bet · GP01SKU17 · 2002-03-05 00:00:00 — I det avtal medATG:s ägare som föregick regeringens proposition1996/97:98 med förslag om bl.a. höjning avlotteriskatten med en procent var parterna eniga omett åtgärdspaket som, bl.a. mot bakgrund av ATG:sgoda ekonomiska utveckling, innebar ökade inkomsterför staten.Regeringen har beslutat godkännaett nytt avtal mellan staten, STC och SG omriktlinjer för hästtävlingar med totalisatorspel,m.m. och lämnat ATG tillstånd att anordnavadhållning i samband med hästtävlingar under 2002.Parterna har i nämnda avtal beslutat se över vissafrågor rörande trav- och galoppsporten i Sverige.Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen av ATG:s spelverksamhet och dennuvarande skattesatsens lämplighet. Utskottet finneringen anledning att initiera en omprövning av dennuvarande lotteriskatten utan det får ankomma påregeringen att återkomma till i lämpligtsammanhang om det bedöms nödvändigt med en justeringav skattesatsen.När det gäller yrkandet i motion Sk305 om atttravsportens frågor skall höra tillJordbruksdepartementets beredningsområde erinrarutskottet om att det inte ankommer på attorganisera arbetet i Regeringskansliet.Beträffande motion Sk447 vill utskottet framhållaatt den som deltar i svenska spel eller lotteriersom regel inte betalar någon skatt på vinsten.Med detta avstyrker utskottet samtliga här berördamotioner i förekommande fall i motsvarande del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:N213 yrkande 6,2001/02:Sk286, 2001/02:Sk427 och 2001/02:Sk491yrkandena 9 och 23 samt avslår motionerna2001/02:K426 yrkande 26, 2001/02:Sk212,2001/02:Sk218, 2001/02:Sk369, 2001/02:Sk420,2001/02:Sk443, 2001/02:Sk455, 2001/02:Sk478, 2001/02:Sk489yrkande 28, 2001/02:U301 yrkande 43, 2001/02:U302 yrkande 6,2001/02:U348 yrkande 7, 2001/02:MJ337 yrkandena 6och 7, 2001/02:MJ521 yrkande 9, 2001/02:N35 yrkande8, 2001/02:N238 yrkande 1, 2001/02:N269 yrkande 2och 2001/02:N371 yrkandena 4, 5, 18 och 19.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att fiskalaenergiskatter inte bör tas ut i produktionsledet,eftersom det kan snedvrida konkurrensen. Endastmiljöstyrande skatter som har koppling till utsläppav miljöskadliga ämnen bör kunna tas ut iproduktionsledet. Konkurrensen mellan energislagenbehöver förbättras. De energislag som i konkurrenspå ett kostnadseffektivt sätt uppfyller såvälsäkerhets- som miljökrav bör få utvecklas på egenhand.Energiskatterna slår inte bara mot jord- ochskogsbruk. har en internationellt sett storenergikrävande industrisektor som har drabbats hårtav produktionsskatten på el. Den socialdemokratiskaregeringens omfattande stöd- och bidragspolitikavseende bl.a. minskad elanvändning, förnybaraenergikällor och effektivare elanvändning har iflera utvärderingar visat sig vara misslyckad. Detär dags att ta konsekvenserna av dessa resultat ochrenodla statens stöd också på energiområdet till attenbart omfatta forskning och utveckling av nyteknik.Vi anser vidare att det är brådskande att få tillstånd en ökad anpassning av principen förenergibeskattning mellan de nordiska länderna.Olikheter i beskattningen mellan länderna hotareffektiviteten på den gemensamma, nordiskaelmarknaden. Det innebär att de samladeproduktionsresurserna utnyttjas mindre effektivt,vilket leder till samhällsekonomiska kostnader ochen ökad miljöpåverkan. Vi anser också att det ärdags att sänka skatten på el. har densvenska elskatten fördubblats. Avregleringen skullege hushållen lägre priser, men ingen avreglering ivärlden hjälper mot höjda skatter. harregeringen höjt hushållens elskatter med 100 %.Förutom den direkta skatten, belastaskärnkraftsproducerad el av en produktionsskatt,vilken inte har någon motsvarighet i andra länder.Detta