bet · GP01SOU15 · 2002-03-21 00:00:00 — bifallerdärmed motionerna 2001/02:So28 yrkande 5,2001/02:So30 yrkande 8, 2001/02:So35 yrkande 23 och2001/02:So308 yrkandena 1 och 2, bifaller delvismotionerna 2001/02:So511 och 2001/02: So594 samtavslår motionerna 2000/01:Ju931 yrkande 6,2001/02:So27 yrkande 8, 2001/02:So34 yrkande 11 och2001/02:So372 yrkande 2.StällningstagandeSprutbytesprojektet i och tillkom för attförebygga hiv och hepatit. Man kan konstateraatt nyrekryteringen av hivpositiva i det närmaste ärobefintlig i MalmöLund-området, att jämföra med etthögre antal hivpositiva i till exempel ochKöpenhamn. Sprututbytesmottagningarna gör numeraockså en stor social insats genom sitt närasamarbete med de narkomaner som besöker dem. Dengoda kontakten med de aktiva sprutmissbrukarna germöjlighet att motivera till avgiftning ochbehandling, göra regelbundna vaccinationer mot bl.a.hepatit samt föra journaler över den enskildeshälsotillstånd. En särskild mödravårdsmottagning harockså inrättats. Att tillåta sprututbyte underkontrollerade former innebär inte att mankapitulerar inför narkotikan utan det handlar om attgöra det bästa möjliga för människor som sitter fasti ett tungt missbruk. Enligt vår mening börförsöksverksamheten i och övergå ipermanent verksamhet. Dessutom bör de landsting somså önskar, efter prövning av , gesmöjlighet att starta liknande verksamheter. Vi anseratt det också skall kunna tillskapas olika modellerutifrån lokala förutsättningar. Det ger möjligheteratt jämföra resultat. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.20. Polisens organisation och resurser(punkt 23)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. bifallerdärmed motion 2001/02:So28 yrkande 10 och avslårmotionerna 2001/02:So27 yrkande 16, 2001/02:So29yrkande 3, 2001/02:So30 yrkande 5, 2001/02:So31yrkande 6, 2001/02:So34 yrkandena 8 och 10,2001/02:So35 yrkandena och 2001/02:Ju322yrkande 2.StällningstagandeNarkotikahundar är ett viktigt verktyg i polisens,tullens och kriminalvårdens bekämpning av narkotika.I likhet med vad som anförs i avvikande mening 4 ijustitieutskottets yttrande över propositionen anserjag att fler narkotikahundar bör utbildas för attunderlätta polisens, tullens och kriminalvårdensarbete. Något behov av att invänta redovisningen avde uppdrag som regeringen aviserat föreligger inte.Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna.21. Polisens organisation och resurser(punkt 23)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. bifallerdärmed motion 2001/02:So30 yrkande 5 och avslårmotionerna 2001/02:So27 yrkande 16, 2001/02:So28yrkande 10, 2001/02:So29 yrkande 3, 2001/02:So31yrkande 6, 2001/02:So34 yrkandena 8 och 10,2001/02:So35 yrkandena och 2001/02:Ju322yrkande 2.StällningstagandeDet kan inte uteslutas att avvecklingen avnarkotikaenheter och annan specialkompetens hospolisen runt om i landet medverkade till attutvecklingen på narkotikaområdet under 1990-taletvände åt fel håll. Enligt min mening måsteresurserna till polisen prioriteras för att kampenmot narkotikan skall bli effektivare. Jag delarbedömningen i avvikande mening 3 ijustitieutskottets yttrande över propositionen attsärskilda polisenheter bör bildas över hela landetför att tillförsäkra resurser och kompetens. Vad jagnu anfört bör ges regeringen till känna.22. Särskilda spaningsmetoder, m.m. (punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. bifallerdärmed motion 2001/02:So28 yrkande 11 och avslårmotion 2001/02:So34 yrkande 9.StällningstagandeBrottsligheten blir allt grövre och mer svårutredd,vilket ställer nya krav på polisens arbets- ochspaningsarbete. Ett sätt att effektiviserautredningsmetoderna är enligt min mening att införaen möjlighet till buggning vid misstanke om grovabrott. Beslut om sådan buggning måste givetvisföregås av ytterst omsorgsfulla överväganden. Blandannat måste klargöras hur man bäst skall förfara föratt undvika kränkning av oskyldigas integritet ochhur överskottsinformation skall hanteras. Jagansluter mig således till bedömningen i avvikandemening 6 i justitieutskottets yttrande överpropositionen att regeringen bör återkommatill med ett lagförslag om att tillåtabuggning. Vad jag nu anfört bör ges regeringen tillkänna.23. Kräkmedel (punkt 26)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. bifallerdärmed motion 2001/02:So30 yrkande 6 och bifallerdelvis motionerna 2001/02:So27 yrkande 11 delvis och2001/02:So34 yrkande 14.StällningstagandeEnligt min mening bör det införas en möjlighet attanvända kräkmedel för att komma åt langning avnarkotika på ett mer effektivt sätt. Enförutsättning måste dock vara att det skall finnasbeslut av åklagare om att få använda kräkmedel. Jaganser i likhet med vad som anförs i avvikande mening7 i justitieutskottets yttrande över propositionenatt regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett lagförslag. