bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Vi vill anpassa dessa skattertill den danska nivån på alkoholskatteroch föreslår att skatten på vin med enalkoholhalt på 8,5 till 15,0 volymprocentalkohol sänks från till perliter, med motsvarande ändring för vin medannan alkoholhalt, att skatten på öl sänksfrån till per volymprocentoch att skatten på sprit sänks från 501,75kr till per liter ren alkohol, alltper den 1 januari 2003.Skatt på annonser och reklam infördes ibörjan av för att finansieraökningen av presstödet och för att få enenhetlig beskattning av annonser ochreklam. Svårigheter i tillämpningen ochkontrollen av skatten på annonser ochreklam har lett till att den del avskatten som avser reklamtrycksaker redanhar avskaffats. Skatten är intekonkurrensneutral och de svårigheter itillämpningen och kontrollen som varskälet till att reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffats gäller precis i likastor utsträckning för de delar avreklamskatten som finns kvar. En enigriksdag beslöt att slopandet avreklamskatten skulle prioriteras iföreliggande budget. Detta har regeringenunderlåtit. Endast svepskäl motiverardetta flagranta nonchalerande av . Vi anser att reklamskatten böravskaffas från den 1 januari 2003.Med det anförda föreslår vi att riksdagenfattar beslut om en inriktning avskattepolitiken som överensstämmer medModerata samlingspartiets förslag.Med det anförda tillstyrks motionernaFi207 yrkandena 1-4, Fi231 yrkandena 9 och11, Fi287 yrkandena 1-16, 18, 19, 21-24,26-28, 30, 33 och 36-38, Sk417 yrkandena14 och 15, MJ268 yrkandena 4 och 5, N301yrkande 9, N304 yrkande 4, A315 yrkande 2och tillstyrks delvis motionerna Fi203,Fi205, Fi228, Fi268, Sk382 yrkande 8,Sk417 yrkande 8, Kr297 yrkande 13 och T288yrkande 2.Vi står bakom den inkomstberäkning somredovisas i motion Fi231 yrkande 4.Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tulloch exekutionInte minst med tanke på tullens funktion inarkotikabekämpningen är det viktigt atttullens kontrollorganisation ärtillräckligt stor och att den utökas. Föratt uppnå detta bör det göras en höjningav anslagsnivån som tullen intebör disponera och i sin kontrollverksamhetvara beroende av medel som kommer in viaoffentligrättsliga avgifter. Vitillstyrker den förstärkning avanslagsnivån med somföreslås i motion Fi231 av Bo Lundgrenm.fl. (m). Vi tillstyrker också attutgiftsramarna för ochkronofogdemyndigheterna minskas med 75respektive 40 miljoner kronor.Moderaternas förslag till ändringar iskattesystemet innebär att en del av deallra krångligaste skatterna attadministrera och driva in skall avskaffas.Totalt kan därför ramarna förutgiftsområdet minskas med 89 miljonerkronor för 2003 och 2004.2. Skattefrågor i budgetpropositionen - fpav () och ().Skatteförslagen och inkomstberäkningenInriktningenSverige behöver en ny skattepolitik.Den liberala skattepolitiken vill brytavanmakten genom att ge den enskildamänniskan större makt över sin egenvardag. Genom att se till attsmåbarnsföräldrar får ägna mer tid tillbarnen i stället för till tvätten, genomatt anställda ges möjlighet till makt ochdelaktighet i arbetslivet och genom attlönen räcker hela månaden kan vanmaktenbytas till makt över vardagen.Den fortsatta inriktningen avskattepolitiken skall ha som utgångspunktatt det totala skattetrycket kan och måstesänkas. Det skall ske främst genomytterligare sänkningar avmarginalskatterna och genom de lättnaderinom kapitalbeskattningen som behovet avekonomisk tillväxt, internationellt samarbete och ett ekologiskt uthålligtsamhälle kräver.Skatterna skall först och främst sänkasså att det lönar sig bättre att arbeta.Samtidigt bör skattesystemet förenklast.ex. genom att de nuvarande kompliceradereglerna för grundavdraget, de särskildaskattereduktionerna ochavdragsbegränsningen för pensionsavgiftenförsvinner. Det är viktigt att komma ihågatt det finns höga marginaleffekter ävenutanför skattesystemet, t.ex. ibostadsbidraget, socialbidragen,studiemedelssystemet, varför arbetet mothöga marginaleffekter inte kan begränsastill skattesystemet.Vi ser det också som nödvändigt attfullständigt avskaffa dubbelbeskattningenav aktiesparande, avskaffa förmögenhets-och fastighetsskatten samt sänkakapitalinkomstskatten. Med allt rörligareskattebaser kommer takten i ochinriktningen av sänkningen att varaberoende av vad som sker i vår omvärld.