bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Motion MJ40 (mp) yrkande1 avstyrks med det anförda.Visionen om ett hållbart samhälle - idégrundoch långsiktig viljeinriktningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motioner ominnebörden av begreppet hållbar utveckling(mp), om att det civila samhället bör stärkasför att nå hållbar utveckling (c) och om attde verksamheter bör gynnas som motverkarmiljöförstöringen (fp) med bl.a. hänvisningtill att motionsyrkandena helt eller delviskan anses tillgodosedda.SkrivelsenNationell strategi för hållbar utvecklingDen nationella strategin är ett långsiktigtstrategiskt instrument i arbetet med att ställa omSverige till en hållbar utveckling. Genom konkretaåtgärder uppnås ett mer hållbart påsikt. Det innebär att strategin skall ge vägledningi ett längre tidsperspektiv och ge utrymmeför flexibilitet på kortare sikt. Därför innehållerstrategin både visioner av långsiktig karaktär ochmer konkreta mål och åtgärder av mer kortsiktignatur.Sverige skall gå i spetsen för omställningen tillett hållbart samhälle. Det är en utmaning som kräverbåde nytänkande och kontinuitet. Vi måste se framåtoch utveckla nya kunskaper, men vi måste också tavara på historiska erfarenheter. Hållbarhet handlarom att investera långsiktigt i våra viktigasteresurser - människor och miljö.MotionernaBegreppet hållbar utveckling måste enligt motionMJ40 (mp) ges en tydligare innebörd. (SOU:2000:7) definition bör medhållbar utveckling avses att värdet av samhälletssamlade kapital per person, vilket består avrealkapital, humankapital samt miljö- ochnaturkapital, inte minskar över tiden (yrkande 3).I motion MJ209 (m) anförs att samhällsekonomiskaoch sociala aspekter skall vägas in i miljöarbetetoch i arbetet mot en hållbar utveckling. Det ärbättre att säkerställa att de viktigaste miljömålenklaras än att utan prioritering försöka uppnå allamiljömål inom en generation (yrkande 6).Enligt MJ260 (fp) bör de verksamheter gynnas sommotverkar den samlade miljöförstöringen. Regeringenbör föreslå ett program som gynnar en godmiljöbalans inom produktion och annat samhällsliv(yrkande 1).Enligt motion MJ337 (c) bör det civila samhälletstärkas för att nå hållbar utveckling. Ett starktcivilt samhälle med upplysta människor som utövarsin konsumentmakt och sina demokratiska möjligheteratt påverka är en av de viktigaste drivkrafterna föratt ställa om samhället (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 7) grundas det nationellaarbetet med ett hållbart samhälle påBrundtlandkommissionens (1987) centrala definitionerav hållbar utveckling. Bland annat är ekosystemensintegritet och integreringen av miljöfrågor i andrasektorer och beslutsfattande fundamentalaförutsättningar i hållbar utveckling. En hållbarglobal utveckling fordrar att de som har det välställt anammar livsstilar, som ligger inom jordensekologiska ramar - t.ex. i sin energianvändning.Vidare kan en snabb befolkningstillväxt öka trycketpå naturresurserna och därmed försena varje ökningav levnadsstandarden; således kan en hållbarutveckling endast komma till stånd om befolkningensstorlek och tillväxt är i balans med förändringarnaav ekosystemens produktionsförmåga.Utskottet delar regeringens uppfattning att etthållbart samhälle är ett samhälle där ekonomisktillväxt, full sysselsättning, social trygghet ochsammanhållning inte sker till priset av enmiljöpåverkan som slår tillbaka mottillväxtens möjligheter. I det hållbara samhälletskall hög tillväxt och social rättvisa förenas medren och människovärdig miljö. För att uppnå dettalångsiktiga mål måste ekonomisk tillväxt, socialsammanhållning och miljöskydd samverka och behandlaspå ett ömsesidigt förstärkande sätt. Med det anfördaavstyrks motion MJ40 (mp) yrkande 3 i den mån deninte kan anses tillgodosedd.