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.24. Droghandeln på Internet (punkt 27)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. bifallerdärmed motionerna 2000/01:So241 yrkande 2,2001/02:So28 yrkande 3 och 2001/02:Ju237 yrkande 22.StällningstagandePå Internet förmedlas adresser och annonserasöppet om flera olika droger som kan beställas medleverans . Enligt min mening krävs detett intensifierat samarbete för att motverkadrogförsäljning över Internet, inte minst påinternationell nivå. Det måste också göras enöversyn av vilka varor som erbjuds iInternetannonser samt införas en tydlig lagregleringpå området. Vad jag nu anfört bör ges regeringentill känna.25. Allmänt om kriminalvårdens insatser(punkt 32)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So35 yrkandena och2001/02:Ju424 yrkandena 912 och 14 samt avslårmotionerna 2001/02:So28 yrkandena 6 och 8,2001/02:So34 yrkandena 16 och 17, 2001/02:Ju311yrkande 9, 2001/02:Ju322 yrkande 5, 2001/02:Ju326yrkandena 13 och 2001/02:Ju359.StällningstagandeI likhet med vad som framförs i avvikande mening 10i justitieutskottets yttrande över propositionenanser vi att ett angeläget mål förnarkotikapolitiken måste vara att hålla anstalteroch häkten fria från droger. Vidare måste personalenfå resurser och möjligheter att på ett effektivtsätt kontrollera att drogfriheten efterlevs. Dettakan uppnås genom att använda urinprovstagning istörre utsträckning än vid misstanke ommissbruk inom kriminalvården. Ett annat sätt är attinföra generella regler för bevakade besök för demsom dömts till kortare fängelsestraff förnarkotikabrott. Vidare bör man införa sektioneringoch smågruppssystem på anstalterna för att förhindrahandel med droger. Genom utslussningsboende skullede intagna på ett bättre sätt kunna förberedas påett liv utanför anstalten. Vad vi nu anfört bör gesregeringen till känna.26. Allmänt om kriminalvårdens insatser(punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So28 yrkandena 6 och 8 och2001/02:Ju311 yrkande 9 samt avslår motionerna2001/02:So34 yrkandena 16 och 17, 2001/02:So35yrkandena , 2001/02:Ju322 yrkande 5,2001/02:Ju326 yrkandena 13, 2001/02:Ju359 och2001/02:Ju424 yrkandena 912 och 14.StällningstagandeEnligt min mening är det en självklarhet attanstalterna skall vara narkotikafria. Jag delarbedömningen i avvikande mening 11 ijustitieutskottets yttrande över propositionen attomfattningen av kontrollåtgärder därför måste öka.Urinprovtagningar och grundliga visitationer påanstalter och häkten bör genomföras oftare ochnarkotikahundar användas i större omfattning. Enannan åtgärd som bör vidtas är att ökadifferentieringen av de intagna. Jag vill ocksåbetona vikten av ett effektivt samarbete mellananstalterna och olika myndigheter för att denintagne efter frigivningen skall kunna återanpassasig till ett liv utan kriminalitet. Vad jag nuanfört bör ges regeringen till känna.27. § 34-placeringar (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So28 yrkande 7 och2001/02:Ju311 yrkande 10 och avslår motion2001/02:So27 yrkandena 12 och 14.StällningstagandeUnder har antalet § 34-placeringar minskat kraftigt, främstberoende på problem med finansieringen.Såsom anförs i avvikande mening 11 ijustitieutskottets yttrande överpropositionen bör samverkan mellankriminalvård och kommuner förbättras för attfå till stånd § 34-placeringar i tillräckligutsträckning. Vad jag nu anfört bör gesregeringen till känna.28. Kroppsvisitation inom kriminalvården(punkt 34)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So30 yrkande 7 och2001/02:Ju450 yrkande 35 och avslår motion2001/02:So34 yrkande 19.StällningstagandeJag delar bedömningen i avvikande mening 12 ijustiteutskottets yttrande överpropositionen att insatserna mot narkotikapå anstalterna