bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Postservice (punkt 50)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 50 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 26. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T281,bifaller delvis motion 2002/03:T298yrkande 23 och avslår motionerna2002/03:T265, 2002/03:T294,2002/03:T297, 2002/03:337 yrkande 2,2002/03:T387, 2002/03:T398,2002/03:T463 yrkandena 1 och 2,2002/03:T469 och 2002/03:T496 yrkande11.StällningstagandePostens uppgift att agera på enkonkurrensutsatt marknad somden skall ansvara för en fullgod serviceär enligt vår uppfattning en uppgift somär svår att få ihop ekonomiskt. Privataföretag kan åta sig de delar avverksamheten som är vinstgivande, medanPosten kan ta hand om de delar som ärkostnadskrävande. Regeringen bör därförlåta utvärdera den samhällsekonomiskalönsamheten av Postens avreglering ochomorganisation.Även följderna på arbetsmarknaden ocharbetsmässiga följder måste utvärderas.Antalet postkontor och serviceställen harminskat kraftigt och därmed antaletanställda, vilket i huvudsak har drabbatkvinnor. Kassaservicen är en starktkvinnodominerad verksamhet, och därför ärdet flest kvinnor som påverkats avomstruktureringen. Monotonaarbetsuppgifter har skiljts från merkvalificerade uppgifter. Arbetet harutarmats på kvalitet och omväxling.Vi anser även att servicen harförsämrats. Informationen tillallmänheten har upplevts somotillräcklig. Postärenden måste uträttaspå olika ställen. Personal i t.ex.matbutiker har saknat tillräckligutbildning. Antalet postserviceställenhar minskat i stor utsträckning. Därförmenar vi att regeringen även bör låtautvärdera konsekvenserna för allmänhetenav Postens avreglering och omorganisationnär det gäller service.Slutligen finner vi atttillgängligheten för funktionshindradeoch rullstolsburna har försämrats när dehänvisats till matbutiker ochbensinmackar som inte alltid ärhandikappanpassade. Enligt uppgift frånDe () visarungefär var tredje serviceställe bristerur tillgänglighetssynpunkt. Därför villvi att regeringen utvärderarkonsekvenserna av Postens avreglering ochomorganisation även när det gällertillgänglighet.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkti utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)av (), () och Jan-EvertRådhström (m).BakgrundTrafikutskottet har under beredningen avdetta betänkande arbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritetbestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4december 2002 kommer att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenför , som för utgiftsområde 22Kommunikationer uppgår till . Den av Moderatasamlingspartiet föreslagna ramen varstörre, 26 535 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Ett övergripande målför den ekonomiska politiken bör vara attmöjliggöra ökad tillväxt. Då måsteutgiftskvoten sänkas. För detta krävsbl.a. en moderniserad arbetsmarknad,avregleringar, sänkta skatter och lägreoffentliga utgifter. Antalet sjukskrivnaoch förtidspensionerade måste minskasgenom att sjukvård och rehabiliteringförbättras.Våra förslag syftar också till attskapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande Sverige.Vi vill satsa på en utbildning som geralla större möjligheter till ett rikareliv. Genom en större enskild sektor ochett starkare civilt samhälle kan bådeföretag och människor växa. Ännu fler kankomma in på den ordinariearbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom atthushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att väljabidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. Deenskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla,främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är istörst behov av gemensamma insatser ochsom har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår ocksåfast att det allmänna skall tillförasresurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomförade uppgifter som måste vara gemensamma.Avsevärda resurser tillförs t.ex. för attbryta den ökade sjukfrånvaron och deökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våraförslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någoneller några delar kan brytas ut ochbehandlas isolerat från de andra. Omriksdagens majoritet den 4 decemberbeslutar om ramar för de olikautgiftsområdena i enlighet medfinansutskottets förslag och därmedväljer en annan inriktning av politiken,deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde22.I det följande redovisar vi isammanfattning det moderata alternativettill politik inom utgiftsområde 22Kommunikationer, främst i de delar somrör anslagsberäkningen för . Vårpolitik har närmare utvecklats ipartimotion 2002/03:Fi231 och ikommittémotionerna 2002/03:T321 och2002/03: T480.UtgångspunkterEn väl utbyggd och fungerandeinfrastruktur är en förutsättning för attvardagsliv och arbetsliv skall fungera,för att företag skall kunna växa och föratt en god utveckling av vårt land ochdess invånares välfärd skall kunnatryggas. Alla prognoser tyder på atttrafiken på våra vägar kommer attfortsätta att öka kraftigt. Regeringenväljer dock att i samarbetet med sinatillväxtfientliga stödpartier blunda förde konsekvenser som den ökade trafikenkommer att få genom ökad belastning,hårdare slitage och sämre trafiksäkerhet.De svenska vägarna är i ett mycket dåligtskick på grund av nedskuret och uteblivetunderhåll . Det är enligtvår mening angeläget att så fort sommöjligt få i gång de nödvändigainvesteringarna.VäginfrastrukturFör nästa budgetår föreslår vi en höjningav anslaget med ,jämfört med regeringens förslag. Meddenna anslagsnivå skapas ökade resursertill vägutbyggnad och möjliggörs åtgärderi syfte att minska antalet dödade itrafiken. Dessutom kan statsbidraget tillenskilda vägar ökas, vilket gerlandsbygdsboende förbättradekommunikationer och ökad vardagstrygghet.Vad gäller det statliga vägnätet ser vien fortsatt utbyggnad av landetsmotorvägsnät, med inriktning på enkomplett motorvägsförbindelse mellan detre största städerna, samt den nordiskatriangeln, som särskilt angelägen. Inomstorstadsregionerna finns många viktigaprojekt som måste komma tillutförande. För vissa av dessa bör enalternativ finansieringslösning i form avPPP väljas.Vägverkets administrationsanslag kanenligt vår mening minskas med 60miljoner kronor för nästa budgetår.Förslaget innebär en markering av attarbetet med administrativarationaliseringar inom myndigheten börfullföljas med kraft.JärnvägsinfrastrukturBehovet av investeringar på det svenskajärnvägsnätet är stort. I konkurrensen ominvesteringsmedel är det dock viktigt attutvärdera vilka projekt som kommer attvara ekonomiskt lönsamma.Investeringsbesluten måste baseras pågedigna såväl tekniska som miljömässigaoch samhällsekonomiska analyser.Underhållet av spåranläggningarna äreftersatt, och tendensen är att detavhjälpande underhållet ökar på bekostnadav det förebyggande.För närvarande täcker staten en stordel av underhållskostnaderna medbudgetmedel. Trafikslagens kostnaderskall så långt det är möjligt bäras avden egna verksamheten. Därför bör enligtvår uppfattning drift- ochunderhållskostnaderna på järnvägsområdethuvudsakligen täckas av trafikavgifter.Regeringen bör därför återkomma medförslag om höjda banavgifter. För nästabudgetår har vi mot denna bakgrundinräknat en avgiftshöjning med 690miljoner kronor.På samma sätt som genomförs inomVägverket bör även Banverketeffektivisera sin administration.Motsvarande anslag bör räknas ned med 40miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag.Vi vill i sammanhanget rikta kritik motatt utskottsmajoriteten anger att enutgångspunkt för det fortsatta arbetetinom politikområdet är attNorrbotniabanan skall byggas. Att utannågon ingående prövning peka ut ettenskilt investeringsprojekt föregriperpågående planeringsprocess ochundergräver planeringssystemetstrovärdighet och legitimitet. Med hänsyndessutom till att projektet preliminärthar kostnadsberäknats till minst 12miljarder kronor som desssamhällsekonomiska nytta är oklar finnsbetydande risk för misshushållning.Enligt vår mening bör investeringarplaneras med stor omsorg för att tryggaen effektiv medelsanvändning. Det innebäratt Norrbotniabanan, i likhet med allaandra investeringsprojekt, bör prövasefter dess samhällsekonomiska nytta ochinte efter dess eventuella politiskavärde framsprunget i sena förhandlingarom regeringsmakten.