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ209 (m) yrkande 6 om attsamhällsekonomiska och sociala aspekter bör vägas ini miljöarbetet och i arbetet mot en hållbarutveckling. I miljösammanhang diskuteras ofta treaspekter av hållbarhet. Den första aspekten ärskyddet av naturresurser, den andra handlar omhållbar hushållning med resurser och den tredjegäller en effektiv resursanvändning. Kravet på attvi måste skydda de grundläggande resurser på vilkavår civilisation vilar är miljöpolitikens mesttvingande plikt. Det råder bred enighet om attklimatförändringar, resursexploatering ochförgiftning av luft och vatten är ödesfrågor bådeför människors överlevnad och för vår planet.Den andra aspekten av hållbarhet, en långsiktighushållning, har på motsvarande sätt viktigatillämpningar inom såväl den ekologiska som deekonomiska och sociala dimensionerna av dennationella strategin. Jordbruket, skogsbruket ochfisket utgör viktiga mötespunkter mellannaturintressen och företagande. Här ställs kravet påett långsiktigt hållbart och effektivtresursutnyttjande på sin spets. På liknande sättsätts hållbarhetsstrategin på hårda prov inomenergi- och transportpolitiken. Socialt ochekonomiskt är en av framtidens stora utmaningar attskapa möjligheter för ett mer uthålligt arbets- ochfamiljeliv. Den svenska befolkningen blir alltäldre. tycks det ha blivit svårare för denunga, vuxna befolkningen att kombinera arbetsliv ochfamilj.Den sista aspekten, ett effektivt utnyttjande avresurser, handlar om effektiva tekniska ochinstitutionella lösningar. Teknikutveckling kandriva fram investeringar och nyföretagande i vissabranscher. Dessa möjligheter att förena socialvälfärd och ekonomisk utveckling med en god miljöutgör kärnan i den svenska visionen för en hållbarutveckling.I skrivelsen anförs vidare att kravet på att vimåste skydda de grundläggande resurser på vilka vårcivilisation vilar är miljöpolitikens mest tvingandeplikt. Det råder bred enighet om attklimatförändringar, resursexploatering ochförgiftning av luft och vatten är ödesfrågor bådeför människors överlevnad och för vår planet. Detanförda innebär att syftet med motion MJ209 (m)yrkande 6 i allt väsenligt har tillgodosetts.Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Som anförs i skrivelsen är grunden för den svenskastrategin för hållbar utveckling det demokratiskastyrelseskicket med dess värderingar. Genomdemokratin kan vi skapa regler och institutioner somfrämjar resurssnåla konsumtions- ochproduktionsmönster. Demokratins institutioner geross de redskap vi behöver för att värna dekollektiva nyttigheter - kunskap, hälsa och miljö -som utgör grunden för en hållbar och progressivsamhällsutveckling.Utmaningen inför 2000-talet är att stärka ettdemokratiskt samarbete kring hållbarhet inte baranationellt utan också på den internationella nivån.Världssamfundet har ett ansvar för att värnakunskapsutveckling, miljö och hälsa. Handel ochkapitalflöden måste utformas på ett sätt som gerincitament för ett mer långsiktigt agerande blandmarknadens aktörer. En global ekonomi kräver englobal hållbarhetsstrategi. Utskottet föreslår attmotion MJ337 (c) yrkande 2l med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionMJ260 (fp) yrkande 1 om att de verksamheter börgynnas som motverkar den samlade miljöförstöringen.Som anförs i skrivelsen är ett hållbart samhälle ettsamhälle där ekonomisk tillväxt, fullsysselsättning, social trygghet och sammanhållninginte sker till priset av en miljöpåverkan som såsmåningom slår tillbaka mot tillväxtens möjligheter.I det hållbara samhället skall hög tillväxt ochsocial rättvisa förenas med ren och människovärdigmiljö. Det handlar om att skapa ett samhälle somtillfredsställer dagens behov utan att äventyrakommande generationers möjligheter atttillfredsställa sina behov. Framtidens samhälleskall formas inom ramen för vad naturen, miljön ochmänniskors hälsa tål. Motionsyrkandet bör lämnasutan vidare åtgärd i den mån det inte tillgodosettsmed vad som anförts.Framtidens miljöEkologisk hållbarhet - svenska miljömålUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om bl.a.ekologisk hållbarhet (m), HA-olja (s),Kvarntorpsområdet i Kumla (c), försurning ochövergödning (m, kd), MTBE som tillsats ibensin (mp), ansvar och kompetens förefterbehandling (s, kd), fosforkonvention ochgrönbok om fosfor (c), kustnära övergödning(kd), transport av miljöfarligt avfall (m),bilskrotning (s, kd), skrotningspremien (kd),skrotningspremie för båtmotorer (kd), sjönMolnbyggen och lakvatten (m, kd, fp) samt omdispenser från deponiförbudet (c).Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning tillatt deras syfte helt eller delvis kan ansestillgodosett.Ytterligare ett antal motioner om förenkladmiljöprövning (mp), slamspridning (mp, v),utsläpp av kväve (mp), kustnära övergödning(kd), användning av konstgödsel (mp),användning av handelsgödsel (mp), våtmarker(mp) och kantzoner (kd, mp), skatt påavfallsförbränning (fp), bortforsling avövergivna bilar (c), forskning rörandesophantering (kd, c), en strategi förkretsloppsanpassning av näringsämnen (v),opantbara burkar, källsortering,förpackningar, insamling av batterier,kretsloppsförsäkring (s, m, kd, mp, c, fp)samt om animaliskt avfall (c) avstyrks medhänvisning till bl.a. pågåendeutredningsarbete.SkrivelsenNationell strategi för hållbar utvecklingI har den ekologiska hållbarheten till stordel fångats upp i arbetet med de 15 nationellamiljökvalitetsmål som beslutat om (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183,prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr.2001/02:36).Målen är en kompass för miljöarbetet på allanivåer i och i vårt arbete i såväl EU sominternationellt. De nationella miljömålen skallt.ex. ge ledning för att bedöma vad en hållbarutveckling på miljöområdet innebär och därigenomvara vägledande vid tillämpning av bestämmelserna imiljöbalken. Målen är formulerade utifrån denmiljöpåverkan natur- och kulturmiljön tål ochdefinierar det tillstånd för den svenska miljön sommiljöarbetet skall sikta mot. De femtonmiljökvalitetsmålen vilar på fem grundläggandevärden. En ekologiskt hållbar utveckling skallfrämja människors hälsa, värna biologisk mångfaldoch andra naturvärden, ta till vara kulturmiljön ochde kulturhistoriska värdena, bevara ekosystemenslångsiktiga produktionsförmåga samt trygga en godhushållning med naturresurserna.Det övergripande målet för miljöarbetet är att vitill nästa generation skall lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen är lösta. Det innebäratt påverkan på miljön skall ha reducerats tillnivåer som är långsiktigt hållbara. De nu gällande15 miljökvalitetsmålen har kompletterats med 65delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130,bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) liksom 5delmål för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65, bet.2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). Vidare utformassektorsmål och sektorsstrategier av de myndigheter,organisationer och företag som verkar inom en visssamhällssektor, t.ex. transportsektorn, jordbruketeller industrin. Länsstyrelserna kan därtillfastställa regionala mål, medan kommunerna kanbesluta om lokala mål. På det sättet fårmyndigheter, företag och enskilda större möjlighetertill aktiva insatser för att nå de 15miljökvalitetsmålen. Ansvaret för miljöarbetetflyttas ut i samhället på ett helt annat sätt äntidigare.Tre strategier har tagits fram och presenterats iden ovan nämnda propositionen Svenska miljömål -delmål och åtgärdsstrategier för att vägleda arbetetmed att uppnå miljökvalitetsmålen, nämligen föreffektivare energianvändning och transporter, förgiftfria och resurssnåla kretslopp som ocksåinnefattar en miljöorienterad produktpolitik och förhushållning med mark, vatten och bebyggd miljö.Miljömålen skall följas upp och utvärderas bl.a.genom ett system av indikatorer. skallregeringen rapportera till hur arbetetgår. skall regeringen göra enfördjupad utvärdering och bedöma om t.ex.lagstiftning eller mål behöver korrigeras.MotionernaEkologisk hållbarhetI motion MJ38 (m) framhålls behovet av att starkarefokusera på ekologisk hållbarhet som enförutsättning för övrig hållbarhet i samhället. Deåtta