bet · GP01BOU9 · 2002-03-21 00:00:00 — behandlar i detta betänkandemotioner från allmänna motionstiden som tar uppdels frågor om bygglov, tillsyn och kontroll, delsfrågor som i vid bemärkelse avser de krav som börställas på byggnaders egenskaper. Det gäller bl.a.frågor om kvalitetssäkring i byggandet, förmobitelefoni m.m., kraven på tillgänglighet,barnsäkerhet i bostäder, krav på obligatoriskanvändning av brandvarnare respektivejordfelsbrytare, ett miljöanpassat byggande ochboende, energianvändningen i bostäder samt reglerför äldreboende.Utskottet avstyrker samtliga behandlade motioner.I flertalet frågor hänvisar utskottet till redanpågående utvecklingsarbete och utredningar ellertill beredningen inom Regeringskansliet.Till betänkandet har fogats 14 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Byggande i vissa miljöer med lokalsärprägelRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo216 yrkande12.Reservation 1 (m, -)2. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo255 yrkande7.Reservation 2 (v, kd, c, fp)3. och antenner för mobiltelefonim.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo244yrkandena 11 och 12, 2001/02:Bo253, 2001/02:Bo289yrkandena 1, samt 4-6, 2001/02:Bo317,2001/02:MJ422 yrkande 3 samt 2001/02:So621yrkande 5.Reservation 3 (v, kd, c, fp, mp)4. Samrådsplikt inför markarbetenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo216yrkande 11 och 2001/02: N267 yrkande 10.Reservation 4 (m, kd, c, fp, -)5. LedningsrättRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo309.6. Placering av kraftledningarRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo291 yrkande1.Reservation 5 (v, c)7. Konstnärlig gestaltningRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo284.8. Kvalitetssäkring i byggandetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo220,2001/02:Bo244 yrkande 2, 2001/02:Bo255 yrkandena3-6 och 8, 2001/02:Bo305, 2001/02:Bo308 yrkande 3samt 2001/02:Bo320 yrkande 7.Reservation 6 (kd, c, fp)Reservation 7 (mp)9. Kraven på tillgänglighetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo255yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo313 yrkande 1 samt2001/02:So618 yrkande 2.Reservation 8 (c, fp)10. Ansvars- och finansieringsprincipenRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo243 yrkande7.Reservation 9 (kd)11. Tillgänglighet vid bomässorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo262 och2001/02:Bo313 yrkande 2.12. Barnsäkerhetskrav i bostäderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo256yrkande 2 och 2001/02: So634 yrkande 14.Reservation 10 (v, kd, c, fp, mp)13. JordfelsbrytareRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo222 och2001/02:Bo238.Reservation 11 (kd, c, mp)14. BrandvarnareRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo302.Reservation 12 (c)15. Kretsloppslösningar som krav vidbyggandeRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo255 yrkande9.Reservation 13 (v, c, mp)16. Direktverkande elvärmeRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo255 yrkande10.17. Byggregler för äldreboendeRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo320 yrkande20.18. Byggande i träRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo223.Reservation 14 (v, kd, c, fp, mp)den 21 mars 2002På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (-), (), (), (), StenLundström (v), (), (), (), YvonneÅngström (fp), () och LeifJakobsson (s).2001/02BoU9Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas motioner årsallmänna motionstid i frågor om bygglov, tillsyn ochkontroll samt egenskapskrav på byggnader.Inför utskottet har synpunkter i ärendet lämnatsav företrädare för och ändring av byggnadsverk reglerasutformningen av byggnad och tomt genom plan- ochbyggnadslagstiftningen. De centrala lagarna i dettasammanhang är (1987:10) - PBL -samt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m. - BVL. De tekniska egenskapskravenförtydligas i förordningen (1994:1215) omegenskapskrav på byggnadsverk m.m. - BVF. byggregler - BBR - finns föreskrifter ochallmänna råd till bl.a. PBL, BVL och BVF. BBR gällervid uppförande av nya byggnader och tillbyggnader.För andra ändringar än tillbyggnader gäller enbartbestämmelserna i , BVL och BVF.Utskottets övervägandenInledningDe grundläggande bestämmelserna om planering ochbyggande finns i (PBL). Påförslag av bostadsutskottet (bet. 2001/02:BoU6) harriksdagen uttalat att en bred översyn av PBL börkomma till stånd. Utskottets ställningstagande görsbl.a. mot bakgrund av att PBL nu varit i kraft idrygt och att delar av regelsystemet underdenna period har reviderats i väsentliga avseenden.Samtidigt har behovet av ytterligare reformeraktualiserats vid upprepade tillfällen. Ett flertalutredningsförslag liksom andra förslag tilljusteringar i PBL har också förts fram under årenslopp. Den av utskottet och förordadeöversynen har dock inte en total och genomgripanderevidering av PBL som syfte. Översynen skall istället inbegripa uppgiften att sammanställa ochstrukturera de överväganden och förslag om PBL somtidigare framförts i flera utredningar och där denfortsatta beredningen ännu inte lett fram till ettställningstagande. Även de iakttagelser omreformbehovet som gjort i sin egenskap avansvarig myndighet för uppföljning och utvärderingav lagens tillämpning skall ingå i underlaget föröversynen.Utskottets och ställningstagandeinnebär bl.a. följande. Förutom frågor om åtgärderför att motverka förseningar i plan- ochbyggprocessen bör även ställning tas till frågor ombl.a. bygglov, tillsyn och kontroll. Översynen börbedrivas så att resultat och förslag kan redovisasetappvis. Det innebär att förslag i frågor som redanvarit föremål för mera ingående beredning bör kunnaföreläggas utan att översynen i övrigt harslutförts.I pågår nu ett arbete med dennainriktning. Till grund för detta arbete liggerförutom bostadsutskottets och riksdagensställningstagande bl.a. en av upprättad PMi vilken redovisas de frågor som enligt verketsmening bör ingå i översynen. De frågor som tas uppär bl.a. följande:- byggherrerollen, bl.a. hur olikabyggherrekategorier kan stödjas t.ex. viainternationellt accepteradekvalitetssäkringssystem,-- förtydligande av miljökvalitetsmålet att bevaraoch bruka kulturarvet genom ändringar i PBL,-- den kvalitetsansvariges ställning m.m.,-- genomförandet av byggsamrådet (bl.a. vad gällerhandikapporganisationernas påverkan itillgänglighetsfrågor) och eventuella former förtidigare "inträde" för samhället vid allt byggande,-- förbättring av systemet för bygglovsprövning ochegenkontroll samt förtydligande av länsstyrelsenstillsynsroll m.m. och-hur krav på byggnader som bör gällaunder byggnadens hela livslängdskall säkras.Bygglov m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- byggande i vissa miljöer med lokalsärprägel, jämför reservation 1 (m, -),-- kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,jämför reservation 2 (v, kd, c, fp),-- och antenner för mobiltelefoni m.m.,jämför reservation 3 (v, kd, c, fp, mp),-- samrådsplikt inför markarbeten, jämförreservation 4 (m, kd, c, fp, -),-- ledningsrätt,-- placering av kraftledningar, jämförreservation 5 (v, c),-konstnärlig gestaltning.Byggande i vissa miljöer med lokal särprägelDet finns enligt motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande 12många byar som har en särprägel som innebär attnäringsverksamhet, ofta jordbruk och annansmåföretagsamhet, blandas med bostäder. I de fallpågående näringsverksamhet behöver utvecklas pådessa orter har det i flera fall inneburit problem.En naturligt utveckling har stoppats eller försenatsdärför att närboende har besvärat sig över olikatyper av utbyggnader inom ramen för pågåendemarkanvändning. Mot denna bakgrund bör enligtmotionen en utredning tillsättas för att utröna omdet behövs ett klargörande av nuvarande lagstiftningså att fortsatt diversifierad verksamhet med såvälnäringsverksamhet som boende kan fortgå i dessamiljöer.