bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Utskottet noterar att syftet med förslagenr>är att åstadkomma en bredare rekrytering,r>något som också bidrar till att öka förutsättningarnar>att hålla en jämn könsfördelning vad gällerr>nämndemän i vårdnadstvister. Utskottet är emellertidr>inte berett att förorda en reglering av hurr>nämndemän skall fördelas på olika typer av mål.r>Slutligen vill utskottet påpeka att förslagen ocksår>underlättar situationen för nämndemän som deltar ir>utbildning. Utskottet föreslår att riksdagenr>avslår motionerna Ju202, Ju235, Ju313, Ju339, Ju359,r>Ju364, Ju392 och A242 i här aktuella delar.r>r>r>r>Kompetensfrågor inom rättsväsendetr>r>r>r>r>I en rad motioner tas olika frågor omr>kompetensförsörjningen inom rättsväsendet upp. Ir>motionernar>Ju364 (fp), Sf214 (c) och Sf336 (v) understryksr>vikten av att personalen inom rättsväsendet harr>erforderlig kompetens att bedöma och bemöta personerr>från andra kulturer. Motionärerna pekar bl.a.r>på vikten av utbildning och att rekryteringen till der>olika yrkeskategorierna breddas. I motionernar>Ju224 (kd), Ju226 (s), Ju331 (s), Ju361 (kd) och L277r>(v) läggs tonvikten på kunskap och erfarenhetr>som på olika sätt har anknytning till barn. I motionr>Ju224 begärs också att det skall inrättas enr>särskild barndomstol. I motion Ju339 (kd) efterfrågasr>särskild kompetens hos domare som handläggerr>miljömål och mål som gäller sexualbrott. I motionr>Ju232 (kd) begärs att det skall inrättas ettr>nationellt centrum för brottsbekämpning somr>skulle ha till uppgift att bidra tillr>kunskapsförsörjning inom rättsväsendet.r>r>r>Ett av de områden som regeringen har pekat ut ir>budgetpropositionen som särskilt angelägna attr>prioritera är just frågor om kompetens -r>kompetensutveckling skall prioriteras inom helar>rättsväsendet. Vidare anförs att myndigheternasr>uppgift att fortlöpande beakta samhällets etniskar>och kulturella mångfald innebär att också åtgärder förr>att öka den etniska mångfalden bland der>anställda är ett viktigt inslag. Det är en viktigr>uppgift för rättsväsendet att verka för attr>andelen med annan etnisk bakgrund än den svenska ökarr>bland de anställda.r>r>Vad först gäller de motioner vars tonvikt ligger på denr>kulturella kompetensen kan konstateras attr>regeringen i regleringsbreven avseende innevarander>budgetår för polisen, åklagarorganisationen,r>domstolsväsendet och kriminalvården angivit attr>myndigheterna skall återrapportera vad som gjortsr>för att personalen skall ha goda kunskaper omr>grunden för rasistiska, främlingsfientliga ochr>homofobiska brott. Rapporteringen skall även avser>situationen för dem som utsatts för dessa typer avr>brott.r>r>Dessa krav är inte nya - redan i förra åretsr>regleringsbrev fanns motsvarande krav pår>återrapportering. återrapportering kanr>tjäna som exempel. Av den framgår att det ir>den obligatoriska utbildningen som alla ordinarier>domare och även föredragande i länsrätter kallasr>till ingår inslag om kulturmötesfrågor (nationalitet,r>kultur och etnisk identitet). Detsamma gällerr>beträffande den obligatoriska utbildningen som allar>nyutnämnda domare kallas till. Vidare nämnsr>exempel på inslag om etniska frågor och kulturellr>mångfald i utbildningsverksamheten.r>r>Även åtgärder som vidtagits för att öka den etniskar>och kulturella mångfalden bland personalenr>redovisas av . Verket påpekar att detr>ankommer på varje domstol att själv upprätta enr>plan för ändamålet. För att stödja domstolarna i dettar>arbete har verket utarbetat riktlinjer förr>hur en sådan plan kan se ut.r>r>Inom polis- och åklagarorganisationerna har man fört inr>dessa frågor i andra ämnesområden somr>t.ex. våld mot kvinnor i stället för attr>särbehandla just frågan om kulturkompetens. Ett annatr>exempel är förhörsledarkurser.r>r>När det sedan gäller yrkandena om kompetensr>rörande barn har ålagts attr>återrapportera på vilket sätt bestämmelserna