bet · GP01FIU21 · 2002-05-30 00:00:00 — Inkomsterna frånden utjämningsavgiftkommuner och landstingbetalar till staten redovisaspå statsbudgetens inkomstsida.Systemet är i principsjälvfinansierat ochstatsbudgetens saldo påverkasdärmed inte.Höjningen av utjämningsbidragetskulle kunna motivera enberäkningsteknisk uppräkning avutgiftstaket med 2,9 miljarderkronor innevarande år.Regeringen avser att behandlatekniska justeringar iett sammanhang och återkommerdärför med en samlad bedömningi budgetpropositionen.Om detta belopp räknas in ibudgeteringsmarginalen är denna nära 4miljarder kronor.Utskottet avstyrker medhänvisning till det anfördamotion Fi42 (m) yrkande 1.Tilläggsbudget per utgiftsområdeUtgiftsområde 1 Rikets styrelse46:1 Allmänna valPropositionenI statsbudgeten finns för detta ändamål uppförtett ramanslag på . Personer med utländsktmedborgarskap har enligt vallagen (1997:157) rösträtt vid och ärvalbara i val till kommunala församlingar. års valanvisade som regeringen fördeladetill riksdagspartierna för information till invandrare (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). I 1998 årsval sjönk ändå valdeltagandet även för kategorin röstberättigademed utländskt medborgarskap. Regeringen anser därför att 30miljoner kronor bör tillföras för ändamålet års val.Finansiering sker delvis genom att anslaget 90:6 Stöd tillpolitiska partier minskas med . Detta innebärinte att stödet till de politiska partierna minskar.Från anslaget 46:1 Allmänna val betalas även kostnader föradministrationen av de allmänna valen. En del i detta ärförtidsröstningen på . Mot bakgrund av destruktur- förändringar som genomgårbedömer regeringen att kostnaderna för att bibehålla den högaambitionsnivån för poströstningen kommer att bli högre än tidigareberäknat. Regeringen anser därför att ytterligare 25 miljonerkronor bör tillföras för ändamålet.Sammantaget föreslås att anslaget 46:1 Allmänna val ökas med 55miljoner kronor.MotionenEnligt motion Fi42 av m.fl. (m) är förslaget atttillföra med avsikten att genom eninformationskampanj riktad till invandrare öka valdeltagandetbland utländska medborgare som har rösträtt tveksamt ur flerasynvinklar. Till exempel preciserar inte regeringen vad pengarnaskall användas till, vilka de skall fördelas till eller vilka somskall genomföra informationskampanjen. Dessutom ankommer det på depolitiska partierna att verka för ett högt valdeltagande. Statenskall inte behöva bidra med pengar till sådan verksamhet.Slutligen är det inte säkert att ökade resurser tillinformationskampanjer löser problemet med lågt valdeltagande.Redan inför valet anvisade drygt 12 miljoner kronorsom regeringen fördelade till riksdagspartierna för informationtill invandrare. Trots denna information sjönk valdeltagandet. Motdenna bakgrund avvisar motionärerna förslaget om 30 miljonerkronor till en informationskampanj.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anför i sitt yttrande (KU5y) att det ärangeläget att valdeltagandet även bland personer med utländsktmedborgarskap ökar. Trots att års valanvisade för riksdagspartiernas informationtill invandrare sjönk valdeltagandet också i denna grupp.Konstitutionsutskottet delar mot denna bakgrund regeringensbedömning att ett högre belopp bör tillföras förändamålet att öka valdeltagandet bland röstberättigade medutländskt medborgarskap och att finansieringen delvis bör skegenom att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier minskas med3,. tillstyrker mot dennabakgrund och med hänsyn till att bör tillförasför att bibehålla den höga ambitionsnivån för poströstningen attanslaget 46:1 Allmänna val sammantaget ökas med 55 miljonerkronor. Motionen avstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med ,propositionens förslag (punkt 27 i denna del). Motion Fi42 (m)yrkande 18 (i denna del) avstyrks.90:5 m.m.PropositionenI