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat motsvarande förslag (senast i bet.2000/01:BoU9 s. 27). Utskottet har härvid uttalatatt de frågor som aktualiseras i motionerna utgörexempel på avvägningar mellan olika intressen somdet ankommer på kommunerna att göra t.ex. viddetaljplaneläggning. Liknande avvägningar kan bliaktuella vid bygglovsprövning. Utskottet vidhållermot denna bakgrund att det framstår som mindrelämpligt att lösa de i motionen aktualiseradefrågorna genom ytterligare preciseringar ilagstiftningen. Motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande 12avstyrks sålunda.Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseEnligt motion 2001/02:Bo255 (v) yrkande 7 harinförandet av PBL inneburit att skyddet förkulturhistoriskt värdefulla byggnaders inre blivitsämre . Det krävs därför en ändring i PBLså att varsamhetskravet beträffande dessa byggnadersinre kommer till tydligt uttryck.När det gäller ändringar av byggnaders inre gälleri korthet följande. Inredande av ytterligare bostadeller lokal är bygglovspliktigt enligt 8 kap. 1 §PBL, medan inre förändringar i övrigt i princip inteär det. Med stöd av bestämmelserna i 8 kap. 6 § kandock kommunen införa prövningsplikt för byggnadersom är särskilt värdefulla från historisk,kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärligsynpunkt eller som ingår i ett bebyggelseområde avdenna karaktär. Kommunen har på detta sätt möjlighetatt bevaka att olika detaljer på och även inne idessa byggnader bevaras. Det kan gälla t.ex.gipsfigurer, ornament, stuckaturer, dörrar, fönster,verandasnickerier, kakelugnar och takmålningar.Kommunen har även möjlighet att genomskyddsbestämmelser tillgodose bevarandeintressen.Planlösning, intressanta konstruktioner,installationer och fast inredning av olika slagavsågs kunna omfattas av denna möjlighet (prop.1985/86:1).Vid sin tidigare behandling av motsvarandemotionsförslag har utskottet (senast i bet.2000/01:BoU9 s. 25) uttryckt uppfattningen att detgenom nu gällande reglering finns ett väl tilltagetutrymme för att genom kommunala beslut införaprövningsplikt för inre åtgärder. Utskottetvidhåller denna uppfattning. Det kan rent av hävdasatt PBL i sin nuvarande utformning (efter 1995)erbjuder större möjligheter att skyddakulturbyggnader och kulturmiljöer . Härkan nämnas möjligheten att i detaljplan ellerområdesbestämmelser precisera varsamhetskravet i 3kap. 10 § PBL (5 kap. 7 § första stycket 4 och 16 §4 PBL). är det viktigt att framhålla detansvar som kommunerna har på området.Det är således i första hand ett kommunalt ansvaratt med stöd av PBL utfärda erforderligaskyddsbestämmelser m.m. Genom plan- och bygglagenhar också kommunerna givits möjligheter att ta dettaansvar. Regeringen har emellertid aviserat sinavsikt att låta utreda om bl.a. kommunernasmöjlighet att vidta skyddsåtgärder behöverförbättras. Utskottet har erfarit att utformningenav direktiv för en utredning om ett förbättrat skyddför kulturhistoriskt värdefull bebyggelse pågår inomRegeringskansliet. Frågor om kommunernas möjligheteratt genom planeringsåtgärder skydda värdefullakulturmiljöer tas även upp av utskottet i dettidigare justerade betänkandet 2001/02:BoU8Planfrågor.Utskottet är med hänvisning till det anförda inteberett att ställa sig bakom förslaget i motion2001/02:Bo255 (v) yrkande 7.Master och antenner för mobiltelefoni m.m.I sammanlagt sex motioner förs fram förslag somavser utbyggnaden av , antenner och andraanläggningar för mobiltelefoni.Den påbörjade utbyggnaden av nät för den tredjegenerationens mobiltelefoni ställer enligt motion2001/02:Bo244 (kd) yrkande 11 krav på samarbetemellan operatörerna, länsstyrelserna och kommunernaså att befintliga och höga byggnader kananvändas för att minimera antalet nya . Likaviktigt är det enligt motionen att operatörernasamordnar sina nät och samutnyttjar varandrasmaster. En strävan bör vidare vara att antenner ochmaster placeras så att människors oro begränsas.Samtidigt förordas i motionens yrkande 12 attsärskild hänsyn skall tas till natur- ochkulturvärden vid mobilnätsutbyggnaden.Utbyggnaden av den