i och intentionerna bakom dem harr>beaktats i utbildningsverksamheten. Av verketsr>rapportering för framgår att barnkonventionenr>är ett stående inslag i seminarier omr>vårdnadsmål för domare vid allmän domstol.r>Syftet med seminarierna är att förmedla kunskap i frågorr>som har anknytning till mål om vårdnad,r>boende och umgänge samt att ge tillfälle att frånr>olika erfarenheter diskutera processuella frågorr>och frågor om handläggning av sådana mål. Vidarer>framgår att konventionen också är ett ståender>inslag i verkets seminarier om verkställighetsmål förr>domare i allmän förvaltningsdomstol. Detr>framgår också att den obligatoriska utbildningen förr>nyutnämnda domare innehåller inslag om barnetsr>ställning i rättsprocessen. Här liksom i denr>obligatoriska utbildningen för ordinarie domare ir>allmän förvaltningsdomstol ingår ett särskilt avsnitt omr>barnkonventionen. Från och med år 2002r>kommer att ingå även i den utbildningr>som erbjuds icke ordinarie domare i de bådar>domstolsorganisationerna. Intervjumetodik - hur barnr>minns och berättar om våld och övergrepp - harr>också tagits upp i verkets kursverksamhet.r>r>Också inom åklagarorganisationen har frågor omr>barn uppmärksammats. Sålunda framgår avr>Riksåklagarens årsredovisning för (s. 43)r>att åtgärder vidtagits för att utvecklar>hanteringen av ärenden som rör våldsbrott. Ir>denna del anförs bl.a. att en särskildr>utbildningssatsning genomförts för ett antal åklagarer>som ingår i lokala familjevåldsgrupper och förr>specialiståklagare som handlägger sexualbrott mot barnr>och barnmisshandel. Satsningen ingår i denr>utbildning som startats förr>åklagarorganisationens specialiståklagare. Under årr>2001r>har dessutom Riksåklagaren kompletterat en promemoriar>med stöd för utredningar om sexualbrott motr>barn så att den numera även omfattar våldsbrott motr>barn.r>r>Förutom den utbildning som genomförts i Riksåklagarensr>regi har åklagarmyndigheterna genomförtr>egna utbildningsinsatser. Enligt vad som anförs ir>årsredovisningen har vidtagna utbildningsinsatserr>och samverkan med andra myndigheter medfört attr>kunskapen och medvetenheten om dessa brott ökat,r>vilket i sin tur medfört att samtliga åklagarkammarer>prioriterar utredningar rörande våld motr>kvinnor och barn.r>r>Vad härefter gäller kompetensen hos dem som företräderr>barn finns en lagreglering såvitt gällerr>dem som utsetts till särskild företrädare för barn.r>Enligt 5 § lagen (1999:997) om särskildr>företrädare för barn får endast den som på grund avr>sina kunskaper och erfarenheter samt personligar>egenskaper är särskilt lämplig för uppdragetr>förordnas. För rättshjälpsbiträden i allmänhet finnsr>ingen sådan reglering.r>r>I 2002 års regleringsbrev har regeringen gettr>Rikspolisstyrelsen i uppdrag att bl.a. redovisa detr>brottsbekämpande arbete som har bedrivits när detr>gäller våld mot kvinnor och mot barn, inklusiver>barn som polisen påträffar som inte själva utsätts förr>våld, men tvingas uppleva våld i sin familj.r>Redovisningen skall innehålla en sammanhållen nationellr>beskrivning och analys av hur verksamhetenr>har utvecklats och dess resultat. Av redovisningenr>skall även framgå bl.a. antalet och andelenr>ärenden som avser våld mot kvinnor eller mot barn,r>vidtagna åtgärder för att beakta barnperspektivetr>i verksamheten, utifrån och intentioner, och vidtagna åtgärder förr>att vidareutveckla polisens bemötande och stöd tillr>brottsoffer och vittnen.r>r>Vad gäller polisens kompetens bör här även nämnas att 18r>§ förundersökningskungörelsen (1947:948)r>ändrats. Där föreskrivs nu att förhör med någon somr>är bör hållas av en person medr>särskild kompetens för uppgiften.r>r>I detta sammanhang bör även nämnas att regeringen ir>juni 2002 beslutat att en parlamentariskr>kommitté skall göra en utvärdering av reform omr>vårdnad, boende och umgänge (dir. 2002:89).r>Kommittén skall bl.a. undersöka och beskriva