gynnar i praktiken import av nedsmutsandekolproducerad el. Slutligen belastas elen avmervärdesskatt som beräknas på ett underlag sominkluderar påförda skatter.Besöksnäringen är en viktig och växandenäringsgren i hela världen. I flertalet länderbetraktas näringen som viktig, medan den i Sverigehar svårt att bli betraktad som en medtillverkningsindustrin jämbördig aktör. Restaurangerdiskrimineras gentemot livsmedelsaffärer när detgäller mervärdesskatten. Hotell och restauranger fårbetala konsumentskatt på energi, medanlivsmedelsindustrier betraktas som tillverkandeenheter och har lägre skattetariff. Köttbullartillverkade i fabrik eller restaurangkök är avseddaför konsumtion och borde inte ha olikaförutsättningar. Vi anser därför att dennakonkurrenssnedvridning bör undanröjas.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.2. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:N35 yrkande 8,2001/02:N371 yrkandena 4, 5, 18 och 19, 2001/02:N238 yrkande 1, 2001/02:Sk478 och 2001/02:K426yrkande 26 samt avslår motionerna 2001/02:Sk212,2001/02:Sk218, 2001/02:Sk286, 2001/02:Sk369,2001/02:Sk420, 2001/02:Sk427, 2001/02:Sk443,2001/02:Sk455, 2001/02:Sk489 yrkande 28, 2001/02:Sk491 yrkandena 9 och 23,2001/02:U301 yrkande 43, 2001/02:U302 yrkande 6,2001/02:U348 yrkande 7, 2001/02:MJ337 yrkandena 6 och 7, 2001/02:MJ521 yrkande 9,2001/02:N213 yrkande 6 och 2001/02:N269 yrkande 2.StällningstagandeFör att den gemensamma nordiska elmarknaden skallfungera kan inte villkoren för kraftproduktionvariera alltför mycket mellan länderna. Danmarklägger en koldioxidavgift och svavelavgift ikonsumtionsledet på den vattenkrafts- ochkärnkraftsel som importeras från . Danskkolkraftsproducerad el kan däremot säljas tillSverige utan motsvarande avgifter, vilket innebären konkurrensfördel på miljöns bekostnad, någotsom vi anser vara helt förkastligt. Enligt vårmening bör regeringen genom förhandlingar medDanmark och andra kraftproducerande länder skapamöjlighet att lägga en miljöavgift på elproducerad med kolkraft.Kristdemokraterna anser att det är dags att ta etthelhetsgrepp på energiskatterna och presentera ettuthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, högenergieffektivitet och verkningsgrad videlproduktionen premieras, medan produktion baseradpå fossila bränslen beläggs med styrande miljö-avgifter. I vår budgetmotion på energiområdetutvecklas vår syn på energipolitiken vidare. Blandannat behandlas de ekonomiska aspekterna påenergibesparing och krav på ett styrsystem somstimulerar till produktion av förnybar energi påbekostnad av den icke förnybara energin. En miljö-avgift bör införas på importerad kolkraft.De långsiktiga villkoren för den småskaligavattenkraften måste tydliggöras.En utbyggnad av naturgaseldad kraftvärme skulletotalt sett innebära minskade utsläpp och höjdeffektivitet i energisystemet. Men med dagensbeskattning av kraftvärme är den olönsam jämfört medkolkondenskraft. Kraftvärmebeskattningen behöverdärför ses över i syfte att stärka den resurs-effektiva kraftvärmens konkurrenskraft ienergisystemet.Kristdemokraterna har länge drivit kravet att EUskall vara mer handlingskraftigt på miljöområdet,eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvud-uppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen voreatt fatta beslut om miljöavgifter med kvalificeradmajoritet. har det till följd av ett fåtalländers blockering varit omöjligt att driva igenomt.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter.Dessvärre har den konsekventmotsatt sig en förändring, med hänvisning till attskattefrågor är en nationell angelägenhet. Vi anseratt miljöfrågor är gränsöverskridande problem sombör hanteras i ett internationellt sammanhang. Detkrävs gemensamma europeiska åtgärder för att sänkakoldioxidutsläppen, och ett effektivt sådant medelvore att lagstifta om miniminivå för miljöavgifter.