bet · GP01KU24 · 2002-05-14 00:00:00 — Med anledning av en motion om enöversyn av möjligheterna att införa 020-nummer hosalla myndigheter i vidhöll utskottet ibetänkandet bedömningen att myndigheter genomSTATTEL-delegationens upphandling kunde erhållaolika teletjänster anpassade efter myndigheternasskiftande behov.Enligt uppgift från Statskontoret tecknar kontoretavtal inom IT-området för att få fram bra priser ochi övrigt goda avtalsvillkor för statsförvaltningensanskaffningar. Avtalen skall även bidra tilluppbyggnaden av en elektronisk infrastruktur iförvaltningen.Statskontorets avtal baseras på ettupphandlingsförfarande enligt lagen om offentligupphandling. Avtalen används av statliga myndigheterför egna avrop utan att myndigheterna genomför egnaupphandlingar. Under vissa förutsättningar kan avtaläven användas av andra upphandlande enheter, somt.ex. kommuner, landsting och affärsdrivande verk.Utskottets ställningstagandeI fråga om formen för underrättelse om en myndighetsbeslut är visserligen huvudregeln att myndighetensjälv bestämmer om underrättelse skall skeskriftligt eller muntligt, men om parten begär detskall underrättelse ske skriftligt. Om ett beslutgår en part emot och kan överklagas, skallmyndigheterna underrätta parten om hur beslutetöverklagas. Utskottet anser det inte motiverat attändra de nu redovisade bestämmelserna iförvaltningslagen. På nu anförda grunder avstyrksmotion 2001/02:K245 (v).Utskottet vidhåller sin uppfattning att det intehar visat sig föreligga ett generellt behov av attinföra en rätt till dröjsmålstalan eller ett systemmed tidsgränser för myndighetssvar. Motionerna2001/02:K286 (kd), 2001/02:K328 (kd) och2001/02:K371(c) yrkande 31 i denna del avstyrksdärför.Utskottet vidhåller också sin uppfattning att dettorde vara mer effektivt att inom förvaltningenmotverka felaktigt bemötande av allmänheten genomutbildningsinsatser och andra liknande åtgärder ängenom att göra ändringar i förvaltningslagen. Därföravstyrker utskottet motionerna 2001/02:K371 (c)yrkande 31 i denna del, 2001/02:So240 (c) yrkande 3och 2001/02:So626 (c) yrkande 3.Utskottet har tidigare framhållit vikten av att demedborgare som vill komma i kontakt med myndigheterinte stöter på hinder av något slag. Efterupphandling genom Statskontorets försorg kanmyndigheterna erhålla olika teletjänster anpassadeefter myndigheternas skiftande behov. avgör emellertid vilka telefonitjänsterden vill ha. Utskottet, som anser kostnadsfritelefonkontakt med myndigheterna vara en värdefullmöjlighet för medborgarna, anser inte att någonändring bör göras i denna ordning som innebär attmyndigheten själv har att bedöma behovet av bl.a.020-nummer i förhållande till andratelefonitjänster. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet motion 2001/02:K239 (s).Information från myndigheter, ITUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till sintidigare bedömning motionsyrkanden om attstatliga myndigheter skall erbjuda samtligatjänster som intelligenta tjänster, om ökadanvändarvänlighet för olika grupper, om enmyndighetskontakt samt om myndighetersanpassning till ett gemensamt SHS-system(spridnings- och hämtningssystem).MotionI motion 2001/02:T465 av m.fl. (c)föreslås att begär av regeringen attregeringen kräver av myndigheter att deerbjuder samtliga tjänster som intelligentatjänster. Motionärerna menar att detta mål börsättas till och att det fårankomma på regeringen att begära underlag frånberörda myndigheter att inkomma med förslag till hurdetta kan ske och att därefter återkomma tillriksdagen med förslag som gör detta möjligt (yrkande4). Därutöver anförs i samma motion att en avgörandeaspekt på de intelligenta tjänsterna äranvändarvänligheten. Enligt motionärerna räcker detinte med att ha ett användarvänligt gränssnitt förnormalanvändaren utan informationen måste kunnapresenteras utifrån användarens situation.Funktionshindrade och äldre är exempel på tvåkategorier användare som har behov avspecialanpassade gränssnitt för att