vilkenr>kompetens i vårdnadsfrågor som finns hos domarnar>och vilken kompetensutveckling som pågår. att det finns brister, skall det övervägasr>hur domarnas kompetens kan stärkas ytterligare.r>Uppdraget skall redovisas senast den 1 novemberr>2004.r>r>Sedan den nämnda förändringen av reglerna om bl.a.r>vårdnad genomfördes har minstr>en gång erbjudit samfundets medlemmar en kurs ir>ämnet. Kursen tar bl.a. upp olika frågor medr>anknytning till barnets bästa och barnets vilja.r>r>När det sedan gäller miljömålen kan nämnas attr>Domstolsverket tillhandahållit en miljöbalkskursr>som förutom materiella innehåll också tarr>upp frågor om buller, avloppsanläggningar ochr>jordbruksjuridik. Här kan tilläggas att regeringenr>gett i uppdrag att analyserar>erfarenheterna av miljöbalksreformen vad avserr>miljödomstolarnas och , personal och ekonomi.r>r>Utskottet behandlade liknande yrkanden under våren 2002r>(bet. 2001/02:JuU7 s. 13 f och JuU11 s.r>27).r>r>Utskottet vill inledningsvis poängtera att utskottetr>naturligtvis delar motionärernas uppfattningr>att det är viktigt att rättsväsendets personal harr>kompetens i de ämnen som tas upp i motionerna.r>Samtidigt kan utskottet konstatera - och detta finnerr>utskottet glädjande - att de frågeställningarr>som nu är aktuella är väl kända hos berörda myndigheterr>och att det pågår ett omfattande arbete.r>r>När det sedan gäller de särskilda frågor som tas upp ir>motionerna vill utskottet understryka attr>det är mycket angeläget att bidra till en förbättradr>integration av människor från andra kulturer.r>För rättsväsendets del handlar det om att förstå denr>situation som människor med bakgrund i andrar>länder befinner sig i. Här spelar naturligtvisr>utbildning en viktig roll. Som regeringen anför ärr>det viktigt att kunskaper och erfarenheter finnsr>bland de anställda inom rättsväsendet. Förutomr>utbildning skulle en större mångfald bland personalenr>bidra till en ökad kunskapsnivå.r>r>Vad härefter gäller frågorna om barn kan utskottetr>instämma i vad motionärerna anför om betydelsenr>av att de domare som dömer i mål där barn ärr>inblandade har nödvändig kunskap om hur barn reagerarr>m.m. Utskottet anser emellertid att de möjligheter somr>i dag finns i att förordnar>sakkunnig för att bistå rätten, ger möjlighet därr>så krävs att förse domare med nödvändigr>specialistkunskap om barns utveckling m.m.r>Härtill kommer att frågorna också tas upp ir>Domstolsverkets kursverksamhet.r>r>Att låta en särskild domstol ta hand om alla de mål därr>det finns barn inblandade skulle innebärar>att det skapades ytterligare en specialdomstol. Vadr>gäller specialdomstolar har utskottet vidr>upprepade tillfällen uttalat att sådana endast börr>tillåtas om de kan anses besitta en särskildr>kompetens som leder till att målen behandlas skickligt,r>snabbt och ekonomiskt effektivt. Utskottetr>kan inte se några sådana fördelar med enr>barndomstol.r>r>Miljörätt tas upp i kursverksamhet.r>r>Utskottet ser inte heller något skäl för att enr>gemensam och centraliserad utbildning skuller>medföra en bättre utbildning eller en högrer>kunskapsnivå.r>r>Utskottet föreslår med det anförda att riksdagenr>avslår motionerna Ju224, Ju226, Ju232, Ju331,r>Ju339, Ju361, Ju364, L277, Sf214 och Sf336 i härr>aktuella delar.r>r>r>r>Vittnesfrågorr>r>r>r>r>Flera motioner tar upp olika frågor som rör vittnen. Ir>motion Ju369 (m) efterfrågas en höjning avr>ersättningen till vittnen. I motionerna Ju297 (s), Ju363r>(kd) och Ju364 (fp) efterfrågas vittnesstödr>i olika former.r>r>r>Ersättning till vittnen regleras i förordningenr>(1982:805) om ersättning av allmänna medel tillr>vittnen, m.m. Av 5 § framgår att ersättning förr>tidsspillan får betalas till den som på grund avr>inställelsen mister inkomst eller gör annan ekonomiskr>förlust. Ersättningen får bestämmas till detr>belopp som svarar mot den faktiska förlusten, dock högstr>700 kr per dag. Beloppet höjdes till 700 