bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Råden bör komma in tidigt ibeslutsprocessen i syfte att ges en reell möjlighetatt påverka, men de kan också spela en betydelsefullroll för att utvärdera den kommunala verksamheten.Ungdomsråd kan bidra till att öka ungdomarsinflytande och delaktighet men kan inte utgöra någonpatentlösning på de problem som upplevs medungdomars brist på engagemang i kommunala frågor.Det är ändå viktigt att ta vara på engagemanget ochge ungdomsråden legitimitet som ett sätt att erhållaungdomsperspektiv på olika frågor. Deförtroendevalda bör enligt regeringen be ungdomar iexempelvis elevråd, ungdomsorganisationer och påfritidsgårdar om synpunkter.Regeringen vill dock betona att ungdomsråd, sominte är utsedda i representativa val, intenödvändigtvis speglar alla ungdomars uppfattning ien viss fråga. Ungdomsråd är därför bara en blandflera möjliga metoder för att ge ungdomarinflytande. Det centrala enligt regeringens meningär att man lokalt försöker upprätthålla ettungdomsperspektiv inte bara på de frågor som berörunga utan även generellt.Regeringen framhåller vidare i propositionen attolika medborgarsammanslutningars förutsättningar ochmöjligheter att delta i den politiska processenbehöver utvecklas. Regeringen avser därför attgenomföra återkommande s.k. folkrörelseforum fördialog mellan å ena sidan regeringen och dessförvaltningsmyndigheter och å andra sidanföreträdare för folkrörelser, föreningar och andramedborgarsammanslutningar.Regeringen överväger den närmareutformningen av det fortsatta framtida stödet fördemokratiutveckling.Regeringen redovisar att den initieradeett långsiktigt utvecklingsarbete för den svenskademokratin, Tid för Demokrati. Arbetet skall pågåunder tiden 20002002. En särskilddemokratidelegation tillsattes för att ledautvecklingsarbetet. Bakgrunden till projektet varatt regeringen bedömde det som angeläget att ta tillvara medborgarnas engagemang och uppmuntra tillaktivt deltagande i de politiska beslutsprocesserna i synnerhet i valen men också i samhällslivet iövrigt.Inom ramen för utvecklingsarbetet Tid förDemokrati genomförs riktade insatser, ochinformation om utvecklingsarbetet har enligtregeringen nått stora grupper i samhället, vilketbl.a. tagit sig uttryck i att drygt 1 000organisationer sökt stöd för olika formerav demokratiutvecklingsprojekt. Av dessa har 126beviljats stöd. Bland dem som beviljats stöd fördemokratiprojekt finns kommuner, stiftelser, ideellaföreningar, ungdoms-, invandrar- och folkbildnings-organisationer m.fl. De projekt som beviljats stöduppvisar tillsammans en stor bredd och bidrar medvärdefulla kunskaper och erfarenheter, exempelvisnär det gäller utveckling av lokal demokrati,förutsättningar för ungdomars engagemang i skola ochföreningsliv, förenings- ochorganisationsutveckling, utveckling på IT-området,nya vägar för lärande om demokratin samt nya formerav mötesplatser och forum för debatt, dialog ochdiskussion mellan politiker och medborgare.Erfarenheterna av arbetet med demokratistöd ochövrigt arbete inom projektet för Demokrati visarenligt regeringen på ett stort engagemang blandmedborgarna och stora utvecklingsmöjligheter när detgäller lokal demokrati. För att kunna göranödvändiga ställningstaganden kring den närmareutformningen av det fortsatta stödet tilldemokratiutveckling avser regeringen att genomföraen slututvärdering av projektet, som skall varaavslutad . Regeringen avser att medbeaktande av resultatet av utvärderingen övervägahur det fortsatta stödet för demokratiutvecklingskall vara organiserat.I den nationella handlingsplan för de mänskligarättigheterna som regeringen lagt fram för (skr. 2001/02:83) framhåller regeringen att denavser att fortlöpande följa att lagändringar medanledning av FN:s konvention om barnets rättigheterfår avsedd effekt. Regeringen avser också attöverlämna en barnskrivelse till våren2002.I skrivelsen hänvisas (s. 72) till den nationellastrategin för att förverkliga iSverige. Strategin innehåller bl.a. att konventionenskall