bet · GP01NU13 · 2002-04-16 00:00:00 — Ensådan beräknas tillföra statskassan tiotalsmiljarder kronor, varav en del bör användas till ensatsning på att minska alkoholmissbruk ochnarkotikaanvändning bland unga, anser motionärerna.De menar att en försäljning av Vin & Sprit inteinnebär någon alkoholpolitisk nackdel utan snararetvärtom, med hänvisning till att statsmakternaförlorar i trovärdighet när de å ena sidanargumenterar för en restriktiv alkoholpolitik och åandra sidan tjänar stora belopp påspritförsäljning.I motion 2001/02:N365 (mp) begärsriksdagsuttalanden om statliga bolag. Det rör sig omatt kvalitetsmål och verksamhetsmål bör formulerasoch om utformning av reglering och kontroll avföretagens produktion på marknader där statenproducerar eller har producerat samhällsåtaganden.Trots att staten helt eller delvis har avyttrat sittägande i en rad företag ärnettoeffekten att antalet majoritetsägda statligabolag är ungefär lika stort som , noterar motionärerna. De säger vidareatt det statliga engagemanget baserar sig påekonomiska teorier om s.k. externa effekter och attstatens ägarroll grundar sig på viljan att förebyggamarknadsmisslyckanden. Detta anses befogat i lägendär det samhälleliga värdet av en producerad tjänstär större än värdet för den enskilde konsumenteneller där privata aktörer inte bör tillåtas avsäkerhetsskäl. har, till skillnad från mångaandra västerländska länder, konkurrensutsattstatliga bolag på tidigare stängda marknader, sägermotionärerna men anser att konkurrensen skulle kunnaförbättras avsevärt. /98 arbetademer än hälften av de statliga bolagen inte på någonkonkurrensutsatt marknad, uppger motionärerna ochmenar att frågan bör ställas om det är befogat attstaten fortsätter att driva bolag på sådanamarknader eller om det i vissa fall skulle varabättre att öppna för konkurrens eller sälja en delbolag och sedan reglera produktionen på marknaden ienlighet med hållbara kvalitetsmål och styrregler.För att kunna reglera företagen på en viss marknad,t.ex. , måste styrningen och kontrollenförbättras, liksom måldokumenten, anför motionärernaoch hänvisar till att revisorer tidigarehar påpekat brister på det här området. Motionärernaefterlyser tydligare syftesbeskrivningar och flerpreciserade verksamhetsmål, s.k. kvalitetsmål, för iförsta hand de bolag som helt eller delvis har andramål än rent kommersiella. Det anses särskilt viktigtatt formulera sådana mål för de verksamheter sombedrivs i lagstadgade monopol.Könsfördelningen i de statligabolagsstyrelsernaI de två motionerna 2001/02:N299 (s) och2001/02:A211 (kd) begärs insatser för att ökaandelen kvinnor i de statliga bolagsstyrelserna.Sverige framhålls i många utländska rapporter somett föredöme när det gäller jämställdhet mellankvinnor och män, sägs det i den förstnämndamotionen. förjämställdhetsfrågor har dock i sin rapport omSverige konstaterat att det fortfarande finnsalldeles för få kvinnor på ledande poster inom detprivata näringslivet, konstaterar motionärerna.Trots att riksdag och regering har begränsademöjligheter att påverka denna brist på jämställdhetmenar de att regeringen kan vidta åtgärder när detgäller de statliga bolagsstyrelserna. Sommaren 2001hade de 43 statligt helägda bolagen i endast femfall en kvinna som ordförande och i resterande 38bolag hade en man den posten, uppger motionärerna.De konstaterar vidare att av sammanlagt 330 personeri bolagsstyrelserna var bara kvinnor, varvidarbetstagarrepresentanterna inte ingår. Visserligenhar regeringen försökt attskapa en mer balanserad sammansättning ibolagsstyrelserna, men det finns fortfarande bolagsom helt saknar kvinnor i styrelsen eller där detfinns bara en eller två kvinnor, t.ex. ochVattenfall, säger motionärerna och betecknar dettasom oacceptabelt. Det är endast hos ochKungl. som kvinnor utgörhälften i bolagsstyrelsen, konstaterar motionärerna.I den andra motionen, 2001/02:A211 (kd), sägs attjämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor ochmän skall ha samma