bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Beträffande möjligheten till förvar me-nar motionärerna att förslaget inte står i samklang med inter-nationell rätt och normer.Rigmor () anför i motion Sf248 yrkande 4 att dentid som den enskilde flyktingen får vänta på ett besked om vadsom skall ske är alldeles för lång. Det är in-humant att låta en människa leva i ovisshet . Be-slutsprocessen och handläggningstider måste därför avsevärtförkortas.I motion Sf255 av m.fl. (c) yrkande 5 anförs attför att skall kunna göra en bra utredning börhandläggningstiden för verkets beslut om asyl utökas från sextill från ansökningsdagen.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om utlänningsmyndigheternas bedöm-ningsunderlag, speciellt i fråga om de s.k. länderrapporterna,vill utskottet först peka på vikten av att handläggarna och be-slutsfattarna har stor kunskap om de länder som de asylsökan-de kommer ifrån. Det kan gälla det politiska läget, etniska kon-flikter, rättssystemet, tillämpning av lagstiftning m.m. Utlän-ningsmyndigheterna får information bl.a. genom kontaktermed , svenska ambassaden i de aktuellaländerna, UNHCR liksom olika människorättsorganisationer.Dessutom genomförs studieresor för handläggarna.Utskottet kan konstatera att fortlöpandearbetar med att förbättra kvaliteten i asylutredningarna och attdetta kommer att vara ett prioriterat område . Blandannat pågår utveckling inom områdena bevisvärdering ochkognitiv intervjumetodik. Kompetens utvecklas för att tillgo-dose barns och kvinnors situation liksom för tortyrutsatta samtpersoner som åberopar förföljelse på grund av sexuell lägg-ning. har genomgångar av vägledande beslut,genomför praxisdagar och har kontinuerlig uppdatering av lan-dinformationssystemet för att härigenom kvalitetssäkra utred-ningarna.Hos finns experter som ansvarar förinhämtande och analys av landinformationen. Information omrespektive land inhämtas från bl.a. ,UNHCR samt från olika frivilligorganisationer såsom RödaKorset, och . Även in-formation från massmedierna innefattas. Dessutom gör egna utredningsresor till länder varifrån asylsö-kande personer kommer.På regeringens uppdrag har utformat rikt-linjer för homosexuella i asylprocessen. Det har skett i sam-verkan med företrädare för HomO, Statens folkhälsoinstitutoch RFSL. Verket har även varit i kontakt med Amnesty ochUNHCR. Riktlinjerna, som tar upp såväl utredningsfasen sombedömningsaspekterna, syftar till att uppmärksamma persona-len på de särskilda omständigheter som kan gälla i ärenden därhomosexualitet åberopas. har också utarbetatriktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbe-hov. Dessa riktlinjer skall följas upp med kunskaps- och kom-petensutveckling hos personalen för att få en ökad lyhördhetför kvinnor i en så här utsatt situation.Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2000/01:SfU9,uttalat att rätten till offentligt biträde är en väsentlig del av enrättssäker asylprocess. Det är därför av vikt att ett biträde kanförordnas på ett så tidigt stadium som möjligt och därmed bi-dra till att asylutredning kan påbörjas ochäven avslutas så fort som möjligt. Generellt gäller enligt utlän-ningslagen att offentligt biträde skall förordnas i ärende hosMigrationsverket om avvisning om det inte måste antas att be-hov av biträde saknas.I betänkande 2000/01:SfU9 angav utskottet också att en för-söksverksamhet med advokatjour har genomförts på Arlanda1998 samt att där även, under tiden oktober 1998-maj 1999,genomförts en försöksverksamhet med medverkan av frivilli-gorganisationer eller medborgarvittnen i handläggningen avasylärenden. Beträffande tolkar angavs att utskottet utgår frånatt auktoriserade tolkar anlitas i första hand och att en asylsö-kande vid behov får en tolk av samma kön. Utskottet avstyrktemotioner i dessa frågor mot bakgrund av att utskottet ville av-vakta den pågående beredningen av förslagen till ny instans-och processordning i utlänningsärenden. I ett frågesvar den 13december 2001 uttalade statsrådet bl.a. att till-gången på auktoriserade tolkar är begränsad och att myndig-heterna i vissa fall kan tvingas anlita en icke auktoriserad tolkför att över huvud taget kunna genomföra asylutredningen.Utlänningsmyndigheterna ställer i sina avtal med tolkförmed-lingar krav på att auktoriserade tolkar skall anlitas i förstahand. Statsrådet förutsatte att utlänningsmyndigheterna följerförvaltningslagens föreskrifter om att svenska myndigheter vidbehov bör anlita en tolk på adekvat kompetensnivå, i