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.3. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ337 yrkandena 6 och7, 2001/02:Sk489 yrkande 28 och 2001/02:U302 yrkande 6 samt avslår motionerna 2001/02:K426yrkande 26, 2001/02:Sk212, 2001/02:Sk218, 2001/02:Sk286, 2001/02:Sk369,2001/02:Sk420, 2001/02:Sk427, 2001/02:Sk443,2001/02:Sk455, 2001/02:Sk478, 2001/02:Sk491 yrkandena 9 och 23, 2001/02:U301 yrkande 43,2001/02:U348 yrkande 7, 2001/02:MJ521 yrkande 9,2001/02:N35 yrkande 8, 2001/02:N213 yrkande 6,2001/02:N238 yrkande 1, 2001/02:N269 yrkande 2 och2001/02:N371 yrkandena 4, 5, 18 och 19.StällningstagandeCenterpartiet anser att ett system förenergibeskattning bör byggas från grunden. Attfortsätta lappandet på dagens inkonsekventa ochotydliga system av energiskatter är en omväg tillett ekologiskt hållbart samhälle. Principerna förett nytt system bör vara att förorenaren betalar ochatt de olika energislagens marknadspris skall speglasamhällets totala kostnader. Detta innebär attregering och riksdag skall sätta tydligamiljömässiga ramar för energisystemet. Inom dessaramar skall sedan marknadsekonomins dynamik ochutvecklingskraft verka i miljöns tjänst.Ekonomiska styrmedel som t.ex. skatter ochavgifter ger som en sidoeffekt inkomster tillstatskassan. Det innebär att staten kan sänka andraskatter och avgifter som är störande församhällsekonomin. Grön skatteväxling innebär sänktskatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöringoch användning av ändliga naturresurser.Centerpartiet vill se en äkta grön skatteväxling iSverige vilket förutsätter raka rör mellan höjdamiljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter.Ett väl fungerande system för handel medutsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt änlaborerande med skattesatser, användamarknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Handelmed utsläppsrättigheter fungerar dock inte på allaområden, varför skatteväxling är ett brainstrument för att minska miljöförstöring ochanvändning av ändliga naturresurser. I finnsför närvarande ett skattesystem med nedsättningar avskattebördan för industrin. När ett system medutsläppsrättigheter är infört måste nedsättningenupphöra för att göra handeln enkel och enhetlig.Skatteväxlingen måste vara utformad på ett sätt somgör att en framtida handel med utsläppsrättigheterunderlättas. Det har regeringen ochsamarbetspartierna inte klarat av. I ställetförstärker man den befintliga skillnaden imiljöbeskattning mellan hushåll och industri. Ingaansatser görs för att successivt fasa ut denedsättningar som finns och förbereda förett system för handel med utsläppsrättigheter.Vi måste ha en tydlig miljöstyrning på EU-områdetdå nationella konkurrensvillkor alltmer ersätts avinternationell konkurrens på den gemensammamarknaden. Olika konkurrensvillkor på grund av olikamiljöregler och miljöskatter kan fungera som endrivkraft men också som ett hinder. Ett exempel påett sådant område där olika regler är ett hinder ärdet svenska jordbrukets konkurrenssituation.Gemensamma miljöskatter är ett av verktygen för attkomma till rätta med detta problem. måstevåga ta steget och säga att vi behöver miniminivåerför miljöskatter i EU.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.4. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:U301 yrkande 43,2001/02:MJ521 yrkande 9, 2001/02:K426 yrkande 26 och2001/02:N269 yrkande 2 samt avslår motionerna2001/02:Sk212, 2001/02:Sk218, 2001/02:Sk286,2001/02:Sk369, 2001/02:Sk420, 2001/02:Sk427, 2001/02:Sk443, 2001/02:Sk455, 2001/02:Sk478,2001/02:Sk489 yrkande 28, 2001/02:Sk491 yrkandena 9och 23, 2001/02:U302 yrkande 6, 2001/02:U348 yrkande7, 2001/02:MJ337 yrkandena 6 och 7, 2001/02:N35yrkande 8, 2001/02:N213 yrkande 6, 2001/02:N238yrkande 1 och 2001/02:N371 yrkandena 4, 5, 18 och 19.StällningstagandeFolkpartiet anser att EU har unika möjligheter attminska de gränsöverskridande miljöproblemen. Miljönär en fråga där hållbara lösningar endast finns påinternationell nivå. Möjligheterna till bindandeöverstatliga beslut och att ställa länder som ejföljer reglerna till svars bör inom miljöområdetutnyttjas till fullo av EU. Med rätt beslut på rättnivåer kan EU utvecklas till världens bästamiljöorganisation.Utsläppen av växthusgaser måste minska radikalt.Europa har alla förutsättningar att gå i spetsen fören miljövänlig klimatpolitik. För att riva hindrenmot en rationell klimatpolitik måste EU ges maktöver klimatpolitiken. Att unionen agerat gemensamtutåt har lett till goda resultat. krävs gemensamtgenomförande också inom . En europeisk mini-minivå för koldioxidskatten är ett första steg.Trots att samtliga partier säger sig förespråka ensådan är i realiteten en av de värstabromsklossarna mot en sådan utveckling. Skälet äratt socialdemokrater och moderater har bildat enohelig allians som vägrar låta EU:s beslutsreglerförändras så att beslut om miljöskatter kan fattasmed majoritet. Det är mycket glädjande attKlimatkommitténs majoritet enats om en ändrad svensklinje i denna avgörande fråga. Det är ocksåangeläget att regeringen snabbt ändrar sininställning i frågan och börjar driva klimat-politiken på rätt politisk nivå.Dagens utformning av beskattning av kraftvärmeförvärrar miljöproblemen och äventyrarelförsörjningen. Kraftvärmebeskattningen behöverdärför ses över i syfte att stärka denresurseffektiva kraftvärmens konkurrenskraft ienergisystemet. står kraftvärmeanläggningaroutnyttjade på grund av bristande lönsamhet tillföljd av beskattningen. Dessutom hindras nyin-vesteringar i kraftvärme. I stället användskondenskraftverk som har sämre effektivitet ochstörre miljöpåverkan.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.5. Energibeskattning, allmänt (punkt 1) mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omenergibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:U348 yrkande 7 och avslårmotionerna 2001/02:K426 yrkande 26, 2001/02:Sk212,2001/02:Sk218, 2001/02:Sk286, 2001/02:Sk369,2001/02:Sk420, 2001/02:Sk427, 2001/02:Sk443, 2001/02:Sk455,2001/02:Sk478, 2001/02:Sk489 yrkande 28,2001/02:Sk491 yrkandena 9 och 23, 2001/02:U301 yrkande 43, 2001/02:U302 yrkande 6,2001/02:MJ337 yrkandena 6 och 7, 2001/02:MJ521yrkande 9, 2001/02:N35 yrkande 8, 2001/02:N213yrkande 6, 2001/02:N238 yrkande 1, 2001/02:N269yrkande 2 och 2001/02:N371 yrkandena 4, 5, 18 och19.StällningstagandeMiljöpartiet de gröna väckte inför det svenskaordförandeskapet en motion där ett antal frågorberördes som ännu inte fått en lösning. Eftersomdet spanska ordförandeskapet föresatt sig att detskall hantera alla frågor och beslutsamt drivagemensamt fattade beslut framåt torde detta äveninnefatta miljöfrågorna. Med tanke på den digradagordningen och att miljöfrågorna oftastnedprioriteras, tvivlar vi på att så blir fallet,och därför är det viktigt att något medlemslandenvist arbetar för att miljöfrågorna jämställsmed övriga politikområden. Eftersom miljöfrågornaskall genomsyra alla politikområden anser vi attde naturligtvis också innefattas i övriga punkteri det spanska ordförandeskapets tolvpunktslista.Miljöpartiet de gröna vill att regeringen iministerrådet i de sammanhang där det lämpar sigskall driva frågan om ett ramprogram för integreringav miljöfrågorna i övrig verksamhet. Följandeinsatser bör ingå i ett sådant ramprogram:En miljökommitté bör inrättas som granskarkommissionens förslag till beslut utifrån fördragensmiljöprinciper.