bet · GP01AU3 · 2002-02-21 00:00:00 — Enligt gängse principerbehöver regeringen inte motivera sina beslut. Viddessa utnämningar är det dock inte ovanligt attregeringen genom det berörda statsrådet faktisktmotiverar utnämningen i pressmeddelanden ochliknande. Regeringen tillsätter också vissa domar-och professorsanställningar. Vid dessatjänstetillsättningar föregås utnämningen iallmänhet av ett formaliserat, offentligt förfarandedär de sökandes meriter granskas och bedöms.Utskottet har svårt att se att ett krav påmotivering av dessa beslut skulle vara det bästasättet att säkra att utnämningarna grundas på denenskildes lämplighet för uppdraget.Motion A243 yrkande 3 (kd) avstyrks.Vad slutligen gäller motion 2000/01:A721 (s) ombehovet av förändrat ledarskap hos statligamyndigheter, vill utskottet peka på det arbete förstrategisk utveckling för jämställdhet som pågårinom och myndigheter och somredovisats tidigare i betänkandet.Motionen avstyrks.Utredningar, uppdrag till myndigheter m.m.MotionerFolkpartiet förordar i motion 2000/01:A812 (yrk. 6)att en ytterligare statlig utredning tillsätts meduppgift att följa utvecklingen i fråga omlöneskillnader mellan män och kvinnor för att deneventuellt skall komma med förslag till ytterligareåtgärder. Partiet framhåller att ekonomiskastyrmedel ofta är mer effektiva än reglering. Iutredningsuppdraget bör ingå att analyserajämställdhetsplanernas betydelse i lönebildningen.Berit Andnor m.fl. (s) tar i motion A358 upp fråganom lönediskriminering på arbetsmarknaden ochkonstaterar att JämO har förlorat mål iArbetsdomstolen. Marknadskrafterna har fått avgöraom principen om lika lön för likvärdigt arbete skallgälla. Motionärerna vill bl.a. att regeringen skallundersöka om det går att stärka Medlingsinstitutetsroll i lönebildningen och samarbetet med JämO närdet gäller osakliga löneskillnader mellan kvinnoroch män. Motsvarande motionsförslag har lagts framav och (båda s) imotion A357 och av och (båda s) i motion A379.Utskottets ställningstagandeMed anledning av dessa motioner vill utskottet pekapå att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att vid sinaöverläggningar med arbetsmarknadens parter omkommande och pågående avtalsförhandlingar fästauppmärksamhet på vikten av att de centralakollektivavtalen konstrueras så att de främjar delokala parternas arbete med att åstadkommajämställda löner. Uppdraget skall avrapporteras ioktober 2002. Institutet skall analysera närmare påvilket sätt de centrala förbundsparterna harreglerat förutsättningarna för de lokala parternaatt genomföra jämställdhetslagens krav i träffadekollektivavtal.I såväl som JämO:sregleringsbrev anges det att myndigheternaskall samråda inför insamlandet av underlag föruppdraget. Av det senare framgår dessutom attombudsmannen skall redovisa och kommenteratillgängliga metoder för könsneutral lönesättningoch för lönekartläggning.Som framgått tidigare ingår det iMedlingsinstitutets generella uppdrag att inhämta,sammanställa och tolka statistik som är av betydelseför lönebildningen och att analyseralöneutvecklingen från ett jämställdhetsperspektiv.Institutet skall även följa frågan om diskrimineringi lönesättningen på andra grunder än kön.I sammanhanget kan också nämnas att frågan omkönsneutral lönesättning står i fokus även inom EU-samarbetet. Arbete pågår för att utforma indikatorerför att mäta löneskillnader mellan kvinnor och mänsom skall kunna användas för jämförelser över tidenoch mellan medlemsstaterna.I den mån de inte kan anses tillgodosedda genomdet anförda avstyrks motionerna 2000/01:A812yrkande 6 (fp), A357 (s), A358 (s) och A379 (s).Jämställdhetslagen m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet motionersom rör jämställdhetslagen och andra frågormed anknytning till jämställdhet ochföräldraledighet. Samtliga motioner avstyrks.Jämför reservationerna 15 (m), 16 (c, fp), 17(m), 18 (kd), 19 (c, fp), 20 (kd, c) och 21(mp).I avsnittet behandlas dels frågor med anknytningtill ovannämnda ändringar i jämställdhetslagen, delsövriga frågor som rör