bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — bolagets aktiestruktur.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att frågan omstatens ägande i SAS har behandlats avriksdagen ett flertal gånger. Den senastegången, (bet. 2001/02:TU1),hänvisade utskottet till riksdagensbeslut . Detta innebar attregeringen bemyndigades att besluta om enminskning av statens ägarandel i bolagetinom ramarna för en gemensam skandinaviskpolitik för ägarengagemang i SAS (prop.1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr.1996/97:232). Bemyndigandet begränsadestill förändringar som innebar enminskning av statens röstetal till lägstmotsvarande . Motivet förbegränsningen var att denna andel krävdesför att staten som ägare skulle kunnaförhindra beslut som krävde kvalificeradmajoritet, bl.a. ändringar ibolagsordningens bestämmelser om s.k.verksamhetsföremål.Utskottet konstaterar ytterligare engång att bemyndigandet inte harutnyttjats. Utskottet vidhåller också attdet inte finns skäl för attändra sitt beslut från år 1997.Motionerna 2002/03:T298 (fp),2002/03:T462 (kd) och 2002/03:T466 (c)avstyrks följaktligen.5.7 Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdetMotionsförslagI motion 2002/03:T321 av ElizabethNyström m.fl. (m) (yrkande 22) anförs attBromma flygplats skall finnas kvar menmed en förändrad trafikstruktur.Motionärerna anser att affärsflyget ärett viktigt inslag i , inte minstgenom att den utgör ett komplement tillArlandas kapacitet och därmed möjliggöratt den tunga kommersiella luftfarten kanutnyttjas maximalt på . Det sägsvidare i motionen att allmänflyget - ivilket innefattas affärsflyg, skolflygoch hobbyflyg - har många funktioner ochdärför bör beredas tillräcklig kapaciteti Stockholmsområdet.I motion 2002/03:T339 av () yrkas att skallbehållas efter år 2011.I motion 2002/03:T462 av . (kd) (yrkande 23) begärs attriksdagen skall rikta ett uttalande tillregeringen om att flygplatskapaciteten iStockholmsområdet bör tryggas. Merkonkret går förslaget ut på attLuftfartsverket börfå i uppdrag att planera och bygga enfjärde landningsbana på Arlanda.Beträffande anser motionärerna attinriktningen bör vara att denna flygplatsskall avvecklas; det är emellertidnödvändigt att behovet avflygplatskapacitet i Stockholmsregionentillgodoses genom ny kapacitet.Motion 2002/03:T326 av () tar sikte på att /Västeråsflygplats skall utvecklas. Någon nyflygplats i är intenödvändig, anser motionären.Enligt vad som sägs i motion 2002/03:T466av m.fl. (c) (yrkande 18)bör avvecklas.Motionärerna anser också (yrkande 19) attdet bör finnas en beredskap för ökadflygplatskapacitet i Stockholms- ochMälardalsområdet; regeringen bör uppmanasatt ombesörja detta.En avveckling av flygplatsförespråkas i motion 2002/03:T344 avKerstin ().Även i motion 2002/03:T282 av KarinSvensson m.fl. (v) förordarmotionärerna en avveckling av Brommaflygfält. Motionärerna pekar på fleranackdelar. Miljön är en sådan; dethänvisas till en statlig utredning enligtvilken tillhör de miljömässigtsämst belägna flygplatserna i Sverige.Säkerheten är en annan nackdel, anförsdet. Privatflyget, som är omfattande påBromma, är statistiskt ett störresäkerhetsproblem än reguljärflyget.UtredningarDen i det föregående redovisadeStockholmsberedningen (dir. 2000:96) hari uppdrag att till regeringen lämnaförslag på insatser som förbättrartransportsystemet i och övrigaMälardalen, övriga landet samtinternationellt. Stockholmsberedningenskall föreslå insatser för att uppnå sjuangivna krav, däribland en tillräckligflygplatskapacitet i , därhänsyn också tas till ett väl fungerandeallmänflyg. I direktiven framhålls bl.a.att brist på flygplatskapacitet iStockholmsregionen vid attraktiva tiderpå dygnet bidrar till den mycketbegränsade konkurrens på flygmarknadensom finns i . Där sägs vidareatt en ny flygplats i de södra delarna avStockholms län skulle leda till betydandeingrepp i natur- och kulturmiljön. Ensådan flygplats skulle dessutom fånegativ inverkan på roll som navför inrikesflyget och för övrigaflygplatsers utvecklingsmöjligheter. Avdessa skäl, anförs det, är en nyflygplats i den södra delen av inte möjlig. Den slutligaredovisningen av arbetet skall görassenast den 31 december 2003.Regeringen beslutade att gekommittén tilläggsdirektiv (dir. 2001:17)om att bl.a. lämna förslag om hurflygplatskapaciteten i Stockholmsregionenkan tillgodoses vid befintligaflygplatser. Detta deluppdrag avses bliredovisat senast den 31 december 2002.Utskottets ställningstagandeFrågan om flygplatskapacitet iStorstockholmsområdet har behandlats vidett flertal tillfällen av ,senaste gången . dåvarande bedömning finns detpå flertalet svenska flygplatser underöverskådlig tid förutsättningar för ökadflygtrafik utan större problem medträngsel. Flygplatserna iStorstockholmsområdet har emellertidkapacitetsbrist, till stor del som enföljd av funktionen som nav för både deninrikes och den utrikes flygtrafiken.Först och främst måste somlandets huvudstad tillförsäkras godaflygförbindelser. Härutöver måste Arlandakunna fylla sin funktion som nav i detsvenska flygplatssystemet, var innebördeni utskottets ställningstagande.Utskottet står fast vid dennabedömning. Såsom har redovisats i detföregående har Stockholmsberedningen iuppdrag att lämna förslag på hurflygplatskapaciteten i Stockholmsregionenkan tillgodoses vid befintligaflygplatser och - i ett senare ochslutligt skede - förslag om insatser föratt uppnå en tillräckligflygplatskapacitet i , därockså hänsyn tas till ett väl fungerandeallmänflyg. Enligt utskottets mening börStockholmsberedningens arbete inteföregripas; det är angeläget attresultatet av denna omfattande översynavvaktas. Med hänvisning härtill avstyrksförslagen i motionerna 2002/03:T282 (v),2002/03:T321 (m), 2002/03:T326 (kd),2002/03:T339 (m), 2002/03:T344 (c),2002/03:T462 (kd) och 2002/03:T466 (c).5.8 flygplatsMotionsförslagI motion 2002/03:T275 av CeciliaMagnusson och () berörsLandvetters flygplats. För att dennaskall kunna fortsätta att vara en svenskstorflygplats med vissa internationellaflyglinjer är det nödvändigt attflygplatsen ges förutsättningar attkonkurrera med andra. Detta är emellertidinte möjligt med staten som ensamhuvudman och med som ihuvudsak koncentrerar sina investeringartill . börkunna få behålla mer av sina inkomster.Vidare bör möjligheten till breddatdgande i flygplatsen utredas.Landvetter som internationell flygplatslyfts fram i motion 2002/03:T481 avLennart m.fl. (s) (yrkande 13).För att även i fortsättningenskall kunna rymma storföretagshuvudkontor och ledningsfunktioner samtupprätthålla spjutspetskompetens inomforskning och utbildning är det viktigtatt flygplats görs mertillgänglig. Därför bör man ta etthelhetsgrepp för kommunikationerna tilloch från landets näst största flygplats.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om vad regeringenredovisar om ibudgetpropositionen. Därav framgår bl.a.att denna flygplats svarar för en stordel av Luftfartsverketsinvesteringsutgifter. Sålunda planeras enkapacitetsutbyggnad med en större om- ochtillbyggnad som beräknas starta år 2005.Utskottet utgår från att den utökadekapaciteten också försörjs med deninfrastruktur som bedöms nödvändig. Isammanhanget kan hänvisas till detpågående arbetet med långsiktigainvesteringsplaner för trafikensinfrastruktur, där en utbyggnad avGötalandsbanan har aktualiserats. Såvittgäller frågan i motion 2002/03:T282 (m)med önskemål om ett breddat ägandehänvisar utskottet till vad som anförsunder avsnittet ägande av flygplatser.Med hänvisning härtill avstyrks förslageni motionerna.5.9 flygplatsMotionsförslagFlygplatserna och börsamplaneras, anförs i motion 2002/03:T377av m.fl. (fp) (yrkande 5).Begränsning i kommunikationerna får intehejda den dynamiska utvecklingen iregionen , sägs det vidare.I motion 2002/03:N340 av (båda c) (yrkande10) ligger tonvikten snarare på attåstadkomma ett starkare samarbete mellanMalmö-Sturup flygplats och iKöpenhamn. Motionärerna menar att ettstarkare samarbete mellan flygplatsernainom regionen - häri inbegripes även de iÄngelholm/och -skulle gynna Skåne.