på områden somtidigare dominerats av statliga monopol.Avreglering medför en utvidgad inremarknad.Den gemensamma regional- ochstrukturpolitiken är EU:s viktigasteinstrument för att minska obalanserna ochskillnaderna i ekonomisk utvecklingmellan regionerna och på så sätt skapa enökad social och ekonomisk sammanhållningoch solidaritet inom unionen. Genomstatliga stödåtgärder kan regioner somsläpar efter få en snabbare ekonomisk ochsocial utveckling. Stödnivåerna bygger påEU:s regler för statsstöd och skall varaanpassade efter regionens problem ochgodkända av EG-kommissionen.För att begränsa de negativaverkningarna av stora stödbelopp finns des.k. multisektoriella riktlinjerna förstora regionala investeringar. Avsiktenmed dessa regler är att begränsa stora,ofta kapitalintensiva investeringsprojektsom skulle kunna få allvarliga följderför konkurrenter på andra håll inomEU/EES. Genom krav på förhandsanmälan avinvesteringar som överstiger 50 miljonereuro kan kommissionen kritiskt granska deplanerade stödnivåerna. Den tillåtnastödvolymen styrs av hur konkurrensenpåverkas och hur förhållandet mellankapitalinsatsen och antalet skapadearbetstillfällen ser ut. Syftet medriktlinjerna är således att uppnå enlämplig balans mellan tre centrala målför EU:s politik, dvs. att se till attkonkurrensen på den inre marknaden intesnedvrids, att stärka den ekonomiska ochsociala sammanhållningen och att stärkaden industriella konkurrenskraften.Kommissionen har presenteratden tredje årliga översynen av strateginför den inre marknaden (KOM 2002/171).Strategin utgör ett viktigt instrumentnär det gäller att uppfylla målsättningenfrån Lissabontoppmötet om att EU år 2010skall vara världens mestkonkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsbaserade ekonomi. är viktiga delar av den inremarknaden fortfarande uppsplittrade ochöverdrivet skyddade mot konkurrens. Rentgenerellt anses att en ökad integreringinom tjänstesektorn skulle ge de störstavinsterna. Om företagstjänsterna vore merkonkurrensutsatta skulle enbart dettainnebära ett tillskott till unionensbruttonationalprodukt med 350 miljardereuro. Då det gäller bolagsbeskattningenmenar kommissionen att företagen pålängre sikt måste få en konsolideradbolagsbeskattning för singränsöverskridande verksamhet inom EU föratt undvika de kostnader och denineffektivitet som blir följden av att ha15 olika skattesystem.Strategin har koncentreratstill ett trettiotal målinriktade ochtidsbestämda åtgärder för att utveckla den inremarknaden. Nedan redovisas några viktigaåtgärder och nuläget beträffande dessaåtgärder enligt uppgift frånUtrikesdepartementet: Solvit (påden inre marknaden). Ett nätverk medkontaktpunkter skall vidareutvecklas ochen uppförandekod med bl.a. gemensammaregler för ansvarsområden och tidsgränserskall införas. Strategi för fri rörlighet förtjänster. Kommissionen har sammankallaten expertgrupp, bestående av samtligamedlemsstater och kandidatländer, för attutbyta erfarenheter och diskuteranationella initiativ för att uppmärksammatjänstesektorns potential och få kännedomom problem och dess karaktär. En förstarapport väntas . Översyn av EU:s konkurrensregler.Arbete pågår för att reformera EU:skonkurrensregler, bl.a. reglerna förföretagsfusioner ochtillämpningsförordningen (17/62)beträffande reglerna om förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellanföretag samt förbud mot missbruk avdominerande ställning. Genom en endaansökan skall ett patent kunnaregistreras med giltighet i samtligamedlemsstater. En samordnad strategi för bättre ochenklare lagstiftning. Strategin skallpresenteras av kommissionen den 29 maj2002 inför Europeiska rådets möte iSevilla . Avsikten är attstrategin skall bidra till enregelförenk-lingskultur inom EU-institutionerna och medlemsstaterna.Vidare kan nämnas att socialminister i en interpellation (ip.2001/02:39) har