tredje generationensmobiltelefoni ligger även till grund för förslaget imotion 2001/02:Bo253 (s). Enligt motionen kan manredan nu konstatera att samarbetet mellanoperatörerna brister när det gäller att samutnyttjamaster. Åtgärder måste därför vidtas för attbegränsa antalet master.Förslagen i motion 2001/02:Bo289 (mp) har sinutgångspunkt i en strävan att minimera denelektromagnetiska strålningen i samhället. Enligtmotionen befinner vi oss mitt i ett gigantisktexperiment av korsande elektromagnetiska fält.Försiktighetsprincipen bör därför gälla viduppsättning av mobiltelefonsändare (yrkande 4) ochrekommendationer om säkerhetsavstånd till sändarebör utfärdas (yrkande 5). När det gäller den nyagenerationens mobiltelefoni, det s.k. UMTS-systemet,bör krav ställas på att mäta strålningen ochsäkerhetsavstånd sättas upp (yrkande 6). För attförsiktighetsprincipen skall få genomslagskraftföreslås dessutom att det skall krävas bygglov vidall uppsättning av sändare-basstationer förmobiltelefoni (yrkande 1).Enligt motion 2001/02:Bo317 (mp) börförsiktighetsprincipen tillämpas i stadsmiljön föratt inte öka den elektromagnetiska strålningen.Vägledande för utbyggnaden bör vara hur kraftigelektromagnetisk strålning som utvecklas vid olikaelektriska installationer.Även i motion 2001/02:So621 (c) förs det framförslag som avser tillämpningen avförsiktighetsprincipen. Enligt motionens yrkande 5bör försiktighetsprincipen tillämpas vid allainstallationer (datainstallationer, trådlöstelefoni, mobiltelefoni, elinstallationer m.m.) ochvid all planering. Även strålningsfria zoner börinrättas i kommunerna.I avvaktan på ytterligare kunskap om risker ochgränsvärden när det gäller strålning frånmobilsändare m.m. bör enligt Vänsterpartietspartimotion 2001/02:MJ422 yrkande 3 storrestriktivitet iakttas i fråga om bygglov för sådanaanläggningar. Regeringen bör dessutom ges i uppdragatt utreda möjligheterna att genom lagstiftningeller på annat sätt bättre styra placeringen avmobiltelefonmaster och fasadantenner - detta för attminska exponeringen i bebyggelsen.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsom mobiltelefonmaster m.m. vill utskottet anföraföljande.Utgångspunkten för flera av förslagen är den nuinledda utbyggnaden för tredje generationensmobiltelefoni. Tillgängliga uppgifter pekar på attett stort antal och andra anläggningar förmobiltelefoni torde komma att uppföras under denärmaste åren. Det är en situation som kräver attåtgärder vidtas för att effekterna av utbyggnadenminimeras med avseende på bl.a. natur- ochkulturvärden, stadsmiljö och inte minst påmänniskor. Det finns också regler som i väsentligaavseenden styr placeringen av vissa anläggningar förmobiltelefoni, men frågan är om dessa kan ansestillräckliga.Dagens regler innebär i korthet följande. Viduppförande av för mobiltelefoni (liksom andramaster) gäller i tillämpliga delar miljöbalkensbestämmelser om bl.a. skydd av värdefulla natur- ochkulturområden, anmälan om samråd till länsstyrelsensamt krav på miljökonsekvensbeskrivningar. Genom PBLkrävs bygglov för som inte endast är av ringastorlek (för enskilda fastighetersbehov/amatörsändare).Mot den nu beskrivna bakgrunden har haftregeringens uppdrag att i samarbete medRiksantikvarieämbetet, , Post- ochtelestyrelsen, samt belysa vilken inverkan utbyggnadenav mobiltelenätet kan få för främst natur- ochkulturvärden. Uppdraget har redovisats i en rapporttill regeringen i maj 2001.Av framgår bl.a. att- det bör vara ett krav att de olika operatörernasamnyttjar ,-- det blir ett omfattande behov av information tilloch samverkan mellan kommunala och statligamyndigheter,-- det finns nödvändig och tillräcklig kompetens ocherfarenhet hos myndigheter för att hanteraintressekonflikter,-- det kommer att ställas höga krav påbeslutsunderlag, konsekvensbedömningar ochmöjlighet till inflytande i planeringen frånintressenterna, inte minst medborgarna samt-- det är viktigt att operatörerna tidigt förserkommuner och länsstyrelser med information om sinautbyggnadsplaner.