påtagligt skulle kunnaförbättras om såväl personal som besökanderutinmässigt kunde kroppsvisiteras vidinpasseringen till en anstalt. Det bördärför företas en översyn av reglerna ompermission och besök vid fängelserna i syfteatt åstadkomma narkotikafria anstalter. Vadjag nu anfört bör ges regeringen till känna.29. Utbildning (punkt 36)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. bifallerdärmed motion 2001/02:So35 yrkande 5 och avslårmotionerna 2001/02:So27 yrkande 6 delvis,2001/02:So30 yrkande 11 delvis, 2001/02:So31 yrkande2, 2001/02:So33 yrkande 1, 2001/02:So34 yrkande 4och 2001/02:So472 yrkande 1.StällningstagandeVi menar att det är av stor vikt attgrundutbildningarna för bl.a. socionomer,socialpedagoger och sjuksköterskor snarastkompletteras med obligatoriska inslag avmissbruksrelaterade ämnen. bör detfinnas särskilda kurser medspecialinriktningar ochfördjupningsmöjligheter. Även andrayrkesgrupper, såsom trafikinspektörer,yrkeschaufförer och lärare, bör få en godutbildning i frågor om missbruk. För lärarnaär det viktigt både för ANT-undervisningenoch för att på ett tidigt stadium kunnaupptäcka ungdomar som hamnat i missbruk. Vadvi nu anfört bör ges regeringen till känna.30. Utbildning (punkt 36)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So30 yrkande 11 delvis och2001/02:So472 yrkande 1 samt avslår motionerna2001/02:So27 yrkande 6 delvis, 2001/02:So31 yrkande2, 2001/02:So33 yrkande 1, 2001/02:So34 yrkande 4och 2001/02:So35 yrkande 5.StällningstagandeEnligt vår mening är det angeläget att samhälletvisar en gemensam attityd mot droger och lärungdomarna att narkotika förstör hälsan på långsikt. I skolan behövs dels kampanjer, dels ettkontinuerligt arbete där all personal är involverad.För att klara detta arbete är det nödvändigt med godkompetens. Vi anser därför att skolpersonalenständigt bör erbjudas fortbildning samt attinformation om droger bör få ett större ochpermanent utrymme inom lärarutbildningarna. Vad vinu anfört bör ges regeringen till känna.31. Internationellt samarbete (punkt 37)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 31. bifallerdärmed motionerna 2000/01:K398 yrkande 22,2001/02:So28 yrkande 1, 2001/02:So30 yrkande 9,2001/02:So32 yrkande 4 och 2001/02:U301 yrkande 48och avslår motionerna 2000/01:So496 och2000/01:Ju931 yrkande 5.StällningstagandeSveriges internationella engagemang pånarkotikaområdet bör enligt vår meningintensifieras. Strategier för att minska problemenmed narkotikaanvändning bör utvecklas tillsammansmed andra länder. Inom EU bör i första handprioritera frågor som rör illegal europeiskproduktion samt förebyggande insatser. Vi anser detockså angeläget att i det europeiskasamarbetet på ett kraftfullt sätt för ut sin syn pånarkotika samt envist och målmedvetet verkar för enrestriktiv europeisk narkotikapolitik. Det ärviktigt att vi för ut korrekt information om vårnarkotikapolitik och om de resultat den gett.Sverige måste också kräva en internationellstatistik som ger möjlighet till rättvisandejämförelser mellan bl.a. och Sverige.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.32. Narkotikasamordnarens roll (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 32. bifallerdärmed motion 2001/02:So28 yrkande 13 och avslårmotion 2001/02:So27 yrkande 5.StällningstagandeJag anser att narkotikasamordnarens roll inteframställts tillräckligt tydligt ens i samordnarensdirektiv. Regeringen bör därför återkomma med ettförtydligande av dennes roll. Vad jag nu anfört börges regeringen till känna.33. Narkotikaklassificering av kemiska preparat(punkt 41)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 41borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33. bifallerdärmed motionerna 2000/01:So241 yrkande 1,2001/02:So28 yrkande 2, 2001/02:So251 och2001/02:Ju237 yrkande 21.StällningstagandeGHB är klassat som narkotika men redan harefterföljare kommit som inte ärnarkotikaklassificerade. Drogmissbrukare äruppfinningsrika, och det hjälper inte attnarkotikaklassificera en speciell kemisksammansättning. Jag anser att det i stället ärpreparatets verkan som skall vara avgörande närolika kemiska preparat narkotikaklassificeras. Vadjag nu anfört bör ges regeringen till känna.34. Betydelsen av narkotikans renhetsgrad vidstraffmätningen (punkt 