jämställdhetslagen. Även vissaandra frågor som har beröringspunkter medjämställdhetsfrågor och föräldraledighet berörs.BakgrundJämställdhetslagen skärptes med verkan fr.o.m. den 1januari 2001 efter förslag i proposition1999/2000:143. Lagens diskrimineringsförbudsamordnades med övrig lagstiftning motdiskriminering i arbetslivet när det gällerskyddsnivå, terminologi och struktur.Diskrimineringsförbudet utvidgades till att omfattaarbetssökande under hela anställningsförfarandet ochskall gälla även om inte något anställningsbeslutfattats. De tidigare presumtionsreglerna avskaffadesliksom de bevisregler som innebar att arbetsgivarenssyfte kunde få betydelse vid prövningen. De ersattesav en enhetlig bevisregel enligt EG:sbevisbördedirektiv.En definition av begreppet likvärdigt arbetefördes in i lagen. Bedömningen skall göras efterkriterier såsom kunskap och färdigheter, ansvar ochansträngning.Det infördes en ny bestämmelse om s.k.lönekartläggning. Syftet skall vara att upptäcka,åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön ochandra arbetsvillkor. Arbetsgivaren skall varje årkartlägga och analysera bestämmelser och praxis omlöner och andra anställningsvillkor liksomlöneskillnader mellan kvinnor och män som utförarbete som är att betrakta som lika ellerlikvärdigt. Arbetsgivaren skall bedöma om delöneskillnader som förekommer har direkt ellerindirekt samband med kön.Resultatet av kartläggningen och analysen skallvarje år redovisas i en handlingsplan för jämställdalöner. I planen skall arbetsgivaren ange vilkalönejusteringar och andra åtgärder som behövs föratt uppnå lika lön för lika och likvärdigt arbete.Planen skall innehålla en kostnadsberäkning och angeinom vilken tid lönejusteringarna skall varagenomförda. Skyldigheten att upprätta en plan gällerinte arbetsgivare som vid senaste kalenderårsskiftesysselsatte färre än tio arbetstagare.Det anges i lagen att arbetsgivare ocharbetstagare skall samverka för jämställdhet iarbetslivet samt främja lika möjligheter tilllöneutveckling för kvinnor och män. För attkollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationerskall kunna samverka med arbetsgivaren vidkartläggning och analys och vid upprättandet avhandlingsplanen har de rätt att av arbetsgivaren fåden information som de behöver för ändamålet.Tystnadsplikt gäller för information om lön ellerandra förhållanden som rör en enskild arbetstagare.Lagändringarna innebar också attJämställdhetsombudsmannen kan få tillträde tillarbetsplatser för att kunna göra undersökningar avbetydelse för ombudsmannens tillsyn enligt lagen.En central arbetstagarorganisation i förhållandetill vilken arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal ges rätt att i vissa fall göraframställning om vitesföreläggande införJämställdhetsnämnden. Ett sådant föreläggande skalläven kunna riktas mot staten som arbetsgivare.Arbetsvärdering, lönekartläggning m.m.MotionerModeraterna kritiserar lagändringarna i sin motion2000/01:A806 (yrk. Lagändringarna leder enligtpartiet till krav på arbetsvärdering ochlöneanalyser vilka medför merarbete och kostnaderför såväl offentliga som privata arbetsgivare utanatt stå i proportion till de små resultat someventuellt kan uppnås. I motionen, som hänvisar tillden kritik som framförde närpropositionen lades fram, framförs att enmedarbetares lön skall återspegla hennesarbetsinsatser, kompetens, engagemang och resultat iarbetet. Att man genom arbetsvärdering skulle kunnaanvisa några objektiva faktorer som skulle kunnaligga till grund för lönesättningen är en myt somborde avlivas en gång för alla, anser ,som menar att värdet av ett arbete till syvende ochsist är vad någon är beredd att betala för det, ochföreslår ett tillkännagivande om individuella ochmarknadsanpassade löner.Kristdemokraterna anser i motion A211 (yrk. 13) attJämställdhetsombudsmannen bör ges i uppdrag att isamarbete med arbetsmarknadens parter finna ettarbetsvärderingsinstrument som kan ge så objektivvägledning som möjligt i strävandena att uppnå likalön för lika arbete.Folkpartiet