statsbudgeten finns för detta ändamåluppfört ett ramanslag på 4 . Regeringen anför attförsvagningen av den svenska kronan mot framför allt denamerikanska dollarn för utrikesrepresentationen har medfört enkursförlust uppgående till . Regeringen anser attanslaget 90:5 m.m. bör ökas med detta belopp.MotionernaTvå motioner vänder sig mot regeringens förslag.I motion Fi44 av m.fl. (kd) begärs att riksdagenavslår förslaget. Enligt motionen borde regeringen under hösten2001 ha kunnat förutse att kursförlusten skulle bli omfattande. Envalutaförlust som uppgår till endast förutrikesrepresentationen indikerar att en stor andel avRegeringskansliets totala anslag på 3 används tillutlandsrepresentation. har därtill enligtmotionen omfattande tillgångar efter anslagssparande som skullekunna täcka den uppkomna valutaförlusten.Också i motion Fi38 av m.fl. (c) begärs att den avregeringen föreslagna höjningen inte skall genomföras.Motionärerna framhåller att sedan budgetpropositionen för 2002presenterades har kronan stärkts såväl gentemot euronsom mot det handelsviktade TCW-indexet. I slutet av september 2001låg TCW-index på ca 146. har kronan stärkts och TCW-index låg på ca 133. Mot den bakgrunden är det enligtmotionärerna anmärkningsvärt att regeringen går till föratt begära extraanslag till för vad som närmastmåste betraktas som en felbudgetering. Mot bakgrund av attRegeringskansliet expanderat kraftigt och integjort någon neddragning av verksamheten efter arbetet medordförandeskapet i EU är det enligt motionen rimligt attutrikesförvaltningens kursförlust inom den ram somtilldelats i budgetpropositionen för 2002.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet erinrar i sitt yttrande (KU5y) om attanslaget 90:5 m.m. finansierarRegeringskansliets förvaltningskostnader, kommittéväsendet, andrautredningar m.m. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen(statsministerns kansli), de tio departementen, Regeringskanslietsförvaltningsavdelning och gemensamma ändamål (hyror m.m.). Istatsbudgeten har anvisats 4 på anslaget.Anslaget finansierar ävenförvaltningskostnaderna för och de 104utlandsmyndigheterna () samt de drygt 400honorärkonsulaten. Anslaget var för Regeringskanslietm.m. utom utrikesförvaltningen 3 och förutrikesförvaltningen 1 858 893 000 kr.Genom tilläggsbudget hade anslaget 5:1Utrikesförvaltningen tillförts . Försvagningen av densvenska kronan framför allt mot den amerikanska dollarn hadeenligt regeringen medfört en valutakursförlust uppgående till 38miljoner kronor, och ökningen hänförde sig till detta sedan hänsyntagits till en justering till utrikesförvaltningens nackdel pågrund av för avtalsförsäkringar. Vid utgången av år 2001fanns ett anslagssparande på på anslaget 90:5Regeringskansliet m.m. och på anslaget 5:1Utrikesförvaltningen, vilket enligt uppgift från Regeringskanslieti huvudsak hänför sig till retroaktiva lönekostnader m.m.,uppskjutna investeringar, kapitalkostnader och fakturor förutgifter från föregående år.TCW-index (Total Competitiveness Weights), som är ett sätt attmäta kronans värde mot en korg av andra valutor, har den 19november 1992 som startdatum, då index var lika med 100. TCWbygger på genomsnittliga aggregerade flöden av bearbetade varorför 21 länder. Vikterna tar hänsyn till såväl export, import-, som"tredjelandseffekter". varierade TCW mellan139 och 146 och var TCW 136,5. US- dollarns värdehar sjunkit och euronfrån 9,67 till 9,30 gör när det gäller anslaget 90:5Regeringskansliet m.m. inte någon annan bedömning än regeringen.Försvagningen av den svenska kronan har medfört ett behov av atttillföra anslaget . Konstitutionsutskottettillstyrker således regeringens förslag att anslaget skall ökasmed detta belopp. Motionerna avstyrks följaktligen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med ,propositionens förslag (punkt 27 i denna del). Därmed avstyrksmotionerna Fi38 (c) yrkande 8 (i denna del) och Fi44 (kd)yrkandena 1 och 6 (i denna del).Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning1:6 har statistikansvar för enkäten omNäringslivets investeringar. Denna statistik har numera relativtliten betydelse för Konjunktur- institutets prognosarbete.Statistiska centralbyråns (SCB) nationalräkenskapsprogram är istället den helt dominerande användaren av investeringsenkäten.Därför anser regeringen att ansvaret för investeringsenkäten skallflyttas från till SCB. Anslaget 1:6Statistiska centralbyrån bör därför tillföras 2 825 000 kr.Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Konjunkturinstitutetminskas med motsvarande belopp.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionens förslag (punkt 27 idenna del).2:1 FinansinspektionenPropositionenInom pågår ett arbete med att införa ettriskhanteringssystem som syftar till att utveckla tillsynen för deväsentligaste instituten, att möjliggöra en årlig samladriskbedömning samt att anpassa tillsynen till de nya reglerna förkapitaltäckning. Ytterligare medel behövs för att slutföraarbetet.Finansinspektionen har en aktiv roll i . Arbetet inom kommittén kommer attbli betydande när en ny EU-reglering inom finansmarknadsområdetarbetas fram. Inspektionen behöver ytterligare medel för dettaarbete.Anslaget 2:1 bör därför ökas med 540 000 kr.Finansiering sker genom att anslaget 2:2 minskas med motsvarande belopp.Finansieringsåtgärden påverkar inte nämndens verksamhet under2002.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionens förslag (punkt 27 idenna del).Statens fastighetsverk - förvärvande av fastighet samt nyinvesteringsplanUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om godkännande av attstaten förvärvar fastigheten 4 i ochgodkännande av en ny investeringsplan för Statens fastighetsverk.Motionen avstyrks.Jämför reservation 2 (m).PropositionenRegeringen föreslår att godkänner att staten förvärvarfastigheten 4 - det s.k. - i Gamlastan i . Fastigheten tillhörde under lång tidstaten. Byggnaderna inom kvarteret löstes in successivtav i slutet av 1700- talet. Banken hade en del av sinverksamhet där . Fastigheten såldes av i mitten av1980-talet. Staten har möjlighet att förvärva fastigheten.Regeringen anser att det är av stort intresse att fastigheten,som enligt uppfyller kriterierna för attkunna räknas till det nationella kulturarvet, åter kommer istatens ägo. Därigenom skapas också värdefulla lokalutrymmen förstaten i innerstad.Statens fastighetsverk och HB, dotterbolag tillDrott AB, har ingått ett avtal, villkorat av regeringensgodkännande, avseende förvärv av det s.k. för enköpeskilling om . Denna anskaffning ingår intei den investeringsplan som godkänt. En nyinvesteringsplan enligt nedanstående tabell behöver därförgodkännas. Förslaget innebär att beloppet för Inrikes fastigheter2002 höjs med 145 miljoner kronor.Investeringsplan för Statens fastighetsverkMiljoner kronor------------------------------------------------------------Investerat Prognos Budget Beräknat Beräknat2000 2001 2002 20042003------------------------------------------------------------Inrikes 280 218 503 358 200------------------------------------------------------------Utrikes 26 20 18 15 10------------------------------------------------------------11 23 12 7 4------------------------------------------------------------Summa 317 261 533 380 214investeringar------------------------------------------------------------Lån 317 261 533 380 214------------------------------------------------------------Summa 317 261 533 380 214finansiering------------------------------------------------------------Finansieringen avförvärvet avfastigheten rymsinom den låneramförFastighetsverketsinvesteringar påhögst 7 miljarderkronor somriksdagenbemyndigatregeringen attbesluta om.MotionenI motion