bet · GP01LU27 · 2002-05-23 00:00:00 — tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt regeringen bör ta initiativ till enändring av lagen så att alla myndigapersoner har rätt att prövas föradoption.2001/02:So495 av m.fl.(mp) vari föreslås att fattarföljande beslut:4. beslutar om sådan lagändringatt homosexuella par ges rätt attprövas som adoptivföräldrar.5. begär att regeringenlägger fram förslag till sådan lagändringatt barn som lever med homosexuellaföräldrar får samma rättsskydd som andrabarn.BILAGA 2Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap2 Förslag till lag om ändring i lagen(1987:813) om homosexuella sambor3 Förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag4 Förslag till lag om ändring i namnlagen(1982:670)5 Förslag till lag om ändring i lagen(1996:1030) om underhållsstöd6 Förslag till lag om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundadålderspensionBILAGA 3Utskottets lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen(1987:813) om homosexuella samborHärigenom föreskrivs i fråga om lagen(1987:813) om homosexuella sambor1dels att punkt 23 skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas enny punkt, punkt 24, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseOm två personer bor tillsammans i etthomosexuellt förhållande, skall vad somgäller i fråga om sambor enligt följandelagar och bestämmelser tillämpas även påde homosexuella samborna:_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _22. 12 § första stycket 2 lagen(2001:82) om svenskt medborgarskap,23. lagen 23. lagen(1990:272) om inter (1990:272) om internationella frågor nationella frågorrörande makars och rörande makars ochsambors samborsförmögenhetsförhål förmögenhetsförhållanden. landen,24. 4 kap. 2 §andra stycket a)lagen (1962:381) omallmän försäkring.Förutsätter dessa lagar ellerbestämmelser att samborna skall varaogifta, gäller det också de homosexuellasamborna.Denna lag träder i kraft den 1 augusti2002.2 Förslag till lag om ändring i lagen(1987:813) om homosexuella samborHärigenom föreskrivs i fråga om lagen(1987:813) om homosexuella sambor1 attpunkt 15 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseOm två personer bor tillsammans i etthomosexuellt förhållande, skall vad somgäller i fråga om sambor enligt följandelagar och bestämmelser tillämpas även påde homosexuella samborna:_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _14. 4 § lagen (1997:159) om brevröstningi vissa fall,15. 10 kap. 18 §, 15. 6 kap. 10 a §,11 kap. 2, 15 och 10 kap. 18 §, 1116 §§, 12 kap. 7 kap. 2, 15 och 16och 8 §§ samt 16 §§, 12 kap. 7 ochkap. 7 och 9 §§ 8 §§ samt 16 kap. 7föräldrabalken, och 9 §§föräldrabalken,16. säkerhetsskyddslagen (1996:627),_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft den dagregeringen bestämmer.BILAGA 4Yttranden från andra utskottSocialförsäkringsutskottets yttrande2001/02:SfU4yTill lagutskottetLagutskottet har berettbl.a. socialförsäkringsutskottettillfälle att avge yttrande överproposition 2001/02:123 Partnerskap ochadoption jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna.Socialförsäkringsutskottet begränsarsitt yttrande till effekterna försocialförsäkringen av att registreradepartner gemensamt adopterar ett barn, atten partner adopterar den andra partnernsbarn samt att registrerade partner ochhomosexuella sambor utses som särskiltförordnade vårdnadshavare. Utskottetyttrar sig också över förslaget atthomosexuella sambor skall jämställas medheterosexuella sambor när det gällerrätten till tillfällig föräldrapenning.I flera motioner yrkas avslag påpropositionen helt eller delvis men ingenmotion tar särskilt upp aspekter påfrågor inom socialförsäkringsutskottetsområde. Utskottet noterar därtill attavslagsyrkandet i motion L26 (kd) yrkande3 inte omfattar förslaget om homosexuellasambors rätt till tillfälligföräldrapenning.Utskottets bedömningRegeringens förslag om adoption ochutseende av