kunnatillgodogöra sig den funktionalitet andra användarehar tillgång till. Som ett led i att öka denoffentliga sektorns IT-baserade service tillmedborgarna bör regeringen därför ta initiativ föratt stärka forskningen kring detta i och attsprida resultaten. Utöver detta bör regeringen ocksåi regleringsbrev till myndigheterna lägga in ettuppdrag att se över hur väl olika grupper hartillgång till myndigheternas IT-baserade information(yrkande 7).Vidare anförs i motionen att målsättningen börvara att en medborgare i behov av att ta kontakt medmyndigheter skall kunna göra så utifrån sinsituation, inte efter hur myndigheter ärorganiserade eller hur uppgifter delas mellanmyndigheter. Idén om en "one-stop-shop", enmyndighetskontakt, finns t.ex. i de medborgarkontoren del kommuner har byggt upp och borde återfinnas ien modern, serviceinriktad, statsförvaltning. Detbör ankomma på regeringen att ge erforderligauppdrag åt myndigheter och tillskjuta medel inomramen för utgiftsområdena för att åstadkomma detta(yrkande 5).Slutligen anförs i motionen att det behövs ettregleringsbrev som anger att alla myndigheter senastden skall vara anpassade till ettgemensamt SHS-system (spridnings- ochhämtningssystem). Detta är viktigt för att utvecklaservicen till medborgarna samt för att minska detoffentligas utgifter (yrkande 10).BakgrundStaten som föredömlig IT-användareI propositionen Ett informationssamhälle för alla(prop. 1999/2000:86) har regeringen lagt fast attden statliga förvaltningen skall vara ett föredömesom aktiv användare av informationsteknik i den egnaverksamheten och i samverkan med företag ochmedborgare. Ett omfattande arbete med att utvecklamyndigheternas IT-användning sker inom ramen för detförvaltningspolitiska handlingsprogrammet.24-timmarsmyndigheterI skrivelsen beskrivs regeringens arbete med det somsammanfattas i begreppet 24-timmarsmyndighet. Måletmed arbetet är enligt skrivelsen att förenkla ochförbättra samhällsservicen till medborgare ochföretag. Det innebär att tillgången till serviceskall vara oberoende av tid och plats, attkontakterna med myndigheterna skall göras enklareoch att kvaliteten i servicen skall förbättras.Informationstekniken skall användas för attunderlätta för medborgarna att få tillgång tillinformation som möjliggör ett aktivt deltagande ibeslutsprocesserna i den offentliga förvaltningen.Den skall också användas för att öka medborgarnasinsyn och möjligheter att följa handläggningen ochlämna synpunkter i enskilda ärenden.I skrivelsen slås fast att utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter inte får stå i motsättning tilltraditionella och invanda kontaktformer.Samhällsservicen måste vara tillgänglig via olikakanaler som personliga möten, vanliga brev, avance-rad telefonservice, persondatorer och digital-TV.Medborgarna skall ha möjlighet att använda sig avden form som passar bäst i varje enskilt fall.Samtidigt är det enligt regeringen uppenbart attinformationstekniken är ett kraftfullt redskap förökad tillgänglighet, öppenhet, insyn ocheffektivitet. Därför måste målet för varje myndighetvara att all information och service som medbibehållen eller ökad kostnadseffektivitet kantillhandahållas elektroniskt också skall göras så.Det är sedan myndigheternas sak att se till att deelektroniska tjänsterna utformas och tillhandahållspå ett sådant sätt att de kan användas av alla ochinte utestänger grupper av medborgare.Som ett led i utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter gav regeringen den 9 december1999 Statskontoret i uppdrag att ta fram ett förslagtill kriterier för begreppet 24-timmarsmyndigheter.En redovisning av uppdraget lämnades i en rapport(dnr Ju 2000/2368) till regeringen . Irapporten 24-timmarsmyndighet - Förslag tillkriterier (Statskontoret 2000:21) lämnas ett förslagtill en utvecklingstrappa i fyra steg, som visar huren myndighet kan förverkliga målet att öka sintillgänglighet och vara en 24-timmarsmyndighet. För-slag lämnas också om hur ochmyndigheterna kan