strategiska kärnområdena i strategin är förmånga. De bör begränsas till miljöpåverkan,klimatförändringar, befolkning och folkhälsa samtregionalt och globalt samarbete.I motion MJ209 (m) påpekas att det finns anledningtill optimism och framtidstro också på miljöområdet.Tack vare bl.a. den ekonomiska och tekniskautvecklingen har många tidigare stora miljöproblemkunnat minskas eller elimineras (yrkande 1).Miljökvalitetsmålet luftEnligt motion MJ356 (mp) används MTBE som tillsats ibensin i . MTBE är en kemikalie som användsför att öka oktanhalten i oblyad bensin. Ämnetluktar och smakar illa och gör förorenat vattenodrickbart. MTBE misstänkts även varacancerframkallande. Ämnet är inte absolut nödvändigti bensinen och bör fasas ut (yrkande 1). börvara drivande för att ämnet förbjuds som tillsats ibensin i hela Europeiska unionen. bör gåföre och inte avvakta det beslutet (yrkande 2).Miljökvalitetsmålet Giftfri miljöI motion MJ8 (kd) anförs i fråga om kommunernaskompetens för att kunna uppnå delmålet omefterbehandling av förorenade områden att de flestakommuner saknar erfarenhet av hur man praktisktgenomför en sanering. Kommunerna behöver tillförassådan kompetens. Detta kan ske genom attlänsstyrelse eller annat organ tar en betydligt meraktiv roll i processen.I motion MJ346 (s) påtalas behovet av åtgärder föratt öka andelen miljövänliga bildäck. Ett problem ärfordon med däck framställda med HA-olja, vilken ären restprodukt vid oljeproduktion. HA-oljorna ärgiftklassade och är märkningsklassade somcancerframkallande och miljöfarliga på grund avstort innehåll av polyaromatiska kolväten. avmarknadens olika däckfabrikat är av miljövänligarekaraktär, dvs. utan HA-olja.I motion MJ364 (s) anförs att det bör vara ettnationellt ansvar vid kartläggning och sanering avförorenade områden. står församordning och uppgifter som tillsynsvägledning,uppföljning och utvärdering. Länsstyrelsernahanterar inventeringar m.m. Ett karakteriserings-och klassificeringssystem saknas. Arbetet med att tafram riktlinjer och klassificeringssystem åvilarvarje län. Det bör vara ett nationellt ansvar.Enligt motion MJ377 (mp) bör en förenkladmiljöprövning skapas för tillfälligt tillstånd attrena förorenad jord på plats. Från miljösynpunkt ärdet bästa alternativet att behandla förorenad jordpå plats med hjälp av mobil reningsteknik. För attstyra utvecklingen i denna riktning måstetillståndsgivningen för jordrening på platsunderlättas.Staten bör enligt motion MJ393 (c) ta sitt fullaansvar för återställning och skydd iKvarntorpsområdet i Kumla.I motion So621 (c) pekas på sambandet mellantungmetaller, kemikalier, strålning ochsjukdomstillstånd som utbrändhet, elöverkänslighetoch kronisk trötthet. Man bör ha en helhetssyn påmiljö och hälsa och man bör ta vara på den forskningoch den erfarenhet som finns (yrkande 1).I motion Bo244 (kd) anförs att marksaneringsmedelbör garanteras långsiktigt för att kunna användastill att exploatera förorenad mark för bostäder. Detfinns inga klara regler för hur statliga medel försanering skall fördelas. Motionärerna anser attdessa medel bör garanteras långsiktigt och att deäven skall kunna användas för att exploateraförorenad mark för bostäder (yrkande 13).Ingen övergödning m.m.Enligt motion MJ209 (m) bör övergödning ochförsurning bekämpas också fortsättningsvis. Detbehövs nya kostnadseffektiva medel för att minskakvävetillförseln från mark och reningsverk (yrkande13).Enligt motion MJ279 (mp) finns behov av ettomedelbart och totalt stopp för slamspridning på desvenska åkrarna. En internationellt uppmärksammadrapport om ovanliga element i avloppsslam,stallgödsel, handelsgödsel, nederbörd samt jord ochgröda visar enligt motionärerna att slamspridningenpå bör stoppas.I motion MJ299 (v) anförs att information kringslamhantering bör vara så offentlig som möjligt(yrkande 2).Enligt motion MJ337 (c) bör ta initiativtill en internationell fosforkonvention för attuppmärksamma fosfor som en kritisk resurs. Enfosforanvändning där fosfor förs med livsmedel