Övriga områdenVi är motståndare till statliganäringsstöd och därmed också till detstatliga sjöfartsstödet, som nyligenbyggts ut till att också omfattapassagerarfärjor i internationell trafik.Stödet bör enligt vår uppfattningupphöra. Med vårt förslag blirRederinämnden överflödig, varför dessadministrationsanslag på drygt 3 miljonerkronor kan avvecklas.Anslaget för ersättning förfritidsbåtsändamål är, menar vi,egentligen en restpost i Sjöfartsverketsverksamhet med en endast begränsadkoppling till fritidsbåtar. Det bördärför för nästa budgetår minskas med 30miljoner kronor, jämfört med regeringensförslag. kostnader börgenerellt kunna minskas genom fortsattrationalisering och en förändradorganisation, inte minst inomsjöräddningsverksamheten.Regeringen föreslår att 790 miljonerkronor anvisas till trafikupphandling.Vårt budgetalternativ innebär enbesparing om , jämförtmed regeringens förslag. Genom eneffektiviserad upphandlingsorganisationoch ett ökat samarbete medtrafikhuvudmännen bör en rimligtrafikstandard kunna upprätthållas ävenmed den lägre anslagsnivå som viförordar. Andra trafiklösningar äntågtrafik bör också kunna prövas.Staten har lämnatersättning till Posten förupprätthållande av grundläggandekassaservice i hela landet. För nästa årföreslår regeringen 400 miljoner kronor.Vi motsätter oss inte att staten bidrartill kassaservice i de fallförutsättningar för kommersiellverksamhet saknas, men då skallverksamheten handlas upp. Kraven påservice bör definieras till omfång ochinnehåll, korrekta anbudshandlingar börupprättas och upphandlingen bör även iövrigt genomföras med iakttagande av deregler som gäller för offentligupphandling enligt svensk lag ochgemenskapsrätten. Med hänvisning härtillavstyrker vi regeringens förslag tillersättning till Posten AB.2. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)av () och RunarPatriksson (fp).BakgrundTrafikutskottet har under beredningen avdetta betänkande arbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritetbestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4december 2002 kommer att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenför , som för utgiftsområde 22Kommunikationer uppgår till . Den av Folkpartietliberalerna föreslagna ramen var mindre,. Underförutsättning att beslutar ienlighet med finansutskottets förslagdeltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde22.I det följande redovisar vi isammanfattning Folkpartietstransportpolitiska alternativ,huvudsakligen i de delar som rörberäkningen av anslag inom utgiftsområde22 Kommunikationer. Partiets politik harutvecklats närmare i partimotion2002/03:Fi232 samt i kommittémotion2002/03:T298.UtgångspunkterFungerande kommunikationer är enförutsättning för att tillväxt skallkunna skapas. För enskilda människorsvälfärd är också goda kommunikationeravgörande. Bra kommunikationerunderlättar arbetspendling och därmedmöjligheterna att bo och arbeta på olikaplatser. En väl utformad trafikpolitik ärav allra största betydelse även sett urett företags- eller regionalpolitisktperspektiv. Tyvärr finns det storabrister i dagens infrastruktur, inteminst i form av undermåliga och trasigavägar som effektivt hindrar t.ex.råvarutransporter till industrin.Folkpartiet anser att det främst måstesatsas på vägarna , ochvi har därför för detta ändamål avsattmer