stimulera och påskyndautvecklingen mot en elektronisk förvaltning.Regeringen har för att ytterligare påskyndautvecklingen uppdragit åt Statskontoret den 7 juni2001 att stimulera och stödja utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter genom att tillsammans medmyndigheterna utveckla och tillhandahålla metoder,vägledningar och avtal samt initiera och genomförasamverkansprojekt (dnr Ju 2000/2368F, 2001/4270F).Arbetet skall syfta till att stimulera myndigheternaatt bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för attförbättra sin tillgänglighet och service med hjälpav informationstekniken, genom åtgärder som att utforma konkreta mål och resultatmått förutvecklingsarbetet, att utveckla metoder för att analyserainformations- och servicebehov från ettkundperspektiv, att utveckla former för en löpande uppföljning avmyndigheternas utveckling mot 24-timmarsmyndigheter, att ta fram olika typer av vägledningar samt att lämna förslag till en finansieringsmodell förinvesteringar i den gemensamma infrastrukturenför myndigheternas informationsförsörjning ochelektroniska kommunikation.Arbetet skall bedrivas i bred samverkan med destatliga myndigheterna och i kontakt med företrädareför kommuner, landsting och andra aktörer avbetydelse för denna utveckling. Uppdraget sträckersig över två år.Sverige direkt - en elektronisk ingång tilloffentlig informationStaten, genom , inledde ettsamarbete med skapa en gemensam portalpå Internet som skulle kunna fungera som envägvisare till det offentliga . Arbetet drevsi projektform med gemensam finansiering. Projektetgår under namnet direkt(http://www.sverigedirekt.se). harriksdagen deltagit.Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att föreslå hur Sverigedirekt i en permanent form skall utvecklas ochorganiseras . Utredaren överlämnade ijuni 2001 till regeringen delbetänkandet OffentligaSverige på nätet (SOU 2001:63). I betänkandetföreslogs att portalen direkt även iframtiden skall vara ingången till det offentligaSverige på Internet och att en samordning skall skemed Samhällsguiden och rättsinformationssystemet.Staten bör, enligt utredaren, vara huvudman ochverksamheten bedrivas i myndighetsform. Islutbetänkandet, Guide på Internet - ett stöd förmedborgarens möte med det offentliga (SOU 2002:20),som överlämnades , föreslås attverksamheten övergår från projektform tillmyndighetsform och blir en permanent del avStatskontoret. Tjänsten bör enligt utredningen ävenbli tillgänglig per telefon, e-post, brev och fax.Verksamheten inom direkt skall enligtförslaget också ges en ledande roll i arbetet medatt utveckla kvaliteten på den elektroniskasamhällsinformationen, bl.a. anpassningen till olikamålgruppers behov. direkt skall vara enresurs som kan ge stöd åt de offentligainformationsproducenterna. Den nya verksamheten inomSverige direkt bör kunna påbörjas den 1 januari2003. Statskontoret föreslås då också få ett nyttråd för frågor om elektronisk samhällsinformationoch elektronisk förvaltning med representanter ocksåför kommuner och landsting.MedborgarkontorI proposition 2001/02:109 föreslår regeringen attlagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänstvid medborgarkontor skall fortsätta att gälla tillutgången av . Utskottet har behandlatbehandlar denna proposition i betänkande2001/02:KU30.Tidigare riksdagsbehandlingI betänkande 2000/01:KU3 behandlade utskottet enmotion med liknande yrkanden. Utskottet konstateradeatt regeringen i skriften idemokratins tjänst - ett handlingsprogram hadepresenterat olika planerade åtgärder. Enligtregeringen borde enskilda individer och företag, sålångt det är möjligt, enkelt kunna hämta och lämnaden information som är relevant i varje enskildsituation oavsett hur informationsansvaret ärfördelat mellan myndigheter eller mellan stat,kommun och landsting. Informationstekniken angavsvara ett utmärkt instrument också för att underlättainsyn och kontroll samt för att i störreutsträckning informera och hämta in synpunkter frånmedborgare