bet · GP01FIU13 · 2002-02-14 00:00:00 — I budget- propositionen (prop. 2001/02:1, volym 1, avsnitt 1.5.2) redovisarregeringen att den anser att tidsåtgången föröverföring av pengar mellan banker bör minskasytterligare. Regeringen följer utvecklingen ochavser att återkomma med lagförslag om detta bedömssom nödvändigt.Allmänna reklamationsnämnden () har tilluppgift att pröva tvister mellan konsumenter ochnäringsidkare som rör en vara, tjänst eller annannyttighet som tillhandahållits huvudsakligen förenskilt bruk (s.k. konsumenttvister) samt att ge enrekommendation om hur tvisten bör lösas. Ibudgetpropositionen (volym 11, utg. omr.24, avsnitt 5.8.3) redovisas att under desenaste åren erhållit tillfälliga tillskott. För attsäkerställa verksamhetens kvalitet och omfattningföreslog regeringen en nivåhöjning om 3 miljonerkronor . På förslag frånnäringsutskottet biföll regeringensförslag ( bet. 2001/02:NU1, rskr. 109-111).Beträffande småföretagen kan nämnas att frågan omkapitalförsörjning för småföretag intar en centralställning inom näringspolitiken. Det finns ett stortutbud av lån och stöd till företag som administrerasav statliga myndigheter, bolag och stiftelser. Iutredningsrapporten för fler ochväxande företag behandlades riskkapitalförsörjningenför småföretag. I utredningsrapporten redovisades enförteckning över olika organisationer som har tilluppgift att tillhandahålla kapital, ge service tilloch i övrigt främja utvecklingen av små ochmedelstora företag. har i regleringsbrevet förår 2001 fått i uppdrag att, tillsammans med ,göra en samlad redovisning av erfarenheter ochmöjligheter för särskilda grupper av småföretagareatt utnyttja de finansiella lånesystem som finns förnärvarande. Rapporten har presenterats i oktober2001 och den bereds iNäringsdepartementet. Det kan även nämnas att statenpå olika områden vidtar en mängd åtgärder för atthjälpa småföretagare med kompetensutveckling ochrådgivning, t.ex. genom NUTEK.Utskottets ställningstagandeDet är sedan den stora bank- ochfinanskrisen på allvar bröt ut i . Den fickdjupgående ekonomiska konsekvenser och det är förstunder som vi kan se att följdernabörjar klinga ut.Krisen på fastighetsmarknaden fick storakonsekvenser för bankväsendet. En situation somförekom i flera fall var att den långivande bankensade upp kreditavtalet med det låntagandesmåföretaget därför att den fastighet som varpantsatt för lånet hade minskat i värde. Bankenhänvisade då ofta till skrivningar i kreditavtaletsom medgav uppsägning vid försämring av pantensvärde. Detta värde påverkades av de nyarekommendationer om fastighetsvärdering somFinansinspektionen utfärdade . Detta förändradevillkoren för redan givna krediter. Mångasmåföretagare som klanderfritt skött sinabetalningar och var utan skuld till det inträffadeförsattes i ett nytt och försämrat förhållande tillsina kreditgivare.Ett stort antal småföretagare förlorade inte barasina inkomstkällor, företagen, utan de förloradeockså många års investeringar och stod sedan medstora skulder som påverkade hela deraslivssituation.Bankkrisen ledde till ett antal rättsprocessermellan företagare och banker. Flera sådana pågår äni dag. I många fall har man dock kunnat se enkraftig obalans mellan småföretagaren och storbankennär det gäller de ekonomiska möjligheterna attanlita juridisk expertis vid sådana rättsprocesser.Man kan också utgå från att många småföretag haravstått från att driva sina krav i domstol på grundav alltför svaga ekonomiska resurser.En av de frågor som rests i samband medrättsprocesserna är om rätten för processande kunderatt få se samtliga handlingar som banken hade tillsitt förfogande och som rörde den drabbade kundensenskilda fall.Mot denna bakgrund är det viktigt att vi försökerlära så mycket som möjligt om bank- ochfinanskrisens orsaker och förlopp, så att vi kanundvika att hamna i liknande krissituationer iframtiden. Det är också viktigt att överväga hurkonsumenternas ställning på finansmarknaden kanstärkas