krr>den 1 september 1999 från att tidigare under enr>längre tid ha varit . Av 8 kap. 27 §r>inkomstskattelagen (1999:1229) följer att ersättningenr>är skattefri.r>r>I proposition 2000/01:79 Stöd till brottsofferr>redovisade regeringen som målsättning att det vidr>samtliga tingsrätter och hovrätter skulle finnasr>vittnesstöd . fickr>Brottsoffermyndigheten regeringens uppdrag attr>tillsammans med ta fram en plan förr>hur det målet skall kunna uppnås samt att medverka tillr>att vittesstödsverksamheten anordnas vid der>orter där sådan verksamhet ännu inte bedrivs. Uppdragetr>redovisades i rapportenr>Vittnesstöd - En kartläggning avr>vittnesstödsverksamheten vid landets tingsrätter ochr>hovrätterr>hösten 2001. I rapporten redovisas en kartläggning avr>omfattningen av vittnesstöd vid landetsr>domstolar.r>r>I rapporten redovisas också en handlingsplan, uppdeladr>i etapper, över hur regeringens mål skallr>uppnås. Någon exakt tidpunkt för inrättandet avr>vittnesstöd vid de olika domstolarna har inter>föreslagits i handlingsplanen utan snarare ettr>rullande schema där domstolar med godar>förutsättningar för inrättande av verksamhetenr>kommer att erhålla erbjudande om inrättande avr>vittnesstöd.r>r>För närvarande finns vittnesstöd eller förbereds sådantr>stöd vid samtliga tingsrätter i landetr>utom , ,r>Sollentuna tingsrätt, , Södertäljer>tingsrätt, Södra Roslags tingsrätt, ,r>Lidköpings tingsrätt, ochr>Trelleborgs tingsrätt. Bland de tingsrätter som harr>kansliort på flera ställen finns dock flerar>exempel på att vittnesstöd inte finns vid samtligar>kansliorter. Vittnesstödet finns även vidr>hovrätterna med undantag för och Hovrättenr>över och . Inför den slutligar>redovisningen av vittnesstödsverksamheten år 2004r>kommer viss utvärdering att göras och också enr>kontroll för att få bekräftelse på att alla domstolar dår>har tillgång till vittnesstöd.r>r>Utskottet har härutöver inhämtat följande upplysningar omr>projektet rörande vittnesstöd.r>r>Verksamheten sker vanligen inom ramen för den verksamhetr>som brottsofferjourerna bedriver. Dessar>får visst stöd av kommunerna men också frånr>brottsofferfonden. Fonden finansierar också någrar>lokalar>samordnare. I övrigt får denna verksamhet inte någotr>ekonomiskt stöd utan bedrivs ideellt.r>r>På varje ort finns i regel en samordnare somr>vanligen kommer från brottsofferjouren. Vissar>samordnare erhåller arvode.r>r>Många av dem som fungerar som vittnesstödjare ärr>pensionärer, studenter eller deltidsarbetande.r>Det finns ingen statistik över könsfördelningen men enr>vag uppskattning ger vid handen att enr>majoritet är kvinnor.r>r>Den som skall fungera som vittnesstödjare måste genomgår>utbildning. Den sköts i samarbete mellanr>brottsofferjourerna och Brottsoffermyndigheten.r>r>Här kan också nämnas att domstolslokalernas utformningr>är föremål för en kontinuerlig översyn ochr>vid ombyggnader beaktas alltid behovet av särskildar>väntrum för målsägande och vittnen.r>r>Utskottet behandlade yrkanden om vittnesersättningr>våren 2001 (bet. 2000/01:JuU32 s. 10) ochr>yrkanden om vittnesstöd (bet. 2001/02:JuU7 s.r>23 f).r>r>Utskottet konstaterar att trygghet för vittnen är enr>viktig hörnsten i rättsväsendets arbete medr>att minska brottsligheten och öka tryggheten.r>Frågorna har också rönt ett stortr>intresse i . Mot den bakgrunden är detr>glädjande att arbetet med att organisera en särskildr>stödverksamhet för vittnen nu kommit igång. Utskottetr>känner ingen tvekan om att arbetet bedrivs medr>erforderlig kraft och engagemang. Med det anfördar>föreslår utskottet att avslår motionernar>Ju297, Ju363 och Ju364 i här aktuella delar.r>r>När det sedan gäller ersättningen konstaterar utskottetr>att en kraftig höjning skedde 1999.r>Utskottet anser inte nu att det är påkallat med någonr>ytterligare höjning. Motion Ju369 bör avslåsr>av riksdagen.r>r>r>r>Videokonferens i förvaltningsdomstolarnar>r>r>r>r>För närvarande pågår