rättigheter och möjligheter attpåverka och delta i samhällsutvecklingen, varför detär viktigt att män och kvinnor finns representeradei någorlunda lika omfattning i alla beslutandeförsamlingar, anför motionärerna. De konstaterar attstaten är storägare i sex börsbolagoch dessutom indirekt ägare i ytterligare två bolagpå börsen. Som storägare har staten avsevärdamöjligheter att påverka nomineringarna tillbolagsstyrelserna, men ingen av de berördastyrelserna har en kvinnlig ordförande och endastett bolag, , har en kvinna som verkställandedirektör, noterar motionärerna. I de åtta berördabolagen fanns 57 ordinariestyrelseledamöter, varav bara 4 var kvinnor, sägermotionärerna vidare. De anser att regeringen snarastbör agera för att öka andelen kvinnor i dessa bolag.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog motioner med förslag omutförsäljning av statliga företag, liknande de häraktuella (bet. 2000/01:NU7). bidrarav flera skäl till en hög servicenivå ochlikvärdighet över hela landet, ansåg utskottet. Ettstatligt ägande är motiverat av bl.a.sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl ochbehövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar som skogen och malmen, anfördeutskottet vidare. Dessutom kan statliga företag haandra funktioner att fylla. I en reservation (m, kd,c, fp) presenterades dessa partiers syn på detstatliga ägandet. Frågan om statligt ägande av behandlades i en separat beslutspunkt ibetänkandet. Utan att närmare gå in på frågannoterade utskottet att någon försäljning av bolagetinte då var aktuell och avstyrkte därmed de berördamotionerna. I en reservation (m, kd, c) föreslogsatt regeringen skulle anmodas att tillse att enförsäljning kommer till stånd, och i en annanreservation (fp) förordades samma sak men att en delav försäljningsintäkterna skulle användas förinsatser mot alkoholmissbruk och narkotikaanvändningbland unga.Hösten 2000 behandlade regeringensskrivelse /2000:120 med den då aktuellaredogörelsen för statliga företag (bet.2000/01:NU5). I en motivreservation (m, kd, c, fp)erinrades om tidigare framförda uppfattningarbeträffande statliga företag.Riksdagen beslöt om riktlinjer förstatens företagsägande (prop. 1995/96: 141, bet.1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav påeffektivitet, avkastning på det kapital företagetrepresenterar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägtföretag skall med utgångspunkt i uppsattverksamhetsmål aktivt följa företagets utvecklingoch vidta erforderliga åtgärder för att företagetskall uppfylla kraven på effektivitet, avkastningoch strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringenatt - med vissa givna restriktioner - kunna minskastatens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , & UpjohnInc., , AB , och . Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, ochSvenska skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett förslag frånRiksdagens revisorer (1997/98:RR9, bet.1997/98:NU15) om statens roll som ägare av bolag.Förslaget avstyrktes med hänvisning till pågåendeutvecklingsarbete inom . I enreservation (m, fp, kd) tillstyrktes förslaget.Utskottet avstyrkte också motionsyrkanden om attregeringen skulle presentera en plan för riksdagenangående försäljning av statliga bolag, medhänvisning till att inga nya omständigheter hadeframkommit som motiverade en ändradgrundinställning. I tre reservationer (m, fp, kd; c;mp) redovisades respektive partiers uppfattning ifrågan om försäljning av statliga företag. Riksdagenföljde utskottet.