vara ett aktivt instrument och genomsyra alltbeslutsfattande i som rör barn,att barnperspektivet i lämplig omfattning skallfinnas med i utredningsdirektiv, attbarnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som rör barn, att kommuner och landsting börinrätta system för att kunna följa hur barnets bästaförverkligas i det kommunala arbetet samt att barnsoch ungdomars inflytande och delaktighet isamhällsplaneringen skall utvecklas.MotionerTvå motioner gäller frågan om medborgarpaneler ochdemokratibokslut.I motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp)yrkande 7 begärs ett tillkännagivande för regeringenom medborgarpaneler och demokratibokslut.Motionärerna anför att olika gruppers särbehov ochåsikter kan ventileras genom medborgarpaneler ocharenor. De instämmer i regeringens bedömning menskulle gärna ha sett mer substantiella skrivningar.Motionärerna anför vidare att demokratibokslut, variutvärderas vilka möjligheter kommuninvånarna haftatt ta del av och påverka beslutsprocesser, börbiläggas övriga bokslut. I motion 2001/02:K381 avMatz m.fl. (mp) yrkande 10 föreslås etttillkännagivande för regeringen om demokratibokslut.Samma två motioner behandlar också ställningen förungdomsråd.Per m.fl. (mp) föreslår i motion 2001/02:K66yrkande 10 att begär att regeringenutreder förutsättningarna för att införa ungdomsrådmed förslagsrätt till fullmäktige. Motionärernaanser att för att ungdomsråden skall få ett merreellt inflytande bör de utvecklas till renaungdomsfullmäktige, valda och fungerande utifrånsamma principer som ett ordinarie, med rätt att fågodtagna motioner behandlade i det ordinariefullmäktige. Ett tillkännagivande om ungdomsrådföreslås också i motion 2001/02:K381 av MatzHammarström m.fl. (mp) yrkande 3.Per m.fl. (mp) tar i motion 2001/02:K66 ävenupp en annan aspekt av hänsynen till barn ochungdomar. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivandeför regeringen om barn- och ungdomsperspektiv ibeslutsfattandet på samtliga nivåer. Motionärernaanför att barns och ungdomars intressen skalltillgodoses och deras känsla av delaktighet isamhällsbyggandet stärkas. Motionärerna hänvisarockså till . I yrkande 9 föreslåsatt begär att regeringen utrederförutsättningarna för att införa krav påbarnkonsekvensanalyser i allt beslutsfattande påsamtliga beslutsnivåer.Frågan om ungdomars delaktighet tas upp iytterligare motioner.I motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande för regeringenom att ungdomars möjligheter till ett aktivtdeltagande i den demokratiska processen bör ökas.Samhället bör enligt motionärerna se som sin uppgiftatt stimulera denna medvetenhet och stärka ungdomartill engagemang och uppmuntra till kritiskttänkande. Ungdomar bör få ett reellt inflytande iskolan och i kommunen. Genom lokala styrelser sombehandlar t.ex. miljö- och ungdomsfrågor kan mångaaktivas kompetens tas till vara. Ett sådanttillkännagivande begärs också i motion 2001/02:K67av m.fl. (c) yrkande 2.Behovet av lokalt demokratiutvecklingsarbete tasockså upp i motioner. I motion 2001/02:A226 av AgneHansson m.fl. (c) yrkande 4 föreslås etttillkännagivande för regeringen om att stimuleralokalt utvecklingsarbete. Motionärerna framhålleratt det är viktigt att främja självbestämmande,frivillig samverkan och kulturell mångfald förminoriteter samt att det gynnar lokalt självstyrenär människor går samman i lokala utvecklingsgrupperför att lösa gemensamma problem och att dennaarbetsform utvecklar det demokratiska inflytandetoch ansvarstagandet. I motion 2001/02:K67 av ÅsaTorstensson m.fl. (c) yrkande 1 begärs etttillkännagivande för regeringen om ökade möjligheterför en förbättrad deltagardemokrati. I motionenförespråkas bl.a. en vardagsdemokrati som kommertill uttryck genom engagemang i lokalt föreningslivoch delegering av beslut på nivå t.ex. tillbrukarstyrelser vid skolor och daghem eller tillbrukarråd i primärvården.I motion 2001/02:K383 av m.fl. (fp)yrkande 1 föreslås att begär attregeringen utformar ett program som stimulerardemokratiskt