en försöksverksamhet medr>videokonferens i allmän förvaltningsdomstol.r>Försöksverksamheten innebär att parter under vissar>förutsättningar kan delta i muntlig förhandlingr>inför rätten genom videokonferens. Vidare kanr>tekniken användas för bevisupptagning, t.ex.r>vittnesförhör. Bestämmelser om detta har meddelatsr>i lagen (2001:25) om försöksverksamhet medr>videokonferens i allmän förvaltningsdomstol. Ir>budgetpropositionen föreslås - med hänvisning tillr>att den nya tekniken inte kunnat installeras ir>den omfattning som det var tänkt - att giltighetstidenr>förlängs till . Utskottetr>föreslår att bifaller regeringens förslag.r>r>r>r>r>Kriminalvårdenr>r>r>r>r>Utskottets förslag i korthetr>r>r>I detta avsnitt redogörs för kriminalvårdens resultatr>under verksamhetsåret 2001.r>Utskottet delar regeringens bedömning attr>kriminalvården i stort har fullgjort de målr>som ställts upp för dess verksamhet. I avsnittet tarr>utskottet vidare ställning tillr>vilka prioriteringar som bör ligga till grund förr>kriminalvårdens verksamhet under årr>2003. Utskottet behandlar också ett antalr>motionsyrkanden rörande bl.a. åtgärder motr>droger inom kriminalvården, platstillgången pår>anstalter och häkten, personalkompetensr>samt ersättning till lekmannaövervakare. Utskottetr>hänvisar i dessa delar bl.a. tillr>genomförda reformer och pågående reformarbete.r>Beträffande anstalts- ochr>häkteskapaciteten hänvisar utskottet till de tillskottr>som regeringen föreslår. Mot denr>bakgrunden avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden.r>Jämför reservationerna 32-36.r>r>r>r>Inledningr>r>r>r>r>Kriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställar>påföljderna fängelse, skyddstillsyn och vilkorligr>dom med samhällstjänst, att ansvara för övervakningenr>av de villkorligt frigivna och de som stårr>under intensivövervakning med elektronisk kontroll samtr>att utföra särskilda personutredningar ir>brottmål. Kriminalvården ansvarar dessutom förr>verksamheten vid häktena samt sköter transporter avr>frihetsberövade personer som skall avvisas ellerr>utvisas från . Kriminalvårdens verksamhetr>skall präglas av en human människosyn, godr>omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete underr>iakttagande av en hög grad av säkerhet samt respekt förr>den enskildes integritet och rättssäkerhet.r>r>r>I syfte att effektivisera verksamheten har kriminalvårdenr>under senare år bl.a. genomfört ettr>antal organisationsförändringar. Regionmyndigheternar>har avskaffats och ersatts av en nyr>organisation för uppföljning och tillsyn. En nyr>placerarorganisation med samordningsansvar harr>inrättats för ett effektivare utnyttjande av platserr>på häkten och anstalter. Anstaltsindelningenr>har också förändrats på så sätt att indelningen i fyrar>säkerhetsklasser har avskaffats och ersattsr>av en ordning där åtskillnad görs endast mellanr>placering i öppna och slutna anstalter.r>Kriminalvårdsstyrelsen är centralr>förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Denr>ärr>också chefsmyndighet för de 36 lokalar>kriminalvårdsmyndigheterna och för transporttjänsten.r>Ir>administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighetr>även för och för de 30r>övervakningsnämnderna.r>r>Under behandlingen av budgetpropositionen harr>utskottet haft en utfrågning där bl.a.r>generaldirektören för Kriminalvårdsstyrelsenr>medverkade. Utfrågningen var särskilt inriktad pår>beläggningssituationen på anstalter och häkten.r>r>r>r>Resultatuppföljningr>r>r>r>r>Kriminalvårdens resultat för skall bedömasr>mot bakgrund av de mål och prioriteringar somr>gällde för verksamheten. Enligt dessa hader>kriminalvården att utforma verkställigheten så att denr>främjar en anpassning till samhället efter frigivningen.r>Frigivningsförberedelserna skulle anpassasr>så att de dömdas möjligheter till en ordnad situationr>vid frigivningen förbättras. Vidare skuller>kriminalvården skapa