och hur småföretagen kan få en starkareställning i förhållande till kreditgivarna.Banklagskommittén har analyserat bank- ochfinanskrisen i syfte att upprätthålla ett effektivtbanksystem. Kommittén har föreslagit ett helt nyttregelsystem som bl.a. innebär en ny definition avbankrörelse och nya rörelseregler för banker.Kommittén har också föreslagit en särskild ordningför rekonstruktion och avveckling av bankaktiebolagmed problem. Utskottet anser att detberedningsarbete som pågår inomFinansdepartementet av förslag ärmycket viktigt. Enligt utskottet är det angelägetatt vi får ett regelverk somkan klara eventuella framtida kriser.Utvecklingen på det finansiella området har underde varit snabb och intensiv.Konsumenterna och de små näringsidkarna har ställtsinför nya valsituationer och de agerar delvis på nyamarknader. Allt större krav ställs på dem ochbehovet av kunskap har ökat. Mot denna bakgrundanser utskottet att det är mycket viktigt med ettfullgott skydd för konsumenter och näringsidkare påområdet för finansiella tjänster. Även om detgrundläggande skyddet på området är gott anserutskottet ändock att skyddet bör förstärkasytterligare i några väsentliga avseenden.Utskottet anser att konsumentskyddet vidfinansiell rådgivning måste stärkas. En särskildutredare har, som redovisats ovan, fått i uppdragatt kartlägga och analysera frågor om konsumentskyddvid finansiell rådgivning. Utskottet välkomnar attfrågan redan är föremål för en analys. Utskottetvill för sin del framhålla att viktiga frågor attöverväga i detta sammanhang är en skyldighet förrådgivare att dokumentera uppdrag och en lättnad ikonsumenternas bevisbörda. Enligt utskottets meningär en god dokumentation central för en välfungerande tvistlösning. Vidare anser utskottet attkonsumentskyddet vid distansförsäljning avfinansiella tjänster måste förbättras avsevärt. Detär inte rimligt att konsumentskyddet är bättre vidtelefonförsäljning av dammsugare än vid motsvarandeförsäljning av finansiella tjänster. Utskottet anserdärför att det är glädjande att direktiven tillutredningen om rådgivaransvaret är så brett upplagdaatt de ger utrymme för en analys avfrågeställningarna i linje med motionsönskemålen.Därtill kommer att det också inom EU pågår ettlagstiftningsarbete i linje med vad motionärernaefterfrågar. Utskottet anser vidare att tidsåtgångenför överföring av pengar mellan banker är orimligtlång, vilket medför att kunderna går miste omränteintäkter. Tidsåtgången för överföringar måstedärför minskas ytterligare. En annan åtgärd som börvidtas i syfte att stärka konsumenternas ställningpå området är att öka möjligheten att lösa tvisterinom . Frågan om attstärka möjligheten för näringsidkare att föra talanmot bankerna behöver också prövas. Även konkurrensenpå bankmarknaden måste stärkas till nytta förkonsumenterna och de små näringsidkarna. mening bör därför bankernas ensamrätt attta emot inlåning avskaffas eller begränsas.Utskottet anser också att regeringen skall tillsättaen expertpanel, gärna med utländska deltagare, meduppgift att komplettera genomgången av att allaviktiga erfarenheter av bank- och finanskrisen harbeaktats vid utformningen av den lagstiftning somskall gälla för framtiden på det finansiellaområdet. Det kan därvid finnas skäl att ägnasärskild uppmärksamhet åt hur lagstiftning ochreglering av bankverksamhet fungerar i relation tillkonkurslagstiftningen gällande företag och enskildapersoner. Panelens arbete får dock inte försenainförandet av den nya lagstiftning som regeringenavser att lägga fram i . här anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening. Detta innebär attriksdagen delvis bifaller motionerna 2000/01:Fi712(v, c, kd), 2001/02:Fi238 (s), 2001/02:Fi257 (s) och2001/02:Fi275 (kd, fp) samt avstyrker motionerna2000/01:Fi709 (fp), 2001/02:Fi229 (m) och2001/02:N308 (s).Försvaret av kronan 1992Utskottets förslag i korthetI motionerna föreslås bl.a. att en utredningom kronförsvarets förlopp och konsekvensertillsätts. Utskottet