Även om EU inte bestämmer enskilda ländersskattesatser är det naturligt att det somsker i dessa frågor i EU-länderna påverkarockså kapitalskatterna i . Storasänkningar av kapitalbeskattningen i våromvärld kommer att påverka vilkakapitalskatter som kan ha utan attförlora de fördelar som vårtinternationella varu- och tjänsteutbyteunder gett oss.För att lösa de problem som återfinns idet nuvarande skattesystemet räcker detinte att lappa och laga. villdärför se en omfattande ny skattereform isamma anda som skattereformen 1990/91.Denna måste genomföras med kontinuerliguppmärksamhet på den rådande situationen ide offentliga finanserna. Naturligtvis kanockså saker inträffa som gör att valet avskattesänkningar kan behöva korrigeras. Idet senare avseendet måste hänsyn tas tillatt ingenjörer, sjuksköterskor, läkare,företagare m.fl. kommer att ha enarbetsmarknad utomlands.Det måste löna sig att arbeta och verka iSverige.Folkpartiet är förespråkare för grönskatteväxling. harandelen miljöskatter minskat med 1procentenhet till av de totalaskatterna, vilket ger en låg andelmiljöskatter jämfört med många andra EU-länder. Detta beror främst på de högaskatterna på arbete. Under perioden1993-2000 ökade skatten på arbete med 270miljarder kronor medan miljöskatterna baraökade med . Folkpartietstöder förslaget om höjd el- ochkoldioxidskatt, växlad mot sänktinkomstskatt, men anser attinkomstskattesänkningen bör läggas ut mergenerellt.Folkpartiet anser att skatten på arbete,såväl inkomstskatter som arbetsgivaravgift, skall sänkas. Den viktigastemiljöförbättrande förändringen är attarbeta för gemensam koldioxidskatt i EU.Vi föreslår också en skatt på sopförbränning.Makt över den egna inkomstenVi liberaler tycker att det är bra att mansänker inkomstskatterna, men beklagar attregeringen valt en form som intetillräckligt tar itu med de strukturellaproblemen som marginalskatterna, utan istället ägnar sig åt att urholka enkelheten i skattesystemet.Vi föreslår därför en ny skattereform förett nytt århundrade.Grunden måste vara att återgå tillprinciperna /skattereform.I en större skatteomläggning börhuvudinriktningen vara att ha så bredaskattebaser som möjligt och därmed skapaförutsättningar för låga skattesatser.I stället för dagens modell medgrundavdrag som trappas upp och ned villvi pröva möjligheten av en generell ochlägre skattesats för de lägre inkomstnivåerna. Vi vill koncentreraskatteförändringarna till de för tillväxtoch jobb mest skadliga inslagen,marginalskatterna. Genom avskaffadvärnskatt, höjd brytpunkt för statligskatt och successivt borttagande av dens.k. LO-puckeln vill vi uppnå dengrundläggande principen: De flesta skallbara betala i skatt, de med högstinkomster skall betala på de högreinkomstdelarna. Marginaleffekterna minskassåväl genom inkomstskattesänkningar somgenom växling av inkomstprövatbostadsbidrag mot generellt barnstöd ochgenom enhetliga taxor för barnomsorg.Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upptill gränsen för egenavgifterna (ca313 /år) bl.a. för att undvika att,som sker, personer som betalar bådestatlig skatt och egenavgifter fårmarginaleffekter om . höjsbrytpunkten i ett första steg till ca26 /månad. måste det dockvara så att av de skattskyldigaskall betala statlig skatt, vilket varskatteuppgörelsens utgångspunkt.Värnskatten skall avskaffas. Den är ettbrott mot skattereformen. Motivet är inteminst att denna beskattning leder tillflykt av människor med goda kunskaper,viktiga för företag och vårt land, tillandra länder.Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatteninförs. Detta sänker skatten och gör detmera lönsamt att arbeta även vid lägreinkomster. Inledningsvis föreslås ettförvärvsavdrag på av inkomsten.En skattereduktion, lika för alla, införsför att garantera att alla får del av enskattesänkning. Skattereduktionen bör början vara och personoch stiger till . Deninnefattar även pensionärer.Vårt skatteförslag innefattar utöverovanstående mer principiellt inriktadeförslag till förändringar vidhållandet avandra kända fp-profilinslag i skattepolitiken.Folkpartiet fortsätter att avvisaavdragsrätt för fackliga avgifter. Avdragskall endast kunna medges för kostnaderför inkomstens förvärvande. Detta kanmedlemskap i fackförening ej ses såsom.Avgifterna till a-kassan höjs men bliravdragsgilla. För den enskilde innebärdetta ingen nettoförändring, men systemenkommer att fungera bättre.I ett dynamiskt arbetsliv är det av storvikt för den enskildes frihet att kompetensutveckling är något man kan rådasjälv över. Att inte enbart vara beroendeav att arbetsgivaren önskar satsa påfortbildning och kompetensutveckling föratt man skall vara attraktiv påarbetsmarknaden - och för att man skallkunna ha ett utvecklande och intressantarbete - är därför en frihetsfråga. Viföreslår därför att dagenspensionssparande utvidgas, genom attavdragsrätt för sparande medges upp tillett basbelopp, att sparandet kan tas utför att finansiera kompetensutveckling ochatt ett kvarstående personligt sparandekan tas ut vid pensionering.Många svenskar känner att de villdela med sig av sitt välstånd. Sverigesinternationella bistånd till världensfattiga länder ligger långt under den nivåpå av BNI som har fattatbeslut om. vet vi att behovet avstöd är stort, och ständigt ökar. Dagligenfår vi bevis på det enorma behov som finnsi olika delar av vår värld. För attmänniskor skall uppmuntras att dela medsig av sitt välstånd vill vi införa enavdragsrätt för gåvor till internationelltbistånd.Folkpartiet vill avskaffa regeringensskattereduktion för bredbandsanslutning.Makt till barnfamiljernaMånga barnfamiljer upplever att tiden interäcker till, och många vill lösatidsbristen genom att köpa hushållsnäratjänster. Det höga skatteuttaget hindrarefterfrågan och utbud från att mötas på enlaglig marknad. har denindustrialiserade världens högstaskatteuttag på arbete. anseratt det enklaste och bästa sättet attförändra situationen är att införa enskattereduktion för hushållens köp av denhär typen av tjänster via en skattereduktion i företaget för halva totalaarbetskostnaden. Det är enkelt,obyråkratiskt och rättvist. Fördelarna meden marknad för hushållsnära tjänster därobeskattat arbete inte förekommer ärmånga. De som arbetar utan attbetala skatt och avgifter får möjlighetatt inordna sig i ett legalt system ochsom alla andra få del av förmånerna isocialförsäkringssystemen: sjukförsäkring,pension m.m. Valfriheten ökar. Människorfår större möjlighet att välja mellan attarbeta mer och köpa tjänster till hemmet,eller att arbeta mindre och i stället göramer av hemarbetet själv.Den könsuppdelade arbetsmarknaden kanbrytas upp ytterligare, vilket ur ettjämställdhetsperspektiv är starktönskvärt.Vid beskattningen bör hänsyn tas till denextra försörjningsbörda och lägre bärkraftsom föräldrar har. Utökningen av detgenerella barnstödet bör därför ske i formav en skattereduktion för barn sommotsvarar en barnbidragshöjning med mellan900 och per barn och år. Ikombination med en nedtrappning av den delav bostadsbidraget som i praktiken utgörett rent inkomstprövat barnbidrag sänksmarginaleffekten i de inkomstlägen där maxtaxan inte fått någon störrebetydelse. Skattereduktionen motsvarar istorleksordningen i höjtgrundavdrag, men tillfaller även föräldrarsom inte kan utnyttjagrundavdragshöjningar. Tillsammans medförbättrad föräldraförsäkring ochinförande av barnkonto utgör detta viktigadelar i en politik för ökad