-Boverkets rapport bereds i Regeringskansliet.Samtidigt har regeringen i sitt regleringsbrev för ()uppdragit åt styrelsen att utreda och lämna förslagtill utformning av myndighetens sektorsansvar förmiljöfrågor. Ansvaret avser bl.a. elektromagnetiskafält inom området för trådlös kommunikation ochinverkan på natur- och kulturvärden av en utbyggnadav infrastrukturen för en sådan kommunikation. PTSskall lämna förslag till hur dess roll bördefinieras, sektorsansvarets omfattning, eventuellaproblem och på vilket sätt ansvaret kan integreras imyndighetens verksamhet.Arbetet skall ske i samråd med berörda myndighetersom , ,, ochNaturvårdsverket. Uppdraget skall enligtregleringsbrevet slutredovisas senast den 1 juni2002.Den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnäten som nupågår aktualiserar på ett mycket påtagligt sättfrågan om de eventuella hälsokonsekvenserna avstrålningen från anläggningarna liksom deraspåverkan på natur- och kulturmiljön. Vid sintidigare behandling av frågan har också utskottetuttalat att det av flera skäl finns anledning attiaktta försiktighet vid lokalisering av nya sändareför mobiltelefoni. Utskottet står fast vid dennauppfattning. Försiktighet och återhållsamhet böräven i fortsättningen var vägledande vid uppförandeav olika anläggningar för mobiltelefoni m.m. Denovan redovisade utredningen liksom Post- ochtelestyrelsens uppdrag på området har också dennainriktning. Det innebär att de frågor som tas upp imotionerna i allt väsentligt redan är föremål föröverväganden. Utskottet är mot denna bakgrund intenu berett att förorda ytterligare insatser påområdet. Motionerna 2001/02:Bo244 (kd) yrkandena 11och 12, 2001/02:Bo253 (s), 2001/02:Bo289 (mp)yrkandena 1 samt 4-6, 2001/02:Bo317 (mp) och2001/02:So621 (c) yrkande 5 liksom partimotion2001/02:MJ422 (v) yrkande 3 avstyrks med hänvisninghärtill.Samrådsplikt inför markarbetenGatuarbeten och andra ingrepp som medförtrafikavstängningar leder ofta till att affärer ochandra småföretag drabbas i form av minskade intäkterm.m. Enligt motionerna 2001/02:Bo216 (m) yrkande 11och 2001/02:N267 (fp) yrkande 10 bör därför införasen skyldighet för kommuner och andra utförare att isamband med bl.a. gatuarbeten informera och samrådamed näringsidkare och andra som berörs av ingreppen.Förslag motsvarande de nu aktuella har behandlatsoch avstyrkts av utskottet vid ett flertaltillfällen (senast i bet. 2000/01:BoU9 s. 27).Utskottet vill mot den bakgrunden i korthet anförföljande.Arbeten som medför att gator, torg och andrasådana platser grävs upp gäller i stor utsträckningreparationer av olika ledningsnät, utbyte elleromläggningar av ledningar och liknande. I dessa fallföreligger normalt inga krav enligt lag på attinformation skall ha lämnats till eller att samrådskall ha skett med nyttjanderättshavarna på defastigheter som påverkas av arbetena, t.ex.näringsidkare. Gatuarbeten och andra åtgärder avdetta slag utförs inte bara av kommunen utan ocksåav ledningsägande bolag, och de närmareförutsättningarna för när och hur arbetena skallutföras kan vara reglerade i avtal mellan kommunenoch bolaget.Med hänvisning till tidigare ställningstagandenvill utskottet framhålla värdet av att ettinformations- och samrådsförfarande kommer tillstånd. Särskilt gäller detta om arbetena beräknasdra ut eller på annat sätt är meromfattande. Ett sådant förfarande har fördelar församtliga inblandade, något som bör vara skäl nog förkommunerna att agera på detta sätt. Det torde ocksåi praktiken vara det vanliga att kommunernainformerar och bereder möjligheter till samråd.Trots de värden som ligger i att så sker anserutskottet att det skulle föra för långt att införaett generellt krav på kommunerna i dessa avseenden.Enligt utskottets mening bör således den imotionerna väckta frågan inte få sin lösning genomlagstiftning. Motionerna 2001/02:Bo216 (m) yrkande11 och 2001/02:N267 (fp) yrkande 10 avstyrks.LedningsrättDet finns enligt motion 2001/02:Bo309 (s) ett behovav att tydliggöra ansvaret för kablar under jord.När det