avstyrker motionernabl.a. med hänvisning till att det redan harpublicerats ett stort antal utredningar,rapporter, analyser och artiklar om försvaretav den fasta växelkursen hösten 1992.MotionerI motion 2000/01:Fi711 av ()anförs att försvaret av kronan var ettmisslyckande. Ett misslyckande skall enligtmotionären kallas för ett misslyckande. Det är inteacceptabelt att ett försvar som kostat från 8 till143 miljarder kronor inte grundligt utreds så atterfarenheter kan vinnas och ansvar utkrävas. Enutredning bör därför tillsättas om kronförsvaretsförlopp, konsekvenserna både för statens finanseroch för näringslivet och hur ansvarsförhållandenasåg ut. En mer begränsad fråga som också bör utredasär olika aktörers agerande under de sista veckornaföre kronfallet. Det är, enligt motionären,angeläget att undersöka om det förekommit särskildinformation från regeringen eller vissa statsrådtill utvalda aktörer. En undersökning bör bl.a.omfatta utfrågningar med personer som hade encentral ställning under valutakrisen.I motion 2001/02:Fi254 av ()anförs att för att undvika liknande katastrofer iframtiden bör försvaret av kronan 1992 utredasgrundligt.Utskottets ställningstagandeDet är viktigt att ekonomiska händelser och förloppnoga analyseras och diskuteras så att erfarenheterkan tas till vara och eventuella framtida misstagundvikas. När det gäller försvaret av den fastaväxelkursen kan utskottet, efter ennoggrann och bred kartläggning, konstatera att detpublicerats ett stort antal utredningar, analyser,rapporter, artiklar och böcker som ur skildaperspektiv behandlar kronförsvarets upprinnelse ochföljder. Till exempel diskuteras valutakrisen i tvåbilagor till - Marknaden sompolitisk aktör (SOU 1999:131) av och med ekonomi efter 1970 (SOU 1999:150)av . Orsakerna till händelserna ibörjan utvecklas också i ESO-rapportenMed backspegeln som kompass - omstabiliseringspolitiken som läroprocess Ds 1999:9.Rapporten är författad av , och dendiskuterades vid ett stort seminarium i maj 1999.Diskussionen vid seminariet finns publicerad i Ds1999:27. Mot denna bakgrund anser utskottet att detinte finns skäl att ta initiativ till en nyoffentlig utredning om kronförsvarets förlopp ochkonsekvenser.I motion 2000/01:Fi711 anförs att även olikaaktörers, bl.a. enskilda statsråds, agerande underde innan den fasta växelkursenövergavs bör utredas. har tidigare vid ettflertal tillfällen behandlat motioner med ungefärsamma innehåll (bet. 1996/97:KU25, 1997/98:KU25 och1999/2000:KU20). anger i sittbetänkande 1999/2000: KU20 att det inte är berettatt vidare granska frågan om regeringens ellerenskilda statsråds hantering av kronförsvaret. Dethar inte framkommit några uppgifter som gör att detfinns förutsättningar att undersöka om detförekommit särskild information från regeringenseller statsråds sida till vissa aktörer, konstaterarkonstitutionsutskottet vidare. Enligt utskottetsmening finns det ingen anledning att ifrågasättakonstitutionsutskottets bedömning i denna fråga.Med anledning av vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:Fi711 (s) och2001/02:Fi254 (s).Jäv vid nyemissioner ochbörsintroduktionerUtskottets förslag i korthetI en motion begärs att regeringen skallutreda frågan om jäv vid nyemissioner ochbörsintroduktioner. Utskottet anser inte attdet finns skäl att föreslå attvidta någon åtgärd med anledning av motionenvarför motionen avstyrks. Jämför reservation1 (fp).MotionenI motion 2001/02:Fi233 av () anförmotionären att när ett företag skall introduceras påden svenska börsen så ges ett prospekt ut tilleventuella kunder. Där finns information omföretaget, strategin och företagetsframtidsutsikter. Till sin hjälp har man också ettantal företag som skall stå för självaintroduktionen och vara de som säljer aktien. Dessaföretag är intresserade av att aktien köps av mångasamt att kursen blir hög. Ju högre kurs, destobättre inkomster. Enligt motionären uppstår problemnär även dessa företag står för den s.k.företagsanalysen. Det är denna analys som utgörgrunden för om vanliga småsparare skall vågainvestera i aktien eller ej. Motionären anser attdet är olyckligt när det är samma företag som sköterbåde analys och försäljning. Det allvarliga är attjävssituationer kan drabba tilltron tillbörsanalyser och aktiesparande i stort. Motionärenanser därför att regeringen bör utreda frågan om jävvid nyemissioner och börsintroduktioner.