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på ett samarbetemellan flygplatserna ochKöpenhamn-Kastrup. Enligt utskottetsmening har godautvecklingsmöjligheter och kan bidraaktivt till att skapa en effektivtrafikförsörjning i den aktuellaregionen.När utskottet behandlade motionsförslagmed motsvarande innehåll förra gången(bet. 2001/02:TU1) hänvisades till enförstudie av en järnvägsförbindelsemellan och . Förstudien varfinansierad till hälften avLuftfartsverket, och vissakommuner och till hälften av EU. bedömning är enjärnvägssatsning som binder samman debåda flygplatserna en strategiskinvestering av stor betydelse, genom attden på ett avgörande sätt skulle kunnastärka regionens utvecklingsbetingelser.Utskottet har inhämtat att frågan nu ärföremål för miljöprövning hoslänsstyrelsen. Projektet har anmälts tillBanverket, men det ingår inte i dessplaneringsunderlag. Utskottet finner intenågon åtgärd behövlig.Motionerna 2002/03:T377 (fp) och2002/03:N340 (c) avstyrks.5.10 Regionalt flyg m.m.MotionsförslagI motion 2002/03:T298 av . (fp) (yrkande 20) begärs etttillkännagivande om att de regionalaflygplatserna har en stor betydelse äveni framtiden och måste ges ett visststatligt stöd för att kunna överleva.Detta är viktigt inte minst i glesbygden,anför motionärerna.Motion 2002/03:T430 av m.fl.(s) går ut på att bör göra ettuttalande om flygtrafikens betydelse förinlandet.I motion 2002/03:T466 av . (c) (yrkande 14) sägs att statenmåste ta ansvar för nätverket avflygplatser, framför allt i de regionersom har litet befolkningsunderlag.I motion 2002/03:T287 av ochAnn-Marie () lyfts dekommunala flygplatsernas betydelse fram.Dessa har en central roll när det gällerflygets utveckling och dess betydelse förtillväxt och välfärd i hela landet.Därför är det viktigt att statensdriftbidrag till kommunerna inteförsämras. Angeläget är också ettuttalande av om stödetsbetydelse för landets utveckling.Utskottets ställningstagandeFlygtransportsystemet skall främja enpositiv regional utveckling genom attdels utjämna skillnader i möjligheternaför olika delar av landet att utvecklas,dels motverka nackdelar av storatransportavstånd. Utskottet vill härsärskilt peka på de åtgärder som harvidtagits i detta syfte.Under år 2001 fick iuppdrag att tillsammans med kommuner,länsstyrelser och ta framunderlag för att utifrån ettregionalpolitiskt perspektiv kunnagenomföra upphandlingar av vissaflyglinjer. Underlaget presenterades förregeringen, som på grundval härav fattadebeslut om införande av allmän trafikpliktpå tio linjer. Rikstrafiken har isamverkan med ansvaratför upphandlingen, som beslutats iaugusti 2002.Vidare har Rikstrafiken fått i uppdragatt, i samråd med bl.a. ,ta fram ett analysverktyg för inrättandeav allmän trafikplikt.Luftfartsverket och har inlett en utvärderingav driftbidraget till kommunalaflygplatser, bl.a. för att belysa hurstor del av driftsunderskottet hosrespektive flygplats som täcks avbidraget.Vidare kan nämnas att regeringen ibudgetpropositionen för förklararsin avsikt att göra en utvärdering avdriftbidraget till de kommunalaflygplatserna för att ett eventuellt nyttsystem skall kunna vara på plats tillbudgetåret 2004.Utskottet hänvisar till pågående ochaviserade arbeten och anser attmotionsförslagen blir helt eller delvistillgodosedda. Dessa avstyrksföljaktligen.5.11 Skydd mot brottsliga handlingarMotionsförslagSäkerhetsrutinerna inom flyget är intefullt tillfredsställande, är innebörden imotion 2002/03:T462 av . (kd) (yrkande 20). Regeringen börtillsätta en nationell säkerhetsutredningdär militär, polis, ,flygbolag och andra intressentergemensamt tar steg mot ett ytterligareförstärkt säkerhetsarbete. När det gällerluftfartsskyddet, dvs. skyddet motbrottsliga handlingar bör ambitionsnivånökas så att den inte bara