egenmakt,bättre jämställdhet och större ekonomiskamarginaler för barnfamiljerna.Det är en förlegad syn påförutsättningarna för förvärvsarbete somligger bakom det faktum att resor tillbarnomsorg inte kan räknas med näravdraget för resa till och från arbetetberäknas. Det kan mycket väl vara så attomvägen via barnomsorg avsevärt förlängeren förälders resa till och från arbetet,vid beaktande av bussbyten ellerväntetider på tåg. Därför bör tid förhämtning och lämning av barn ibarnomsorgen räknas in när rätt tillavdrag för resor till och från arbetetbedöms.Makt över boendetFör många människor är det huvudsakligasparandet lagt i boendet. Fastighetsskattoch i många fall förmögenhetsskatt gör attdetta blir orimligt högt beskattat,boendekostnaderna ibland oöverstigliga.Dagens beskattningsform är oacceptabel.En huvudprincip i all beskattning måstevara skatt efter bärkraft. Därför måstenuvarande fastighetsskatt avvecklas påsikt. Fastighetsskatten uppfattas ocksåsom orättvis. Samma hus har olika högataxeringsvärden i olika delar i landet ochbeskattas därför olika. För människor sombyggt sina hus med egen arbetskraft,framstår det därtill som minst sagtmärkligt att staten skall ha pengar fördetta.Vi anser att sänkningen avfastighetsbeskattningen skall ske stegvisoch inledas omgående. Hela systemet förtaxering måste reformeras och likformighetmellan olika boendeformer upprättas. Idagsläget måste dock insatser genomförasomedelbart.Vårt omedelbara förslag är atttaxeringsvärdena fryses till 1997 årsnivå. På dessa skall skattesatserna 1,0 %för småhus och för flerfamiljshustillämpas. beräknar att enåtergång till taxeringsvärdenskulle innebära ett skattebortfall pådrygt . Därmed kanbegränsningsregeln avvecklas.Eftersom föreslår enbetydande sänkning av fastighetsskatten,föreslår vi att skatten påkapitalvinst vid försäljning avbostadsrätt och fastighet höjs från 20till . Detta skall dock inte påverkagällande uppskovsregler. Det är av socialaskäl viktigt att stimulera rörligheten påbostadsmarknaden.Makt över egna besparingarFörmögenhetsskatten blir för mångamänniskor ett oöverstigligt belopp attbetala. Den drabbar särskilt äldrepersoner som kanske ägnat ett långt liv åtatt amortera på sitt hus och i ställetfinner att tusentals, kanske tiotusentals,kronor skall betalas i förmögenhetsskatt.Sambeskattningen av makars förmögenhet ären restprodukt i skattesystemet från dentid då kvinnor inte betraktades som egnaekonomiska subjekt. Detta är heltoacceptabelt. menar att detfinns starka jämställdhetsskäl - ochpraktiska skäl - för att avskaffasambeskattningen. anser attsambeskattningen bör avskaffas år 2003.Fribeloppet bör höjas snabbare änregeringen anger, till 2,1 miljoner kronormed sikte på ett fullständigt avskaffandeav förmögenhetsskatten. Detta är viktigtur ett mer långsiktigt tillväxtperspektivoch för att göra till ettattraktivt land att investera och spara i,även för svenskar.Mer makt åt den enskilde småföretagarenFör att få fler människor i arbete krävsdet bra förutsättningar för befintligaföretag att överleva och växa och för nyaatt starta. Det är de små företagen somfrämst står för tillväxten. Därför måstesmåföretagarens makt stärkas.Folkpartiet har länge argumenterat föratt införa regler som avskaffardubbelbeskattningen på utdelningar i allaföretag. De nya reglerna skall utformas ienlighet med de regler som gällde under år1994 och som infördes på initiativ av dendåvarande borgerliga regeringen. Dendubbla beskattningen gör det inte barasvårare för småföretagen att skaffariskkapital, den hindrar dessutom de småföretagen att växa med hjälp av egnaöverskott. Det naturliga för en företagareär att expandera med eget kapital.Den dubbla beskattningen är främst enskatt riktad mot enskilda aktieägare ochföretagsägare som expanderar. De storaägarinstitutionerna är undantagna medan demer än fem miljoner individer som ägeraktier främst via aktiefonder drabbas.Man kan inte undgå