utvecklingsarbete. Motionärerna anseratt skall göra tillkännagivanden förregeringen också om att en bredare folklig politiskrepresentation eftersträvas bl.a. genom attuppmuntra ideella folkrörelser till ökat engagemangi samhällsfrågor genom ekonomisk och arbetsmässiguppmuntran (yrkande 3), om att olika samhällsstödskall ha formen av generella bidrag och att modellermed prestationsersättningar och detaljeradeprojektbidrag endast undantagsvis kan komma i fråga(yrkande 4) och om att den ideella sektorn får varasin egen norm och bedömas och behandlas utifrån sinegen särart (yrkande 5).Rekryteringen till förtroendeuppdrag berörs särskilti tre motioner.I motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp)yrkande 13 begärs ett tillkännagivande förregeringen om rekryteringen av förtroendevalda ochviljan att åta sig förtroendeuppdrag. Motionärernaanser att samhället måste verka mer aktivt förjämställdhet mellan könen, jämställdhet för etniskaoch kulturella grupper, enskilda individer, t.ex.funktionshindrade, och motverka alla former avdiskriminering i näringslivet och på den offentligaarenan. Det är också viktigt enligt motionärerna attkomma till rätta med skillnader i det politiskaengagemanget hänförliga till utbildning ocharbetsinkomst.Ulla-Britt () föreslår i motion2001/02:K344 yrkande 1 ett tillkännagivande förregeringen om att kommunallagen bör möjliggöra förkommunerna att utveckla den demokratiska processengenom olika metoder. Hon anser att principen omdemokrati bör lyftas in i kommunallagen. Hon påpekarbetydelsen av att alla människor ges möjligheter ochutrymme att bestämma över sina liv och anser detviktigt att nya förtroendeuppdrag inrättas så attfler får chansen att delta i beslutsfattande organ.Hon pekar vidare på att kvinnor, särskilt äldrekvinnor, kvinnor med utländsk bakgrund ochlågutbildade, är underrepresenterade i denrepresentativa demokratin och att personer medfunktionshinder möter ett antal svårigheter attkunna delta i den kommunala demokratin. Ungdomarsdelaktighet och inflytande bör stärkas enligtmotionären.Christina m.fl. (s) begär i motion2001/02:K68 ett tillkännagivande för regeringen ombehovet av insatser för att öka det politiskaengagemanget i grupper som ärunderrepresenterade i det politiska livet.Motionärerna anser att särskilda insatser bör görasockså för att den stora grupp av personer medutländsk bakgrund som redan bor i vårt land skallkunna engageras i politiken. Vidare bör enutveckling av vår demokrati också ta sikte på att tatill vara de äldre i det politiska arbetet.Samhället behöver deras kunskaper och erfarenheter.En motion rör statligt stöd till ideellaorganisationer. m.fl. (kd, c, fp, mp)föreslår i motion 2001/02:K69 ett tillkännagivandeför regeringen om vikten av att statligt stöd i formav organisationsbidrag ges till ideellaorganisationer som arbetar för utveckling av densvenska demokratin i enlighet med riktlinjerna ipropositionen.Kommundemokratikommitténs bedömning omdemokratiredovisningarI uppdrag har ingått attstudera de försök som görs med så kalladedemokratibokslut för att vinna erfarenheter för detfortsatta arbetet för demokrati och rättssäkerhet.Kommitténs bedömning är att demokratiutvecklingeni kommuner och landsting kan främjas genomregelbundna demokratiredovisningar. Sådanaredovisningar innebär att demokratin mäts, granskasoch värderas.Utskottets ställningstagandeDemokratiutvecklingen i kommuner och landsting bör,som framhållit, kunnafrämjas genom regelbundna demokratiredovisningar.Det bör enligt utskottets uppfattning vara enangelägenhet för kommunerna själva att ta ställningtill om regelrätta sådana redovisningar ellerbokslut skall införas. Utskottet anser inte attnågot tillkännagivande för regeringen är påkallat idenna fråga och avstyrker motionerna 2001/02:K66(mp) yrkande 7 och 2001/02:K381 (mp) yrkande 10.Utskottet anser inte att det finns anledning att geungdomsråd någon särställning i förhållande tillandra medborgarsammanslutningar. Utskottet avstyrkermotionerna 2001/02:K66 (mp) yrkande 10 och 