och företag. En gemensam öppen och säkerIT-infrastruktur baserad på Internet skulle, enligtregeringen, ligga till grund för de elektroniskakontakterna med enskilda individer och företag.Statliga myndigheter borde ha en webbplats påInternet med en hemsida av hög kvalitet som ärkopplad till direkt. Hemsidan borde snabbtleda till grundläggande fakta om myndigheten ochannan för medborgarna intressant sakinformation. Denborde, enligt regeringen, också möjliggöra förmedborgarna att till myndigheten sända in uppgifteroch initiera ärenden elektroniskt etc. Utskottetuttryckte sin förhoppning att de föreslagnaåtgärderna skulle komma att underlätta förmedborgarna att t.ex. erhålla information från ochanhängiggöra ärenden hos myndigheter. Utskottetansåg att det var mycket viktigt att myndigheternavar öppna och lättillgängliga för medborgarna.Resultaten av planerade åtgärder borde emellertidavvaktas. Genom de planerade åtgärderna ansågutskottet att motionerna fick anses tillgodosedda,varför de avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redovisat utvecklingen vad gällermyndigheternas tillgänglighet viainformationsteknik. Utskottet vidhåller sin tidigarebedömning att de åtgärder som redovisas och planerasinom det aktuella området kommer att underlätta förmedborgarna att t.ex. erhålla information ochanhängiggöra ärenden hos myndigheter. Genom dessaåtgärder får motion 2001/02:T465 (c) yrkandena 4,5, 7 och 10 anses tillgodosedd varför motionenavstyrks i dessa delar.Öppenhet i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete motioner dels omgrundläggande information om meddelarfrihetentill offentliganställda, dels omintensifierad information rörandeoffentlighetsprincipen.MotionerI motion 2001/02:Ju388 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att alla anställda inom offentligverksamhet skall få grundläggande information ommeddelarfriheten som tillkommer dem enligtyttrandefrihetsgrundlagen ochtryckfrihetsförordningen (yrkande 7).I motion 2001/02:K1 av och (båda m) anförs att det är bra attregeringen uppmärksammar de brister i kunskap omoffentlighetsprincipen som uppenbarligen existerar.Motionärerna menar dock att arbetet i kampanjeninte är tillräckligt. Arbetet medatt informera om offentlighetsprincipen måste därförintensifieras. Vidare utgår motionärerna från att debrister i kunskapen om offentlighetsprincipenstillämpning som finns i avhjälpsomgående.BakgrundOffentlighetsprincipenOffentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenskademokratin. Den regleras bland annat iregeringsformen, tryckfrihetsförordningen,yttrandefrihetsgrundlagen och sekretesslagen. Iregeringens skrivelse om förvaltningspolitiken (skr.2000/01:151) uttalas att medborgare och medier skallha tillgång till upplysningar efter eget val ochoberoende av myndigheternas informationsverksamhet.Att medborgarna har kunskap omoffentlighetsprincipen innebär att de känner tilloch begriper reglerna och vet hur de kan utnyttjadem i praktiken. En öppen myndighet innebär enligtregeringen att medborgarna har goda möjligheter till insyn idess verksamhet, den enskilde får god information i sitt ärende, arbetsklimatet i organisationen uppmuntrar tillintern debatt och att de anställda är delaktiga iutvecklingen av verksamheten.I skrivelsen slås fast att öppenheten är grunden förallmänhetens förtroende för myndigheter ochförvaltningar - och därmed för demokratin.Undersökningar visar att detta förtroende harminskat . Det vilar alltså ett stortansvar på politiker och tjänstemän i den offentligasektorn att hålla kvar allmänhetens förtroende på enhög nivå.Regeringen uttalar i skrivelsen att vårt land harett regelverk som ger möjligheter till mycket godinsyn, men det finns klara brister i de anställdaskunskaper och därmed även i efterlevnaden avreglerna. En annan oroande faktor är att det finnsstudier som pekar på att tystnaden på de offentligaarbetsplatserna ökat. Många känner inte till ellervågar inte använda sig av sin lagstadgade yttrande-och är