svarat AnneLudvigsson (s) i fråga om fri rörlighetav varor inom EU. Frågan gällde ommyndigheter som ,affärsdrivande verk och bolag agerar iöverensstämmelse med EG-rätten så att denfria rörligheten av varor inom EUunderlättas till nytta för konsumenterna.Särskilt berördes prissättningen avparallellimporterade läkemedel. Enligtsocialministern pågår endialog mellan kommissionen och regeringeni fråga om prissättning avparallellimporterade läkemedel.När det gäller statligt stöd förexportfrämjande verksamhet skall nämnasatt jordbruksminister svarat på en interpellation (ip.2001/02:349) från () omstatligt medfinansierad exportfrämjandeverksamhet inom jordbruket.Jordbruksministern redovisade attregeringen anslagit medeltill projektet förexportfrämjande aktiviteter för svenskaförädlade livsmedel. Enligt planeringendras anslaget ned till 5 miljoner föråren 20022004. Efter den perioden upphörden statliga finansieringen och Food FromSweden övergår till att bli enföretagsfinansierad verksamhet inomExportrådet. Programmet blir därmed ettbranschprogram inom Exportrådet.Utskottets ställningstagandeTraditionellt har EU stimulerattillverkning och export bl.a. genom atterbjuda tullsänkningar inom gemenskapen.Via EU arbetas för att marknadstillträdetför industrivaror skall förbättras genomtullförhandlingarUtskottet uttryckte (bet. 2000/01:NU9 s. 18) stortillfredsställelse över attbeslutsprocessen inom EU hade lett framtill resultatet att de fattigasteländerna kommer att få fullständigtullfrihet till EU-länderna. Liksom dåvill utskottet nu betona att det uppnåddaresultatet endast bör ses som ettetappresultat, vilket bör följas avytterligare liberaliseringar avvärldshandeln. En fri handel är en motorför tillväxt i alla länder men innebärsärskilt för de fattigare länderna enmöjlighet att förbättra sin position.Utskottet vill starkt framhålla detangelägna i ett bättre tillträde tillEU:s och andra i-länders marknader fört.ex. jordbruksvaror och teko från alla inte bara från MUL. Från svensksida har liberaliseringar på dessaområden varit av utpräglat intresse undermånga år och motiverat storaansträngningar. När det gällerliberaliseringar inom tekobranschenuppnåddes inga andra framsteg i änatt frågorna hänsköts till den fortsattadiskussionen inom WTO. bör liksomtidigare verka för en frihandelsvänligpolitik, såväl inom EU som i andrasammanhang.För EU var det i mycket svårt attlösa frågan om huruvida ett åtagandeskulle göras om att avskaffaexportsubventionerna på jordbruksområdet.Till slut kunde EU gå med på enkompromiss, nämligen att en utfasning avexportsubventionerna skall ske utan attföregripa utfallet av förhandlingarna.Enligt utskottets sätt att se bör Sverigenu även fortsättningsvis verka för attden inslagna vägen målmedvetet fullföljs.Vidare anser utskottet att det ärviktigt att , såsom en föregångarepå avregleringsområdet, också inom EUverkar för att den inleddaavregleringsprocessen fullföljs. Dettakommer att gynna såvälutvecklingsländernas export till deneuropeiska marknaden som konsumenterna iEuropa. Enligt utskottets mening är detomfattande arbete om EU bedriver på dettaområde av väsentlig betydelse förframstegen.Med hänsyn till den utveckling sompågår inom EU i samband med såväl WTO-förhandlingarna som med den inremarknadens funktionssätt anser utskottetatt det inte är påkallat med någotuttalande i i dessa frågor. Deaktuella motionsyrkandena avstyrksdärmed.Handel och miljö m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omhandel och miljö m.m. med hänvisningtill utvecklingen beträffandemiljöfrågor inom WTO och pågåendearbete i fråga om den socialadimensionen. Jämför reservationerna 5(m, kd, c, fp) och 6 (mp).MotionernaI motion 2001/02:U305 (kd) förordas attmyndigheter och handelskamrar uppmanarföretag att utarbeta en etiskuppförandekod för sin verksamhet. Enligtmotionärerna