tillstäderna och sedan går till spillo genom att densläpps ut med avloppsvattnen eller läggs påavfallsdeponi är inte uthållig. Fosforproblematikenär inte ett nationellt problem utan ettinternationellt sådant (yrkande 31). Vidare anförs imotionen att bör ta initiativ till att EUutarbetar en grönbok om fosforhushållning. om fosforhushållning inom EU står inte imotsats till uppdrag. EU börarbeta långsiktigt med denna fråga (yrkande 32).I motion MJ375 (mp) anförs om minskade utsläpp avkväve från trafik och jordbruk att om ängen utsättsför högt kvävenedfall från luften eller konstgödningslås hela av sällsynta ängsblommor ut.Landskapet förvandlas i riktning mot en gödselstack.För att bevara ängen i kulturlandskapetkrävs radikalt sänkta utsläpp av kväve från trafikoch jordbruk (yrkande 1).I motion MJ466 (mp) påtalas behovet av att gå övertill ett jordbrukssystem utan konstgödsel och medmetoder som motverkar kväveläckage. Jordbruket börvälja grödor som växer under större delen av året såatt näring tas upp även och vår dåläckaget är störst. Plöjning bör ske så nära såddsom möjligt, eftersom bearbetning av jorden ökarkväveläckage (yrkande 1). Vidare bör djurhållningmed hög djurtäthet i läckagebenägna områdenbegränsas, t.ex. i (yrkande2). I motionen anförs vidare, i fråga om behovet avekonomiska styrmedel för att minska användningen avhandelsgödsel, att även om de största direktaläckagen kommer från konventionella djurgårdar medstora mängder stallgödsel är handelsgödseln indirektansvarig eftersom det är den vägen som nytillförselnav kväve till jordbrukssystemet kommer in (yrkande3). Motionärerna anför vidare att krav påskyddszoner utmed vattendrag bör skrivas in iskötsellagen för att fånga upp växtnäringsämnen(yrkande 4). I fråga om behovet av att anläggavåtmarker i jordbrukslandskapet anförs att storamängder våtmarker som kvävefällor behöver anläggasoch restaureras i jordbrukslandskapet (yrkande 5).Om behovet av att möjliggöra en lokal och stegvisomställning till slutna närsaltskretslopp anförs attför att minska utsläppen från kommunala reningsverkbör ett system med miljöskatter på kväveutsläppgenomföras. Det är viktigt att uppmuntra enomställning (yrkande 8).Enligt motion MJ476 (kd) krävs åtgärder motkustnära övergödning. Algblomning och tångdrivorlängs kusten är återkommande problem. Denna kustnäraövergödning är i allt väsentligt nationellt betingadoch beror just på de åar och vattendrag somavvattnar jordbruksbygden och transporterar storamängder fosfor och kväve till kusten (yrkande 3).Vidare bör riktlinjer utarbetas för länsstyrelsernaför att skapa förutsättningar för odlingsfria zonerlängs vattendrag. Ett sätt är att ställa generellakrav på att lämna en odlingsfri zon på 5-10 meterlängs alla vattendrag, vilka verksamt skulle bidratill att ta upp kväve och fosfor så att åarna inteblir övergödda (yrkande 4).Regeringen bör enligt motion MJ519 (kd) tillsättaen utredning i syfte att nyttiggöra slam ikretsloppet. får enligt beslutinget slam eller organiskt avfall deponeras och omförbudet mot deponering skall fungera krävsrealistiska alternativ (yrkande 6).Miljökvalitetsmålet Bebyggd miljöI motion MJ6 (fp) anförs att skatt bör införas påavfallsförbränning. Avfallsförbränning utgör en avde största källorna till dioxinbildning. För attstimulera till avfallsminimering,materialåtervinning och biologiska metoder börförbränningen av avfall beskattas (yrkande 3).I motion MJ203 (m) anförs i fråga om tillstånd förtransport av miljöfarligt avfall att en företagareenligt måste ha tillstånd för atttransportera bort miljöfarligt avfall. Enjordbrukare kan utan tillstånd hämta hem ett paroljefat eller lysrör. När han bytt lysrören måstehan ha tillstånd för att forsla bort de gamlalysrören till destruktionsanläggningen.I motion MJ211 (c) anförs i fråga om nya reglerför bortforsling av övergivna bilar attregelsystemet borde ändras så att polisen kundefatta beslut om tillstånd till bortforsling av bilaroch även fatta beslut om verkställighet av