bet · GP01KRU7 · 2002-02-07 00:00:00 — Finansiering av den digitalasändningsverksamheten och avkodningsboxarna(punkt 7)av (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr3 yrkande 2.StällningstagandeVåren 1997 tog ställning till proposition1996/97:67 Digitala TV-sändningar. beslutmed anledning av regeringsförslaget innebar bl.a.att den digitala sändningsverksamheten i sin helhetskulle bekostas av medverkande företag och attstatliga medel ej skulle användas försubventionering av avkodningsboxar. Riksdagensinställning i denna fråga bör gälla även framgent.Riksdagen bör med bifall till motion Kr3 (fp)yrkande 2 tillkännage för regeringen vad vi häranfört om finansiering av den digitalasändningsverksamheten och avkodningsboxarna.6. Departementstillhörighet för (punkt 8)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr4 yrkande 3.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion Kr4 (m) anservi att turerna runt under de senaste årenvisar att utövat det statligaägandet på ett sätt som skadat såväl bolaget somstatens intressen. Vi anser därför att regeringengenom ett beslut enligt 7 kap. 1 § regeringsformenskall flytta ägaransvaret från Kulturdepartementettill Näringsdepartementet.Riksdagen bör med bifall till motion Kr4 (m)yrkande 3 tillkännage för regeringen vad vi häranfört om departementstillhörighet för AB.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2001/02:76Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att mot en riskavspeglande avgift sominkluderar statens administrativa kostnader utfärdaen kreditgaranti till intill ett beloppom 2 med en löptid till och medden 31 oktober 2002.Följdmotioner2001/02:Kr3 av m.fl. (fp):1. beslutar att, om en avvaktan pårevisorernas rapport inte görs, avslå regeringensförslag om att utfärda en kreditgaranti tillTeracom om ett belopp på 2 miljarder kronor.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att statligamedel ej skall användas för digitalisering avtelevisionen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att Teracomskall privatiseras.2001/02:Kr4 av m.fl. (m):1. avslår proposition 2001/02:76.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ägardirektiv tillTeracom AB.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ägaransvaretbör flyttas från tillNäringsdepartementet.4. bemyndigar regeringen att privatiseraTeracom AB.2001/02:Kr5 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningatt omgående privatisera det statliga företagetTeracom AB.2001/02:Kr6 av ():1. avslår regeringens förslag.2. begär att regeringen återkommer medförslag beträffande med beaktande av derisker som anförs i motionen.2001/02:Kr7 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att skyndsamt utredaett breddat ägande i AB.Motioner från allmänna motionstiden20012001/02:Kr220 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statens uppgifterinom etermedieområdet.2001/02:K243 av m.fl. (m):18. bemyndigar regeringen att privatiseraTeracom i enlighet med vad i motionen anförs.Bilaga 2Finansutskottets yttrande 2001/02:FiU5yKreditgaranti till ABTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutat attbereda finansutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 2001/02:76 - garanti ochomstrukturering samt de med anledning avpropositionen väckta motionerna.I propositionen föreslås att regeringen skallbemyndigas att utfärda en kreditgaranti till TeracomAB på högst . Enriskavspeglande avgift som också inkluderar statensadministrativa kostnader skall tas ut för garantin,som skall tidsbegränsas och ha en löptid t.o.m. den31 oktober 2002.Fem motioner har väckts i ärendet, nämligenmotionerna Kr3-Kr7.Folkpartiet liberalerna yrkar i motion Kr3 attregeringens förslag skall avslås (yrkande 1), attstatliga medel inte skall användas fördigitalisering av televisionen (yrkande 2) samt attTeracom AB skall privatiseras (yrkande 3).I motion Kr4 föreslår även