medel än regeringen. Det är vidareenligt vår mening viktigt med alternativafinansieringsformer inominfrastrukturområdet. Vi är därförberedda att positivt pröva s.k. PPP-finansiering av vägar och järnvägar.Väg och järnvägDet behövs ökade medel för att förbättravägnätet. Därför föreslår vi att 1 miljard kronoranslås utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen.Folkpartiet anser att det är angelägetatt det befintliga järnvägsnätet fårpengar som skall användas till att fånätet att fungera och hålla en högkvalitet. Vad gäller nyinvesteringar ijärnvägsnätet anser Folkparitet att man iförsta hand skall satsa på sådana projektsom har en stor samhällsekonomiskbetydelse. I dagens ansträngda budgetlägehar vi därför avsatt 1,7 miljarder kronormindre än regeringen till järnvägarna.Härutöver innebär vårt budgetalternativbesparingar på och Banverketsadministrationsanslag med sammanlagt 155miljoner kronor.Vi vill i sammanhanget rikta kritik motatt utskottsmajoriteten anger att enutgångspunkt för det fortsatta arbetetinom politikområdet är attNorrbotniabanan skall byggas. Att utannågon ingående prövning peka ut ettenskilt investeringsprojekt föregriperpågående planeringsprocess ochundergräver planeringssystemetstrovärdighet och legitimitet. Med hänsyndessutom till att projektet preliminärthar kostnadsberäknats till minst 12miljarder kronor som desssamhällsekonomiska nytta är oklar finnsbetydande risk för misshushållning.Enligt vår mening bör investeringarplaneras med stor omsorg för att tryggaen effektiv medelsanvändning. Det innebäratt Norrbotniabanan, i likhet med allaandra investeringsprojekt, bör prövasefter dess samhällsekonomiska nytta ochinte efter dess eventuella politiskavärde framsprunget i sena förhandlingarom regeringsmakten.LuftfartPå många håll har de regionalaflygplatserna spelat en stor roll förmindre orter i deras kontakt med övrigaSverige. anser att dessaregionala flygplatser också i framtidenhar stor betydelse och måste ges ettvisst statligt stöd för att kunnaöverleva. Detta är inte minst viktigt ivåra glesbygdsområden. Regeringenföreslår i budgeten en viss nedtrappningav driftbidraget till de regionalaflygplatserna och aviserar ettnytt bidragssystem . Folkpartietanser att driftbidraget inte kan sänkasinnan ett nytt bidragssystem utretts. Motdenna bakgrund förordar vi att anslagetför driftbidrag till kommunalaflygplatser återställs och räknas upp med5 miljoner kronor.3. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)av ().BakgrundTrafikutskottet har under beredningen avdetta betänkande arbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritetbestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4december 2002 kommer att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenför , som för utgiftsområde 22Kommunikationer uppgår till . Under förutsättning attriksdagen beslutar i enlighet medfinansutskottets förslag deltar vi inte idet nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 22.Den av föreslagna ramenvar större, 29 119 miljoner kronor.I det följande redovisar vi isammanfattning våra uppfattningar ochförslag rörande kommunikationspolitiken,främst i de delar som röranslagsberäkningen för . Vårpolitik har närmare utvecklats ipartimotion 2001/02:Fi233 samt ikommittémotion 2002/03:T462.UtgångspunkterKristdemokraternas syn på kommunikationerhar två utgångspunkter: välstånd ochmiljöhänsyn. Bra kommunikationer är enförutsättning för att vårt land skallkunna öka sysselsättning, tillväxt ochvälstånd. För ett glesbefolkat land somSverige med långa avstånd hartransporterna särskilt stor betydelse.Men transporterna innebär otvetydigt enmiljöbelastning. Därför krävs ytterligareinsatser för att minska de skadligautsläppen. För långsiktig hållbarhetmåste de mest miljövänliga alternativenutvecklas. I enlighet härmed måstejärnvägens och sjöfartens ställningstärkas som fossila bränslenfasas ut ur