bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — Det har därmed funnits rikamöjligheter för regeringen att förvissa sig om attsäkerheten vid toppmötet kunnat garanteras. Av detsom skedde runt mötet i kan utskottetkonstatera att säkerhetsarbetet inte utförts på ettnöjaktigt sätt. Med tanke på regeringensövergripande ansvar för mötet anser utskottet detinte rimligt att lasta hela ansvaret för denbristande säkerheten enbart på polisen.I sammanhanget ser sig utskottet föranlåtet attnärmare beröra hanteringen av den skrivelse frånRikspolisstyrelsen innehållande en framställan omatt få ta i anspråk beredskapspolismän med anledningav ordförandeskap i EU, vilken sedermeraåterkallades.Utskottet noterar att den hemställan somPolismyndigheten i gjort hosRikspolisstyrelsen fanns fogad som en bilaga tillden framställan som gjorde hosregeringen. Av bilagan till Rikspolisstyrelsensframställan framgår sålunda att avsikten var att tai anspråk beredskapspoliser för vissa närmarepreciserade bevakningsuppgifter i syfte att frigörayrkespolismän för annat säkerhetsarbete i sambandmed i den 11(16juni 2001. I framställan hos regeringen angavRikspolisstyrelsen dessutom att den bedömde attberedskapspolisen var lämplig för sådana uppgiftersom avsågs i bilagan.Justitieministern har under utfrågningen införutskottet förklarat att den dialog som förts mellanföreträdare för ochRikspolisstyrelsen baserats på att det inte inkommitnågon begäran avseende ett speciellt möte, t.ex. deti . Utskottet kan för sin del inte se attdetta skulle vara en godtagbar grund för att avvisaRikspolisstyrelsens begäran eftersom det av denaktuella handlingen uppenbart framgår att det iförsta hand är Göteborgsmötet som begäran avser.Utskottet kan inte undvika att se regeringensbehandling av den aktuella begäran frånRikspolisstyrelsen som ett tecken på en störredelaktighet vad gäller säkerhetsfrågorna än vadjustitieministern velat medge.· Regeringens utnämningspolitik (avsnitt 2.17)·av Per (), (), ()och ().Såsom utskottets granskning visat finns det enstark tendens till en ökad politisering avstatsförvaltningen. Särskilt gäller dettaledningarna för de centrala ämbetsverken. Depolitiska rekryteringarna har dessutom en påtagligsocialdemokratisk slagsida. Utskottet finner dennautveckling oacceptabel. Tendensen att tillmätapolitisk bakgrund avgörande betydelse riskerarenligt utskottets mening att allvarligt undermineraden svenska statsförvaltningens oväld. Dessutom kanfarhågor med fog resas att väsentliga kvaliteterhärigenom inte får göra sig gällande i de statligaverkens ledningar. Skulle denna utveckling fortsättaförs allt längre över till enförvaltningsstruktur där verksledningarna naturligenmåste bytas vid byte av regering. Utskottet skulleallvarlig beklaga ett sådant skifte avförvaltningsmodell. Regeringen bär hela ansvaret förde redovisade politiseringstendenserna och förtjänarför detta kritik.Vi ställer oss dock bakom utskottetsställningstagande när det gäller regeringens ansvarför att öka andelen kvinnliga myndighetschefer.·Kulturminister utövande avägandet i bolaget (avsnitt 2.18)·av Per (), (), (),() och ().Riksdagen fattade 1997 beslut om utbyggnad av detdigitala marknätet. Av riksdagsbeslutet framgår delsatt den föreslagna sändningsverksamheten i sinhelhet skall bekostas av medverkande företag, delsatt statliga medel inte skall användas för attsubventionera hushållens anskaffning av avkodare.Utskottets granskning visar att riksdagsbeslutetinte kan fullföljas och att det ansvariga statsrådetär fullt medveten om detta. De ekonomiskaåterverkningarna härav är på väg att blir mycketstora.Granskningen visar att redan våren2000 fick kännedom om AB:s behov avkapitaltillskott på och attfrågan om