Moderatasamlingspartiet att propositionen skall avslås(yrkande 1). Motionärerna anser dessutom attregeringen bör ålägga att avyttra sin deli dotterbolaget eftersom detenligt deras mening inte finns anledning förstatliga bolag att med kraftiga subventioner säljaoch hyra ut TV-mottagare och dekodrar (yrkande 2).Vidare anser de att ägaransvaret för börflyttas från Kultur- till (yrkande 3) samt att bör privatiseras(yrkande 4).I motion Kr5 av och () föreslås att omgående skallprivatiseras.Marie () yrkar i motion Kr6 attregeringens förslag skall avslås (yrkande 1).Motionären påpekar att det inte är klarlagt om denföreslagna garantigivningen är förenlig med EU:sstatsstödsregler. Regeringen bör därför återkommamed förslag rörande den mest lämpliga åtgärden föratt överbrygga AB:s ekonomiska problem däräven denna aspekt har beaktats (yrkande 2).Kristdemokraterna ser i motion Kr7 förslaget om entidsbegränsad garanti som en mycket kortsiktiglösning men ställer sig bakom åtgärden. Motionärernaföreslår emellertid att frågan om ett breddat ägandei skall utredas skyndsamt.Utskottets övervägandenBakgrundDet helstatliga bolaget bildades ochhar till uppgift att sända ut och överföra radio-och TV-program. Med ett rikstäckande marknät somomfattar ett femtiotal större och 700 mindresändarplatser samt 1 200 svarar bolaget föröverföringen av de program som sänds av bl.a.Sveriges Television AB (), ,() och AB.Bolaget är också nätoperatör för olika telekom-tjänster. Utsändning av radio och TV är bolagetskärnverksamhet. Annan verksamhet kan bedrivas om denär förenlig med kärnverksamheten.Teracom är moderbolag i en koncern med ett antalhel- eller delägda dotterbolag. Så t.ex. ägerTeracom tillsammans med LivförsäkringsbolagetSkandia bolaget som säljer ochhyr ut utrustning som gör det möjligt att ta emotdigitala TV-utsändningar i en vanlig TV-apparat,s.k. ägarandel i detta bolagär men diskussioner pågår om attbegränsa denna majoritetspost.För att en tittare skall kunna få tillgång tilldigitala TV-sändningar behövs också ett programkort.Sådana programkort tillhandahålls av i SverigeAB, som äger tillsammans med SVT och UR.Teracoms ägarandel i detta bolag är drygt 90 %.I koncernen ingår bl.a. också det helägda som utvecklar, tillverkar och säljerradiomekanikprodukter främst på den internationellamarknaden.Koncernen har ungefär 950 anställda och enomsättning på . Koncernensbalansomslutning uppgick enligt årsredovisningen för2000 till . Vid utgången avsamma år hade koncernen ett eget kapital på , vilket gav en soliditet på 41 %.Riksdagen har tidigare beslutat att marksänddigital TV skall införas och byggas ut till attomfatta hela landet. Vid utgången av 2001 hade fyralinjenät byggts ut i sådan omfattning att dedigitala sändningarna täckte av landetsbefolkning.Teracoms finansiella ställningTeracomkoncernens finansiella ställning har under debåda försvagats. Av den senasttillgängliga årsredovisningen, den avseende 2000,framgår att rörelsens kostnader ökade med närmare50 % medan intäkterna ökade med endastdrygt . Som en följd härav försämradesrörelseresultatet efter avskrivningar från ettöverskott på 1999 till ettunderskott på 2000.Resultatförsämringen uppstod framför allt blanddotterbolagen. Genom att under 2000avyttrade sitt innehav på av aktierna iNordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) - en affär sominbringade - kunde koncernenuppvisa ett positivt resultat efter skatt på 115miljoner kronor, vilket bidrog till att ävensoliditeten detta år blev god och då uppgick till41 %.Främst på grund av mycket omfattandeinvesteringar men även på grund av betydandeförluster i Boxer har emellertidsoliditeten därefter sjunkit[1]. Koncernenssoliditet uppgick till 34 %och väntades enligt delårsrapporten för fortsätta att sjunka. Enligt nuföreliggande prognoser beräknas koncernens soliditettill vid utgången av 2001. Moderbolagetssoliditet var preliminärt 35 %.I efterföljande