vägtrafiken.Kristdemokraterna anser vidare att detfinns en rad angelägna investeringar sombör tidigareläggas och effektiviserasgenom att projekt genomförs i partnerskapmed den privata sektorn (PPP). Mot dennabakgrund bör ramen för utgiftsområdetutökas med år 2003jämfört med regeringens beräkningVäg och järnvägRegeringens transportpolitik harinneburit att eftersläpningarna i deuppställda investeringsplanernaaccelererat ytterligare. Likaså ärvägunderhållet eftersatt på ettoacceptabelt sätt. Utvecklingen förSverige allt längre ifrån detransportpolitiska målen.För underhåll och investeringar ivägar, järnvägar och farleder avsätterKristdemokraterna 4,3 miljarder kronormer i anslag än vad regeringenföreslagit. Av detta reserveras 1 miljardkronor till ett förbättrat vägunderhåll,varav för år 2003.Anslagsposten drift och underhåll avenskilda vägar föreslås öka ;detta innebär en årlig ökning med 60miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag. För att stärkajärnvägen som transportsätt satsarKristdemokraterna under perioden 200miljoner kronor mer än regeringen påbanhållning.Kristdemokraterna avvisar liksom förraåret regeringens förslag om en låneram iRiksgäldskontoret om 3 miljarder kronorför till ett antal ospecificeradeväg- och järnvägsprojekt, inkluderandeåtgärder för bärighet och tjälsäkring.Dessa investeringar och reinvesteringarförmår regeringen inte inrymma underutgiftstaket. Åtgärder för att höjastandarden på befintliga väg- ochjärnvägssträckor bör i enlighet medbudgetlagens huvudregel finansieras medanslag över statsbudgeten.Kristdemokraterna inrymmer därför dennainfrastruktursatsning inom utgiftstaket.Finansiering av infrastruktur genom lånskall vara reserverat för nyinvesteringari form av sammanhållna och tydligtavgränsade projekt. Som ett långsiktigtalternativ till regeringens kortsiktigalånepolitik efterlyser Kristdemokraternaett omfattande program för investeringari partnerskap med den privata sektorn(PPP, public-private partnership).Vi vill i sammanhanget rikta kritik motatt utskottsmajoriteten anger att enutgångspunkt för det fortsatta arbetetinom politikområdet är attNorrbotniabanan skall byggas. Att utannågon ingående prövning peka ut ettenskilt investeringsprojekt föregriperpågående planeringsprocess ochundergräver planeringssystemetstrovärdighet och legitimitet. Med hänsyndessutom till att projektet preliminärthar kostnadsberäknats till minst 12miljarder kronor som desssamhällsekonomiska nytta är oklar finnsbetydande risk för misshushållning.Enligt vår mening bör investeringarplaneras med stor omsorg för att tryggaen effektiv medelsanvändning. Det innebäratt Norrbotniabanan, i likhet med allaandra investeringsprojekt, bör prövasefter dess samhällsekonomiska nytta ochinte efter dess eventuella politiskavärde framsprunget i sena förhandlingarom regeringsmakten.Effektivisering av myndigheter m.m.Det ansträngda ekonomiska läget i Sverigei dag innebär att vissa nedprioriteringarbehöver göras i förhållande tillregeringens budget, vilken står på enosäker finansiell grund.Kristdemokraterna har noggrant prövatmöjligheterna att genom eneffektivisering av verksamheten spara påadministrationsanslagen. Enligt vårbedömning är det för budgetåret 2003möjligt att uppnå en besparing medsammanlagt 39 miljoner kronor.Minskningen bör föredelas på anslagentill , , ,, samt påanslagen för viss internationellverksamhet och informationsteknik.4. Anslag inom utgiftsområde 22 (punkt 1)av ().BakgrundTrafikutskottet har under beredningen avdetta betänkande arbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritetbestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4december 2002 kommer att fastställaekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenför , som för utgiftsområde 22Kommunikationer uppgår till . Den av Centerpartietföreslagna ramen var större, . Under förutsättning attriksdagen beslutar i enlighet medfinansutskottets