bör koden omfattainternationella arbetslivsnormer (t.ex.ILO:s konventioner), stränga regler förinvesteringar och samarbete i länder därmänskliga rättigheter hotas, hänsyn tillverksamhetens miljömässiga konsekvenserför särskilda gruppers livsvillkor samtmotarbetande av korruption och liknande.I motionen framhålls också att WTO:sdagordning måste breddas, så atthandelspolitiken görs förenlig med detsom länder vill åstadkomma på andraområden, t.ex. i fråga om miljö ochsociala villkor. Även mänskligarättigheter måste enligt motionärerna fåen plats, framför allt genom att om arbetsvillkor får enstark ställning i världshandelssystemet.I motion 2001/02:MJ337sägs att den miljödrivna utvecklingenkommer att bli en drivkraft för ekonomisktillväxt, industriell och mänskligutveckling och ge ett klimatför företagande och innovationer. Enligtmotionärerna gäller det att skapamöjligheter för svenskamiljöteknikföretag att kunnakonkurrera internationellt. Regeringenbör tillsammans med de svenskamiljöteknikföretagen lägga fast enstrategi för ökad miljöteknikexport,föreslår motionärerna.Att uppfylla internationella miljöavtalfår aldrig betraktas som etthandelshinder inom WTO, sägs det i motion2001/02:U304 (c). Enligt motionärernabehövs klara regler inom WTO för hurbrott mot sådana avtal skall hanteras ihandeln.Det finns många starka skäl till attinföra sociala och miljömässigaminimikrav i handelsavtal, enligt vad somsägs i motion 2001/02:N375 (mp). Dethandlar om regler som reglerararbetsmiljö, sociala rättigheter m.m. isamband med de varor som importeras.Motionärerna redovisar att utarbetat förslag på hur sådanasociala klausuler skulle kunna se ut påglobal nivå. Vidare begärs i motionen etttillkännagivande till regeringen om attvärldshandeln och den globala ekonominbehöver långsiktigt hållbara ochekologiska spelregler. Bland annat kanuppförandekoder bli ett viktigt redskapför företag som vill garantera attsociala och miljömässiga krav uppfylls.Vissa kompletterande uppgifterI initierade regeringenett nytt samarbete med företagen underrubriken ansvar (Swedishpartnership for global responsibility).Huvudansvaret ligger hosUtrikesdepartementet men initiativet skeri nära samverkan med framför allt Närings-och Miljödepartementen. Avsikten är attsvenska företag skall bli ambassadörerför mänskliga rättigheter, drägligaekonomiska och sociala villkor samt engod miljö. Detta föreslog regeringen iett öppet brev till näringslivet.Initiativet innebär bl.a. att företagställer sig bakom riktlinjer förmultinationella företag. (För en utförligbeskrivning av riktlinjer hänvisastill betänkande 2000/01:NU9 s. )För att diskutera detta initiativ ochandra frågor kring företags roll när detgäller hållbar utveckling träffades imars 2002 ca 70 företagsledare,organisations- och myndighetschefer samtstatsministern, utrikesministern,handelsministern, biståndsministern,näringsministern och miljöministern.Enligt regeringen kan Globalt ansvarkanske hjälpa företagen att hanteraproblem i olika delar av världen, t.ex.vid konflikter, korruption och brott motmänskliga rättigheter.Under i var densvenska regeringen pådrivande för att detskulle inrättas ett permanent gemensamtforum mellan WTO och . Förslaget fickdock inte stöd av , eftersom misstänker i-länder för att viljaanvända arbetsrätt som en ursäkt för atthindra deras export. I avsaknad av ettsådant forum ställs förhoppningarna tillatt den av upprättadeVärldskommissionen för den socialadimensionen av globaliseringen ändåskall lyckas lägga grunden för ettsamarbete mellan och WTO.Vidare kan noteras att Sida gör olikainsatser för att främja arbetsrätt, bl.a.projekt för att främja facklig verksamhetoch projekt för att främja samarbetemellan (), ochVärldsbanken om barnarbete. Andra områdensom skall prioriteras är bekämpning avtvångsarbete respektive hiv påarbetsplatsen.För att öka