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, att godkänna ett samgående mellan svenskaTelia och norska (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). Sammanslagningen sågs som enväsentlig förutsättning för att företagen skullekunna hävda sig i den allt hårdarekonkurrenssituationen i . Företrädarna förModerata samlingspartiet och Kristdemokraternaaccepterade sammanslagningen av förutsättning att det skedde en omförhandlingav aktieägaravtalet; i annat fall avvisadespropositionen. I en annan reservation (c)tillstyrktes sammanslagningen av villkor att uttalade att en utbyggnadav digital infrastruktur skulle komma till stånd,med den finansiering som förordades i reservationen.Folkpartiets representant avstyrkte propositionenoch förordade i stället att hela skulleprivatiseras. meddelade de svenskaoch norska regeringarna att fusionen mellan Teliaoch skulle avbrytas. Företrädarna förModerata samlingspartiet, ,väckte i december 1999frågan om initiativ av utskottet i ärendet om ,med innebörd att skulle ge regeringenfullmakt att sälja . Företrädarna förSocialdemokraterna, detta förslag, varefter företrädarna för deövriga fyra partierna reserverade sig mot beslutetoch menade att utskottet borde ha tagit ett sådantinitiativ.Våren 2000 beslöt att ge regeringenbemyndigande att minska statens ägande i tilllägst av samtliga aktier (prop. 1999/2000:84,bet. 1999/2000:NU18). Utskottet anförde att bolagetgenom en börsintroduktion får likvärdigaverksamhetsförutsättningar som konkurrenterna ochmöjligheter att fortsätta utvecklas på ett positivtsätt. I flera motioner från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , förordades att regeringen skullebemyndigas att sälja hela . Utskottet ansågemellertid att det var en fördel att staten dåbehöll ett majoritetsägande i bolaget. I enreservation (m, kd, c, fp) förordades att detaktuella bemyndigandet inte skulle begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandet iTelia.Riksdagen beslöt därefter - efter ettinitiativ av näringsutskottet - att bemyndigaregeringen att utan begränsningar kunna förändrastatens ägande i (bet. 2000/01:NU11). Genomatt den dåvarande begränsningen i regeringensbemyndigande - att kunna minska ägandet till lägst51 % av samtliga aktier - togs bort gavs regeringenmöjlighet att agera utifrån det som kan anses bästgagna bolaget men också staten, dvs. svenska folket,som ägare av bolaget, anförde utskottet. I enreservation (v) föreslogs att skulle avslåutskottets begäran. Reservanterna, som vill ha ettstarkt, statligt ägande i för att säkra attbolaget skall finnas kvar i , ansåg att någrahållbara skäl för att utskottet skulle ta ett egetinitiativ beträffande statens ägande i intehade presenterats.Styrelserna i och i finska Sonera Oyj harnyligen beslutat att de båda bolagen skall gåsamman. Den har beslutat stödjasamgåendet, och ett aktieägaravtal har upprättatsmellan och . Svenska statensägarandel i är . Eftersamgåendet mellan kommer svenskastatens ägarandel i det sammanslagna bolaget attuppgå till ca 45 %.Våren 2000 beslöt att ge regeringenbemyndigande att sälja statens samtliga A-aktier iCelsius AB (prop. 1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9). Utskottet delade regeringens bedömning att ettsamgående mellan varindustriellt riktigt.Hösten 2001 beslöt att staten - genomSveaskog AB - skulle få öka sitt ägande av AssiDomän till att avse samtliga aktier (prop.2001/02:39, bet. 2001/02:NU7). Staten har, enligtutskottets mening, ett intresse av att äga ochförvalta företag som hanterar viktigarenaturtillgångar, såsom skogen, malmen ochvattenkraften. Inrättandet av det statliga företagetSveaskog syftade till att skapa en mer rationellförvaltning av skogen, en bättre fungerandevirkesmarknad och en ökad naturhänsyn, erinradeutskottet om. Genom förvärvet införlivades AssiDomäns skogsmark i , vilket förbättradeförutsättningarna avsevärt för att uppfyllastatens ambitioner beträffande förvaltning avskogsmark, anförde utskottet. upphävdesamtidigt sitt tidigare bemyndigande till regeringenatt sälja statens aktier i . I enreservation (m, kd, fp) föreslogs att riksdagenskulle avslå förslaget om förvärv av aktier i , med hänvisning till att konkurrensutsattverksamhet skall bedrivas i privat regi och attstaten bör främja ett ökat privat ägande avskogsmark. Kritik riktades mot uppläggningen avaffären, liksom mot agerandenär det gällde den aktuella ärendeakten. I en annanreservation (c) efterfrågades ett nytt förslag frånregeringen med en förändrad inriktning rörande detstatliga skogsinnehavet.Riksdagen beslöt också att bemyndigaregeringen att - och i den taktsom är affärsmässigt fördelaktig - sälja aktierna iSvenska Lagerhusaktiebolaget och vidta de åtgärdersom krävs för genomförandet av försäljningen (prop.2001/02:39, bet. 2001/02:NU8). Från att ha inrättatsuteslutande för beredskapsändamål har bolaget ändratinriktning och har tre andra huvudverksamheterförutom beredskapslagringen, nämligentredjepartslogistik, dokumenthantering ochmuseitjänster, konstaterade utskottet och ansåg attbolaget genom försäljningen gavs bättreförutsättningar att kunna utveckla dessaverksamhetsgrenar.Frågan om etisk policy för de statliga företagen,som är föremål för yrkande i motion 2001/02:NU4(kd), var aktuell i anslagsbetänkande2001/02:NU3 om utgiftsområde 21 Energi i anslutningtill behandlingen av motioner om ägardirektiv tillVattenfall om brunkolsbrytning och skydd mot rivningav byn i östra . De aktuellamotionerna avstyrktes av utskottet, som anfördeprincipiella, affärsmässiga och etiska synpunktersom stöd för sin slutsats att det inte fanns skälatt uttala att skall upphöra medverksamheten. I en reservation (kd, c, fp, mp)hävdades att i den aktuella frågan intehade tagit mänskliga och miljömässiga hänsyn ochregeringen anmodades att fatta beslut omägardirektiv som förhindrar rivning av den nämndabyn. I reservationen anfördes också att om det intefinns en etisk policy i vart och ett av de statligaföretagen bör regeringen ge ägardirektiv ochkräva en sådan och att varje företags etiska policybör redovisas i årsberättelsen. I regeringens årligaredogörelse för statligt ägda företag bör även angesom företaget har en etisk policy på motsvarande sättsom det redovisas om miljöarbetet,mångfald och jämställdhet, ansåg reservanterna.Riksdagen följde utskottet.NUR-gruppen och revisorerFrån näringsutskottets grupp för uppföljning ochutvärdering, NUR, har under innevarande treolika uppdrag lämnats till riksdagensutredningstjänst () avseende statliga företag.Det första uppdraget gäller en uppföljning av dettidigare nämnda förslaget från revisorerom statens roll som ägare av bolag (1997/98:RR9).Utifrån revisorernas förslag formulerade 14frågeställningar vilka tillställdesNäringsdepartementets enhet för statligt ägande.Näringsdepartementets svar, som inkom i februari2002, innehöll efter överenskommelse en merövergripande beskrivning av det arbete som bedrivitsinom enheten i stället för ett i detalj utformatsvar på de av ställda frågorna. Redovisningenbygger på den ägarpolicy som beskrivs i den nuaktuella skrivelsen från regeringen med 2001 årsredogörelse för företag med statligt ägande. Såvälskrivelsen från (dnr 2001:986) somNäringsdepartementets svar (PM daterade 2002-02-08och ) finns tillgängliga hos utskottet.Riksdagens revisorer har fattat beslut omen förstudie (2001/02: 12) rörande statens roll sombolagsägare. Där refereras det till att närrevisorerna lämnade sin skrivelse till år1998 pågick en översyn inom avutövandet av det statliga ägandet av bolag. I den nugenomförda förstudien redovisas de åtgärder somvidtagits inom och som rörutarbetande av förslag till riktlinjer för denexterna ekonomiska rapporteringen och förslag tillinnehåll i styrelsernas arbetsordning, utgivande aven verksamhetsberättelse för samtliga statliga bolagdär bl.a. målen, inriktningen och styrningenbeskrivs. Revisorerna konstaterar att flera av deåtgärder som vidtagits av har hafttill syfte att stärka statens ägarroll. I vilkenutsträckning detta arbete lett till de eftersträvadeeffekterna och om bolagen märkt av den förändradestyrningen tycks däremot inte ha följts upp avregeringen eller något annat organ, sägerrevisorerna. Det konstateras dessutom attägarförvaltningen fortfarande ligger på flera olikadepartement och flera handläggare inomRegeringskansliet. Revisorernas förslag att samlaförvaltningen av bolagen i ett och samma