ettbortforslingstillstånd senast efter att denövergivna bilen påträffas (yrkande 1). Enligtmotionerna MJ211 (c) yrkande 2 och MJ259 (c) börmöjligheten att höja skrotningspremien på bilar sesöver. Regeringen bör se över möjligheterna att ökaskrotningspremien till en nivå som innebär attmedborgarna lämnar sina gamla bilar till en bilskroti stället för att lämna dem i naturen.Enligt motion MJ224 (mp) bör producenter avaluminiumburkar genom producentansvaret åläggas attåterta deformerade burkar. Aluminiumburkar ingår iett retursystem där producenten har fått tillbakapantpengar för att återta burken.Returburksautomater tar inte emot skadade ochdeformerade burkar. Tillplattade burkar blirliggande ute i naturen (yrkande 1). Vidare anförsatt ett parallellt returburkssystem föraluminiumburkar utan svenskt ursprung bör upprättas.Vissa affärer tar tillbaka danska burkar (yrkande2). Producentansvaret bör även gälla återtagande avaluminiumburkar som blivit oräknade på grund av attreturburksautomat saknas (yrkande 3).Enligt motion MJ232 (mp) bör uttjänta lädervaror,som är garvade enligt krommetoden, klassas sommiljöfarligt avfall. Läder garvas med kemikalier,främst 3-värt krom, som används i av alltläder. 3-värt krom är allergiframkallande och kanomvandlas till 6-värt krom vid upphettning. Det ärpå grund av att det 3-värda kromet, som används vidgarvningen, omvandlas till den farligare sortens 6-värda krom vid förbränning som uttjänt läder börklassas som miljöfarligt avfall (yrkande 1).I motion MJ260 (fp) anförs att biobränslen bör hahög och ren kvalitet. De bör inte vara besmittade avimpregnering med för miljön skadliga ämnen.Skogsavfall i form av flis och annan träflis frånrent trä ger en fin aska och kan återföras tillskogsmarken. Importerat energiflis från kontinenteninnehåller däremot inte sällan osorterat träavfallmed alla typer av behandlat virke i, såvältryckimpregnerat som kreosotimpregnerat (yrkande 3).Enligt motion MJ287 (kd, c) bör onödigabyråkratiska regler avseende avfallshantering tasbort. Krav på återvinningsgårdar i stället för atthämta vid grind är mer till skada än nytta. Detviktigaste är att verksamheten uppfattas som enkeloch pedagogisk (yrkande 1). Vidare anförs omforskning inom sophantering och avfallsdeponier attutvecklingen med ökade transporter och störrekonsumtion kommer att öka behovet av forskning föratt sophantering skall fungera bättre i framtiden.Utöver transporter och förpackning är det viktigtatt bidriva forskning rörande materialframställningoch säkerhetsaspekter inom kemisk-teknisk industri(yrkande 3).Regeringen bör enligt motion MJ299 (v) utarbeta enstrategi för kretsloppsanpassning av näringsämnen.Utifrån de nya nationella miljömålen, därkretsloppsanpassning är en ledstjärna, bör statenutarbeta en nationell strategi för hanteringen avflödet av näringsämnen (yrkande 1).Riksdagen bör enligt motion MJ307 (m) begära attregeringen tillsätter en utredning om ett fungerandekällsorteringssystem anpassat även för handikappadeoch äldre. Dessa grupper saknar resurser för tätaoch individuella biltransporter, som är enförutsättning för en fungerande källsortering.En utredning bör enligt motion MJ310 (kd) göras avomfattningen av opantbara burkar på soptippar ochkonsekvensen för miljön även på lång sikt (yrkande1). Omfattningen av svartimport och momsfiffel vidburkhandel från utlandet bör också utredas (yrkande2). Vidare anförs att det finns ett behov av attmöjliggöra för konsumenten att haåtervinningsställen tillgängliga vid de vardagligainköpsställena (yrkande 3).Riksdagen bör enligt motion MJ313 (kd) begära attregeringen lägger fram förslag till ett bättresystem som inte bara stimulerar till bilskrotning,utan också befriar kommunerna från de kostnader somredogörs i motionen. Man beräknar att det iStockholms län finns minst 10 000 övergivnaskrotbilar.I motion MJ326 (c) anförs att hanteringen avanimaliskt avfall bör lokaliseras till Smedjebackenskommun. saknar tillräcklig kapacitetför att ta hand om animaliskt avfall.