miljöteknikexporten beslötregeringen att ge SverigesExportråd ett treårigt uppdrag attgemensamt med näringslivet utveckla enmiljöexportstrategi. Vid halvårsskiftet2001 redovisade resultatet iform av genomförda nätverksträffar,konferenser, delegationsresor samtuppbyggnad av en webbplats.Utrikesdepartementet ochMiljödepartementet bedriver också ettarbete med att kartlägga demiljöinvesteringar som kommer att ske iEU:s kandidatländer till följd avkommande EU-medlemskap.WTO:s regelverk liksom multilateralakonventioner på miljöområdet () ärdelar av det internationella regelverksom och EU har att leva upp till.Vissa sådana konventioner innehållerregler om handelsbegränsande åtgärder föratt miljömålen skall kunna uppnås. Dettaskulle kunna innebära att konflikter kanuppstå mellan handelsregelverket å enasidan och reglerna i en miljökonvention åden andra. Det faktum att det finns enpotentiell konflikt har inneburit etthinder vid framtagandet av effektivainstrument för att lösa globalamiljöproblem. Som nämnts ovan i avsnittetMiljöfrågor var och EU:sposition vid i Dohaatt förhållandet mellan WTO-regelverketoch multilaterala konventioner påmiljöområdet måste klargöras. Syftet varinte att försöka reglera miljöfrågornainom WTO utan att WTO bör understödja detglobala samarbetet i syfte att nå enhållbar utveckling. Som redovisats harbeslut nu fattats att inledaförhandlingar, om än begränsade sådana,på detta område. Detta ger möjlighet atträta ut oklarheter om förhållandet mellande olika regelverken.En social klausul i WTO skulle innebäraatt man inför möjligheten tillhandelssanktioner mot länder med svagarbets- eller miljörätt. Det är främst som är motståndare till att införasociala klausuler i handelsavtal. I ettsystem med enhällighet som beslutsregelfinns det inteförutsättningar för att införa sådanaklausuler.Däremot finns det en utveckling mot enmer engagerad diskussion om sambandetmellan handel och arbetsförhållanden, isamarbete mellan bl.a. WTO och ILO.Utskottets ställningstagandeUtskottet är medvetet om att frågan omhandel och miljö är känslig iförhållandet mellan industriländer ochutvecklingsländer och att det föreliggersvårigheter att hitta en balanseradlösning. Många utvecklingsländer ser dockde krav som reses från industriländernassida beträffande miljöhänsyn mer somförtäckta protektionistiska strävanden änsom verklig omsorg om miljövärdena.Som redovisats i avsnittet om WTO-frågor ledde ministermötet i tillett politiskt genombrott förmiljöfrågorna. Dels kommer frågorna attingå i förhandlingar om förhållandetmellan och dehandelsrelaterade reglerna i demultilaterala miljöavtalen, dels tasinformationsutbytet mellan de bådaområdena upp och dels analyseras fråganom miljömärkning och miljöpolitikenshandelseffekter, särskilt i förhållandetill . Enligt utskottetsuppfattning innebär dessa öppningar attdet nu finns anledning att se meroptimistiskt på frågorna än tidigare.När det gäller motionskravet om en ökadmiljöteknikexport konstaterar utskottetatt det finns ett uppdrag till SverigesExportråd att tillsammans mednäringslivet utveckla enmiljöexportstrategi.Utvecklingsländernas möjligheter attuppnå ett större välstånd är en viktigfråga. En fri handel kan bidra tillekonomisk utveckling och förbättradesociala villkor för det berörda landetsmedborgare. Samarbetet mellan länder pådet handelspolitiska området kan ävenutgöra en hävstång för förbättradearbetsvillkor. En förutsättning för attinte industriländernas krav påförbättrade arbetsvillkor även iutvecklingsländerna skall upplevas som enform av protektionism är en samsyn mellanWTO och . En viktig uppgift vid dekommande förhandlingarna blir attundanröja den atmosfär av misstänksamhetsom nu omgärdar detta område. Ökadeallmänna kunskaper i fråga omhandelsreglerna är enligt utskottetsuppfattning positivt. Vidare bör detuppmärksammas att konsumentkraven