ett regeringsinitiativför att göra svensk förvaltning till ettinternationellt föredöme med avseende på öppenhet isamhället mot medborgare, företag och medier.Kampanjen, som startade , drivs gemensamtav staten, ochLandstingsförbundet. Öppna uppdrag är attbidra till att förbättra myndigheters och andraoffentliga förvaltningars öppenhet mot medborgarnaoch förbättra medborgarnas kunskap omoffentlighetsprincipen.Som ett led i förberedelserna för kampanjen lätrådet för Öppna göra en studie under hösten2000 av allmänhetens klagomål tillJustitieombudsmannen över offentlighetsprincipenspraktiska tillämpning. Dessa klagomål utgör av den totala ärendemängden. En tredjedel av demhandlade om svårigheter att få ut allmännahandlingar. Vanligen dröjde myndigheterna orimligtlänge med utlämnandet eller förhalade det så att detkunde tolkas som en dold vägran. I av fallenhade myndigheter uttryckligen vägrat att lämna uthandlingar med hänvisning till sekretesslagen, medananmälaren ansåg att de bort lämnas ut. avärendena gällde klagomål på bemötande, service ellerkommuniceringen av ärenden. En slutsats av studienär att den vanligaste orsaken till de brister somkommer är att tjänstemännen inte behärskarregelsystemet. På många håll saknas rutiner för attsäkerställa kompetensen.Öppna har också låtit Statistiskacentralbyrån undersöka medborgares och tjänstemänssyn på myndigheternas öppenhet. Få medborgare varintresserade av att få insyn i myndigheternasverksamhet. De var vanligen nöjda med de offentligaverksamheter som de själva haft närkontakt med.Myndigheternas långa handläggningstider och brist påservice fick mest kritik. Telefonkontakterna ansågstidsödande och hemsidorna svåra att överblicka.Informationstexter och blanketter är oftasvårförståeliga. De yngsta och de äldsta hadesärskilt svårt att hitta informationen.I regeringens skrivelse framkommer att ÖppnaSverige verkat för att förbättra tillämpningen av offentlighetsprincipeninom den offentliga sektorn, verka för en större öppenhet på arbetsplatserna iden offentliga sektorn, sprida kunskap och medvetenhet om öppenhetsfrågori samhället och skapa engagemang och debatt.För att stimulera debatten om öppenhet genomfördeÖppna fyra hearingar påtemat Offentlighetsprincipen, demokratin ochförvaltningens öppenhet på olika platser i landet.Ledande forskare, journalister ochförvaltningsföreträdare medverkade.I regeringens skrivelse konstateras att i dendecentraliserade statsförvaltningen och inom desjälvständiga kommunerna och landstingen måste ettengagemang för att förbättra öppenheten vara ettfrivilligt åtagande. Institutionerna sätter självasina mål och beslutar om sina insatser.Ett upprop skickades ut till politiker och högrechefer inom hela den offentliga sektorn i november2000. Deras organisationer inbjöds att delta i ÖppnaSverige.Medverkan i Öppna innebär bland annat attledningen skall utse en projektledare föröppenhetsfrågorna i organisationen. Denna blirnyckelperson i det interna arbetet och fungerarnormalt som planerare, rådgivare och stöd förlinjecheferna. Han eller hon kan ge ledningenförslag om hur man kan arbeta med öppenhetsfrågornapå den egna arbetsplatsen och hur kunskapsbristeroch svagheter i regelsystemets tillämpning kankartläggas och åtgärdas. Öppna stöttarprojektledarna med information, utbildning ocherfarenhetsutbyte.Öppna agerar för att kommunerna på sinawebbplatser skall informera medborgarna omoffentlighetsprincipen och hur den kan utnyttjas.