Ökade resurser och befogenheter bör ges till EEA,, som samlar in ochsammanställer information om miljötillståndet iunionen. Alla beslut bör kontrolleras med hjälp aven checklista där miljöprinciperna kollas av motföreslagna beslut. Detta skulle öka tydligheten ochintegreringen i miljöarbetet.Ekonomin bör ges ekologiska spelregler. Ökadkonsumtion, dvs. ökad BNP, är ett av unionenshuvudmål trots att miljöforskning visar att det ärjust ett ökat materialflöde som är ett av de storahindren på vägen mot ett ekologiskt hållbartsamhälle.Ett system med s.k. gröna räkenskaper eller grönNNP bör utvecklas där även slitage på det naturligakapitalet finns med i kalkylen.Behovet av, och stödet för, en grön skatteväxlingdär de miljörelaterade skatterna höjs och skatten påarbete sänks delas av många aktörer i EU.Kommissionen menar att detta är en avgörandekomponent i arbetet för ökad sysselsättning. Dettagäller framför allt skatterna på energi ochkoldioxid. En viktig princip är att beslut omskatter endast skall vara miniminivåer.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.6. Jordbrukets miljö- och energiskatter (punkt2) mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om jordbruketsmiljö- och energiskatter. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sk326, 2001/02:Sk417 yrkandena 1,2 och 5, 2001/02:Sk433 yrkandena 2 och 6, 2001/02:MJ343 yrkandena 4och 5 och 2001/02:Sk362 yrkande 1 samt avslår motionerna 2001/02:Sk450yrkande 5, 2001/02:Sk468 yrkandena 13, 2001/02:MJ336 yrkande 5,2001/02:MJ340 yrkande 2, 2001/02:MJ341 yrkande 1,2001/02:MJ423 yrkande 10, 2001/02:MJ464 yrkande 4och 2001/02:MJ526 yrkande 14.StällningstagandeRegeringen har i olika sammanhang aviserat sinavsikt att anpassa en del av jordbrukets särskatter.Ännu har inget hänt. En viktig faktor i samband medEU-medlemskapet var strävan efterkonkurrensneutralitet mellan medlemsländerna. Inomträdgårdsnäringen föreligger fortfarandekonkurrenssnedvridningar i olika avseenden. Vi anseratt regeringen skyndsamt måste se överträdgårdsnäringens särskatter och växthusodlingensskatter på bränsle för uppvärmning. Regeringen måsteutifrån en helhetssyn verka för konkurrens-neutralitet mellan länderna och för samordnanderegelverk för den aktuella näringen i fråga. Deutredningar som är tillsatta på området bör behandladessa frågor med förtur.En statlig utredning har påtalat jordbruketsnegativa konkurrenssituation bl.a. beroende på högaproduktionsskatter. Dieselskatten utgör här en tungdel. Det är obegripligt att regeringen valt motsattväg och höjt dieselskatten trots att man måste varamedveten om den ekonomiska situationen för jord- ochskogsbruket. Vi anser att det är en felsyn attanföra miljöpolitiska skäl för en höjning när detgäller dessa näringar. Ingen lant- ellerskogsbrukare kör traktor eller skogsmaskiner förnöjes skull. Enligt vår mening bör dieselskattensänkas till per liter för jordbruket,skogsmaskiner och arbetsredskap.Sverige är det enda land inom EU som har skatt påhandelsgödsel. Budgetpropositionen för ettresonemang om hur återföringen av skatten på bekämp-ningsmedel och handelsgödsel till näringen skallske, vilket visar sig vara mycket komplicerat. Detfinns inte någon garanti för att de lantbrukare sombetalat skatten själva kommer att få tillbaka någrapengar. Hela systemet måste därför betraktas som enmärklig rundgång där slutresultatet är ovisst, ochingen kan påstå att miljön förbättras med denhittills förda politiken. Vi anser därför attkväveskatten på handelsgödsel skall avskaffas.Medvetenheten och kunskapen omhandelsgödselanvändningen inom jordbruket harutvecklats på ett positivt sätt, och vi anser attskatteinstrumentet inte är