iindustriländerna kan fungera som ettinstrument för att driva fram bättrearbetsvillkor i de multinationellaföretag som har verksamhet iutvecklingsländerna. Framstegen i Dohavar dock blygsamma; i den avslutandedeklarationen noteras bl.a. det arbetesom pågår inom rörande den socialadimensionen av globaliseringen. Sverigebör enligt utskottets uppfattning ävenfortsättningsvis prioritera denna fråga.Utskottet vill i detta sammanhanguttala sin tillfredsställelse överinitiativet Globalt ansvar, som innebärett nytt samarbete mellan politik ochnäringsliv. Svenska företag kan somambassadörer på ett konkret sätt förmedlatill andra länder hur ser påmänskliga rättigheter och ett gottarbetsliv.Enligt utskottets uppfattning liggerflera av motionskraven i linje med denutveckling som pågår och som utskottetvälkomnar. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida är inte erforderligt.Därmed avstyrks aktuella motionsyrkanden.ImmaterialrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå här aktuelltmotionsyrkande om immaterialrätt medhänvisning till att frågan om implementering i u-ländernabehandlas med prioritet inom WTO.MotionenTRIPS (Trade Related Aspects ofIntellectual Property Rights) är ettregelsystem som innehåller miniminormerför olika immaterialrätter (patent,upphovsrätt och varumärken).Växtförädlarrätten behandlas till vissdel under patenträtten i TRIPS-avtaletsartikel 27 där skyddet av växtsorterbeaktas. Enligt artikel 27.3.b. i åläggs samtliga WTO:smedlemsländer att införapatentlagstiftning eller s.k. sui generis-system (dvs. ett system som även skyddarden traditionella kunskapen) förväxtsorter och mikroorganismer. I motion2001/02:U304 (c) begärs det att iavvaktan på att en översyn av denaktuella blir genomförd implementeringstiden för denna artikelförlängs till efter det attöversynen av artikeln är avslutad.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller innebörden av , samband med biotekniskauppfinningar, konventionen om biologiskmångfald och relaterade frågor hänvisarutskottet till en utförlig redovisning isitt betänkande 2000/01:NU9 (s. 19). Idetta betänkande uttalade utskottet attdet är en prioriterad fråga för såvälSverige som EG att avtalet omhandelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter, ,skall anpassas till nya tekniskaframsteg. Ett väl fungerandeinternationellt skydd för immateriellarättigheter blir allt viktigare för atttekniska innovationer och konstnärligaprestationer skall kunna skyddas motandras olovliga tillgrepp. Allmänt settinstämde utskottet i uppfattningen attutvecklingen av biotekniska produkterkräver stora investeringar i forskningoch utveckling och att detimmaterialrättsliga skyddet mot dennabakgrund är av avgörande betydelse förverksamheten.Vidare redovisades i betänkandet attTRIPS-avtalet gäller fr.o.m. den 1januari 2000 för utvecklingsländer ochfr.o.m. för de minstutvecklade länderna. har påpekatvikten av att EG generöst skall prövabegäran om förlängda övergångsperioderför individuella utvecklingsländer somhar problem med att genomföra avtalet itid. Utskottet nämnde vidare att EU ipraktiken har visat öppenhet för attmedge förlängd övergångstid efter enbedömning från fall till fall.Det kan också konstateras att vissa har problem vid implementeringenav . har i EU aktivtförespråkat och fått gehör förståndpunkten att EU generöst skall prövabegäran från fall till fall omförlängda övergångstider för somstöter på genuina problem vidgenomförandet av TRIPS-avtalet.Vid i beslutadesatt frågan om förlängda övergångstiderför artikel 27.3.b. skall behandlas medprioritet i , som i sintur skall rapportera resultatet tillWTO:s förhandlingskommitté. Generelltförlängda övergångstider kan försvåraidentifieringen av deimplementeringsproblem som länderna mött.En kartläggning av problemen på ett såtidigt stadium som möjligt