Fi42 av BoLundgren m.fl. (m)avvisas regeringensförslag. Enligtmotionärerna angerregeringen intenågon egentliganledning tillaffären annat änatt det är av stortintresse attfastigheten återkommer i statensägo. Även omregeringen anföratt värdefulltlokalutrymme förstaten i Stockholmsinnerstad skapasanges inte vaddetta för statenvärdefullalokalutrymme skallanvändas till. Detkan knappast räknastill statenskärnuppgifter attäga fastigheter.Motionärernamotsätter sigaffären då det inteanförs någonkonkret anledningtill affären annatän själva ägandet isig. Förslag tillny investeringsplanavslås också.KompletterandeuppgifterAv Statensfastighetsverkshemställan tillregeringen () om förvärvav fastighetenframgår attFastighetsverkettidigare har förtdiskussioner meddet handelsbolagsom ägerfastigheten men hardå ansett prisetvara för högt.Efter diskussionerhösten 2001 harFastighetsverketnått enöverenskommelse somverket ansermarknadsmässig.Ett förvärv avfastigheten kan,enligtFastighetsverketshemställan,motiveras med denhistoriskasamhörighetbyggnaden har meddet av verketförvaltade SödraBancohuset inteminst genom den brosom förbinderbyggnaderna. Ettytterligare motivför att förvärvafastigheten är attverket ser ettbehov avytterligarekontorslokaler iGamla stan för egendel samt för andrastatligamyndigheter. Genomen förvaltning avbåda Bancohusenskapas en störreuthyrningsenhet vidJärntorget vilkenökar möjligheternatill olikauthyrningsalternativ.Samtidigt skapasförutsättningar förFastighetsverketatt lämnainhyrda lokaler ochfå den egnapersonalen samladvid Järntorget.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottettillstyrker, medhänvisning till dekompletterandeuppgifterna,propositionen(punkt 5) ochavstyrker därmedmotion Fi42 (m)yrkande 3.Vidgat uppdragför Vasallen ABUtskottetsförslag ikorthetUtskottettillstyrkerregeringensförslag att detbolag som hartill uppgiftatt utvecklaförsvarsfastigheteräven skall fåförvärvakommunalabostadsfastigheterför omvandlingtillföretagslokalereller andralämpligaändamål.Motionernaavstyrks.Jämförreservationerna3 (m, kd, fp)och 4 (c).PropositionenI samband med 1997års ekonomiskavårpropositionbeslutades att ettaktiebolag skullebildas för attutvecklaförsvarsfastighetersom avveckladesgenom 1996 årsförsvarsbeslut(prop. 1996/97:150,bet. 1996/97:FiU20,rskr. 1996/97:284).Skälet till dettavar bl.a. att detvar viktigt att enprofessionellorganisation förfastighetsutvecklinggavs finansielluthållighet ochaffärsmässigaincitament förutveckling avfastigheterna. Detbolag som bildades- -skulle i samarbetemed kommuner ochlokalt näringslivutveckla ochförädla fastig-heterna för attslutligen sälja dempå kommersiellavillkor.I propositionenAllmännyttigabostadsföretag,m.m. (prop.2001/02:58, bet.2001/02:BoU4, rskr.2001/02:160) angavsatt staten bör fåmöjlighet attförvärva bostads-fastigheter avkommunalabostadsföretag föratt utveckla elleravvecklabostäderna.Regeringen angavatt huvudambitionenmåste vara attansvaret förplanering ochgenomförande av deåtgärder som kanbli aktuella vid enrekonstruktion avett kommunaltbostadsföretagligger kvar hoskommunen. Det kandock i vissasituationer finnasorganisationer somgenom sin särskildakompetens harbättreförutsättningar änkommunen eller detkommunala bostads-företaget attgenomföra deåtgärder som bliraktuella. Enmöjlighet somangavs var attVasallen AB övertardebostadsfastighetersom inte längrebehövs förbostadsändamål.Regeringen anföratt inom VasallenAB finns en storerfarenhet av attfinna ny användningför lokaler somblivit överflödigavidregementsnedläggningar.Bolaget äger storkännedom om lokalaförutsättningar föratt utvecklafastigheter för nykommersiellanvändning.Omvandling avbostäder påregementsområdenaingår ibland som endel av dettaarbete. Bolagetsgeografiskaverksamhetsområdenöverensstämmer iflera fall med deregioner som harsärskilda problemmedbefolkningsminskningoch