förstahand auktoriserade tolkar.När det gäller rätt till offentligt biträde föreslår Kommitténom ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU)inte några lagändringar. Kommittén anför att någon inskränk-ning i denna rätt inte bör göras oavsett vilken instansordningsom väljs för prövning av asylärenden. Inte heller finns det en-ligt kommittén utrymme för någon utvidgning.I förslaget till EG-direktiv om miniminormer för förfaran-den vid beviljande eller återkallande av flyktingstatus berörsrätten till tolk och rättshjälp samt frågan om länderkunskap ochförvarsmöjligheter. Av artikel 7 framgår att sökanden skall hatillgång till tolk när så behövs för att lägga fram sitt ärende förberörda myndigheter. I artikel 9 fastslås sökandens rätt till ju-ridiskt biträde. Enligt artikel 13 skall medlemsstaterna vidtalämpliga åtgärder för att säkerställa att beslutande myndigheterär fullt kvalificerade i asyl- och flyktingfrågor. Beslutandemyndigheter skall ha specialiserad personal med nödvändigkunskap om och erfarenhet av asyl- och flyktingfrågor, tillgångtill exakt och aktuell information från olika källor, däriblandinformation från flyktingkommissariatet, angående den rådan-de situationen i asylsökandes ursprungsländer och i transitlän-der och rätt att vid behov rådfråga experter i särskilda frågor,t.ex. medicinska eller kulturella frågor. Vidare skall överpröv-ningsinstanserna kunna beviljas samma behandling som de be-slutande myndigheterna när det gäller tillgång till informationsom betraktas som offentlig. Medlemsstaterna får besluta attbevilja överprövningsinstanserna tillgång även till de delar avden information som betraktas som konfidentiell, om de om-fattas av samma regler som de beslutande myndigheterna vadgäller sekretessen för denna information. Enligt förslaget skallett beslut om förvar regelbundet omprövas, och en person skallinte kunna tas i förvar endast på den grunden att han eller honär asylsökande. har diskuterat förslaget vid ettpar tillfällen. Ett reviderat förslag kommer troligen att presen-teras under våren 2002.Med det anförda och med hänsyn till att dels förslag till nyinstans- och processordning i utlänningsärenden inom kortkommer att föreläggas , dels de pågående förhand-lingarna rörande EG-direktivförslaget om förfarandet i asyl-processen bör avvaktas avstyrker utskottet motionerna Sf3 yr-kande 3, Sf4 yrkandena 2-4, Sf5 yrkande 5, Sf216 yrkande 24,Sf319, Sf394 yrkande 22, Sf398 yrkandena 5-7 samt Sf399yrkandena 6 och 22-24.Beträffande handläggningstiderna i asylärenden har utskot-tet vid ett flertal tillfällen tidigare, senast i betänkande2001/02:SfU2, påtalat att det är mycket viktigt att förkortahandläggningstiderna. Utskottet har emellertid också påtalat attutredningarna måste ske på ett rättssäkert sätt och att problemmed att exempelvis fastställa någons identitet förekommer alltoftare. I regleringsbrevet avseende Migrationsverketanges att den totala väntetiden för en asylsökande bör varahögst . Utskottet avstyrker med det anförda mo-tionerna Sf248 yrkande 4 och Sf255 yrkande 5.FörvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om förvarJämför reservation 55 (v, kd, c, fp, mp)Gällande ordningMigrationsverket har ansvaret för deutlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för delokaler där de förvarstagna skall vistas.I 6 kap. UtlL finns regler om förvar. En utlänning över 18 årfår enligt 2 § tas i förvar om identiteten är oklar, om det ärnödvändigt för utredningen om hans rätt att stanna i Sverigeeller om det är sannolikt att han kommer att avvisas eller utvi-sas. Beslut om förvar får endast meddelas om det finns anled-ning att anta att personen kommer att hålla sig undan eller be-driva brottslig verksamhet.Om det är nödvändigt för utredningen av en persons rätt attstanna i får förvaret vara i högst och i övri-ga fall högst , om det inte finns synnerliga skäl fören . Finns ett beslut om avvisning eller utvisning fårförvaret vara högst om inte synnerliga skäl finnsför längre tid.Reglerna för förvar av barn är betydligt mer restriktiva. Vi-dare gäller att förvar av barn får tillgripas först efter det prövat att ställa barnet under uppsikt. Uppsikt innebär intenågot frihetsberövande men kan förenas med vissa villkor, så-som anmälningsplikt. Barn får också i princip tas i förvar baratillsammans med vårdnadshavare och får inte hållas i förvarlängre tid än och vid synnerliga skäl i ytterligare 72timmar.SkrivelsenI skrivelsen anges att en utlänning som är tagen i förvar skallbehandlas