särskilt förordnadevårdnadshavare föranleder enligtregeringen behov av kompletteringar ibestämmelserna om barnbidrag,underhållsstöd och barnårsrätt iålderspensionssystemet för att klargöravem av föräldrarna eller de särskiltförordnade vårdnadshavarna som i vissasituationer avses när föräldrarna ellervårdnadshavarna är av samma kön.Utskottet tillstyrker dessa lagändringar(lagförslag 3, 5 och 6). Utskottetnoterar härvid att eventuella kostnaderför anslaget 21:4 Bidrag till kostnaderför internationella adoptioner skallfinansieras genom omprioriteringar inomekonomiska ramar.Några följdändringar i bestämmelsernaom föräldrapenningförmåner i 4 kap. lagenom allmän försäkring (AFL) föreslås inte.Detta är enligt utskottets mening helträtt när det gäller bestämmelser ikapitlet som avser förälder eftersomdärmed avses såväl biologisk förälder somadoptivförälder. Bestämmelserna omföräldrapenning gäller dessutom itillämpliga delar vid adoption av barn,varvid tidpunkten då den försäkrade fåttbarnet i sin vård jämställs medtidpunkten för barnets födelse. Vidaregäller enligt 4 kap. 2 § första stycketatt vid tillämpning av bestämmelserna omföräldrapenningförmåner likställs medförälder bl.a. rättslig vårdnadshavaresom inte är förälder och som har vård ombarnet samt den som med socialnämndsmedgivande tagit emot ett barn förstadigvarande vård och fostran i syfteatt adoptera det.Några bestämmelser i 4 kap. AFL gällermodern eller fadern. Utskottetkonstaterar att de bestämmelser somenbart gäller modern, eller i vissa fallkvinnan, avser sådana situationer(havandeskap eller förlossning) att deinte blir tillämpliga för enadoptivförälder eller en särskiltförordnad vårdnadshavare. Rätten tilltillfällig föräldrapenning enligt 4 kap.10 § fjärde stycket AFL, de s.k.pappadagarna, avser en fader som avstårfrån förvärvsarbete i samband med barnsfödelse för att närvara vidförlossningen, sköta hemmet eller vårdabarn. I lagrummet anges attbestämmelserna i tillämpliga delar gällerför en fader vid adoption av barn ombarnet inte fyllt , varvid somadoption även anses att någon tar emotett barn i avsikt att adoptera det.Enligt de generella bestämmelserna i 4kap. 2 § första stycket skall vidtillämpning av bestämmelserna i kapitletmed förälder likställas, förutom särskiltförordnad vårdnadshavare liksom den sommed socialnämndens medgivande tagit emotett barn i syfte att adoptera det, ävenden som är eller har varit gift eller hareller har haft barn med föräldern om devaraktigt bor tillsammans. Den som äreller har varit registrerad partner kanredan i dag med stöd av huvudregeln i 3kap. 1 § andra stycket lagen (1994:1117)om registrerat partnerskap likställas medförälder, om de varaktigt bortillsammans. När det gäller tillfälligföräldrapenning följer av 4 kap. 2 §andra stycket AFL att med förälderlikställs även den som bor tillsammansmed föräldern under äktenskapsliknandeförhållanden samt den som tagit emot ettbarn för stadigvarande vård och fostran.Utskottet nödgas konstatera atttillfällig föräldrapenning i form av s.k.pappadagar, som kan utges med högst tiodagar per barn, endast kan tillkomma enförälder eller därmed jämställd som är avmanligt kön. Om t.ex. två män gemensamtadopterar ett barn kan en av dem ellerbåda, dock inte , ta ut s.k.pappadagar i anslutning till adoptionen.Skulle två kvinnor gemensamt adoptera ettbarn kan ingen av dem ta ut sådanersättning. Den motsvarande förmån somfr.o.m. kan tillerkännasannan försäkrad än fader eller moder kansåledes inte heller tillerkännas den somär adoptivförälder. Eftersom den som äreller har varit registrerad partner förälder, om de varaktigt bortillsammans, enligt gällande bestämmelserlikställs med förälder när det gällerföräldrapenningförmåner innebär redandagens regelverk en ojämlik behandling avkvinnor och män när det gäller rättentill de s.k. pappadagarna.Enligt utskottets mening är dessaskillnader inte acceptabla. Utskottet harerfarit att man