betonar i motion A229 (yrk. 6 i dennadel) behovet av bättre lönestatistik och modellerför arbetsvärdering. Genom sådana verktyg kandiskriminerande löneskillnader synliggöras.Centerpartiet efterlyser i motion 2000/01:So545(yrk. 18) ett arbetsvärderingssystem som inteförsvårar för småföretagare och som tar sikte på attsäkra principen lika lön för likvärdigt arbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar först upp synpunkter imotion 2000/01:A806 yrkande 10 om individuella ochmarknadsanpassade löner. Liksom när utskottetbehandlade partiets yrkande om avslag påpropositionen med ändringar i jämställdhetslagenhösten 2000 (bet. 2000/01:AU3 s. 13) kan utskottetkonstatera att tycks ifrågasätta detfaktum att det finns oförklarade löneskillnadermellan kvinnor och män. Utskottet ansåg i nämndabetänkande att det torde stå utom allt rimligttvivel att det alltjämt finns oförklaradelöneskillnader. För utskottets vidkommande leddedetta till övertygelsen att det behövs en starkjämställdhetslag för att bekämpa existerandelöneskillnader.Att enbart hänvisa till att ett arbete har detvärde som någon vill betala för det är liktydigt medatt öppna för godtycke. Det skulle innebära att upp ambitioner att finna metoder att åstadkommaen mer genomtänkt och rättvis lönebildning. Detskulle också innebära att man friskriver parternafrån deras ansvar på detta område.Moderaterna har också fel i sin beskrivning av denya reglerna. Det är inte fråga om att införafaktorbaserade system med en detaljerad genomgång avde anställdas arbetsuppgifter, och det är inteheller nödvändigt att göra en systematiskarbetsvärdering. Lagens definition av likvärdigtarbete är tänkt att vara en allmänt avfattadvägledning och exemplifiering. Det är självaarbetet, dess krav och natur, som skall värderas.Reglerna utesluter på intet sätt att man vidlönesättningen därutöver tar hänsyn till denenskildes arbetsinsatser, kompetens, engagemang,resultat i arbetet m.m.Utskottet avstyrker motion 2000/01:A806 yrkande 10(m).Inom ramen för JämO:s arbete med projektet ett omfattande arbete med metodutveckling,utbildning och opinionsbildning. Projektetinnefattar lönebildningen i dess helhet med metoderbåde för arbetsvärdering och för bedömning avindividens kvalifikationer, eftersom praktiskt tagethela arbetsmarknaden tillämpar individuelllönesättning. På JämO:s hemsida, ,under rubriken går det att ladda ned ellerbeställa en rad rapporter och en handbok omarbetsvärdering. En av rapporterna innehållerexempelvis en översikt och beskrivning av etttjugotal system för arbetsvärdering i Sverige.När det gäller behovet av bättre lönestatistik somberörs i motion A229 vill utskotteterinra om att enligt sininstruktion (SFS 2000:258) har till uppdrag attinhämta, sammanställa och tolka statistik som är avbetydelse för lönebildningen. Institutet skallenligt instruktionen även analysera löneutvecklingenfrån ett jämställdhetsperspektiv och följa frågan omdiskriminering i lönesättningen på andra grunder änkön.I sammanhanget kan också nämnas att det av JämO:sregleringsbrev framgår att ombudsmannenskall redovisa och kommentera hur arbetet med attsprida metoder att motverka könsdiskrimineringinklusive lönediskriminering fortskrider.Ombudsmannen skall därvid ange vilka prestationersom har utförts, insatsernas inriktning ochomfattning samt på vilket sätt insatserna genomförtsoch vilka effekter arbetet givit.Utskottet vill för sin del uttrycka tveksamhettill möjligheterna att utforma ett enda system förarbetsvärdering som skall kunna tillämpas i allaformer av verksamhet. Målet måste i stället vara attalla löneförhandlingar skall vara jämställdaprocesser utan att för den skull se likadana utöverallt. Med hänvisning till vad som anförts ochtill JämO:s insatser när det gäller arbetsvärderingavstyrker utskottet motionerna 2000/01:So545 yrkande18 (c), A211 yrkande 13 (kd) och A229 yrkande 6 idenna del (fp).LönediskrimineringMotionerMurad () efterlyser i motion A303 en ändringav jämställdhetslagen så att den förstärks och intekan sättas ur spel med