skulleunderlätta arbetet med tekniskt biståndoch teknologiöverföring. Det är därförviktigt att en direkt koppling görsmellan eventuellt förlängdaövergångstider och insatser för teknisktbistånd och teknologiöverföring.Utskottets ställningstagandeDet är en prioriterad fråga för såvälSverige som EG att avtalet omhandelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter, ,skall anpassas till utvecklingen på olikaområden. Ett väl fungerandeinternationellt skydd för immateriellarättigheter blir allt viktigare för atttekniska innovationer och konstnärligaprestationer skall kunna skyddas motandras olovliga tillgrepp. Liksomtidigare instämmer utskottet iuppfattningen att utvecklingen avbiotekniska produkter kräver storainvesteringar i forskning och utvecklingoch att det immaterialrättsliga skyddetmot denna bakgrund är av avgörandebetydelse för verksamheten.När det gäller utvecklingsländernaskonstaterade svårigheter att implementeraTRIPS-avtalet har , som tidigarebeskrivits, drivit och fått gehör försynpunkten att EU generöst skall bedöma från fall till fall begäran omförlängda övergångsperioder förindividuella utvecklingsländer. Frågan omförlängda övergångstider kommer även attbehandlas med prioritet i WTO:s TRIPS-råd.Utvecklingen har således gåttmotionärerna till mötes. Motionsyrkandetavstyrks.Systemet för statsstöddexportfinansieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringensförslag i fråga om ändringar i systemetför statsstödd exportfinansiering medhänvisning till att en störrekonkurrensneutralitet därmed uppnås.PropositionenInledningRegeringen föreslår i proposition2001/02:131 om vissa ändringar i systemetför statsstödd exportfinansiering vissaåtgärder för att göra det svenskasystemet lika konkurrenskraftigt somsystemen i de viktigastekonkurrentländerna. Regeringens förslagvilar i viss utsträckning på övervägandenoch förslag i betänkandet Staten ochexportfinansieringen (SOU 1998:23),vilket har remissbehandlats.BakgrundAB () bildades år1962 gemensamt av staten ochaffärsbankerna och syftar främst till attfrämja svenskt näringsliv och svenskexportindustri. ägerstaten av SEK. Det nuvarandesystemet för statsstödda exportkrediter,det s.k. CIRR-systemet (CommercialInterest Reference Rate), baseras på denräntenivå som sätts av varjecentralbank i länderna inom ochbygger på den statliga obligationsräntan.Systemet innebär att SEK lämnarkostnadsfri utfästelse om lån i svenskeller utländsk valuta till en fast CIRR-räntenivå.Enligt ett avtal åtar sigstaten att ersätta SEK i efterskott förkostnaderna för systemet och SEK åtar sigatt låna upp erforderliga medel tillminsta möjliga kostnad och risk. SEKfinansierar CIRR-lånen genom att ta överlångivarens avtal med låntagaren ellergenom att långivaren refinansierar sighos SEK. För administrationen av CIRR-systemet erhåller SEK enkostnadsersättning från staten. Detnuvarande systemet har gett ett överskotttill staten på närmare 1,5 miljarderkronor sedan år 1990.En nackdel med nuvarande system är enligtregeringen att SEK:s ensamrätt attbevilja CIRR-lån, i en situation där SEKoch övriga långivare konkurrerar om sammakrediter, medför att bolaget fårinformation om konkurrenternas affärer,vilket kan innebära en konkurrensfördel.En annan nackdel är att till skillnadfrån de flesta andra OECD-ländersmotsvarande system den svenskeexportören utöver CIRR-ränta även har attbetala s.k. löftesprovision till SEK samtavgifter för administration till bankereller andra kreditinstitut.Förslag till ändringar i den statsstöddaexportfinansieringenEtt nytt system bör enligt regeringenvara så utformat att svenskexportindustri har samma förutsättningarsom industrin i de viktigastekonkurrentländerna. I de flesta ländernakan exportörerna få lån till CIRR-räntautan några påslag. Vidare bör SEK inte fåen informationsmässig konkurrensfördelgentemot andra kreditgivare.