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade en likalydande motion ibetänkande 2000/01:FiU18. I samband med beredningenav den motionen inhämtade utskottet viss informationfrån . Av informationen frånStockholms fondbörs framgick följande: "I principöverallt i världen är det en vanlig ordning att detföretag som gör företagsanalysen även ombesörjerförsäljningen. Läsarna av företagsanalysen ärmedvetna om att det förhåller sig på det här sättet.Därför är det viktigt att det finns en objektivhandling - prospektet. Det finns ett omfattanderegelverk angående skyldigheten att upprättaprospekt och om innehållet i sådana prospekt. Varkeni eller i övriga världen uppfattas detförhållande som motionären tar upp som något sombehöver åtgärdas." s. 6). På förslag frånutskottet avslog motionen.I sammanhanget kan nämnas att Aktiebolagskommitténi sitt delbetänkande, (SOU 1997:22) Aktiebolagetskapital, har föreslagit en reformeradprospektlagstiftning. Kommittén har även övervägtfrågan om ansvaret för fel och brister i prospekt.Prospektreglerna är även föremål för översyn inomEU.Finansinspektionen presenterade i maj 2001rapporten för alla - nya krav i nymiljö (2001:3). I rapporten skriverFinansinspektionen attföretagsfinansieringsverksamheten har uppvisat vissaproblem vad gäller hanteringen avintressekonflikter. Inspektionen har på olika sättvidtagit åtgärder för att motverka dessa problem.Frågan har även varit föremål för arbete inomFondhandlarföreningen. harFondhandlarföreningen fastställt principer ochriktlinjer för företagsfinansieringsverksamheten försina medlemmar. Inspektionen anser attFondhandlarföreningens riktlinjer utgör viktiga stegför att stärka kulturen inom företagsfinansiering.Finansinspektionen för löpande en dialog medmarknadsaktörerna i frågan.Den ordning som beskrivs i motionen är alltså eninternationell lösning. Enligt Finansdepartementetskulle en reglering av frågan vara mycket svåreftersom det inte finns någon naturlig lösning. Enreglering skulle vara mycket lätt att kringgå.Utskottet anser att det är viktigt att arbeta medprospektreglerna, etiska riktlinjer och information.Det är också viktigt att för enlöpande dialog med marknadsaktörerna. Som framgåttovan pågår ett arbete både i och inom EU därman följer dessa frågor. På grund av det anfördaanser inte utskottet att det finns skäl att föreslåregeringen att vidta någon åtgärd med anledning avmotionen. Motion 2001/02:Fi233 (fp) avstyrkssåledes.AktiefonderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion med begäran omatt fondbolagen bör åläggas att redovisa sinuppfattning i vissa viktiga frågor i företagdär fonderna har större placeringar. Jämförreservation 2 (v, mp).MotionenI motion 2001/02:Fi244 av m.fl. (v)anförs att äger majoriteten av medborgarnaaktier, direkt eller indirekt. Aktiefonderna stårför en allt större andel av ägandet på aktiebörsen.Samtidigt som fler än någonsin äger aktier så direktägda andelen minskat och därmed detpersonliga engagemanget i företagen. Anonyma fondermed stor ägarandel agerar fördolt och oftast genomatt köpa och sälja. Ett aktivt engagerat ägande somtar ansvar saknas. Det är fondbolagen som ägeraktierna och har möjlighet att rösta. För att rådabot på det passiva ägandet och skapa ökad insyn ochdärmed ge underlag för en öppen redovisning ansermotionärerna att fonderna bör åläggas att redovisahur de ser på styrelsens sammansättning i bolag somde investerar i. Fonderna bör också öppet kunna taställning i andra viktiga frågor i företag där dehar större placeringar. Det rör sig