sammanställning återges någranyckeltal för hämtade ur bolagetsårsredovisningar.Teracomkoncernens omsättning, resultat och ställning1996-2000Belopp i ----------------------------------------------------------------1996 1997 1998 1999 2000 2001*----------------------------------------------------------------Nettoomsättning 1 177 1 229 1 276 1 336 1 549----------------------------------------------------------------Resultat efterfinansiella poster,före minoritetens 316 115 98 68 247andel----------------------------------------------------------------Balansomslutning 2 067 2 280 2 686 2 850 2 885----------------------------------------------------------------Soliditet, % 43 42 37 36 41 28--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------* PrognosUtbyggnaden och satsningen på ett digitaltmarkbundet TV-nät görs som de analoga,rikstäckande sändningarna behålls. kanockså distribueras via kabel eller satellit, menför att kunna ta emot sådana utsändningar krävs enannan typ av utrustning för att avkoda TV-signalenän den som används för det markbundna digitalanätet. Dessa konkurrerande distributionssystem ochandra omständigheter har försvårat Boxers uthyrningoch försäljning av digitala TV-boxar samt Sendasförsäljning av programabonnemang, vilketytterligare försämrat bolagens redan i utgångslägetdåliga resultatutveckling. De båda bolagen befinnersig nämligen i ett uppbyggnadsskede och förväntasinte ge något överskott innan den löpandeverksamheten fått tillräcklig omfattning.Teracom har kunnat finansiera sin hittillsvarandeutbyggnad med hjälp av externa krediter samt medvinsten från försäljningen av NSAB. Bolaget harförhandlat sig till en kreditfacilitet på som ännu inte har tagits i anspråkfullt ut.Mot bakgrund av koncernens försvagade finansiellaställning har påbörjat ettåtgärdsprogram som bl.a. medfört att kostnadsnivåninom koncernen sänkts med perår, att en ny organisation har införts, attplanerade investeringar har begränsats och attbeslut har fattats om att helt eller delvisavveckla vissa dotter- och intressebolag, av vilkanågot redan har avvecklats. Diskussioner har ocksåförts med Europeiska investeringsbanken omfinansieringen av främst den digitala utbyggnaden.Ledningen för räknar med fortsatt stortbehov av investeringar i nät och marknadsföring.För att bolaget långsiktigt skall få en stabilkapitalbas i detta utvecklingsskede har dessstyrelse vänt sig till ochföreslagit ett kapitaltillskott på minst 825miljoner kronor genom en nyemission. Medkapitaltillskottet räknar med att kunnaförverkliga sina affärsplaner fram t.o.m. 2010.Teracom har tidigare inte erhållit något kontantkapitaltillskott från ägaren - staten.Teracoms extra bolagsstämmaVid en extra bolagsstämma i den 29november 2001 gav ägaren bolaget i uppdrag attomstrukturera sin verksamhet. Enligt de nyaägardirektiven skall kärnverksamheten prioriteras.Med kärnverksamheten förstås analog eller digitalutsändning av radio- och TV-program som ärtillgängliga i hela eller större delen av landetutan kostnad. Kompletterande verksamhet skallbedrivas med lägre risk och med avsevärt mindrebehov av egna investeringar. Vissa dotterbolagskall avyttras helt eller delvis. Boxers och Sendasverksamhet bör omorganiseras med sikte på ensammanslagning, och i samband därmed bör Teracomsägarandel minskas till lägst . Nyafinansieringsformer som t.ex. leasing skalltillämpas. Ett sparprogram skall reducerakostnaderna i bolaget. Bolagets organisation skallförändras så att kärnverksamheten och övrigverksamhet redovisas klart åtskilda. Om vissverksamhet bedrivs i dotterbolagsform skallförhållandet mellan dessa bolag och moderbolagetvara affärsmässiga.Förslaget i propositionenI propositionen återkommer regeringen till defrågor som behandlades vid den extra bolagsstämmanoch slår än en gång fast att behöveromstrukturera sin verksamhet, koncentrera sig påkärnverksamheten och minska sitt