hänvisning till marknadeneller kollektivavtal.Ulla-Britt () kräver i motion A222 (yrk.1 och 2) att en uppföljning görs av vilka principersom gäller för Arbetsdomstolen i förhållande tillEG-domstolen. Motionären anser vidare attjämställdhetslagens konsekvenser måste utvärderasmed anledning av sju i motionen angivna domar ilönediskrimineringsmål i Arbetsdomstolen.Utskottets ställningstagandeMed anledning av dessa motioner, som får antas syftapå arbetsgivares möjlighet i enlönediskrimineringstvist att åberopa motbevisningnär arbeten befunnits likvärdiga, vill utskottetanföra följande. Att arbetsgivaren skall kunnahänvisa till att löneskillnaderna i ett sådant fallinte har något samband med kön förutsätts enligtbåde EG-rätten och den svenska lagstiftningen.Frågan är närmast vilket krav som bör ställas påarbetsgivarens bevisning i detta avseende.Diskrimineringsförbudet i sin nya utformning harinte varit i kraft mer än . mening är det för tidigt att redan nu drabestämda slutsatser som utskottet kankonstatera att det finns anledning att uppmärksamtfölja den fortsatta utvecklingen.Utskottet kan dock peka på att huvuduppgifternaför den parlamentariska kommittén En sammanhållendiskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11) redovisasnedan. I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att, när detgäller diskriminering på grund av könstillhörighet,göra en bedömning av om ytterligare åtgärder ärnödvändiga eller lämpliga med hänsyn till EG:slikabehandlingsdirektiv /207/EEG samt direktiven79/7/EEG och 86/613/EEG. Kommittén skall också följadet arbete som pågår inom EU med att se överlikabehandlingsdirektivet.I sammanhanget finns även skäl att erinra om detuppdrag till som närmareredovisats ovan. Uppdraget innebär i korthet attMedlingsinstitutet i regleringsbrevet för budgetåret2002 har fått i uppdrag att vid sina överläggningarmed arbetsmarknadens parter medverka till att främjajämställda löner.Motionerna A222 yrkandena 1 och 2 (kd) samt A303(v) avstyrks med hänvisning till det anförda.Utvärdering m.m.MotionerModeraterna kräver i motion 2000/01:A806 (yrk. 11)en utvärdering av de ovan berörda lagändringarna ettår efter det att lagändringen trätt i kraft.Även begär i motion A211 (yrk. 6)en utvärdering av jämställdhetslagens betydelse ochfunktion. I motionen pekar man på att orättfärdigalöneskillnader kvarstår trots den skärpning avjämställdhetslagen som genomfördes . Partietmenar att det i första hand åligger arbetsmarknadensparter att i löneförhandlingar och genomkollektivavtal beakta likalöneprincipen liksom attparterna har ett ansvar för attjämställdhetsplanerna blir verkningsfullainstrument. En utvärdering bör göras av dessa planerliksom av "lagstiftningens kontra eldsjälarnas"betydelse.Margareta () begär i motion A243 (yrk. 1och 2) en översyn av lagar och förordningar somutgör grunden för framgångsrikajämställdhetsinsatser inom arbetslivet. Motionärenmenar vidare att JämO:s roll bör ses över för attverksamheten i Arbetsdomstolen rörandediskrimineringsärenden skall bli framgångsrik.Utskottets ställningstagandeI de nu berörda motionerna ställs krav påutvärdering eller översyn av jämställdhetslagen ochandra författningar av betydelse för jämställdheteni arbetslivet. Utskottet anser att alltför kort tidhar förflutit sedan den skärpta jämställdhetslagenträdde i kraft för att det skall vara meningsfulltatt utvärdera lagen. Till detta kommer att ettomfattande utredningsarbete nu kommer att sättas igång i den parlamentariska kommitté som skallöverväga en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. Med denna motiveringavstyrks motionerna 2000/01:A806 yrkande 11 (m),A243 yrkandena 1 och 2 (kd) samt A211 yrkande 6(kd).Jämställdhetslagens tillämpningsområdem.m.MotionerI motion 2000/01:So450 (yrk. 17) förespråkarMiljöpartiet en utredning om att utvidgajämställdhetslagens tillämpningsområde så att denomfattar högskolor och universitet. Högskolan kanbetraktas som en arbetsplats inte bara för dem somär anställda där utan också för dem som studerardär.Gunnar () begär i motion 2000/01:A801 utannärmare motivering att jämställdhetslagen avskaffas.Ulf och (båda m) anser imotion 2000/01:A802 (yrk. 1 och 2) att frågor omlöneskillnader på grund av kön inte bör ingå ijämställdhetslagstiftningen.