med respekt och humanitet och med beaktande avden svåra situation utlänningen i många fall befinner sig i.Förvarslokalerna skall utformas så att de så långt möjligt över-ensstämmer med de lokaler som finns på Migrationsverketsmot-tagningscenter och så att barns vistelse där underlättas.Det är emellertid ovanligt att barn tas i förvar. Utlänningar somhålls i förvar skall ges tillfälle till såväl enskilda som organise-rade aktiviteter och förströelser. De förvarstagna utlänningarnaskall vidare ha rätt till samma hälso- och sjukvård som asylsö-kande. Statlig ersättning lämnas till landstingen för de faktiskakostnaderna för denna vård.MotionerMagda m.fl. (kd) anför i motion Sf5 yrkandena 1-4 attdet bör införas en absolut tidsbegränsning för förvarstagande.Förvar bör utnyttjas endast i undantagsfall, och alternativaformer för förvarstagning bör utredas och prövas. Motionärer-na anser att kvinnor bör erbjudas förvar avskilt från män ochatt barn endast bör kunna tas i förvar i yttersta undantagsfalloch endast i . Motionärerna anser att barn i ställetbör placeras hos en jourfamilj.I motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkande 18 an-förs att förvar bör användas restriktivt, speciellt för barnfamil-jer, och att det bör finnas en bortre tidsgräns.Även i motion Sf394 av m.fl. (mp) yr-kandena 20 och 21 anförs att förvar bör användas med stor re-striktivitet samt att en bortre tidsgräns bör införas.Utskottets ställningstagandeFörutsättningarna för att hålla en asylsökande i förvar reglerasi utlänningslagen. Ett beslut om förvar fattas av den myndighetsom handlägger ärendet, och beslutet kan enligt gällande ord-ning överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Beslutet om-prövas inom vissa tidsfrister, och varje ny prövning av ett be-slut om förvar skall föregås av en förhandling. I EG-direktivförslaget om miniminormer för förfaranden för att be-vilja eller återkalla flyktingstatus finns förslag rörande för-varsmöjligheter. Också enligt detta förslag skall ett beslut re-gelbundet omprövas, och en person skall inte kunna tas i förvarendast på den grunden att han eller hon är asylsökande.Ett barn kan enligt utlänningslagen under starkt begränsadeförutsättningar tas i förvar och får då inte skiljas från sin vård-nadshavare. Är det tillräckligt att barnet ställs under uppsikt fårförvar inte tillgripas. Utskottet kan konstatera att det, sedannuvarande skärpta regler gällande förvarstagning av barn in-fördes 1993, vid ytterst få tillfällen förekommit att barn har ta-gits i förvar.Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkanden om att en ab-solut tidsgräns skall införas för förvarstagande.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf3 yrkan-de 18, Sf5 yrkandena 1-4 samt Sf394 yrkandena 20 och 21.Mottagande av asylsökandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- mottagande av asylsökande- direktivförslag om mottagandeJämför reservationerna 56 (v), 57 (c), 58 (mp) och 59(v)Gällande ordningPersoner som väntar på beslut om uppehållstillstånd får väljaom de vill bo hos släkt och vänner eller på någon av förläggningar. De flesta förläggningarna består avvanliga lägenheter, där de asylsökande själva sköter sitt hus-håll. För asylsökande som saknar medel och bor på en avMigrationsverkets anläggningar är bostaden kostnadsfri. Densom väljer att ordna bostad på egen hand erhåller en bostadser-sättning med för ensamstående och med1 för en familj. Till de personer som inte har egna in-komster eller tillgångar utges bidrag, s.k. dagersättning, somskall räcka till mat, kläder, telefon och andra utgifter. En en-samstående vuxen får i dagersättning. Om den asylsö-kande i anslutning till ankomsten inkvarteras vid ett mottag-ningscenter där bl.a. mat och logi ingår, lämnas en lägre ersätt-ning. Regeringen fastställer nivån på ersättningen.Migrationsverket har skyldighet att erbjuda organiseradverksamhet till alla vuxna asylsökande och ungdomar över 16år. Deltagande i verksamheten är obligatoriskt. För asylsökan-de som utan giltigt skäl vägrar att delta i den organiseradeverksamheten skall dagersättningen reduceras. Detsamma gäl-ler för den som håller sig undan så att asylutredningen försvå-ras.Enligt 4 kap. 3 a § utlänningsförordningen (1989:547), UtlF, ären asylsökande undantagen från skyldigheten att ha arbetstill-stånd i de fall bedömer att beslut i ärendetinte kan fattas inom fyra månader.SkrivelsenI var antalet registrerade i mottagandesys-temet ca 17 900 personer. Av dessa hade ordnat