inom Socialdepartementethar uppmärksammat problemet och arbetarpå att försöka finna en rättsligreglering som ger en jämlik tillämpning inämnda situationer. Regeringens nuframlagda förslag om adoption ochsärskilt förordnad vårdnadshavare avsesvisserligen inte träda i kraft förränuppsägningen av den europeiskakonventionen om adoption av barn trätt ikraft, men eftersom ojämlikhet föreliggerredan med dagens regler anser utskottetatt regeringen bör lägga framförslag till erforderliga lagändringar.Utskottet förutsätter att så sker utannågot tillkännagivande från riksdagenssida.Regeringen föreslår vidare att enhomosexuell sambo skall få rätt tilltillfällig föräldrapenning i sammautsträckning som en heterosexuell sambogenom att det i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor hänvisas till 4 kap.2 § andra stycket a) AFL. Lagändringenföreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer. Förslaget medför vissaadministrationskostnader påRiksförsäkringsverkets ansvarsområde.Kostnadsökningen bedöms dock vara mycketbegränsad och skall finansieras inomnuvarande ekonomiska ramar.Eftersom skillnaderna mellanhomosexuellas och heterosexuellas rätttill tillfällig föräldrapenning inte ärsakligt motiverade, och då förslaget ärfristående från övriga förslag ipropositionen, anser utskottet attskillnaderna bör undanröjas så snart sommöjligt. Enligt vad utskottet erfaritföreligger inga administrativa hinder attgenomföra förändringen redan den 1 juli2002, varför utskottet tillstyrkerförslaget till lag om ändring i lagen(1987:813) om homosexuella sambor(lagförslag 2) såvitt avser punkt 24 medden ändringen att ikraftträdandet skerden . Efter en sådanlagändring kommer dock beträffande des.k. pappadagarna att föreligga sammaojämlikhet mellan kvinnor och män somovan redovisats redan gäller förregistrerade partner. Det förslag tilllagändringar som utskottet anser attregeringen bör lägga framförutsätts även omfatta homosexuellasambors rätt till tillfälligföräldrapenning.Stockholm den 18 april 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), MaudBjörnemalm (s), (),(), (),(), (),(), Kerstin-MariaStalin (mp), (), MonaBerglund (), (), (), (), () och DésiréePethrus ().Särskilt yttrandeRose-Marie Frebran (kd), (), () och DésiréePethrus () anser:Utskottet har i sitt yttrande inte tagitställning i sak till huvudförslagen ipropositionen. Vi har därför inte haftanledning att anmäla avvikande mening på detta sätt markera att vimotsätter oss regeringens förslag ommöjlighet för registrerade partner att fåadoptera barn. Propositionen bör i dettaavseende enligt vår mening helt ellerdelvis avslås. Vi står dock bakomutskottets yttrande rörande förslaget omen homosexuell sambos rätt tilltillfällig föräldrapenning, ett förslagsom är fristående från adoptionsfrågan.Vi instämmer också i vad utskottet anförtom de s.k. pappadagarna eftersomproblemet föreligger redan i dagenslagstiftning.Socialutskottets yttrande2001/02:SoU2yTill lagutskottetLagutskottet har den 2 april 2002beslutat bereda socialutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition2001/02:123 Partnerskap och adoptionjämte de med anledning av propositionenväckta motionerna.I propositionen föreslår regeringen attregistrerade partner skall ges möjlighetatt prövas som adoptivföräldrar. Detskulle innebära att två partner gemensamtkan adoptera ett barn och att en partnerkan adoptera den andra partnerns barn.Vidare föreslås att registrerade partneroch homosexuella sambor skall kunna utsesatt som särskilt förordnadevårdnadshavare gemensamt utöva vårdnadenom ett barn. Propositionen innehålleräven ett förslag om tillfälligföräldrapenning till homosexuella sambor.För att de föreslagna lagändringarna omadoption skall kunna genomföras föreslåsatt europeiska konvention omadoption av barn sägs upp. Eftersom detinte går att bestämt säga näruppsägningen av konvention kanträda i kraft, föreslår regeringen attlagändringarna