risktagande.Utsändning av radio och TV är bolagetskärnverksamhet. Annan verksamhet kan bedrivas omden är förenlig med kärnverksamheten, framhållerregeringen.Regeringen erinrar också om att det pågår enövergång från analog till digital teknik för iförsta hand TV-distribution. Digital-TV-kommitténhar i sitt slutbetänkande föreslagit att digitalamarksändningar för public service-programmen skallbyggas ut till full befolkningstäckning och attäven övriga sändarnät skall byggas ut så långt sommöjligt. Skall kommitténs förslag kunna genomförasär det angeläget att har den styrka ochinriktning som krävs, anser regeringen.Syftet med omstruktureringen är i första hand attbättre anpassa kostnader till intäkterna.Enligt regeringens bedömning kommer det åt-gärdsprogram som skall genomföra att fåeffekt successivt men inte fullt ut förrän under2003. De mer långsiktiga förutsättningarna förbolagets verksamhet kommer vidare att läggas fastförst när har fattat beslut om denframtida inriktningen av TV-distributionen, påpekarregeringen. Bland frågor av betydelse nämnsutbyggnadsgraden för de digitala TV-näten ochtidpunkten när de analoga TV-sändningarna skallupphöra. behöver därför enligtregeringen en tillfällig ekonomisk förstärkning.Regeringen anser att en kreditgaranti är den mestlämpliga formen för att överbrygga problemen förTeracom AB i avvaktan dels på att åtgärdsprogrammetskall ge effekt, dels på att de långsiktigaförutsättningarna för radio- och TV-distributionenfastställs. Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt den skall bemyndigas att utfärda enkreditgaranti till inom en ram på högst2 . Garantin skall enligtförslaget tidsbegränsas t.o.m. den 31 oktober 2002.Den föreslagna garantinivån är något högre änbolagets nuvarande skuldsättning och härigenom blirdet, enligt regeringen, möjligt för attta upp nya krediter på ytterligare högst 200miljoner kronor om bolaget skulle anse detta varanödvändigt.Om bifaller regeringens förslag kommerRiksgäldskontoret att få i uppdrag att utfärdagarantin. För kreditgarantin skallRiksgäldskontoret ta ut en riskavspeglande avgift.Statlig garantigivningEn kreditgaranti är ett statligt borgensåtagandesom oftast gäller som för egen skuld. Det är alltsåstaten, inte långivaren, som står risken om ettgaranterat lån behöver infrias.I gäller attnytillkomna statliga garantier hanteras vid sidanav statsbudgeten i marknadsmässiga former. Detinnebär att avgifter skall tas ut och att dessaskall ha en sådan nivå att de täcker kostnadernaför såväl administration som infriade garantiersett över en längre tidsperiod. Garantiavgiftenskall alltså spegla risken för att en garanti ellergrupp av garantier kan komma att infrias.Riksdagen kan besluta att man för ett visståtagande helt eller delvis skall avstå från att taut en sådan avgift. Om så sker uppkommer en statligsubvention som motsvaras av den uteblivnaavgiftsintäkten. För att synliggöra detta skall isådana fall ett anslag på statsbudgeten belastasmed ett belopp som motsvarar subventionen.Influtna avgifter samt i förekommande falluppburna anslagsmedel förs till Riksgäldskontoretoch redovisas där på ett särskilt räntebärandekonto som fungerar som en reserv för framtidaförluster. Till samma reserv förs också medel somåtervinns från infriade garantier. För attsäkerställa att utbetalningar alltid kan göras frånreserven är en obegränsad kredit knuten till den.