gäller teleledningar m.m. är det ofta oklartvem som har rätt att gräva ned kablarna i marken ochosäkert vem som ansvarar för underhåll och liknandeåtgärder. En översyn av frågan bör därför komma tillstånd.Som framhålls i motionen är det i många fall svårtbåde att veta vilka ledningar som finns nedgrävdaoch vem som innehar ledningsrätten för dem. Fråganom registrering av vem som innehar ledningsrätteneller nyttjanderätten har också uppmärksammats iflera sammanhang bl.a. av . Verkethar föreslagit att ledningsrättslagen kompletterasmed regler om obligatorisk registrering av aktuellinnehavare av ledningsrätten. I proposition2000/01:138 Överföring av fastighetstillbehör (s.39) uttalar dessutom regeringen att det kunde varavärdefullt att ha tillgång till ett sådant register.Regeringen har därefter utfärdatdirektiv (dir. 2002:17) för en översyn av vissafrågor om ledningsrätt. I uppdraget ingår bl.a. attöverväga behovet av och kostnaderna för ettledningsrättsregister. Om utredningen ger underlagför det skall ställning tas till om det bör inrättasett register och vem som i så fall bör föraregistret och hur registret bör regleras. Uppdragetskall redovisas senast den 31 mars 2003.Enligt utskottets mening bör resultatet av det nuinledda utredningsarbetet avvaktas innan slutligställning tas vilka eventuella ytterligare åtgärdersom kan erfordras för att tydliggöra ansvaret förledningar under jord. Motion 2001/02:Bo309 (s)avstyrks sålunda.Placering av kraftledningarMot bakgrund av de risker som kan finnas med attutsätta sig för långvarig exponering avelektromagnetisk strålning bör enligt motion2001/02:Bo291 (v) yrkande 1 en skärpning av reglernaför placering av kraftledningar komma till stånd.Tidigare misstag, som att placera bostäder, skoloroch daghem i omedelbar närhet av kraftledningar, börinte upprepas.Utskottet har ovan uttryckt uppfattningen attförsiktighet och återhållsamhet bör vara vägledandevid uppförande av olika anläggningar förmobiltelefoni m.m. Bakgrunden till utskottetsställningstagande är bl.a. den osäkerhet som råder ifråga om påverkan på människor och miljö avelektromagnetiska fält. Av samma skäl finns detanledning att iaktta försiktighet när det gäller attplacera bostäder och lokaler i närheten avkraftledningar och andra anläggningar som ger upphovtill elektromagnetiska fält. De planinstrument m.m.som kommunerna förfogar över torde ocksågöra det möjligt för kommunerna att undvika av dessaskäl olämplig lokalisering av bebyggelse.Det får mot den nu i korthet beskrivna bakgrundeni första hand anses vara ett kommunalt ansvar attbostäder och lokaler inte uppförs inom områden därden elektromagnetiska strålningen är hög. Den ökadekunskapen om och uppmärksamheten kring dessa frågorger också förutsättningar för att kommunerna tar ochkommer att ta detta ansvar. Även kommunmedborgarnasmedvetenhet kan förväntas bidra till att så blirfallet.Utskottet är med hänvisning till det anförda intenu berett att förorda regeländringar av den innebördsom föreslås i motion 2001/02:Bo291 (v) yrkande 1.Konstnärlig gestaltningKonstnärlig gestaltning i vår gemensamma miljö ärenligt motion 2001/02: Bo284 (s) en viktig del ikulturutbudet i människors vardag. De krav på attbebyggelsen skall vara estetiskt tilltalande sominförts i bör enligt motionendärför kompletteras med ett motsvarande krav påkonstnärlig gestaltning.Som redovisas i motionen har det i plan- ochbygglagen införts bestämmelser som syftar till attestetiska värden skall beaktas och tas till vara vidutformningen av vår miljö. Bestämmelserna, somträdde i kraft , innebär bl.a. atten estetisk utformning av bebyggelsen m.m.uttryckligen anges som ett allmänt intresse somskall beaktas vid planläggning och lokalisering avbebyggelse. Dessutom ställs krav på att byggnaderskall ha en yttre form och färg som är estetiskttilltalande.Det ligger enligt utskottets mening ett värde iatt kraven på estetiska värden i bebyggelsen kommertill tydligt uttryck i lagstiftningen. Sedan någraår tillbaka är detta också fallet.