träder i kraft den dagregeringen bestämmer.Socialutskottet, som den 16 april 2002uppvaktats av barnpsykiatern , begränsar sitt yttrande tillatt avse förslagen att registreradepartner skall kunna prövas somadoptivföräldrar och att registreradepartner och homosexuella sambor skallkunna utses gemensamt till särskiltförordnade vårdnadshavare. Yttrandet idenna del omfattar även motionerna L17(m), L19 (s), L20 (s), L22 (m) yrkandena1 och 2, L23 (m), L24 (fp), L25 (kd, m,c) samt L26 (kd) yrkandena 17.Socialutskottet yttrar sig vidare övermotion L21 (v) yrkandena 1 och 4 omkravet på manliga och kvinnligaförebilder utanför adoptionsrelationenrespektive om socialnämndens s.k.hemutredningar i adoptionsärenden.SocialutskottetPropositionenAdoptionBestämmelser om adoption finns i 4 kap.föräldrabalken. En adoption innebär i dagatt barnet i rättsligt hänseendebetraktas som adoptantens barn och intesom barn till sina biologiska föräldrar.För adoption krävs tillstånd av domstol.Bedömningen utgår från principen ombarnets bästa. Domstolen får således gesitt tillstånd endast om adoptionen ärtill fördel för barnet. Dessutom krävsatt den som vill adoptera barnet haruppfostrat det eller vill uppfostra deteller att det annars med hänsyn till detpersonliga förhållandet mellan sökandenoch barnet finns särskild anledning tilladoptionen (4 kap. 6 §). En adoptionkräver som regel samtycke av barnet. Ärbarnet under , krävs normaltsamtycke också av barnets föräldrar.Innan domstolen beslutar skall yttrandeinhämtas från socialnämnden.När det gäller internationellaadoptioner krävs i vissa fall medgivandefrån socialnämnden. Finns det redan närbarnet tas emot ett adoptionsbeslut somgäller här i landet, behövs inget sådantmedgivande från socialnämnden. Om detdäremot är fråga om att ta emot ett barni syfte att sedan adoptera det, skallmedgivande inhämtas. I fall barnet harhemvist utomlands, skall medgivandetdessutom inhämtas innan barnet lämnarlandet. skall utredaförhållandena i det enskilda hemmet ochförutsättningarna för vård där (s.k.hemutredning). Medgivande får lämnasendast om den som vill adoptera hartillfredsställande kunskaper om barn ochbarns behov och har blivit informerad omden planerade adoptionens innebörd.Medgivandet upphör att gälla om barnetinte har tagits emot i hemmet inom två årfrån det att medgivandet lämnades (6 kap.12 § socialtjänstlagen (2001:453)).Makar får adoptera gemensamt och denena maken får också adoptera den andremakens biologiska eller adopterade barn(s.k. styvbarnsadoption). Registreradepartner däremot får varkengemensamt eller var för sig adopterabarn, inte heller i form avstyvbarnsadoption. Det finns däremotinget hinder uppställt i lag för enhomosexuell person som inte är partner iett registrerat partnerskap att adoptera.I rättspraxis har eftersakkunnigutlåtanden dock ansetts attutländska adoptivbarn har en ipsykologiskt hänseende svårare situationän andra barn och att risken för psykiskastörningar hos barnet blir oacceptabeltstora om man till detta lägger denpsykiska påfrestning det innebär att växaupp med en homosexuell adoptivförälder(se rättsfallet RÅ 1993 ref. 102).I propositionen redovisas vad somgäller i andra jämförbara länder rörandemöjligheterna för registrerade partneratt adoptera. I och får enregistrerad partner styvbarnsadoptera denandra partnerns barn, om inte barnet äradopterat från utlandet. I ärstyvbarnsadoption möjlig för registreradepartner. När det gäller barn som tidigarehar adopterats från ett annat land är enförutsättning dock att en sådanstyvbarnsadoption tillåts i det landet. INederländerna är såväl gemensam adoptionsom styvbarnsadoption tillåten ihomosexuella parförhållanden men endastbeträffande barn som har hemvist iNederländerna. Begränsningen i nederländsk rätt är motiverad av att man iflera andra länder föredrar att lämnabarn till makar och att 1993 årsHaagkonvention om skydd av barn ochsamarbete vid internationella