förutsättningar för att görar>alternativen till fängelse trovärdiga så att der>skulle kunna få bredast möjliga tillämpning. Anstalterr>och häkten skulle hållas fria från narkotika,r>alkohol och andra droger.r>r>r>I det följande beskrivs kriminalvårdens resultat jämter>regeringens bedömning med fokus på de nur>angivna målen. Avslutningsvis redovisar utskottet sinr>uppfattning.r>r>Medelbeläggningen vid landets kriminalvårdsanstalter varr>3 892 personer eller ca 92r>% av tillängliga platser, vilket är en ökning från föregående år (ser>tabell). Medelantalet tillgängliga anstaltsplatser varr>103 fler jämfört med föregående år.r>Antalet tillgängliga platser på slutna anstalter varr>per drygt 130 fler änr>samma datum föregående år.r>r>r>Antal tillgängliga platser och medelbeläggning på riketsr>anstalterr>----------------------------------------------------r>| År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning i |r>| |tillgängliga |på rikets |procent av |r>| |platser |anstalter |tillgängliga |r>| | | |platser |r>----------------------------------------------------r>|1998 | 4 087 | 3 573 | |r>----------------------------------------------------r>|1999 | 4 085 | 3 596 | |r>----------------------------------------------------r>|2000 | 4 125 | 3 712 | |r>----------------------------------------------------r>|2001 | 4 228 | 3 892 1 | |r>----------------------------------------------------r>1 Uppgiften, som hämtats från Kriminalvårdensr>officiella statistik , avviker någotr>r>från vad som angetts i budgetpropositionen.r>r>r>Medelbeläggningen vid landets häkten var 1 507r>personer under år 2001r>eller av tillängliga platser, vilket ärr>en ökning med 4r>procentenheter från föregående år (se tabell).r>r>r>r>Antal häktesplatser och medelbeläggning på riketsr>häktenr>----------------------------------------------------r>r>| År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning ir>|r>| |tillgängliga |på rikets |procent avr>|r>| |platser |häkten |tillgängliga |r>| | | |platser |r>----------------------------------------------------r>r>|1998 | 1 479 | 1 264 | |r>----------------------------------------------------r>r>|1999 | 1 480 | 1 276 | |r>----------------------------------------------------r>r>|2000 | 1 521 | 1 367 | |r>----------------------------------------------------r>r>|2001 | 1 601 | 1 507 | |r>----------------------------------------------------r>r>Medelantalet tillgängliga häktesplatser var 80 flerr>år 2001 jämfört medr>föregående år. Antalet tillgängliga häktesplatser perr>den 31 december 2001r>var 28 fler än samma datum föregående år. Denna ökningr>hade blivit störrer>om inte kriminalvården hade tvingatsr>stänga ett antalr>häktesplatser på grund av mögelproblem.r>r>r>Antalet verkställighetsfall i häkte var i medeltalr>329 ,r>vilket motsvarar en ökning med jämfört medr>föregående år (ser>tabell).r>r>r>Medelantal verkställighetsfall på rikets häktenr>----------------------------------------------------r>r>| År |Medelantal |Därav fängelsedömda somr>|r>| |verkställighetsfall |väntar pår>anstaltsplatsr>|r>| |på häkte | |r>----------------------------------------------------r>r>|1998 | 178 | 135 |r>----------------------------------------------------r>r>|1999 | 201 | 146 |r>----------------------------------------------------r>r>|2000 | 206 | 153 |r>----------------------------------------------------r>r>|2001 | 329 | 277 |r>----------------------------------------------------r>r>Kriminalvårdsstyrelsen har på uppdrag av regeringenr>bl.a. analyseratr>orsakerna till den uppkomna situationen medr>ett stort antalr>verkställighetsfall. Av analysen framgår bl.a.r>att det högar>platsutnyttjandet på anstalterna är en viktigr>förklaring. Den högar>beläggningen på anstalterna, främst på de slutnar>platserna, beror i sinr>tur främst på att strafftiderna har ökat och attr>reglerna om villkorligr>frigivning efter halva strafftiden togs bort årr>1999.