höga vakanser ide kommunalabostadsföretagen.Sammantaget gerdetta Vasallen ABgod kunskap om delokalaförutsättningarnaatt hitta nyanvändning förtomma lokaler.Regeringen ansermot denna bakgrundatt Vasallen ABäven bör gesmöjlighet att påkommersiellavillkor förvärvakommunalabostadshus föromvandling tillföretagslokalereller andralämpliga ändamålför att sedan säljadessa påkommersiellavillkor.MotionernaI motion Fi42 av BoLundgren m.fl. (m)ifrågasätts starktom Vasallenskompetens på detaktuella området ärsådan att förslagetär motiverat.Motionärerna anseratt privataintressenter medstörsta säkerhethar lika stor -förmodligen större- kompetens vadgäller kännedomdels om dengeografiskaregionens situationnär det gällermöjligaffärsverksamhet,dels vad gäller hursjälva lokalernabör varaförskaffade för attpassa olikakommersiellaprojekt.Motionärernamotsätter sigsåledes förslaget.I motion Fi38 avAgne m.fl.(c) anförs attkommunerna måstetillåtas ta sitträttmätiga ansvarför utformningen avbostadspolitikenutan inblandningfrån statlig nivå.I stället för attpå olika sätt lättapå regelverket sersig regeringentvungen att"hjälpa" kommunernamed attomstrukturerabostadsbolagen.Motionärerna yrkaravslag påförslaget.FinansutskottetsställningstagandeSom framgår avvårpropositionenhar regeringenredan tidigarepekat på attfördelarna med attutnyttja VasallenAB i dettasammanhang.Utskottet delarregeringensuppfattning attVasallen AB har godkunskap om delokalaförutsättningarnaatt hitta nyanvändning förtomma lokaler ochtillstyrker attbolaget fårförvärva kommunalabostadsfastigheterför omvandling tillföretagslokalereller andralämpliga ändamål.Med hänvisningtill det anfördatillstyrks såledespropositionen(punkt 6) samtavstyrks motionernaFi38 (c) yrkande 4och Fi42 (m)yrkande 4.Utgiftsområde3 Skatt, tulloch exekution3:2SkattemyndigheternaPropositionenSkattemyndigheternaskall kompenserasför kostnaderna föratt administrerauttag av avgiftertill registreradetrossamfund (prop.1998/99:124 avsnitt7.1). Kostnadernaför uppbördshjälpenkan beräknas till21 kr per person.Regeringen harbeslutat omuppbördshjälp försju trossamfund.Enligt uppgiftuppgår antaletpersoner därskattemyndigheternasvarar föruppbörden år 2002till 78 668stycken. Regeringenföreslår därför attanslaget 3:2Skattemyndigheternaökas med 1 652 000kr. Finansieringsker genomutgiftsminskningunder ett annatutgiftsområde.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottettillstyrkerpropositionensförslag (punkt 27 idenna del).Utgiftsområde4Rättsväsendet4:5Domstolsväsendetm.m.PropositionenI propositionenRedovisningen avSvenska kyrkansfastigheter ifastighetsregistretsinskrivningsdel(prop. 2001/02:136)föreslås att frågorom lagfart förfastigheter somtillhör och dessorganisatoriskadelar skallregleras. Syftet äratt göra detmöjligt för kyrkanatt på ett enkeltsätt få lagfart påsin fasta egendomsamt att åstadkommaen mera fullständigredovisning ifastighetsregistretsinskrivningsdel.Reformen medförökat arbete ochkostnadsökningarförinskrivningsmyndigheterna,särskilt som kyr-kanslagfartsärendenofta är mer komp-licerade än vanligalagfartsärenden.Anslaget 4:5 Dom-stolsväsendet m.m.behöver därförtillföras 3 200 000kr. Den väntadeökningen av antaletinskrivningsärendenberäknas medförainkomster i form avexpeditionsavgiftersom bedöms täckadenna tillfälligaresursförstärkning.Ändringar i lagen(1991:1128) ompsykiatrisktvångsvård ochlagen (1991:1129)om rättspsykiatrisktvångsvård harmedfört ökadekostnader fördomstolsväsendetför förordnanden avsakkunniga.Regeringen anserdärför att anslaget4:5Domstolsväsendetm.m. behövertillföras12 varav2 avserår 2000, 5 100 000kr avser år 2001och 5 100 000 kravser år 2002.Finansiering skergenomutgiftsminskningunder ett annatutgiftsområde.Riksdagen harbeslutat (prop.2000/01:88, bet.2000/01:JuU24,rskr. 2000/01:223)att Sjöfartsverketskall svara försjöfartsregistret istället förStockholmstingsrätt.Verksamhetenflyttades idecember 2001.Anslaget 4:5 Dom-stolsväsendet m.m.bör med anledninghärav minskas med4 100 000 kr.För attfinansiera ökadeutgifter inomkriminalvårdenanser regeringenatt anslaget 4:5Domstolsväsendetm.m. bör minskasmed 10 000 000 kr.Sammantagetinnebär detta attregeringen föreslåratt anslaget 4:5Domstolsväsendetm.m. skall ökas med1 300 000 kr.De olika förändringarnainom anslagetsammanfattas i följandetabell.