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion omjämställdhetslagens tillämpningsområde kan utskottetkonstatera att en ny lag om likabehandling avstudenter i högskolan träder i kraft den 1 mars2002. Syftet med lagen är att inom högskoleområdetfrämja lika rättigheter för studenter och sökandeoch att motverka diskriminering på grund avkönstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder. I den mån motion2000/01:So450 yrkande 17 (mp) inte kan ansestillgodosedd genom den nya lagens tillkomst avstyrksmotionen av utskottet.Även motionerna 2000/01:A801 (m) och 2000/01:A802yrkandena 1 och 2 (m) avstyrks av utskottet. Denförstnämnda motionen saknar motivering och bör redanav den anledningen avslås. I fråga om den andramotionen anser utskottet till skillnad frånmotionärerna att frågor om löneskillnader på grundav kön bör regleras i jämställdhetslagen.JämställdhetsplanerMotionerCenterpartiet behandlar i motion 2000/01:A809 (yrk.3) jämställdhetsplaner. Partiet menar att deoffentliga institutionernas jämställdhetsplaner börvara utformade på ett sådant sätt att de uppsattamålen kan utläsas och resultaten kan mätas.Jämställdhetsplanerna bör genomgå enjämställdhetsrevision för att deras betydelsetydligare skall framgå. I planerna bör rekryteringav kvinnliga arbetsledare och chefer betonasytterligare.I motion 2000/01:A804 (yrk. 1 och 2) kräver () en bättre uppföljning avjämställdhetsplanerna inom IT-branschen och föreslårstimulansåtgärder för att få in fler kvinnor i dennabransch.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det ligger mycket iCenterpartiets förslag i motion 2000/01:A809 om attjämställdhetsplaner bör vara utformade på ett sådantsätt att målen tydligt framgår och resultaten kanmätas. Också förslagen om att jämställdhetsplanernaskall genomgå jämställdhetsrevision och attrekrytering av kvinnor till arbetsledandebefattningar skall betonas i dessa finner utskottetintressant. De största bristerna i dejämställdhetsplaner som JämO granskade i engenomgång inom revisionsbranschen 2000 var just attplanerna saknade mätbara mål och konkreta åtgärderoch att de inte utvärderades. Utskottet utgår frånatt regeringen framöver noga följer utvecklingen ochgranskningen av jämställdhetsplaner. De aktuellafrågeställningarna kan också komma att övervägas ianslutning till den beredning som pågår inomRegeringskansliet av rapporten ordning -Strategisk utveckling för jämställdhet (Ds 2001:64)som redovisats ovan.Uppföljning av jämställdhetsplanerna inom IT-branschen tas upp i motion 2000/01:A804. Sommaren2000 publicerade JämO en granskning av 22 IT-företags jämställdhetsplaner. Ombudsmannen kunde dåkonstatera att endast 1 av dessa företag hade enjämställdhetsplan som uppfyllde jämställdhetslagenskrav. Utskottet delar motionärens uppfattning attdet finns anledning att noga följa utvecklingen ibranschen framöver men är inte berett att föreslånågra särskilda stimulansåtgärder för att få in flerkvinnor i branschen. I sammanhanget kan erinras omatt enligt förordningen(2000:628) om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten har till uppgift att motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad och på andra sätt bidratill ökad jämställdhet mellan kvinnor och män samttill ökad mångfald i arbetslivet.Motionerna 2000/01:A804 yrkandena 1 och 2 (kd)samt 2000/01:A809 yrkande 3 (c) avstyrks i den månde inte kan anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.Tillsyn och sanktionerMotionerTillsynsansvaret för jämställdhetslagen tas upp avMiljöpartiet i motion 2000/01:A808 (yrk. 3 och 4)där man kräver att en utredning skall tillsättas omvilket tillsynsansvar länets jämställdhetsexperterskall ha. Länsexperterna bör utgöra komplement tillJämO på det regionala planet. När det gällersanktioner i jämställdhetslagen anser Miljöpartietatt arbetsgivare som inte aktivt vidtar vissaåtgärder för att främja jämställdheten bör kunnaföreläggas vite. Möjligheten till vitesföreläggandeom jämställdhetsplanerna inte genomförs bör vidareutredas.Ulla-Britt () förordar i motion A205(yrk. 1 och 2) att ansvarsfördelningen när detgäller jämställdhetsfrågor mellan direktvaldaregionala parlament och tydligtredovisas samt att länens erfarenheter avjämställdhetsarbetet samordnas av JämO.