2001/K381(mp) yrkande 3.Regeringen har själv framhållit i propositionenatt det är angeläget att det i den kommunalaverksamheten finns ett barn- och ungdomsperspektiv.Utskottet anser inte heller att någottillkännagivande till regeringen om behovet av ettsådant perspektiv och om barnkonsekvensanalyserbehövs. Utskottet avstyrker därmed också yrkandena 8och 9 i motion 2001/02:K66 (mp).Utskottet har ovan tillstyrkt förslag om ökadebefogenheter för självförvaltningsorgan och anseratt en positiv inställning till dessa utgör ettväsentligt inslag i en utveckling mot lokaltutvecklingsarbete. Regeringen har också redovisat enrad åtgärder för att stödja sådantutvecklingsarbete. Enligt utskottets uppfattningbehövs inte något tillkännagivande för regeringen omförbättring av möjligheterna till lokal utvecklingoch deltagardemokrati. Motionerna 2001/02:K67 (c)yrkande 1, 2001/02:K383 (fp) yrkandena 1 och 35samt 2001/02:A226 (c) yrkande 4 kan därmed anses ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet anser också att värdet av ungdomarsdelaktighet i den demokratiska processen harbeaktats i propositionen, och utskottet anser inteatt det behövs något tillkännagivande med anledningav motionerna 2001/02:K67 (c) yrkande 2 och2001/02:K371 (c) yrkande 1 heller.De lagändringar om förtroendevaldas arbetsvillkorsom regeringen har föreslagit och som utskottet hartillstyrkt bör enligt utskottets uppfattningtillsammans med övrigt demokratiutvecklingsarbetesom redovisas i propositionen bidra till attunderlätta för personer med olika bakgrund att verkasom förtroendevalda och delta i det politiskaarbetet. Utskottet anser därmed att någottillkännagivande inte behövs med anledning avmotionerna 2001/02:K66 (mp) yrkande 13, 2001/02:K68(s) och 2001/02:K344 (kd) yrkande 1.Utskottet utgår från att regeringen i denfortsatta utformningen av stödet tilldemokratiutveckling även beaktar behovet av stödtill ideella organisationer. Något tillkännagivandemed anledning av motion 2001/02:K69 (kd, c, fp, mp)behövs enligt utskottets uppfattning inte.Demokratisk medvetenhet och kunskapUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omskolans kursplaner och om en folder omdemokratiprinciper, grundlagar m.m., somutformas på regeringens uppdrag.Jfr reservation 34 (mp).KunskapsförmedlingPropositionenEU-kunskapRegeringen bedömer att den samlade kunskapen om ochförtrogenheten med demokratiskt beslutsfattande iförsta hand utgår från demokratiskt beslutsfattandeinom nationalstatens ram. Det är viktigt att ökakunskapen och medvetenheten om de nya formerna avbeslutsfattande som växer fram i och med det alltmerkomplexa flernivåstyret. Strukturer bör skapas somger medborgarna möjlighet till god insyn,delaktighet och inflytande liksom godaförutsättningar för ansvarsutkrävande. Regeringenstillsättande av och inrättandet avExpertgruppen för EU-frågor bör ses som ett led idetta arbete.Regeringen anser också att en kartläggning börgenomföras över hur det svenska remissförfarandet används avseende frågor med EU-anknytning.Nya forum för internationellt erfarenhetsutbyteRegeringen anser att , för att stärkademokratin i landet och internationellt, bör delta ioch bidra till utvecklingen av forum och processerför erfarenhetsutbyte och samarbete kringdemokratiutvecklingsfrågor inom EU, , FNoch det internationella samfundet i övrigt.SkolanRegeringen anser att god kunskap om allasamhällsnivåer bör ges i skolan. Vid kommanderevidering av kursplaner bör betydelsenav kunskap om de olika nivåerna tydliggöras. Behovetav kommentarer och referensmaterial för att stödjasådan undervisning i och gymnasieskolanbör också ses över.Regeringen redovisar att det i ochgymnasieskolans kursplaner för samhällskunskapsämnetinte finns några uttryckliga mål för elevernaskunskaper om den kommunala nivån, utan vilkakunskaper eleverna skall uppnå om denna nivå framgåri stället indirekt av andra skrivningar. Atteleverna skall uppnå goda kunskaper om samtliganivåer bör enligt regeringen framgå av kursplanerna.Regeringen anser att