omfattar attundvika sådana handlingar utan även attförhindra deras planering. Det somåsyftas är att passagerarpassagen ochrutinerna på flygplatsen bör varalikformiga oavsett om säkerhetskontrollgörs eller inte.RegelverkEnligt sin instruktion skallLuftfartsverket i samråd medRikspolisstyrelsen ansvara för ettnationellt program för förebyggande avbrott mot den civila luftfartenssäkerhet. För utrikestrafik gäller attalla passagerare skall kontrolleras,inklusive deras handbagage. Förinrikestrafik har gällt att avpassagerarna och handbagaget skallkontrolleras stickprovsvis. Genom beslutav skall svenskaflygplatser hainfört kontroll av allt bagage incheckatför såväl inrikes- som utrikestrafik.Luftfartsskyddet på kommunala och privataflygplatser finansieras dels avhuvudmännen, dels av polismyndigheterna;på de statliga flygplatserna finansierasluftfartsskyddet genom avgifter som tasut av passagerarna.Med anledning av händelserna i den 11september 2001 har kommissionen lagt framett förslag till förordning (KOM (2001)575) om ökade skyddsåtgärder motbrottsliga handlingar inom den civilaluftfarten. Förslaget är ett led iarbetet med uppföljning av anmaningenfrån tilltransportministrarna att vidta åtgärdersom täcker frågor om bl.a. klassificeringav vapen, teknisk träning förbesättningar, kontroll av bagage samtkvalitetskontroll av skyddsåtgärder somtillämpas av medlemsstaterna. Ett syfteär också att EU skall lägga en grund fören gemensam tillämpning avChicagokonventionen om luftfartsskydd.Varje medlemsstat skall dels anta ettnationellt säkerhetsprogram för atttillämpa standarderna, dels utse enmyndighet med ansvar för samordning ochövervakning av att programmet genomförs.Vidare skall en medlemsstat kunna antasträngare regler än vad som anges iförordningen.UtredningRegeringen har den 10 oktober 2002uppdragit åt att utredaförutsättningarna för ettavgiftsutjämningssystem för att täcka desvenska flygplatsernas kostnader förluftfartsskydd. En utgångspunkt är attdet bör vara de som reser som skallbetala för det förstärkta skydd somkommer dem till godo när de nyaåtgärderna börjar tillämpas. Det är då avväsentligt intresse att de resandebetalar en avgift som är lika hög oavsettfrån vilken flygplats i de reser.De avgifter som behöver tas ut av resandefrån mindre flygplatser med ett litetantal resande blir mycket höga omkostnadstäckning skall uppnås vid varjeenskild flygplats.Utredningen skall beakta juridiska,ekonomiska, organisatoriska och praktiskafrågor samt belysa effekterna förluftfartssektorn. Vidare skallLuftfartsverket föreslå och redovisamöjliga principer för ett gemensamtsystem för avgiftssättning avluftfartsskyddsverksamhet på svenskaflygplatser. Förslaget skall utformasefter samråd med berörda parter.Uppdraget skall redovisas till regeringensenast den 30 december 2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattningom att det är angeläget att ett starktluftfartsskydd upprätthålls med högsäkerhet. Som har framgått i detföregående pågår ett omfattande arbete idenna riktning såväl nationellt sominternationellt. Genom regeringsuppdragetblir också många av de instanser somräknas upp i motionen involverade iarbetet. Någon anledning för riksdagenatt göra ett uttalande finns inte, anserutskottet som därmed avstyrker motion2002/03:T462 (kd) i denna del.6 Kollektiv persontrafik m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att underår 2003 för ramanslaget 36:13Rikstrafiken: Trafikupphandling ingåekonomiska förpliktelser som, inklusivetidigare gjorda åtaganden, innebärutgifter på högst 3 950 miljoner kronorunder åren 2004-2009.I likhet med vad som anförs i fleramotioner anser utskottet att det finnsen rad problem och frågor inomkollektivtrafiken som måste belysasoch åtgärdas. Med hänvisning tillpågående arbete inom bl.a.Kollektivtrafikkommittén avstyrksmotionerna. Även motioner om statligtstöd till färjetrafik över Kvarkenavstyrks. Jämför reservationerna 22 (voch c) och 23 (c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag om kollektivtrafik(prop. 2002/03:1 utg.omr. 22 punkt 19).Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att under år 2003för ramanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling ingå ekonomiskaförpliktelser som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter påhögst under åren2004-2009.Vidare behandlar utskottet följandemotioner:- 2002/03:T217 av (),- 2002/03:T256 av (),- 2002/03:T274 av (),- 2002/03:T366 av (),- 2002/03:T383 av (),- 2002/03:T466 yrkande 9 av SvenBergström m.fl. (c),- 2002/03:T472 av (),- 2002/03:T496 yrkandena 12-14 avKristina m.fl. (s),- 2002/03:T506 av (båda s).BakgrundFör den lokala och regionala kollektivapersontrafiken skall det enligt lagen(1997:734) om ansvar för viss kollektivpersontrafik i varje län finnaslänstrafikansvariga. Delänstrafikansvarigas uppgifter skallhandhas av en trafikhuvudman.Huvudansvaret för den lokala ochregionala kollektivtrafiken ligger pålänets kommuner och landsting gemensamt,vilka via sina trafikhuvudmän finansieraroch planerar trafiken. I länär länstrafikansvarigt och iGotlands län är kommunen ansvarig.Landstinget och kommunerna i övriga länkan dock komma överens om att antingenlandstinget eller kommunerna i länetskall vara länstrafikansvariga. förekommer somlänstrafikansvariga.Operatörerna ansvarar vanligtvis baraför att ett visst trafikutbud produceras.Statens ansvar för kollektivtrafikenavser primärt lagstiftning ochfinansiering av infrastruktur. Till dettakan läggas det ansvar som olikamyndigheter har ålagts för delar avkollektivtrafiken. Detta gäller t.ex.Banverket, och Luftfartsverketinom sina respektive områden.För den interregionala kollektivapersontrafiken inrättades en nymyndighet, Rikstrafiken. Enligt sininstruktion skall Rikstrafiken verka förutveckling och samordning av deninterregionala kollektiva persontrafikensamt för att de transportpolitiska målenuppnås. Vidare skall Rikstrafiken följakollektivtrafikens utveckling ochsärskilt kartlägga brister i deninterregionala kollektiva persontrafiken.Rikstrafiken skall vidare svara förstatens upphandling av transportpolitisktmotiverad interregional kollektivpersontrafik som inte upprätthålls itrafikhuvudmännens regi och där detsaknas förutsättningar för kommersielldrift. Rikstrafiken skall också genomöverläggningar med övriga berörda parterfrämja frivilliga samverkanslösningar,verka för att information, tidtabelleroch biljettsystem för kollektivpersontrafik samordnas, verka för atthandikappanpassningen av kollektivafärdmedel samordnas mellan samtligatrafikslag, verka för attjämställdhetsaspekter beaktas inomkollektivtrafikområdet, ansvara föradministrationen av transportstödet tillGotland samt fastställa taxor ochturplaner för sådan linjesjöfart påGotland för vilken transportstöd lämnas.UtredningarKollektivtrafikkommitténI tillsatte regeringen enkommitté (dir. 2001:1) med uppgift attutifrån ett konsument- ochhelhetsperspektividentifiera, analysera ochbeskriva kollektivtrafikens problem ochmöjligheter,formulera mål och visioner,föreslå förändringar avorganisation, regelverk och dylikt avbetydelse för kollektivtrafikensutveckling och ett ökat kollektivtresande.Härutöver skall kommittén enligtdirektiven utgöra ett forum för samarbetemellan staten och övriga aktörer påkollektivtrafikområdet. Tyngdpunkten ikommitténs arbete skall ligga på denlokala och regionala kollektivtrafikensområde, och tidsramen för dessbedömningar skall omfatta tiden fram tillår 2020. överlämnades ettdelbetänkande, Kollektivtrafik medmänniskan i centrum (SOU 2001:106) i formav en lägesrapport. Ett slutbetänkandeskall presenteras senast den 30 juni2003.StockholmsberedningenI tillsatte regeringen(dir. 2000:96) en kommitté med uppdragatt lämna förslag på insatser somförbättrar transportsystemet inomStockholms län men ocksåtransportmöjligheterna mellan Stockholmoch övriga , övriga landet samtinternationellt. Kommittén, som