Även äldre garantier har numera inordnats i detnya systemet.Bestämmelser om den statliga garantigivningenåterfinns i lagen (1996:1059) om statsbudgeten samti garantiförordningen (1997:1006). Kravet på engarantiavgift regleras i 15 § budgetlagen där detslås fast att avgiften skall motsvara statensekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet,om inte för ett visst åtagande beslutarannat. I garantiförordningen finns kompletterandebestämmelser, bl.a. föreskrivs där att en garantiendast får beviljas för den som kan antas habetalningsförmåga.EU:s statsstödsreglerArtikel 87.1 i EG-fördraget förbjuder i principalla former av statsstöd som snedvrider eller hotaratt snedvrida konkurrensen i den utsträckning detpåverkar handeln mellan medlemsstaterna. Hur dettaförbud skall tillämpas på statliga garantier harkommissionen förtydligat i ett tillkännagivande somantogs [2].Av tillkännagivandet framgår att förbudet enligtartikel 87.1 inte omfattar stöd som inte gynnarvissa företag eller produktion av vissa varor.Detsamma gäller åtgärder som inte påverkar handelnmellan medlemsstaterna.Kommissionen anger fyra undantagsvillkor ochanser att en garanti inte skall betraktas som ettstatligt stöd om samtliga dessa villkor äruppfyllda. De fyra villkoren förutsätter:1. Låntagaren har en sund finansiell ställning.2. Låntagaren skall i princip kunna låna påmarknaden utan något statligt ingripande.3. Garantin skall avse en bestämd finansielltransaktion, inte täcka av detutestående lånet och vara begränsad ochtill belopp.4. Låntagaren betalar ett marknadspris förgarantin.Kravet att garantin inte får täcka avlånet har tillkommit för att göra en långivare mermotiverad att på rätt sätt bedöma låntagarenskreditvärdighet. Enligt tillkännagivandet kommerkommissionen att kritiskt granska garantier somtäcker hela, eller nästan hela, den finansiellatransaktionen.Skulle något av de angivna villkoren inte varauppfyllt innebär det inte att garantin automatisktbetraktas som statligt stöd. Det prövas i ställetfrån fall till fall. Vid minsta osäkerhet skallemellertid den planerade garantin anmälas tillkommissionen. Kommissionen skall nämligen granskaalla statliga garantier som omfattas av artikel87.1 för att avgöra om de är förenliga med dengemensamma marknaden.Stöd i form av en garanti kan i princip godkännasav kommissionen enligt gängse möjligheter tillundantag från stödförbudet i artikel 87.1 i EG-fördraget.Utskottets sammanfattande bedömningTeracom har till ägaren framfört önskemål om ettkapitaltillskott på för attlångsiktigt säkerställa företagets utbyggnad av detdigitala marksända TV-nätet liksom bolagets övrigaverksamhet. I propositionen hänvisar regeringentill den analys som gjort påKulturdepartementets uppdrag och som uppges visaatt det behövs såväl förändringar inom koncernensom ett visst kapitaltillskott för att soliditetenskall hållas kvar , vilket är den nivå somkrävs av kreditgivarna för moderbolaget.Regeringen konstaterar att det åtgärdsprogram somTeracom skall genomföra kommer att få effektsuccessivt men inte fullt ut förrän under nästa år.Vidare gäller att de mer långsiktigaförutsättningarna för bolagets verksamhet kommeratt läggas fast först när har fattatbeslut om den framtida inriktningen av TV-distributionen. För att överbrygga de problem dettamedför behöver en tillfällig ekonomiskförstärkning, och den bör enligt regeringen lämnasi form av en tidsbegränsad kreditgaranti, engaranti som föreslås gälla t.o.m. den 31 oktober2002.Finansutskottet instämmer i regeringens bedömningatt är i behov av en ekonomisk förstärkningför att snabbt kunna omstrukturera sin verksamhetoch anpassa den till de krav som förslag kan föranleda. En sådanförstärkning är nödvändig om bolaget skall kunnatillgodose långivarnas krav på bl.a. soliditet ochlikviditet.Med hänsyn härtill anser finansutskottet attregeringen bör bemyndigas att utfärda entidsbegränsad kreditgaranti på 2 000 miljonerkronor till Teracom.Utskottet noterar att det begärda bemyndigandetlöper ut innan åtgärdsprogrammet hunnit få fulltgenomslag och innan har hunnit taställning till regeringens förslag med anledning avDigital-TV-kommitténs betänkande. Det är enligtutskottets mening därför inte uteslutet attbemyndigandet kan komma att behöva förlängas,vilket i så fall kräver ett nytt riksdagsbeslut. Pågrund av riksdagsvalet kommer underhösten att samlas senare än normalt, och efter detatt val har förrättats till utskotten