bet · GP01UU14 · 2002-04-16 00:00:00 — Stabiliserings- och associeringsavtalet mellanEuropeiska gemenskaperna och deras medlemsstater ochf.d. SammanfattningUtskottet tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag (prop. 2001/02:156) omgodkännande av stabiliserings- ochassocieringsavtalet mellan Europeiska gemenskapernaoch deras medlemsstater och f.d. jugoslaviskarepubliken . Inga motioner har väckts medanledning av propositionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslutStabiliserings- och associeringsavtalet medMakedonienRiksdagen godkänner, med bifall till proposition2001/02:156, stabiliserings- och associeringsavtaletmellan Europeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviskarepubliken å andra sidan.Stockholm den 16 april 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), (), (), (), MuradArtin (v), (), (), (), (), (), () ochRosita Runegrund (kd).2001/02UU14Redogörelse för ärendetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkännerstabiliserings- och associeringsavtalet mellanEuropeiska gemenskaperna och deras medlemsstater åena sidan och f.d. jugoslaviska republikenMakedonien å andra sidan.Syftet med avtalet är bl.a. att inom ramen förstabiliserings- och associeringsprocessen bidra tillstabilitet och en positiv ekonomisk och socialutveckling i regionen. Avtalet innehållerbestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandelsamt ekonomiskt och socialt samarbete.Genom avtalet inrättas vissa organsom skall övervaka avtaletstillämpning.Ärendet och dess beredningEfter förberedande arbete inleddeEuropeiska kommissionen förhandlingarmed f.d. jugoslaviska republiken om ettstabiliserings- och associeringsavtal mellanEuropeiska gemenskaperna (EG) och derasmedlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviskarepubliken å andra sidan. Regeringen harunder förhandlingarna inhämtat synpunkter från dennärmast berörda myndigheten och associeringsavtaletundertecknades . Innan avtalet kanträda i kraft skall det godkännas av parterna.BakgrundBerlinmurens fall och enandet av de två tyskastaterna, det slut och Sovjetunionensupplösning innebar att det framstod som möjligt attförverkliga visionen av en europeisk union somomfattade demokratiska stater i hela . Fördåvarande EG:s medlemsländer blev det ett förstarangens intresse att stärka stabiliteten och fredeni genom att främja de central- ochösteuropeiska staternas integration med denvästeuropeiska gemenskapen.I april 1997 antog allmänna rådet en regionalansats där man fastslog politiska och ekonomiskavillkor för utvecklandet av bilaterala relationermed , , ,och f.d. jugoslaviskarepubliken . Villkoren innefattade respektför demokratiska principer och mänskligarättigheter, respekt för rättsstatsprincipen,respekt för och skydd av minoriteter samt krav pågenomförande av , inklusive samarbetemed den internationella krigsförbrytartribunalen iHaag, marknadsekonomiska reformer och regionaltsamarbete.Ett samarbetsavtal mellan EG och f.d. jugoslaviskarepubliken trädde i kraft den 1 januari1998. Ett transportavtal trädde i kraft den 28november 1997. Flera av länderna på västra liknande samarbetsavtal, som kompletterades medförmånliga handelsliberaliseringar under hösten2000. Länderna omfattas även av bidragen från EU:snya biståndsprogram för västra , CARDS. Dettaefter rådets beslut att slå ihop detidigare programmen Phare och Obnova. EU:s anslagtill CARDS-program för de fem länderna uppgår till4,för perioden 2000-2006.Den 26 maj 1999 lade kommissionen fram ett förslagom att inleda en stabiliserings- ochassocieringsprocess för länderna på västra syfte att skapa ett ramverk för ländernaspolitiska och ekonomiska integration i ochtill europeiska samarbetsstrukturer.Mot denna bakgrund fick kommissionen den 24januari 2000 ett mandat att inleda förhandlingar medf.d. jugoslaviska republiken om ettstabiliserings- och associeringsavtal. Mandatetutvidgades senare till att omfatta även Kroatien.Stabiliserings- och associeringsavtalet med . Under 2001inleddes också det förberedande arbetet för att ingåett stabiliserings- och associeringsavtal medAlbanien.Stabiliserings- och associeringsavtalet är avmycket stor betydelse för f.d. jugoslaviskarepubliken , både politiskt ochekonomiskt, och det utgör ramen för en integrationav landet i den europeiska gemenskapen. Samtligaländer i stabiliserings- och associeringsprocessenär tänkbara kandidater för medlemskap i (), beroende på varje lands specifikaförutsättningar och framgångsrika genomförande avstabiliserings- och associeringsavtalet.Utvecklingen i f.d. jugoslaviska republikenMakedonienF.d. jugoslaviska republiken var densista av delrepublikerna som bröt sig ur detdåvarande och den enda som gick igenomJugoslaviens sönderfall utan att bli indragen ikrig. Landet har kämpat med en svagekonomi och instabila politiska strukturer.Befolkningen domineras av två grupper, cirka tvåtredjedelar makedoner och cirka en tredjedel etniskaalbaner. utsattes f.d. jugoslaviskarepubliken för hårda politiska ochekonomiska påfrestningar i samband med kriget iKosovo och den flyktingsituation som då uppstod. har flertalet flyktingar återvänt till Kosovo.Av de omkring 8 000 flyktingar som finns kvar ilandet är den övervägande delen romer. Under våren2001 utlöstes en konflikt mellan regeringssidan ochden albanska gerillan. Stridigheterna avslutadesgenom undertecknandet av ett fredsavtal den 13augusti 2001, vilket hade förhandlats fram i stadenOhrid. Avtalet innehåller löften från makedonernassida om omfattande