t.ex. omfusioner, uppköp av andra företag eller strategiskoch långsiktig inriktning. Fondsparare bör också gesrätt att ställa förslag till viss fond vad gällerinriktning och ställningstaganden i de av fondenägda företagen samt ges rätt att föreslå ledamöter ifondens styrelse.Utskottets ställningstagandeFinansinspektionen har den 20 december 2001publicerat rapporten ochinterna kontroll (2001:7). I rapporten skriverFinans- inspektionen att fondbolagens ägarpolicy ärviktig för konsumenterna att känna till.Inspektionen överväger därför att i föreskrifterkräva att fondbolagen tydligt anger sin strategi iägarfrågor.Fondbolagens förening har antagit enrekommendation som innebär att alla fondbolag skallha en ägarpolicy som skall göras offentlig.Värdepappersfondutredningen (dir. 1999:108) skallenligt direktiven bl.a. undersöka möjligheten tillett ökat inflytande för andelsägarna. Arbetet skallredovisas senast den 30 juni 2002.På grund av det anförda avstyrker utskottet motion2001/02:Fi244 (v).Kollektiva hemförsäkringarUtskottets förslag i korthetI en motion föreslås bl.a. att kollektivahemförsäkringar skall förbjudas. Utskottetavstyrker motionen med hänvisning till attdet inte finns skäl att frångå riksdagenstidigare ställningstagande. Jämförreservation 3 (m, kd, fp).MotionenI motion 2001/02:Fi243 av () anförmotionären att varje individ själv måste få väljavilket försäkringsbolag han eller hon vill anlita.Samtliga fackförbund som har valt att tecknakollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar hartecknat sina försäkringar i . Andra bolag harinte givits tillfälle att vara med och konkurrera.Fackförbunden har valt att stödja detfackföreningsägda utan att veta om derasmedlemmar gynnas. Detta är ett oansvarigt sätt atthandskas med medlemmarnas pengar och i allra högstagrad konkurrenshämmande och stötande. Motionärenförespråkar att ett förbud mot kollektivahemförsäkringar bör införas.Tidigare riksdagsbehandlingFinansutskottet har tidigare behandlat likalydandemotioner angående kollektiva hemförsäkringar ibetänkandena /01:FiU18, 1999/2000:FiU15,1998/99:FiU28, 1997/98:FiU15 och 1996/97:FiU18.Motionsyrkanden om kollektiva hemförsäkringar haräven behandlats av näringsutskottet vid ett flertaltillfällen, senast i betänkande 1993/94:NU5.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid samtliga tillfällen då motionerangående kollektiva hemförsäkringar behandlatsavstyrkt motionerna, och har beslutat ienlighet med utskottets förslag. Utskottet anseralltjämt att det inte bör införas några särskildarörelse- eller tillsynsregler för gruppförsäkringar.Som utskottet tidigare konstaterat bör desärförhållanden som råder för gruppförsäkringarbeaktas inom ramen för de allmänna rörelsereglerna.Ett antal av dessa frågor rör ställningstaganden somi första hand bör göras inom ramen för en nyförsäkringsavtalslagstiftning som för närvarandeövervägs inom . Utskottetfinner inte anledning att föreslå någon ändring avriksdagens tidigare ställningstaganden. Motion2001/02:Fi243 (m) avstyrks.KreditupplysningUtskottets förslag i korthetI en motion föreslås att regeringen bör göraen översyn av beloppsgränserna förbetalningsförsummelser som det får lämnasuppgift om i en kreditupplysning samt avgallringstiderna. Utskottet avstyrkermotionen med hänvisning till att regeringen,och Datainspektionen nogaföljer utvecklingen på marknaden. Jämförreservation 4 (v, mp).MotionenI motion 2001/02:Fi212 av m.fl. (v)anser motionärerna att det bör göras en översyn avbeloppsgränserna för betalningsförsummelser och enöversyn av gallringstiderna. Motionärerna anser attdet är nödvändigt att se över möjligheten att införaen beloppsgräns under vilken betalningsförsummelseröver huvud taget inte skall bli föremål förregistrering i kreditupplysningsregistren. Enbeloppsgräns kan vara knuten till en enskild skuldeller till ett sammanlagt skuldbelopp. Det bör ocksåövervägas att förkorta gallrings- tiderna för mindrebetalningsförsummelser. Översynen skall göras medbeaktande av personlig integritet samt vilkauppgifter som anses vara nödvändiga, adekvata ochrelevanta i ett kreditupplysningsregister.