46)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 46 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 34. bifallerdärmed motion 2001/02:So35 yrkande 13.StällningstagandeVi anser att narkotikans renhetsgrad bör beaktas istörre utsträckning än vid bestämmandet avstraff för narkotikabrott. Narkotikastrafflagen bördärför ses över i detta syfte. Vad vi nu anfört börges regeringen till känna.35. Drograttfylleri (punkt 47)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 35. bifallerdärmed motion 2001/02:So30 yrkande 10.StällningstagandeTrots införandet av en nollgräns för narkotika itrafiken synes antalet narkotikapåverkade bilförareinte ha minskat. Enligt vår mening kan en avanledningarna vara att lagstiftningen inte verkartillräckligt avskräckande. Som bevisläget är utan särskilt angivna gränsvärden är det nämligensvårt för åklagaren att bevisa att dennarkotikapåverkade bilföraren gjort sig skyldig tillgrovt rattfylleri. Vi delar bedömningen i avvikandemening 15 i justitieutskottets yttrande överpropositionen att lagstiftningen bör ses över isyfte att underlätta beviskraven för åklagaren påsamma sätt som vid grovt rattfylleri vid påverkan avalkohol. Vad vi nu anfört bör ges regeringen tillkänna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Narkotikapolitikenav (), (), CristinaHusmark () och ().Den första och viktigaste åtgärden för att nåframgång med narkotikapolitiken måste vara attförhindra nyetableringen av missbrukare. Polisen harmed nuvarande regler små möjligheter att få frambevis för narkotikamissbruk om den unge inte fyllt15 år. kryper narkotikamissbruket i dagallt längre ned i åldrarna. Enligt vår mening behövsökade befogenheter för polisen att vid misstanke ommissbruk ta urinprov på ungdomar från det att defyllt 12 år.Föräldrar och andra närstående är oftast de somhar störst möjlighet att upptäcka om något inte stårrätt till med de egna barnen. Vi vill framhållavikten av att föräldrarna har goda kunskaper om hurman upptäcker narkotikabruk på ett tidigt stadium.Eftersom de allra flesta barn tillbringar mycket avsin tid i skolan har denna ett stort ansvar. Ilärarutbildningen måste det därför ingå utbildningom missbrukets symtom och effekter. Det är ocksånödvändigt att redan aktiva lärare får färsk kunskapom vad som händer på drogfronten. Skolan skallvidare ha en absolut plikt att informeravårdnadshavarna vid misstanke omnarkotikaanvändning. Alla måste bli medvetna om derisker och faror som narkotika medför. I arbetet medutbildning och upplysning börfrivilligorganisationerna användas mycket mer än idag.När det gäller vård och behandling av missbrukare anser vi detviktigt att såväl frivillig vård som tvångsvårdalltid föregås av avgiftning på en särskildavgiftningsenhet. skallupprättas en behandlingsplan, omfattande äveneftervården. Hälso- och sjukvården måste se till attdet finns ett tillräckligt antal avgiftningsenheterså att ingen missbrukare behöver vänta påavgiftning. Vi anser vidare att fler särskildavårdenheter liknande ungdomsmottagning börupprättas ute i landet.Nya preparat och nya drogvanor medför att det ärviktigt att de inom som skall hanteradrogmissbrukare får aktuell information och bättreanpassad utbildning. Frivilligorganisationerna haren betydelsfull roll även i arbetet med vård ochbehandling av missbrukare. De bör få ett störreansvar som länk mellan myndigheterna ochmissbrukarna.Vidare vill vi betona vikten av att de s.k. tyngrenarkomanerna får vård och utbildning, såväl förderas egen del som för att hindra dem från attrekrytera nya missbrukare.Enligt vår mening bör inslaget av tvångsåtgärdergentemot narkotikamissbrukare öka. Regeringen harnyligen tillsatt en särskild utredare för att göraen översyn av tillämpningen av lagen (1988:870) omvård av missbrukare i vissa fall, LVM. Utredningenbör syfta till att beträffande narkotikamissbrukareskärpa och utöka möjligheterna till tvångsåtgärdervid fara för liv och hälsa för den enskilde ellerdennes omgivning. Vid beslut om tvångsvård enligtsåväl LVM som lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga, LVU, är det viktigtatt även beakta behovet av hjälp hos missbrukarensfamilj, som ofta lever under helt oacceptablaförhållanden.Vi anser att de pågående försöken med utdelning avfria sprutor till narkomaner skallupphöra. Målsättningen med sprutprogrammet harvarierat