förslag deltar vi inte idet nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 22.Centerpartiet har i partimotion2002/03:Fi234 och i kommittémotionerna2002/03:T466 och 2002/03:T478 redovisatsin syn på de kommunikationspolitiskafrågorna. I våra motioner lägger vi framett antal förslag som, om de genomfördes,skulle ge hela bättrekommunikationer. I det följandesammanfattar jag vårt alternativ tillkommunikationspolitik, främst i de delarsom rör beräkningen av anslag inomutgiftsområdet. Våra anslagsyrkandenåterfinns i motion 2002/03:T478.UtgångspunkterVäl fungerande kommunikationer och en välunderhållen infrastruktur utgörgrundförutsättningar för att åstadkommalivskraft i hela landet och för att hejdaden sociala och regionala klyvningen.Utan en god infrastruktur förlamasmöjligheterna till utveckling i landetsregioner. För att människor och företagskall våga investera i alla delar avlandet måste de veta att infrastrukturengaranteras på såväl kort som lång sikt.En nödvändig utgångspunkt för etthållbart transportsystem är vidare attskapa ett grönt och sammanhållettransportsystem. För att uppnå dettamåste mer trafik, både för människor ochför gods, flyttas från väg till järnvägoch andra mer miljövänliga transportslag.Kollektivtrafiken måste ges utrymme förutveckling. Även teknik och drivmedelmåste utvecklas. Användningen av fossilabränslen måste minska och heltfasas ut till förmån för mer miljövänligadrivmedel. En anpassning avtransportsystemet i hållbar riktningkräver åtgärder på både kort och långsikt. Omställningen måste ske på ettsådant sätt att det är möjligt att bo ochverka på landsbygden, i små orter ochstörre städer. Detta ställer extra storakrav på att vi har ett sammanhållettransportsystem - ett system som harmöjligheter att samordna de olikatransportslagen.Väg och järnvägDåliga vägar kostar människor ochföretag stora summor. Fordon körs sönder,gods kommer inte fram , vägar stängsav och trafiksäkerheten försämras. Detbehövs mer medel till drift ochunderhåll, bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion men också resurser tillbyggande av vägar och järnvägar för attfå bort flaskhalsar och skapa en säkrareoch mer funktionell infrastruktur.Centerpartiet anser attväghållningsanslaget för börräknas upp med föratt skall kunna börja ta igendet eftersläpande underhållet och för attangelägna investeringar skall komma tillstånd. I den fortsattainvesteringsplaneringen är det vidareenligt vår mening viktigt att ta vara påmöjligheten att genom s.k. PPP-finansiering påskynda och effektiviseraväg- och järnvägsbyggande.Centerpartiet vill vidare klargöra resurser behövs för att vidmakthållastandarden på det viktiga enskildavägnätet. För att ta igen eftersattunderhåll och för att de enskilda vägarnaskall kunna rustas och fylla sin funktionhar avsatt 170 miljonerkronor mer än regeringen för år 2003.Enligt vår uppfattning bör såvälVägverket som kunnaeffektivisera sin administrationytterligare. Mot den bakgrunden börverkens administrationsanslag räknas nedför nästa budgetår, med 60 miljonerkronor respektive 30 miljoner kronor.NorrbotniabananJag vill i detta sammanhang rikta kritikmot att utskottsmajoriteten i fråga omNorrbotniabanan på ett anmärkningsvärtsätt går ifrån det normala sättet attbereda ett ärende. Att utanbeslutsunderlag och utan någon ingåendeprövning bestämma att "Norrbotniabananskall byggas" föregriper pågåendeplaneringsprocess och undergräverplaneringssystemets trovärdighet ochlegitimitet. Med hänsyn dessutom till attprojektet preliminärt harkostnadsberäknats till minst 12 miljarderkronor som densamhällsekonomiska nyttan inte ärklarlagd, är utskottsmajoritetens sättatt hantera frågan mycket märklig.Centerpartiet har en positivgrundinställning till projektNorrbotniabanan, men vi är mycketangelägna om att ett bra beslutsunderlagskall tas fram innan det är dags att göraen slutlig värdering och gå till beslutom projektet.