politisk verksamhet och debattbör främjas i skolan. Det är enligt regeringenangeläget att skolelever ges återkommandemöjligheter att träffa och diskutera med företrädareför politiska partier och deras ungdomsförbund.Regeringen anser att bör ges i uppdragatt undersöka vilka hinder som finns för politiskapartier, ungdomsförbund, folkrörelser ochorganisationer att få informera om sin verksamhet iskolan samt ge exempel på hur sådan verksamhet kanunderlättas.Introduktionsprogram och svenskundervisning förpersoner med utländsk bakgrundRegeringen bedömer att personer som beviljasuppehållstillstånd i genom ettintroduktionsprogram eller på annat sätt bör gesgoda kunskaper om och förståelse för den svenskademokratin. Regeringen har enligt propositionennyligen tillsatt en utredning med uppgift att seöver mottagande av och introduktion för flyktingar.Utredningen skall bl.a. överväga hur alla nyanländainvandrare, genom introduktionen eller på annatsätt, skall kunna få ökad kunskap om och förståelseför grundläggande normer i det svenska samhället ochdet svenska demokratiska systemet. börges i uppdrag att se över behovet avreferensmaterial och kommentarer som kan användas isvenskundervisning för invandrare för att stödjaundervisning som förmedlar kunskaper om ochförståelse för den svenska demokratin.MotionerI motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp) yrkande11 begärs ett tillkännagivande för regeringen omskolans betydelse för en levande, hållbar demokrati.Motionärerna anser att samtliga kursplaner bör sesöver i syfte att stärka demokratifrågornas position.Samhällskunskap, specifikt kunskap om våragrundlagar och mänskliga rättigheter, bör ges stortutrymme i undervisningen. Historieämnet bör stärkasför att eleverna skall få en förståelse församhällsutvecklingen . Därtill vore detvärdefullt om elevernas insikter om andra ländersstyrelseskick ökade för att på så sätt ge ett vidareperspektiv på det svenska styrelseskicket. Ävensådana studier som disciplinärt faller in under denantropologiska vetenskapen bör inkluderas.I samma motion yrkande 4 begärs etttillkännagivande för regeringen om behovet avlättillgänglig information om grundlagarna,demokratiska beslutsprocesser och EU. Regeringen börenligt motionärerna ges i uppdrag att låta utarbetaen lättillgänglig folder om demokratiprinciper, våragrundlagar, innefattande styrelseskicket ochbeslutsprocesser samt mänskliga rättigheter.Materialet bör dessutom innefatta EU:s konstitutionoch behörighetskompetens samt beslutsprocesser.Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår att regeringen anser attdet bör framgå av kursplanerna att eleverna skalluppnå goda kunskaper om samtliga samhällsnivåer.Regeringen betonar att skolan har en central rollför att främja demokratins idéer. Utskottet utgårfrån att synpunkter av det slag som framförs imotion 2001/02:K66 yrkande 11 beaktas vid denfortsatta utformningen av skolans kursplaner.Regeringskansliet har liksom en tämligenomfattande informationsverksamhet med framställningav trycksaker och informationsblad. Utskottet ärinte berett att ställa sig bakom ett uppdrag tillregeringen att låta utarbeta en demokratifolderenligt motion 2001/02:K66 yrkande 4.Mångvetenskaplig forskning ochdemokratistatistikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om behovet avpengar för forskning.PropositionenRegeringen anser att mångvetenskaplig forskning omdemokratin bör stimuleras. Regeringen avser enligtpropositionen att tillföra Vetenskapsrådet5 . Medlen skall iförsta hand användas för att bygga upp ett nätverkoch en nationell plattform där såväl doktorander somredan etablerade forskare från olika ämnen ochlärosäten kan mötas. Regeringen avser att återkommatill i frågan om finansiering.Regeringen anser att en översyn och inventering börgöras av befintlig statistik som rör demokratinsutveckling och funktionssätt i och att ensådan översyn bör initieras under år 2002.MotionI motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp) yrkande17 begärs ett tillkännagivande