det bästa sättet för attkomma till rätta med kväveläckage från jordbruket.Vårt förslag innebär inte att vi negligerarproblemet med växtnäringsläckaget i jordbruket.Forskning, information, ny teknik och ökad kunskapär bättre metoder än skatteinstrumentet för attbekämpa miljöproblemen. Bättre odlingsmetoder ochandra åtgärder, som t.ex. kantzoner fria frångödsling och bekämpningsmedel längs sjöar ochvattendrag, är således att föredra. Metoder börvidare utvecklas för miljöbalanser ochenergibalanser i jordbruket, baserade på olikaodlingsmetoder. Forskningen och informationen påområdet bör intensifieras och utvecklas.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.7. Jordbrukets miljö- och energiskatter (punkt2) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om jordbruketsmiljö- och energiskatter. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:MJ340 yrkande 2, 2001/02:MJ423yrkande 10, 2001/02:Sk326 och 2001/02:MJ336 yrkande 5 samt avslårmotionerna 2001/02:Sk362 yrkande 1, 2001/02:Sk417yrkandena 1, 2 och 5, 2001/02:Sk433 yrkandena 2 och6, 2001/02:Sk450 yrkande 5, 2001/02:Sk468 yrkandena13, 2001/02:MJ341 yrkande 1, 2001/02:MJ343 yrkandena 4 och 5,2001/02:MJ464 yrkande 4 och 2001/02:MJ526 yrkande14.StällningstagandeKristdemokraterna anser att jordbrukets skattermåste bringas i harmoni med övriga EU-ländersbeskattning. Svenskt jordbruk pressas av produk-tionsskatter som saknar motstycke i övriga EU.När det gäller dieselskatterna, betalar t.ex. dedanska och engelska bönderna mindre fördieseln. De finska bönderna betalar mindre.Bönderna i betalar i skatt per literdiesel. Övriga EU-bönder betalar i genomsnitt1 krona i skatt. är också det enda landsom har skatt på handelsgödsel. Det är viktigtatt det arbete som pågår beträffande tillväga-gångssättet för en återföring av handelsgödsel-och bekämpningsmedelsskatterna till jordbruketresulterar i ett förslag till underhösten. Även frågan om en reducering avdieselskatten för jordbrukets arbetsmaskinermåste få en positiv lösning under hösten.Växthusodlingens beskattning av fossilt bränsleför uppvärmning bör också bli föremål för enmotsvarande översyn som resulterar i ett förslagsom innebär ett rättvisare beskattningssystem ochen med andra EU-länder jämlik beskattningsnivå.Växthusodlingens energiskatter utgör en tungkostnad, och skatten står inte alls i rimligproportion till den skatt som tas ut ikonkurrentländerna. Medan koldioxidskatten i Sverigetas ut med ett belopp som varierar mellan olikaföretag med ca per m3 olja är skatten iDanmark ca per m3. Den stora variationen iskatteuttaget för svensk växthusodling beror på attskatten är relaterad till företagets omsättningenligt den s.k. 0,8-procentsregeln.Kristdemokraterna har även tidigare framhållit denorättvisa som 0,8-procentsregeln innebär förväxthusföretagen och den ytterligare orättvisa somtillämpningen av EU:s minimiskattesats förmineraloljeprodukter innebär för företag som måsteutnyttja olja för uppvärmning i förhållande till deföretag som kan utnyttja naturgas. Det svenskabeskattningssystemet innebär således inte bara enavsevärd konkurrensnackdel i förhållande till övrigaEU-länder utan också ojämlikabeskattningsförhållanden inom . Dessamissförhållanden måste enligt vår mening skyndsamtåtgärdas.Orenade äldre gräsklippare släpper ut storamängder mycket miljöskadliga avgaser. Enskrotningspremie för äldre båtmotorer ochgräsklippare skulle vara en effektivmiljöförbättrande åtgärd som skulle lönasig. Vi anser att skatten skall sänkas påalkylatbensin (s.k. grön bensin) för motorsågar ochträdgårdsredskap.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.8. Jordbrukets miljö- och energiskatter (punkt2) fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2.