konstitutionella förändringar isyfte att förbättra albanernas status. Den senastekonflikten har slagit mycket hårt mot ekonomin, somnu emellertid har vissa förutsättningar attåterhämta sig då regeringen bl.a. skrivit under ettexpertövervakningsprogram med Internationellavalutafonden (IMF). Regeringen har förutommedlemskap i uttalat önskemål om att bli medlem iNato.Sverige och f.d. jugoslaviska republikenMakedonienSverige upprättade diplomatiska förbindelser medf.d. jugoslaviska republiken i december1993. De bilaterala förbindelserna mellan Sverigeoch f.d. jugoslaviska republiken är goda.Det bilaterala biståndet har ökat kraftigt, från 8,6miljoner kronor till 59,6 miljoner kronor2001.Sveriges handel med f.d. jugoslaviska republikenMakedonien är mycket blygsam än så . Fram tillkrisen i f.d. jugoslaviska republiken ibörjan av 2001 var den svenska exporten stabil mensjönk kraftigt . uppgick exportentill och importen till 15miljoner kronor.Avtalets innehållGenom stabiliserings- och associeringsavtaletupprättas en associering mellan EG och derasmedlemsstater å ena sidan och f.d. jugoslaviskarepubliken å andra sidan. Avtaletinnehåller bestämmelser om samarbete på en radområden, bl.a. politik, ekonomi och handel.Respekten för demokratiska principer och mänskligarättigheter skall ligga till grund för parternasinrikes- och utrikespolitik och utgör väsentligabeståndsdelar av avtalet.Stabiliserings- och associeringsavtalet omfattarsammanlagt 128 artiklar, 7 bilagor och 5 protokoll.Bilagorna och protokollen utgör en integrerad del avavtalet. Parterna har godkänt 7 gemensammaförklaringar, 1 ensidig förklaring från EG och derasmedlemsstater och 1 ensidig förklaring från EG.I avtalet är såväl Europeiska gemenskapen,Europeiska kol- och stålgemenskapen och Europeiskaatomenergigemenskapen som medlemsländernaavtalsparter å den ena sidan. Avtalet är därmed etts.k. Avtalet reglerar bl.a. frågorinom den gemensamma handelspolitikens område och omgränsöverskridande tjänstehandel. Enligt artikel 133i EG-fördraget och praxis hargemenskapen bred kompetens att sluta avtal på dessaområden. Avtalet innebär också öppnare regler förarbetares rörlighet, för etablering av företag ochför betalningar och kapitalrörelser mellan EG ochf.d. Kompetensenpå detta område är delad mellan gemenskapen ochmedlemsstaterna. Stabiliserings- ochassocieringsavtalet med f.d. jugoslaviska republikenMakedonien reglerar emellertid också förhållandensom ligger utanför gemenskapens kompetens ochsåledes inom ramen för medlemsstaternas kompetens.Avtalet innehåller sålunda bestämmelser som innebäråtaganden för medlemsstaterna och därmed också förSverige. Detta gäller bl.a. inom områdena politiskdialog, socialt och finansiellt samarbete samtbrottsförebyggande verksamhet.Som redovisas i propositionen (avsnitt 6.6)innehåller protokoll 5 i stabiliserings- ochassocieringsavtalet bestämmelser om ömsesidigtadministrativt bistånd mellan myndigheter itullfrågor. Information som lämnas eller erhålls medstöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall varakonfidentiell (artikel 10 i protokollet). 3 § sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse1992:1775) gäller sekretess i dylik verksamhet förenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden iden mån har godkänt avtal om detta medfrämmande stat eller mellanfolklig organisation. Enanslutning till stabiliserings- ochassocieringsavtalet föranleder därför ingenlagändring för del när det gäller dessafrågor.Avtalet är enligt regeringens bedömning av störrevikt och skall därför enligt 10 kap. 2 §regeringsformen godkännas av riksdagen.Godkännande av avtaletRegeringen anför att stabiliserings- ochassocieringsavtalen är en central del av deneuropeiska gemenskapens politik gentemot länderna påvästra . Avtalen lägger grunden för ettomfattande samarbete som syftar till att dessaländer kommer närmare EU på en rad områden och attde till slut blir kandidater för medlemskap iunionen.Vidare betonar regeringen att avtalet skapar ramarför en politisk dialog, definierar ett brettspektrum av samarbetsområden och skaparförutsättningar för ökad frihandel mellan EG ochf.d. jugoslaviska republiken , vilketbidrar till ökad ekonomisk integration och tillväxtför parterna. Ur svensk synvinkel är det därför avstor vikt att stabiliserings- ochassocieringsavtalet med f.d. jugoslaviska republikenMakedonien ingås.Efter undertecknandet av stabiliserings- ochassocieringsavtalet har detpolitiska läget i f.d. jugoslaviska republikenMakedonien försvårats. och EU avser attfölja den fortsatta politiska utvecklingen i f.d.jugoslaviska republiken mycket noga.Utskottets övervägandenF.d. jugoslaviska republiken närmandetill EU är ett viktigt led i ansträngningarna attlägga grunden för ett bredare samarbete mellan deneuropeiska gemenskapen och länderna på västraBalkan.Utskottet anser att det föreliggandestabiliserings- och associeringsavtalet skaparförutsättningar och ramar för arbetet med attåstadkomma stabilitet, fred och en positivekonomisk, social, kulturell och miljömässigutveckling i regionen.Mot bakgrund av vad som ovan anförts tillstyrkerutskottet att godkänner stabiliserings-och associeringsavtalet mellan Europeiskagemenskaperna och deras medlemsstater och f.d.jugoslaviska republiken över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:156 föreslår regeringen attriksdagen godkänner stabiliserings- ochassocieringsavtalet mellan Europeiska gemenskapernaoch deras medlemsstater å ena sidan och f.d.jugoslaviska republiken å andra sidan.