adoptionerhar begränsats till adoptioner som görsav makar och av en person ensam. Medhänsyn till de internationellarelationerna ansågs det inte tillrådligtatt främja mellanstatliga adoptioner tilltvå personer av samma kön. Begränsningentill styvbarnsadoptioner i norsk rätt harmotiverats av liknande skäl. Det är intekänt vilka närmare överväganden som hargjorts i och Island.Vid bedömningen av om det finns skäl attupprätthålla skillnaden mellan makar ochregistrerade partner avseende möjlighetenatt adoptera bör enligt regeringenutgångspunkten vara att lagstiftaren sålångt som möjligt är neutral mellanäktenskap och partnerskap när det gällersamlevnadsformernas rättsverkningar.Registrerade partner bör i lagenuteslutas som adoptanter endast om de påett mera generellt plan inte kan ansesuppfylla de krav som ställs påadoptivföräldrar. Om registrerade partnertillåts adoptera måste däremot samma kravpå individuell lämplighet och prövning avdenna ställas också på sådana par. Enändring av gällande regler bör vidarevara sakligt motiverad utifrån principenom barnets bästa.Principen om barnets bästa är enligtregeringen väl förankrad i svensk rättoch kommer även till uttryck ibarnkonventionen. Enligt barnkonventionenskall barnets bästa komma i främstarummet vid alla åtgärder som rör barn,vare sig de vidtas av offentliga eller avprivata sociala välfärdsinstitutioner,domstolar, administrativa myndighetereller lagstiftande organ (artikel 3).Principen om barnets bästa skalltillämpas på alla områden och gällerockså i lagstiftningsarbetet.Konventionen kräver inte att barnetsbästa skall vara utslagsgivande, menbarnets bästa skall finnas med och vägatungt i vågskålen när åtgärder som rörbarn vidtas. När det gäller adoptionställer konventionen strängare krav.Konventionsstaterna skall säkerställa attbarnets bästa främst beaktas (artikel21). Detta har ansetts innebära att ingaandra intressen, vare sig ekonomiska,politiska eller adoptanternas intressen,får ta över eller jämställas med barnets.Bestämmelser kan vara i strid medkonventionen om de t.ex. är inflexiblanär det gäller omständigheter som hänförsig till adoptivföräldrarna elleradoptivbarnen.Förslagen i propositionen om adoption ochvårdnad grundar sig på förslagen frånKommittén om barn i homosexuella familjer(2001:10). I propositionen hänvisastill den forskning rörande barnsförhållanden i homosexuella familjer somkommittén tagit del av. Regeringenredovisar även de kompletterande studiersom kommittén låtit göra. I propositionenupplyses att många av remissinstansernakritiserat forskningsunderlaget och menatatt man inte kan dra några generellaslutsatser av det. Regeringen instämmer iatt forskningsunderlaget har vissabrister och att det måste bedömas medförsiktighet. Det hänger inte minstsamman med att gruppen homosexuella är ens.k. dold population, vilket innebär attdet är praktiskt taget omöjligt att göraett slumpmässigt urval som sedanundersöks. Som flera remissinstanserframhåller saknas det undersökningar avbarn som har adopterats av homosexuella,och många av barnen i undersökningarnahar inte bott i en homosexuell familjebildning under hela sin uppväxt.Kommittén konstaterar dock att studiernahar utförts i enlighet med deundersöknings- och urvalsmetoder som ärvedertagna för dolda populationer, ochstudierna synes enligt regeringen även iövrigt uppfylla de vetenskapliga krav somställs på sådan forskning för att denskall godtas som tillförlitlig. Enligtregeringens mening ger forskningenunderlag för bedömningen även omforskningsresultaten alltså inte är fulltut generaliserbara.Regeringen anför att forskningen fördet första visar att adopterade barn kanvara särskilt sårbara på grund av sinbakgrund. Ett barn som överges och lämnasbort för adoption gör en betydandekänslomässig förlust. Barnets erfarenhetav separationen lever kvar och kan kommatill uttryck i livet somär särskilt känsliga, t.ex. i puberteteneller vid en