intrycket att syftetär att hindra människor att skaffa sig enekonomisk buffert mot oförutseddahändelser. Den socialistiska synen är attmänniskorna skall vara så starkt beroendeav de politiska beslutens godtycke sommöjligt.Avskaffandet av dubbelskatten påutdelningar bör ske i etapper. Under denärmaste två åren kan dubbelskatten förprivatpersoner halveras. Detta är ettförsta viktigt steg för att kunnaavveckla denna straffskatt på risksparandehelt.De s.k. 3:12-reglerna ger upphov till enpomperipossaeffekt vid andelsbyten.Riksdagen har därför under våren 2002uttalat att regeringen skall återkomma meden proposition som eliminerar de effektersom uppstår i förlustsituationer tillföljd av att ett tjänstebelopp skall tasupp till beskattning av den som genom ettuppskovsgrundande andelsbyte har avyttratandelar i ett fåmansföretag. Det bör docknoteras att samma effekter kan uppståockså i andra fall, och vi anser därföratt det är nödvändigt att få etthelhetsgrepp om pomperipossaeffekterna.Vi föreslår att fattar beslutom en inriktning av skattepolitiken somöverensstämmer med förslag.Med det anförda tillstyrks motionernaFi232 yrkande 26, Fi251, Fi286 yrkande 7,Fi287 yrkande 29, Sk295 samt Sk382yrkandena 1-4, 7-12, 14, 22, 24 och 26.Vi står bakom den inkomstberäkning somredovisas i motion Fi232 yrkande 4.Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tulloch exekutionVi tillstyrker förslaget i motion Fi232 avLars m.fl. (fp) om attutgiftsramarna höjs med75 utöver vad regeringenhar föreslagit. Av höjningen skall 50miljoner kronor tillföraskattemyndigheterna resurser förförbättringar i skattekontrollen. Restenav höjningen bör användas för att getullen möjlighet att öka sina insatser motden illegala införseln av alkohol ochnarkotika.3. Skattefrågor i budgetpropositionen - kdav Per ().Skatteförslagen och inkomstberäkningenInriktningenSyftet med skatter är att solidarisktfinansiera vår gemensamma välfärd samt attstyra den ekonomiska utvecklingen ochtillväxten i en socialt och ekologiskthållbar riktning. Alla heltidsarbetandemåste kunna leva på sin egen lön. Strävanmåste därför vara att utformaskattepolitiken så att den stimulerararbete, sparande, hederlighet ochföretagande. En marknadsekonomi baserad påetiska principer och styrd av ekologiskaoch sociala hänsyn är den bästa grundenför ett gott samhälle.En målsättning för kristdemokratiskekonomisk politik är att skapa stabila ochgoda villkor för fler och växande företagoch därigenom öka sysselsättningen. Enökad sysselsättning är en förutsättningför att minska det resursslöseri somarbetslösheten innebär. Dessutomförstärker det skatteunderlaget ochminskar de offentliga utgifterna.I princip alla medborgare som är iförvärvsaktiv ålder och som har en inkomstbör vara med och betala skatt till våragemensamma kostnader för till exempelskola, vård och rättsväsende. Det ger endelaktighet och ett delansvar i denoffentliga verksamheten. Dagensinkomstskatter drabbar låg- ochmedelinkomsttagare mest. Därför måsteinkomstskattens nivåer huvudsakligenfastställas med utgångspunkt från låg- ochmedelinkomsttagarens perspektiv.Kristdemokraterna vill arbeta för lägreinkomstskatter så att alla kan leva på sinegen lön och få en ökad beslutanderättöver sina inkomster. Vidare behöverförändringar göras för att de valmänniskor gör, exempelvis att öka ellerminska sin arbetstid, inte påverkasnegativt av kombinationen av statligaregler och bidrag. Det första handlaralltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minskamarginaleffekterna.Om långsiktigt skall vara ettland för företagande, investeringar ochtillväxt, går det inte att ha kvar skattersom gör att kapital, företag och kompetenshar starka incitament att lämna landet.Vår snart unika förmögenhetsskatt ochdubbelbeskattning driver kapitalet urlandet, utom för de allra rikaste som fåttamnesti för sina aktiemiljarder.Dubbelbeskattningen av just svenskaföretagsinvesteringar leder