Ökningar ochminskningar inomanslaget 4:5Domstolsväsendet m.m.Belopp i tusental kronor------------------------------------------------------Skäl till förändringen Förändring avanslag------------------------------------------------------Inskrivningsärenden +3 200------------------------------------------------------Förordnanden av sakkunniga +12 200------------------------------------------------------Summa ökning +15 400------------------------------------------------------------------------------------------------------------förs till -4 100Sjöfartsverket------------------------------------------------------Finansiering av ökade utgifter inom -10 000kriminalvården------------------------------------------------------Summa minskning -14 100------------------------------------------------------Nettoförändring +1 300------------------------------------------------------, somhar yttrat sig i formav protokollsutdrag,tillstyrkerpropositionens förslag.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottettillstyrker, i likhetmed justitieutskottet,propositionens förslag(punkt 27 i denna del).4:6 KriminalvårdenPropositionenBeläggningen inomanstalter och häktenfortsätter att öka.Kriminalvården kan intemöta volymökningarnainom nuvarandeanslagsram. För att gekriminalvårdenförutsättningar attmöta det ökadeplatsbehovet anserregeringen att anslagetbehöver tillföras 150miljoner kronor.I propositionenNationellnarkotikahandlingsplan(prop. 2001/02:91)föreslås att ensärskild satsning görsför att bekämpanarkotikamissbruketinom kriminalvårdenunder åren 2002-2004.Som ett led häribehöver kriminalvårdensresurser nu förstärkasmed 10 miljoner kronor.Sammantaget föreslårregeringen att anslaget4:6 Kriminalvården ökasmed 160 miljonerkronor. Finansieringsker delvis genom attanslaget 4:5Domstolsväsendet m.m.minskas med 10 miljonerkronor.JustitieutskottetsyttrandeJustitieutskottet, somhar yttrat sig i formav protokollsutdrag,tillstyrkerpropositionens förslag.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottettillstyrker, i likhetmed justitieutskottet,propositionens förslag(punkt 27 i denna del).Utgiftsområde 6Totalförsvar6:1Förbandsverksamhet,beredskap ochfredsfrämjandetruppinsatser m.m.PropositionenRegeringen föreslår attanslaget 6:1Förbandsverksamhet,beredskap och freds-främjande truppinsatserm.m. minskas med3 för attfinansiera en ökning avutgifterna under ettannat utgiftsområde.FörsvarsutskottetsyttrandeFörsvarsutskottet anföri sitt yttrande (FöU3y)att man inte har någotatt erinra motregeringens förslag.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottettillstyrker, i likhetmed försvarsutskottet,propositionens förslag(punkt 27 i denna del).6:19KrisberedskapsmyndighetenPropositionenRegeringen har ipropositionenSamhällets säkerhetm.m. (prop.2001/02:158) föreslagitatt den nya Kris-beredskapsmyndighetenskall inrättas den 1juli 2002. Till följdav detta behöver ettnytt ramanslag 6:19Krisberedskapsmyndighetenpå 59 miljoner kronoranvisas. Finansieringsker genom att anslaget6:3 Funktionen Civilledning minskas.FörsvarsutskottetsyttrandeFörsvarsutskottettillstyrker i sittyttrande (FöU3y)regeringens förslag.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottettillstyrker, i likhetmed försvarsutskottet,propositionens förslag(punkt 27 i denna del).6:20 Styrelsen förpsykologiskt försvarPropositionenRegeringen har ipropositionenSamhällets säkerhetm.m.