om forskning ochstatistik. Motionärerna anser att, om det finns ettbehov av nätverks- och plattformsbyggande, kan detvara lämpligt att medel i första hand går till dettaarbete och att inte ärtillräckligt för att täcka forskningsbehovet.Utskottets ställningstagandeRegeringen har aviserat att den avser att återkommatill i frågan om finansiering av denomtalade mångvetenskapliga forskningen. Utskottetanser inte att något tillkännagivande om behovet avmedel bör göras , och utskottet avstyrker motion2001/02:K66 (mp) yrkande 17.Särskilda frågorEtik i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om utvecklingav ett offentligt etos och en demokratiskprofessionalism.MotionI motion 2001/02:K65 av m.fl. (kd)yrkande 8 begärs ett tillkännagivande för regeringenom en statlig utredning som utifrånDemokratiutredningens synsätt utvecklar ettoffentligt etos och en demokratisk professionalismför den offentliga förvaltningen.BakgrundI betänkande diskuterasutvecklingen av ett offentligt etos en demokratiskprofessionalism. Utredningen hänvisar till attstatsförvaltningen befinner sig i en miljö avkonflikter mellan mål som var för sig är viktiga. Åena sidan skall t.ex. demokratiska värdenförverkligas, såsom politisk demokrati och offentligetik. Å andra sidan skall ekonomiska värden skapas,såsom rationalitet, produktivitet och effektivitet.Varje offentligt system skall enligt utredningenvårda denna helhet. Det är ett mångdimensionelltmedborgarperspektiv på sådana angelägenheter sombedrivs med medborgarnas skattemedel. Demokratiskavärderingar och etiska principer är lika viktiga närandra aktörer övertar offentligfinansieradverksamhet. Det gäller exempelvis meddelarfriheten.För att ansvaret skall hanteras klokt, medmedborgarnas bästa för ögonen, måste enligtutredningen stora ansträngningar göras för attutveckla personalens känsla för ett offentligt etos.Det innebär bl.a. att staten som arbetsgivarefortlöpande måste värna om att skapa sådanaarbetsförhållanden att statstjänstemännensintegritet och självständighet inte motarbetas utantas till vara och uppmuntras. De statsanställdamåste få vara förebilder i fråga om demedborgardygder som utredningen förespråkat.Regeringen har i skrivelse 2000/01:151 Regeringensförvaltningspolitik lämnat en redogörelse förarbetet med genomförandet av regeringensförvaltningspolitiska handlingsprogram i demokratins tjänst och en allmänlägesbeskrivning avseende olika områden.Regeringen framhåller i ett avsnitt om kompetensoch etik att förvaltningens arbete bärs upp avstatsanställda med hög kompetens och att förmåganatt förverkliga de folkvaldas beslut på ett kunnigt,opartiskt och rättssäkert sätt är en viktig grund iförvaltningens arbete. behövertjänstemän med god förvaltningskunskap, god förmågaatt kommunicera, integritet, gott omdöme och ettetiskt förhållningssätt som väcker respekt.Regeringen erinrar om att Statens kvalitets- ochkompetensråd har i uppdrag bl.a. att verka för engod förvaltningskultur och etik hos de statligamyndigheterna. I rådets kompetensanalysmaterial harrådet därför särskilt betonat vikten av godförvaltningsetik. I introduktionsprogrammet förnyanställda handläggare och till viss del iprogrammet Strategisk chef ingår avsnitt omförvaltningsetik. Här skapas tillfällen tilldiskussion om och reflektion kringförvaltningsetiska frågor i anslutning till deområden och de situationer där sådana frågor kan bliaktuella. Rådet arbetar vidare med uppdraget för attkunna erbjuda de statliga myndigheterna material omförvaltningsetik att använda i andra sammanhang än ide nämnda programmen.Utskottet avser att behandla skrivelsentillsammans med motioner på området i sittbetänkande 2001/02:KU24.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att statsförvaltningenbehöver tjänstemän med god förvaltningskunskap, godförmåga att kommunicera, integritet, gott omdöme och inte minst ett etiskt förhållningssätt somväcker respekt. Utskottet anser det dock intenödvändigt med en sådan utredning som begärs imotion 2001/02:K65 (kd) yrkande 8.