till att enutländsk köpare kan betala dubbelt såmycket som en svensk köpare och ändå fåsamma avkastning på sin investering efterskatt.En ekologisk anpassning av skattesystemetmåste ske där skatten på arbete sänkssamtidigt som skatten på energi,miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser hålls på en högre nivå.Samarbetet inom EU är ett nödvändigtinstrument för att skapa förutsättningarför en skatteväxling som inte snedvriderkonkurrensförhållandena mellan de ländersom har ett stort handelsutbyte. Vi anseratt det är viktigt att övergå tillmajoritetsbeslut inom EU på miljöområdet,bl.a. för att förbättra möjligheterna fören gemensam minimiavgift påkoldioxidutsläpp. Eftersom redanhar världens högsta miljöskatter skulle eneuropeisk miniminivå för koldioxidsamtidigt förbättra svenska företagskonkurrenssituation.Medborgarna måste ha en etiskt förankradvilja att betala skatt och att bidra tillsamhällsutvecklingen. Vi vill föra enskattepolitik som är långsiktigt stabil,är enkel, främjar en god ekonomiskutveckling samt en god hushållning avskattemedlen. Därmed kan skattemoralenbibehållas och benägenheten tillsvartarbete minska.En skattepolitik där alla ges möjlighetatt leva på sin lönEtt viktigt mål för en kristdemokratiskpolitik är att så många som möjligt skallkunna leva på sin egen lön. Enheltidsanställd person skall inte behövavara beroende av bidrag för att fåhushållsekonomin att gå ihop. Vi föreslåren rad inkomstskattesänkningar och andraskattesänkningar som riktar sig främsttill förvärvsarbetande.För det första föreslås ett kraftigt höjt ochrakt grundavdrag om vidberäkningen av den kommunalainkomstskatten. Effekten blir jämfört medregeringens förslag en skattesänkning medca , eller perår.För det andra införs en skattereduktion förlåg- och medelinkomsttagare på 4 000 krper år för pensionsgrundande inkomster upptill . Reduktionen trappasdärefter ned påöverstigande inkomster och upphör vidårsinkomster på 436 000 kr.För det tredje föreslås ett generelltstatligt förvärvsavdrag om av inkomstav anställning eller näringsverksamhet.Avdraget beräknas mot kommunalskatten ochersätter regeringens kompensation förpensionsavgiften.För det fjärde halveras värnskatten från ochmed 2004. Den bör avskaffas helt fr.o.m.år 2005. Det bör vara en viktig principatt ingen skall behöva betala mer änhälften av en inkomstökning i skatt.För att finansiera delar avgrundavdragshöjningen till perår genomförs en grön skatteväxling somuppgår till fr.o.m.2003. Regeringens höjningar avkoldioxidskatten, energiskatten,avfallsskatten och naturgrusskattentillstyrks och energiskatten på el höjsmed per kWh. Dessa tre miljardergår oavkortat till det höjdagrundavdraget.Gränsen för reseavdraget för resor tilloch från jobbet sänks från 7 000 till5 . Avdragsrätten skall även gällaför den del av resan som görs tilleventuell barnomsorg. Detta innebär attresekostnader på ytterligare bliravdragsgilla jämfört med . Förslagetskall ses som ett stöd för personer iglesbygd och andra som inte har möjlighetatt utnyttja kollektiva alternativ tillbilen.En skattereduktion på för hushållensköp av tjänster föreslås. På så sättelimineras nästan hela den extra skattekilsom uppstår när extern arbetskraft anlitasav hushållen med redan skattade pengar.Betydligt fler samhällsekonomisktmotiverade byten (köp) av tjänster kommertill stånd, eftersom de även blirprivatekonomiskt lönsamma. Effektiviteteni ekonomin kommer därmed att öka.Samtidigt kan den svarta sektorn trängastillbaka, när det blir möjligt att bådeköpa och sälja privata hushållstjänstervitt och lagligt.Skatteförslag för trygghet i boendetFastighetsskatten drabbar alla boendeoavsett inkomst och betalningsförmåga,tvärt emot den skatteprincip som bordegälla i : skatt efter bärkraft. Förpersoner med låga inkomster utgörfastighetsskatten ett hot mot äganderätten.De omräkningar av taxeringsvärdena somskett slår mycket hårt moten del bostadsområden.