departementhar således inte följts, sägs det i förstudien. Detbör enligt revisorerna undersökas omRegeringskansliet lyckats få till stånd ettgemensamt synsätt på styrningen av bolagen i deolika departementen och hur Regeringskanslietssamlade resurser för ägarförvaltningen ser ut förnärvarande.Revisorerna konstaterar att det inom ramen förförstudien inte varit möjligt att bedöma vilkaeffekter som utvecklingsarbeteegentligen har haft på styrningen av bolagen ellerpå styrelsernas arbete. Revisorerna anser därför attdet finns anledning att gå vidare med en fördjupadgranskning av statens ägarroll. Granskningen böräven omfatta anställningsvillkoren för personer iföretagsledande ställning i de statliga bolagen,bl.a. vad gäller bonus- och pensionsförmåner. (se nedan) har föreslagit attrevisorerna skall granska detta område, påpekas deti förstudien.Uppföljningen av revisorernas granskning skallgrunda sig på dels en kvantitativ enkätundersökning,dels en kvalitativ fallstudie. Enkätundersökningenbör omfatta samtliga bolag. Frågorna skall främstinriktas på måldokumenten och återrapporteringen avmåluppfyllelsen hos de statliga bolagen men även hurstyrelsearbetet bedrivs. Fallstudierna skall omfattabolag av olika karaktär och med olikaverksamhetsinriktning och avses på så sätt kunnafördjupa förståelsen för styrningens påverkan vidolika typer av statliga bolag. I förstudien sägs attförslagsvis bör fyra till sex fallstudiergenomföras. Granskningen skall dessutom kompletterasmed djupintervjuer med centrala personer inomsakområdet vid , andra statligamyndigheter och bolagen. Syftet med intervjuernaskall framför allt vara att tydliggöra skillnader iRegeringskansliets hantering av bolagen före ochefter utvecklingsarbete.Sammanfattningsvis bör enligt förstudiengranskningen främst inriktas på att följa upprevisorernas förslag från den tidigare granskningen,dvs. omfatta bl.a. följande områden: mål ochstyrformer; uppföljning, insyn och revision;styrelserna i statliga bolag; dotterbolag tillstatliga bolag.Enligt tidsplanen för revisorernas granskningberäknas en rapport föreligga vid månadsskiftetoktober/november 2002.Vid ett utskottssammanträde beslötutskottet - efter votering och med ordförandensutslagsröst - att som granskningsärende hosRiksdagens revisorer föreslå en granskning av regleroch utställda utfästelser i fråga om bonus- ochpensionsförmåner för företagsledningarna i statligabolag. Företrädarna för Socialdemokraterna ochVänsterpartiet hänvisade till de riktlinjer rörandeanställningsvillkor för personer i företagsledandeställning i statliga bolag som utfärdats avRegeringskansliet och som hade delgivits utskottet.I förstudien från revisorer refereras somnämnts till näringsutskottets förslag, och där angesatt den av revisorerna planerade granskningen ävenbör omfatta anställningsvillkoren för personer iföretagsledande ställning i de statliga bolagen,bl.a. vad gäller bonus- och pensionsförmåner.Frågan om förmåner för företagsledningar istatliga bolag har tagits upp i eninterpellation (ip. 2001/02:319) av Per () till statsminister . Där frågasvilka åtgärder statsministern avser vidta för attdessa förmåner skall kunna diskuteras öppet på sammasätt som gäller för de privata motsvarigheterna.Det andra NUR-uppdraget till avser frågan omägardirektiv för statliga bolag m.m. Följande frågorhar ställts: Vilken rättslig status (rättsligverkan) har ägardirektiv i statliga bolag? Vad hardirektiven för betydelse i förhållande till bolagensmåluppfyllelse? Hur tillkommer dessa ägardirektiv?Pågår någon utredning/debatt om hur staten användersig av ägardirektiv i styrningen av statligaföretag? I en promemoria från (dnr 2001:2787),som finns tillgänglig hos utskottet, sägs attrutinerna för tillkomst av statliga ägardirektiv kanvariera mellan departementen. Statliga ägardirektivsom utgår från departementen har en oklar rättsligstatus, bl.a. beroende på att sådana ägardirektivinte omnämns i aktiebolagslagen (ABL; 1975:1385). Demål och krav som staten