skilsmässa i familjen.Barnet måste vid olika tillfällen i livetägna energi åt att bearbeta att han ellerhon har blivit övergiven, kommer från enannan miljö och kanske har ett annorlundautseende. De allra flesta adoptivbarn kanförhålla sig till sin bakgrund utan attden psykiska hälsan påverkas. Studier hardock visat en överrepresentation avadoptivbarn inom barn- ochungdomspsykiatrin samt vad gällerplaceringar vid hem för dygnsvård. Enligtregeringen står det tämligen klart attutlandsfödda adoptivbarn kan ha särskildaproblem under uppväxten. Regeringenframhåller vikten av attadoptivföräldrarna stöttar och hjälperbarnet. Om ett adoptivbarn växer upp i entrygg och kärleksfull familj därföräldrarna stödjer barnets sökande eftersvar på frågor om sin bakgrund ochadoptionen, har barnet goda möjligheteratt hantera de konflikter och kriser somkan uppkomma, anförs det.Enligt regeringens mening finns detinte skäl att anta något annat än attregistrerade partner allmänt sett skullekunna tillgodose de särskilda behov avomsorg som adoptivbarn har på grund avsin bakgrund. Forskningen visar ingaskillnader jämfört med makar i fråga omförmågan att ge barn praktisk ochkänslomässig omsorg och omvårdnad. Manhar inte heller funnit några skillnadernär det gäller barnens könsutvecklingeller psykologiska och socialautveckling.Regeringen berör därefter frågan om detskulle innebära en alltför stor psykiskpåfrestning för ett adoptivbarn att växaupp i en familj där de vuxna ärregistrerade partner. Mångaremissinstanser befarar att det skulleinnebära en stor risk för psykisk ohälsaom barnet förutom sitt annorlundaursprung även skulle bli tvunget atthantera familjens särskilda situation.Regeringen konstaterar att man i deundersökningar som kommittén tagit del avhar funnit att vissa barn upplever enhomosexuell familjesituation som ettproblem när det gäller förhållandet tillkamraterna, inte minst under de tidigatonåren. Regeringen anser att den oro somvissa barn kan känna måste uppmärksammasmen att det också är viktigt att noteraatt de allra flesta av barnen inte harkänt någon oro på grund av föräldrarnashomosexualitet. Flertalet av de barn somnågon gång har upplevt homosexualitetensom besvärlig påpekar att svårigheternahar gått över och att rädslan för attvara annorlunda dämpas med tiden.Forskningen talar för att om det finnsstarka positiva känslomässiga band mellanbarnet och de vuxna finns det som regelgoda förutsättningar att hantera frågorsom rör familjens speciella situation. Enannan slutsats som kan dras är att det ärangeläget att de vuxna är öppna om sittförhållande och att familjesituationeninte är omgärdad med förbud ochhemligheter.Regeringen påpekar att forskningen ombarn som växer upp med homosexuella vuxnainte specifikt rör adopterade barn,vilket innebär en viss osäkerhet.Sammantaget gör regeringen ändåbedömningen att den erfarenhet som finnsom adopterade barn och om barn som växerupp med homosexuella vuxna medtillräcklig säkerhet talar för attregistrerade partner kan klara av atthantera den känsliga situation somadopterade barn kan befinna sig i pågrund av partnernas homosexualitet. Närdet gäller omgivningens syn bör ocksåtilläggas att man i , i synnerhetbland yngre personer, har ett alltmerfördomsfritt förhållningssätt mothomosexuella. Det pågår en betydandeförändring i positiv riktning iinställningen till att ha en homosexuellperson som vän, granne ellerarbetskamrat, anförs det.Regeringen framhåller attutgångspunkten för lagstiftningen omvårdnad, boende och umgänge är att ettbarn behöver nära kontakt med både sinfar och sin mor. En adoption leder docknormalt till att kontakten mellan barnetoch dess biologiska föräldrar bryts ochatt adoptivföräldrarna övertar debiologiska föräldrarnas roll när detgäller omvårdnaden och fostran. I den månbarnet inte växer upp medadoptivföräldrar av olika kön, är detviktigt att barnet har tillgång till enmanlig och en kvinnlig förebild, dvs.