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Frågor om kreditupplysningar behandlade utskottetsenast i betänkande 2000/01:FiU21. I detsammanhanget behandlade utskottet motioner liknandeden nu aktuella.I betänkandet konstaterade utskottet att det ivissa fall inte är lämpligt från integritetssynpunktatt kreditupplysningar får innehålla uppgifter omenstaka mindre betalningsförsummelser. Utskottetredovisade att regeringen föreslagit ny lagstiftningsom syftar till att komma till rätta med problemet.Från och med den 1 oktober 2001 gäller att enuppgift om att en gäldenär hamnat i kronofogdensutsökningsregister omfattas av sekretess omgäldenären betalat sin skuld innan kronofogdenhunnit vidta några åtgärder. Om gäldenären inom entvåårsperiod blir föremål för fler ansökningar omverkställighet får dock även uppgifter om skuldersom är betalda användas ikreditupplysningsverksamhet. Utskottet ansåg att omdet skulle visa sig att den föreslagnalagstiftningen inte är tillräcklig för att kommatill rätta med problemen borde regeringen övervägaandra metoder för att förhindrakreditupplysningsföretagen att i kreditupplysningarlämna information om enstaka mindrebetalningsförsummelser, t.ex. en beloppsgräns ochkortare gallringstider. Utskottet föreslog attriksdagen skulle tillkännage för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. beslutade ienlighet med utskottets förslag (rskr. 2000/01:184).I maj 2001 presenterade Datainspektionen ochFinansinspektionen en rapport angående missvisandekreditupplysningar (2001:2,Datainspektionen 2001:1a). I rapporten föreslåsbl.a. att det bör återinföras en beloppsgräns förvilka skulder som får finnas med i enkreditupplysning.Datainspektionen, ochRiksskatteverket har följt upp den ovan redovisaderapporten, och de konstaterar att myndigheterna harvidtagit åtgärder i syfte att förbättra hanteringenav underlag till kreditupplysningar. område ingår numera iundersökningar av bankernas kredithantering ocksåatt verifiera att bankerna löpande utvärderaranvändandet av kreditupplysningar och information omantalet omfrågningar. Det är viktigt förinspektionen att bankerna använder sig avkreditupplysningar på ett korrekt sätt.Finansinspektionen har i allmänna råd 2001:8 pekatpå bankernas skyldighet att tillhandahållainlåningskonton och att en betalningsanmärkning inteär tillräckligt skäl för att neka öppnande avinlåningskonto. I de allmänna råden har inspektionenockså reglerat att bankerna bör tillhandahållabetaltjänster till inlåningskonton. Inspektionenanser det viktigt att bankerna inte ser skyldighetenatt ta emot inlåning på ett snävt sätt utan ocksåmöjliggör för kunderna att på ett praktiskt sättkunna uträtta sina löpande betalningar.Utskottets ställningstagandeDen nya lagstiftningen trädde i kraft den 1 oktober2001. Enligt tillkännagivande tillregeringen i betänkande 2000/01:FiU21 så börregeringen, om det skulle visa sig att den nyalagstiftningen inte är tillräcklig, överväga andrametoder för att förhindra kreditupplysningsföretagenatt i kreditupplysningar lämna uppgifter om enstakamindre betalningsförsummelser Som exempel på metodersom i så fall bör övervägas nämns att införa enbeloppsgräns och att korta gallringstiderna.Utskottet konstaterar att de nya reglerna harvarit i kraft . Av dettidigare riksdagsbeslutet följer att regeringenbevakar det problem som motionären tar upp. Därtillkommer att även ochDatainspektionen noga följer utvecklingen påmarknaden. Mot denna bakgrund anser utskottet attdet är för tidigt att nu bedöma om det behövervidtas ytterligare åtgärder för att komma till rättamed problemet. Utskottet avstyrker därför motion2001/02:Fi212 (v).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Jäv vid nyemissioner och börsintroduktioner-punkt 3 (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse.3.