som ägare ställer på bolagenredovisas i många olika dokument, bl.a.bolagsordning, ägardirektiv, avtal, riksdagsbeslut,propositioner och av gjordapolicyuttalanden. ABL är överordnad bolagsordningen,och bolagsordningen är överordnad anvisningar ochriktlinjer. Utredningstjänstens tolkning är attsärskilda ägardirektiv är en form av anvisningar ochriktlinjer. Frågan om ägardirektiv kommer, enligtuppgift, att ingå i revisorernas granskning avstatens roll som bolagsägare.Det tredje NUR-uppdraget avseende statliga företagavsåg ett speciellt företag, . I enpromemoria (dnr 2001:1342), som finns tillgänglighos utskottet, redovisades en översiktlig granskningav hur hanterat sitt uppdrag av riksdagenoch om bolagets verksamhet stämmer överens medriksdagens intentioner.Könsfördelningen i de statligabolagsstyrelsernaNär det gäller frågan om könsfördelningen i destatliga bolagsstyrelserna erinras i den häraktuella skrivelsen om att i regeringens skrivelse1999/2000: 24 om jämställdhetspolitiken inför 2000-talet angavs målet vara en jämn könsfördelning ochett delmål att andelen kvinnor skall vara minst 40 %år 2003. uppgick andelen kvinnligastyrelseledamöter, som tidigare redovisats, till , jämfört . Detta kan jämföras medatt av ledamöterna i styrelserna hos desvenska börsnoterade bolagen utgörs av kvinnor, sägsdet i skrivelsen. Genom att intensifieraansträngningarna för att öka andelen kvinnor vidtillsättningar i statliga bolagsstyrelser, samtidigtsom det aktuella kompetensbehovet i varje bolagtillgodoses, anser sig regeringen kunna uppnå ett avdelmålen för jämställdhetspolitiken inom rimlig tid.Det svenska jämställdhetsarbetet har varit, ochskall även förbli, framgångsrikt och eninternationell förebild, anför regeringen.Frågan om andelen kvinnor i styrelser för statligabolag har behandlats tidigare av utskottet, senastvåren 2000 (bet. 1999/2000:NU13). Utskottetkonstaterade att kvinnorepresentationen i destatliga bolagens styrelser då uppgick till närmare30 %, att jämföra med motsvarande andel hos debörsnoterade bolagens styrelser som låg på 3-4 %.Det förutsattes att den målsättning om jämställdrepresentation, lön och inflytande som vidett flertal tillfällen uttalat, och som en bredopinion klart ställt sig bakom, leder till en ökandeandel kvinnor i både styrelserna och ledningarna förde statliga företagen.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först den övergripande frågan omstatliga företag, därefter frågan om förvaltningenav statens aktier i företag och slutligen frågan omkönsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna.Övergripande om statliga företagUtskottet har i olika sammanhang redovisat sin synpå statligt ägande av företag. Av bl.a.sysselsättnings-, konkurrens- och regionalpolitiskaskäl kan ett statligt ägande vara motiverat, och detbehövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar såsom skogen, malmen ochvattenkraften. Dessutom kan statliga företag haandra funktioner att fylla, t.ex. att bidra till enhög servicenivå och likvärdighet över hela landet.De statliga företagen har i flertalet fall sittursprung i en infrastruktur som en gång byggts uppmed offentliga medel. Som regel har bolagen varitmyndigheter eller verkat under monopol i bolagsformsom genom den tekniska och marknadsmässigautvecklingen omvandlats till konkurrensutsattaföretag som i många fall arbetar på eninternationell marknad. motsvarar ca25 % av det inhemska näringslivet och har över 200000 anställda över hela landet, vilket gör statentill största företagsägare ocharbetsgivare. Detta medför ett stort ansvar ochställer krav på en långsiktig och professionellförvaltning för att säkerställa tillväxt och därmedsysselsättningen.Det kan i vissa fall vara motiverat medförsäljning av del av eller hela det statligaägandet i ett bolag. Exempel på sådana bolag somvarit aktuella inom utskottets ansvarsområde och därriksdagen beslutat om försäljning är underföregående och och under innevarande SvenskaLagerhusaktiebolaget.