antagitnamnet Stockholmsberedningen, skallarbeta med syftet att utvecklatransportsystemet på ett för regionen ochhela landet miljömässigt, socialt ochsamhällsekonomiskt hållbart sätt.Kommittén skall inledningsvis också göraen problemanalys av transportsituationensamt utarbeta en målbild som skall liggatill grund för en långsiktigutvecklingsstrategi. Med utgångspunkt iutvecklingsstrategin skall kommitténlämna förslag till åtgärder itransportsystemet. Enligt direktivenskall kommittén föreslå insatser för attuppnåökad samordning mellan de olikatrafikslagen och ökad effektivitet i detbefintliga transportsystemet,en tillräcklig spårkapacitet,ökad satsning påkollektivtrafiken,en tillräcklig vägkapacitetmellan norra och södraStockholmsregionen,minskning av de negativaeffekterna av biltrafiken,förbättringar avtransportsystemet som leder till att detskapas fler platser attraktiva företableringar av bostäder ocharbetsplatser,en tillräckligflygplatskapacitet.Kommittén har lagt fram tvådelbetänkanden. presenteradesTransportsystemet i (SOU 2001:51) och i januari 2002presenterades Långsiktigutvecklingsstrategi för transportsystemeti . (SOU2002:11). Den slutliga redovisningen avuppdraget skall vara klar senast den 31december 2003.JärnvägsutredningenEn utredning har tillkallats för attgöra en översyn av organisationen ochlagstiftningen inom järnvägssektorn. Idirektivet (dir. 2001:48) ingår att medutgångspunkt i konsumentintressetanalysera möjliga utvecklingsvägar försåväl person- som godstrafiken påjärnväg. Härutöver skall utredningen seöver myndighetsstrukturen inomjärnvägssektorn. Utredaren skall motbakgrund av denna översyn ange förslagavseende såväl den övergripandeorganisationen av myndigheterna somansvarsfördelningen dem emellan. Vidareingår att i svensk rätt genomföra nyaregler inom området som på senare tidantagits inom Europeiska gemenskapen ochpå internationell nivå. I uppdraget ingårockså att göra en generell översyn avjärnvägslagstiftningen för attmodernisera denna.Ett delbetänkande, Rätt på spåret (SOU2002:48), avlämnades . Blandfrågor som tas upp är en ny järnvägslagmed villkor för utnyttjande avjärnvägsinfrastrukturen, inrättandet aven järnvägsstyrelse, marknadstillträde,kapacitetstilldelning och avgifter.Frågan om och i så fall hur bestämmelserför sådana spårbundna system somtunnelbana och spårväg skall inkluderas itillämpningsområdet för den nyajärnvägslagen kommer att belysas i en fastvå av utredningen. Den slutligaredovisningen av uppdraget skallredovisas senast den 15 mars 2003.EG-regler för trafikupphandlingKommissionen presenterade ettförslag (KOM(2000)7 slutlig) till en nyförordning som reglerar upphandling avkollektivtrafik på den inre marknaden.Syftet är att främja effektiviteten inomkollektivtrafiken och stärkarättssäkerheten när det gällerregeltillämpningen. Förslaget utgår frånatt kollektivtrafiken bör varakonkurrensutsatt och grundas på principenom kontrollerad konkurrens.Förordningen skall vara tillämplig pånationellt och internationellttillhandahållande av kollektivtrafik påjärnväg, väg och inre vattenvägar. Iförordningen fastställs villkoren för nären behörig myndighet får ersättatrafikoperatörer för utgifter i sambandmed uppfyllandet av krav på allmännatjänster. Vidare fastställs närmyndigheter får bevilja exklusivarättigheter för bedrivande avkollektivtrafik. Efter behandling avförslaget i lagt fram ett ändrat förslag(KOM(2002)107 slutlig); revideringarnagäller främst längre avtalstider och enlängre övergångsperiod.6.1 Ekonomiska förpliktelserRegeringens förslagRamanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling finansierar statensupphandling av transportpolitisktmotiverad interregional kollektivpersontrafik och andra kostnader som gåratt hänföra till Rikstrafikens uppgifter.Anslaget får även användas förutredningar med anknytning till kollektivpersontrafik.Riktrafiken bör enligt regeringensmening få sluta upp till långatrafikeringsavtal.