Öppna kommer också att ägna särskilduppmärksamhet åt grupper som kan ha svårt att ta delav förvaltningens information, såsomfunktionshindrade och invandrare.Undervisningssystemet kommer att bearbetas för attfrågor om offentlighetsprincipen och dessdemokratiska betydelse skall få ett utrymme iundervisningen.Kampanjen har förlängts till den 30 juni 2002.Under våren kommer bl.a. att anordnas ett seminariumoch en projektledardag.Utvecklingsrådet för den statliga sektornI regeringens skrivelse framkommer även att decentrala parterna på det statliga området harstartat ett projekt - Öppenhet på statligaarbetsplatser - inom ramen för det partsgemensammaarbetet i för den statliga sektorn.Projektets mål är att bidra till att öka kunskapenhos statens chefer och medarbetare omoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten, attbidra till en öppen och konstruktiv debatt påmyndigheter och att hitta och sprida exempel påmetoder som kan användas för att främja öppenhet.Som avstamp har ett seminarium med myndighetscheferfrån olika sektorer och centrala fackligaföreträdare hållits. För att undvika dubblering medÖppna är parternas fokus framför allt deninre öppenheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet är av uppfattningen att öppenhetsfrågoräven fortsatt bör ägnas stor uppmärksamhet och attytterligare åtgärder kan behöva övervägas för attuppnå förbättrade kunskaper omoffentlighetsprincipen generellt och därmed ocksåstörre öppenhet på arbetsplatserna inom denoffentliga sektorn. Utskottet utgår från attregeringen delar utskottets inställning, och anserdet därför inte nödvändigt med några sådanatillkännagivanden som begärs i motionerna2001/02:Ju388 (v) yrkande 7 och 2001/02:K1 (m).Motionsyrkandena avstyrks därför.Jämställdhet i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omtillkännagivanden rörande dels åtgärder motlöneskillnader inom , delsinförandet av en viss metod för att belysajämställdhetsperspektivet i förvaltningen.MotionerI motion 2001/02:A211 av m.fl. (kd)föreslår motionärerna att begär attregeringen vidtar åtgärder för att komma till rättamed osakliga löneskillnader för handläggarna iRegeringskansliet. Därvid anförs att statistik föraugusti 2001 visar att bland handläggarna iexempelvis Statsrådsberedningen tjänar männen runt mer än kvinnorna. Detta innebärenligt motionärerna att löneskillnaden har ökat med1 (yrkande 14).I motion 2001/02:Sf402 av m.fl.(mp) anförs att jämställdhetsperspektivet bör ingå ialla beslut, vid utformning av alla verksamheter, påi stort sett alla områden i samhället (s.k.jämtegrering). har tagit fram enmetod för "jämtegrering" som kallas 3 R-metoden.R:en står för representation, resurser och realia.Modellen har applicerats med gott resultat i vissanämnder, deras tillhörande förvaltningar ochverksamheter. I motionen anförs att regeringen böruppmuntra och stödja att 3 R-metoden genomförs inomalla statliga myndigheter och utredningar(yrkande 1).BakgrundLöneskillnader inom RegeringskanslietI regeringsformen finns föreskrifter vilkas ändamålbl.a. är att jämställdhet mellan män och kvinnorskall tillförsäkras (1 kap. 2 §, 2 kap. 16 § och 11kap. 9 § andra stycket). Bland de vanliga lagarna ärdet jämställdhetslagen (1991:433) som syftar tillatt främja jämställdheten i arbetslivet. Det ärframför allt arbetsförhållandena för kvinnor ijämförelse med män som jämställdhetslagen inriktarsig på att förbättra, genom att bland annat främjajämn könsfördelning och jämställdaarbetsförhållanden, kartlägga löneskillnader samtförbättra rekryteringsprocessen.Konstitutionsutskottet har i sin granskning avpersonalutvecklingen inom berörtfrågan om jämställdhet ett antal gånger (1991/92:KU30 s. 39, 1993/94:KU30 s. 9, 1994/95:KU30 s. 30,1997/98:KU10 s. 5, 1999/2000:KU10 s. 6 samt2000/01:KU10 s. 6).Under föregående års granskning (bet.2001/02:KU10) granskade utskottet löner förpersonalgrupper inom som sysslarmed juridiskt utredningsarbete och allmäntutredningsarbete i åldersgrupperna bakgrund av den framtagna statistiken kundeutskottet notera att bland chefsbefattningarna inomjuridiskt utredningsarbete respektive allmänt utred-ningsarbete fanns 33 respektive kvinnor.Löneskillnaderna mellan män och kvinnor var inomjuridiskt utredningsarbete i ålderskategorin 30-49år ca , och i ålderskategorin 50- fanns enstörre löneskillnad mellan könen, där männen tjänadeca mer än kvinnorna.I personalgruppen allmänt utredningsarbete varlöneskillnaderna mellan män och kvinnor endastmarginella, i ålderskategorin ca ochca i ålderskategorin 50-.