kommer derasarbete att vara inriktat på att under starktidspress behandla regeringens förslag tillstatsbudget . föreslår motdenna bakgrund att bemyndigandet att utfärda engaranti bör gälla t.o.m. den 31 december 2002.Enligt finansutskottets mening börkulturutskottet med denna jämkning tillstyrka detav regeringen begärda bemyndigandet om enkreditgaranti till . bör somen konsekvens avstyrka de yrkanden omavslag på propositionen som framförs i motionernaKr3 (fp) yrkande 1, Kr4 (m) yrkande 1 och Kr6 (v)yrkande 1.Enligt regeringens bedömning behöver Teracomgenomföra en omstrukturering som innebär attföretaget koncentrerar sig på kärnverksamheten ochminskar risktagandet. gör i dettaavseende ingen annan bedömning än regeringen.Liksom regeringen anser utskottet att börkoncentrera sig på kärnverksamheten så att bolagetpå ett kostnadseffektivt sätt kan bedrivautsändning av radio och TV över ett rikstäckandemarknät. För att långsiktigt förbättra bolagetslönsamhet bör det befintliga marknätet också kunnaanvändas för andra telekomsatsningar. Sådanasatsningar, liksom andra satsningar förenliga medkärnverksamheten, bör emellertid göras med låg riskoch med ett begränsat behov av egna investeringar.Teracom skall lämna enlägesrapport till regeringen om huromstruktureringsarbetet fortskrider. Av den skalläven framgå om det krävs någon ändring av deriktlinjer som gäller för bolaget enligt riksdagensbeslut. finner det välmotiverat attregeringen på detta sätt noga följer bolagetsutveckling, inte minst mot bakgrund av att Teracomhar en nyckelroll för att det av riksdagenfastlagda målet om massmediernas tillgänglighetskall kunna nås. Enligt finansutskottets mening börregeringen göra en analys av långsiktigafinansieringsbehov och till återkomma meden redovisning av företagets finansiella ställningoch ekonomiska utveckling.I motion Kr6 påpekas också att det i propositioneninte har klarlagts om den föreslagnagarantigivningen är förenlig med EU:sstatsstödsregler. vill medanledning härav framhålla följande.Såsom statssekreteraren i ,, framhöll vid kultur- ochfinansutskottets gemensamma utfrågning den 29januari, har avsikten med propositionen varit attskaffa regeringen ett formellt handlingsutrymme föratt gå vidare i frågan. När tagitställning i ärendet kommer ett bifall tillpropositionen att innebära att Riksgäldskontoretfår i uppdrag att undersöka de närmareförutsättningarna för en garanti och hur storgarantiavgiften skall vara för att motsvara kravetpå en riskavspeglande avgift. Utskottet ser det somsjälvklart att man i det sammanhanget också beaktarEU:s statsstödsregler och utformar garantin iöverensstämmelse med detta regelverk. Att så kommeratt ske har också bekräftats av statssekreterarenvid utfrågningen. De i motion Kr6 framfördainvändningarna kommer alltså att bli beaktade, ochmotionen bör därför inte föranleda någonytterligare åtgärd. Motionen är alltså tillgodoseddi detta avseende.När tar slutlig ställning i detta ärendehar närmare förflutit sedan regeringenantog propositionen. Med hänsyn härtill kan det vidregeringens och fortsattaberedning framkomma nya omständigheter som gör attdet kan ifrågasättas om en kreditgarantifortfarande är den lämpligaste lösningen för attöverbrygga de problem som ställs inför näråtgärdsprogrammet skall genomföras. Regeringen böri så fall kunna återkomma till medförslag.De motionsyrkanden som väckts i ärendet och sominte har behandlats i detta yttrande faller enligtutskottets mening utanför finansutskottetsberedningsområde. Utskottet avstår därför från attta ställning till motionerna Kr3 (fp) yrkandena 2och 3, Kr4 (m) yrkandena 2-4, Kr5 (m) samt Kr7(kd). **FOOTNOTES**[1]: En investering finansierad med lån ökar ettbolags tillgångar och skulder. Den bidrar på såsätt till att omslutningen på balansräkningenblir i motsvarande mån större. Investeringenpåverkar däremot inte - förenklat sett - det egnakapitalets storlek.