kapitaltillskott åter togs upp under våren2001. Behovet av kapitaltillskott ledde också tillatt AB:s andel i NordiskaSatellitaktiebolaget (NSAB) fick säljas. Dennaförsäljning redovisades heller aldrig för riksdagen.Marita har således länge haft kännedom ombolagets behov av kapitaltillskott och om att storabelopp kommit att satsas på mycket osäkraförutsättningar. Också den ekonomiska analys somgjorts på uppdrag av regeringen visar attutbyggnaden av marksänd digital-TV inte haft deaffärsmässiga förutsättningar som riksdagsbeslutetgav uttryck för.Granskningen visar härutöver att används till att subventionerahushållens avkodare, trots att subventionerna inteär affärsmässiga och att det lett till krav påbetydande ytterligare kapitaltillskott från ägaren -staten.· borde enligt utskottetsmening ha informerat om de ändradeförutsättningarna för digital-TV-projektetoch om försäljningen av andelen i NSAB såsnart detta blev aktuellt. En ny inriktningpå projektet kunde därmed ha beslutats. Istället har utövat ägandet iTeracom AB så att bolaget utan stöd avriksdagsbeslut utvecklats på ett sätt somskapat betydande behov av direkt ochindirekt kapitaltillskott. Till detta kommeratt uppgifter om finansiellasituation omgärdats med sekretess. Det harförsvårat både allmänhetens och riksdagensinsyn i ett projekt som alltmera visar sigsakna sunda finansiella förutsättningar. Försin hantering av förtjänarstatsrådet kritik.··Statsrådet offentliggörande avaktieförsäljning (avsnitt 7)·av Per (), (), ()och ().Liksom vid tidigare granskningar som rört uttalandenav statsråd konstaterar utskottet som enutgångspunkt att statsråd i likhet med andramedborgare har rätt att göra uttalanden i olikasammanhang, men att vissa särskilda hänsyn kanbehöva tas. I viss mån bör det vägas in omstatsrådet har ansvar inom regeringen för densakfråga som uttalandet avser. Mot bakgrund avregeringens kollektiva ansvar kan dock dennaomständighet inte tillmätas avgörande betydelse.Enligt utskottets mening har statsrådet i det häraktuella fallet utnyttjat sin officiella ställningpå ett sätt som strider mot de hänsyn ett statsrådhar att ta. Härför talar både ordvalet och detfaktum att statsrådet talat i officiell kapacitet.Såväl karaktären av uttalandena som det faktum attstatsrådet i tjänsten utnyttjat sina privataaktiedispositioner anser utskottet förtjäna kritik.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lokalisering av Försvarsmaktens samladeflygutbildningar (avsnitt 1.1)av Per (), (), ()och ().Som utskottet framhåller finns det inte grund föratt rikta konstitutionell kritik mot regeringens valav lokalisering av flygutbildningarna. Även om detfinns formellt stöd för regeringensställningstagande noterar vi att några andra orterän huvudorterna inte nämns i riksdagsbeslutet.2. Upphandlingen av (avsnitt2.3)av Per (), (), ()och ().Inför utskottet har försvarsminister följande:"Men när det verkligen handlade om det avgörandevar det . Och där kundemyndigheterna bedriva en korrektkonkurrensupphandling och flyttade fram statenspositioner punkt efter punkt. "Detta uttalande är ett exempel på de oklarhetersom utskottet i sitt ställningstagande pekat på.3. Statliga bidrag tillinfrastrukturinvesteringar i (avsnitt 6)av Per (), (), (),() och ().Som framgått av utskottets ställningstagande och avutfrågningarna i ärendet tog med statssekreterare underförhandlingarna om majoritetsbildning i Stockholmsstad efter valet . Syftet var uppenbart, attsöka utverka regeringens ekonomiska bistånd för entänkt trafiklösning i omsocialdemokraterna förmådde bilda majoritet. Attkontakterna till följd av förhandlingsläget iStockholm inte vidareutvecklades gjorde attregeringen inte vidare behövde konfronteras medfrågan.