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar först upp krav i motionA808 om att arbetsgivare som inte genomförjämställdhetsplanen skall kunna föreläggas vite ochvill anföra följande.Diskrimineringsförbuden i jämställdhetslagen harkompletterats med regler om aktiva åtgärder. Dessaregler ålägger arbetsgivare att bedriva ettmålinriktat arbete för att aktivt främjajämställdhet i arbetslivet. I lagens 4-11 §§konkretiseras vad dessa skyldigheter består i.Lagändringarna som trädde i kraft den 1 januari 2001innebar att de aktiva åtgärderna kompletterades medskyldigheten att göra en lönekartläggning och attupprätta en handlingsplan för jämställda löner.Utöver dessa konkreta åtgärder skall arbetsgivarenårligen upprätta en jämställdhetsplan, som skallinnehålla en översikt över de konkreta åtgärder sombehövs på arbetsplatsen. Den skall också innehållaen redovisning av handlingsplanen för jämställdalöner och av hur de planerade åtgärderna i övrigthar genomförts. Ett kollektivavtal befriar intearbetsgivaren från skyldigheten att iaktta dessaregler.En arbetsgivare som inte följer dessa regler kanvid vite föreläggas att fullgöra sina skyldigheter.Att inte genomföra en upprättad jämställdhetsplankan givetvis innebära att någon av de konkretaskyldigheterna åsidosätts, vilket i sin tur kanföranleda ett vitesföreläggande.I promemorian Tillsynsansvar överjämställdhetslagen - en uppgift för länsstyrelserna? (Ds 2001:37), som har utarbetats inomNäringsdepartementet, har vissa ändringarföreslagits i jämställdhetslagens regler om tillsynöver lagens föreskrifter om aktiva åtgärder. Ipromemorian föreslås bl.a. att länsstyrelserna skallfå tillsynsansvar i sina län över att lagens reglerom aktiva åtgärder efterlevs. Promemorian harremissbehandlats och är nu föremål för beredninginom Regeringskansliet.Det är av avgörande betydelse fördiskrimineringslagstiftningens effektivitet att detfinns en ändamålsenlig tillsyn över efterlevnaden avlagstiftningen. JämO:s, DO:s, HO:s och HomO:sverksamhet styrs i stor utsträckning avdiskrimineringslagstiftningens utformning ochomfattning. Enligt direktiven tillDiskrimineringsutredningen ingår i uppdragetatt se över och lägga förslag även när det gällertillsynen över lagstiftningen med anledning av detvå EG-direktiven mot diskriminering. Det är enligtregeringens mening naturligt att , i samband medatt diskrimineringslagstiftningen ses över, även seöver ombudsmännens uppgifter och ansvarsområden.Kommittén En sammanhållendiskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11) skall,mot bakgrund av dess ställningstaganden i fråga omutformningen av en framtidadiskrimineringslagstiftning, lämna förslag på hurtillsynen över efterlevnaden av en sådanlagstiftning skall utformas. Den skall därvid seöver ombudsmännens uppgifter och ansvarsområden.Som nedan framgår av redovisningen av uppdragetför kommittén har denna till uppgift bl.a. attöverväga om regler om aktiva åtgärder bör införas iarbetslivet för andra diskrimineringsgrunder än könoch etnisk tillhörighet och att överväga om reglerom aktiva åtgärder bör införas på andrasamhällsområden.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2000/01:A808 yrkandena 3 och 4 (mp) samt A205yrkandena 1 och 2 (kd).Skydd för föräldralediga m.m.MotionerI motion A367 (yrk. 25 i denna del) betonarKristdemokraterna vikten av att stödja såväl mänssom kvinnors möjlighet att bilda familj och attförena familjeliv och karriär. Partiet kräver enskärpning av lagen så att den ger skydd åtföräldralediga personer mot diskriminering.I motionerna A211 (yrk. 8) och A227 (yrk.