efter hand för att passa opinionen. Trotsupprepade utvärderingar har inte något säkert beläggför att smittspridning hindrats kunnat visas.Programmet ger dessutom dubbla budskap då detallmänna ger ut gratis redskap för att begå enolaglig handling.Beträffande metadonbehandling anser vi attkriterierna för att få delta i metadonbehandlingmåste anpassas bättre till behovet. Ungamissbrukare, som har motivation och ett mål om attbli drogfria, måste kunna komma i fråga. Det behövsockså striktare krav på dem som deltar ibehandlingen, ett större antal vårdplatser samt entydlig målinriktning och en tidsplan förbehandlingen.När det gäller arbetet på lokal nivå vill vi framhålla viktenav att det tillförs projektmedel för att utveckladetta arbete och för att sprida de goda exempel påsamverkan som finns på olika håll i landet.Samarbetet mellan , polisen, skolanoch frivilligorganisationerna måste stärkas och gesett tydligt ledarskap. Även finansieringsfrågornamåste lösas på ett tydligt sätt. Vi anser också attmyndigheter som ingår ett samverkansavtal bör gesrätt att bryta sekretessen inom avtalets ramar.De rättsvårdande myndigheterna måste tillförastillräckligt med resurser för att kunna drivanarkotikabekämpningen. Särskilt viktigt är det attpolisen tillförs ytterligare resurser för att flerpoliser skall kunna rekryteras. Under nästkommandetreårsperiod vill vi därför tillföra polisen 2,2miljarder kronor utöver vad regeringen föreslagit.Fram bör enligt vår mening poliskårenutökas till 20 000 poliser.Insatser från specialenheter som t.ex.gatulangningsgrupper har inneburit ett nytt sätt attarbeta med fokus på det enskilda missbruket. Genomen offensiv polisverksamhet upptäcks enligt vårmening långt fler missbrukare än genom någon annanmyndighet eller institution. Vi anser därför att detskall finnas specialiserade narkotikaenheter i varjelän och att det i de större städerna skall finnasgatulangnings- och ungdomsgrupper för att eneffektiv verksamhet skall kunna utvecklas. Dessutombör varje polismyndighet inrätta särskilda enheterför att bekämpa narkotika i ungdomsmiljöer, på sammasätt som finns inom i Stockholmslän.Det bör göras en kartläggning av polisensnuvarande arbetsmetoder och av lagstiftningen påområdet. Förutsättningarna för hemlig avlyssning bördärvid utredas, liksom möjligheterna att förverkatillgångar som åtkommits genom brottslig verksamhet.Vi anser vidare att det bör införas en möjlighetatt använda kräkmedel för att komma åt langning avnarkotika på ett mer effektivt sätt. Enförutsättning måste dock vara att det finns ettåklagarbeslut om att få använda kräkmedel.Enligt vår mening bör det göras en översyn såvälav straffskalorna för narkotikabrott som avtillämpningen av desamma. Nya påföljder behövs förringa narkotikabrott. Dagens praxis är inteändamålsenlig; den har låg eller ingen avhållandeeffekt. För att ge domstolarna ökat utrymme att dömatill annan påföljd, exempelvis skyddstillsyn iförening med föreskrifter om drogfrihet ochregelbundna drogtester, bör maxstraffet höjas. Vianser det också motiverat att införa livstidsstraffför grovt narkotikabrott. Vidare anser vi attstraffen för hantering av växtdrogen kat börskärpas.Fängelserna måste bli narkotikafria. För att kommatill rätta med dagens situation med en stor andelmissbrukare och intagna som utvecklar missbruk underfängelsetiden måste det inom varjekriminalvårdsregion skapas drogfria enheter.Tillgången till droger på fängelserna måste stoppas,dels för att våldet på anstalterna skall minska,dels för att hjälpa de intagna att anpassa sig tillett liv i frihet efter avtjänat straff. En metod föratt uppnå detta är att kontrollera inpasserande medhjälp av hund. En annan metod är att införa besökutan fysisk kontakt genom särskilda besöksrum med englasruta mellan den intagne och besökaren. Vi villockså framhålla vikten av att kriminalvården gesutrymme för ett differentierat omhändertagande av deintagna.Det schweiziska heroinprojektet framställs på mångahåll som en förebild och används som argument för enändring av den svenska restriktivanarkotikapolitiken. Erfarenheter visar dock att bådenarkotikamissbruk och kriminalitet ökar med denschweiziska metoden. Om propagandan för projekt avdet schweiziska slaget får stå oemotsagd, kommerattityderna i att förändras på sammasätt som skett i .