bostadpå egen hand. fanns 20 162 personer re-gistrerade i systemet, varav bodde på anläggningar och56 % i eget boende. Av de inskrivna var ca 5 100 personer frånFörbundsrepubliken . Det största antalet registrera-de i mottagandesystemet var därutöver personer från (4 260), (2 500) och (1 500). hade antalet registrerade i mottagandesystemetökat till 21 430 personer. Av dessa var 8 253 () kvin-nor/flickor och 13 177 () män/pojkar. Andelen barn var29 %.Den genomsnittliga vistelsetiden för personer registrerade imottagandesystemet var . Den1 var den genomsnittliga vistelsetiden ca 352 dagar.Det innebär alltså en minskning av tiden med 93 dagar.Av skrivelsen framgår att asylsökande m.fl. som väljer attordna sitt boende på egen hand oftast bor hos släktingar ochvänner. När det gäller anläggningsboende sker detta mångagånger i vanliga lägenheter med självhushåll. Det är också ensträvan från att placera barnfamiljer i lägen-heter.I maj 2001 presenterade kommissionen ett EG-direktivförslag om miniminormer för mottagande av asylsö-kande i medlemsstaterna, KOM(2001) 181. Frågorna om di-rektivets tillämpningsområde, rätten till arbete och rörelsefrihetför asylsökande, kommer enligt skrivelsen att bli föremål föromfattande diskussioner. Förslaget omfattar minimiregler förde asylsökandes rättigheter och skyldigheter. Rättigheterna be-står huvudsakligen av rätten till dokumentation, familjens en-het, tillgången till vård och psykologiskt stöd, utbildning försåväl barn som vuxna, inkvartering och bidrag. Personer medsärskilda behov uppmärksammas genom särskilda bestämmel-ser.MotionerI motion A317 av m.fl. (v) yrkande 18 an-förs att det finns familjer som vistas på förlägg-ningar innan de får sina permanenta uppehållstillstånd. Dennaväntan är inte bara nedbrytande utan försvårar och försämraräven möjligheten till en positiv integrering i . Motionä-rerna anser att svenskundervisningen skall starta omedelbartoch att den inte, som fallet ofta är, avbryts vid ett avslaghos Migrationsverket.Rigmor () anför i motion Sf248 yrkandena 1-3 attantalet flyktingar i förhållande till den ort där förläggningen ärbelägen inte får vara för stort och att det bör finnas tillräckligtmånga familjer som ställer upp som "faddrar". Vidare bör per-sonaltätheten på förläggningen utökas så att det finns tillgångtill personal dygnet runt. Förläggningen bör ha ett informa-tionsansvar gentemot de asylsökande liksom andra invånare påorten för att på detta sätt kunna utveckla en ömsesidig förståel-se.I motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkandena 14och 15 anförs att mottagandet måste präglas av respekt för al-las lika värde, tolerans och ett gemensamt rättssystem. Motio-närerna anser att bostads- och dagersättningen inte motsvararfaktiska kostnader och därför bör höjas.Anna och () anser i motion A319yrkande 1 att asylsökande bör kunna få temporära arbetstill-stånd i avvaktan på beslut om uppehållstillstånd.I motion Sf398 av m.fl. (v) yrkandena 11-13anförs att i kommissionens förslag till direktiv om miniminor-mer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna finnsdet positiva inslag som exempelvis förslaget att den asylsö-kande med familj skall ha tillgång till sjukvård och psykolo-gisk hjälp och att särskilt stöd skall ges till bl.a. våldtäktsofferoch offer för genusrelaterat våld. Förslagen, som enligt motio-närerna innebär förbättringar av sjukvården jämfört med nugällande regler i , bör stödjas. När det gäller förslagenom begränsning av de asylsökandes rörelsefrihet på det natio-nella territoriet så anser motionärerna att detta måste begränsastill vad som är strikt nödvändigt. Direktivförslaget måste om-arbetas så att det inte riskerar att komma i konflikt med artikel8 i om mänskliga rättigheter. Motionärer-na motsätter sig även förslaget vad gäller möjlighet att dra indet ekonomiska stödet till en asylsökande som betraktas somen säkerhetsrisk eller om det finns grundad anledning att tro atthan eller hon är exkluderad från flyktingkonventionen enligtartikel 1 F.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening innebär de fastställda målen förmigrationspolitiken ett tydligt ställningstagande för att helakedjan från mottagande av asylsökande till återvändande ellerintegration i skall präglas av rättssäkerhet, humanitetoch respekt för individens mänskliga rättigheter. Det är avhänsyn inte minst till de asylsökande viktigt att vistelsetidernai mottagandesystemet blir så korta som möjligt. Utskottet utgårfrån att i samarbete med kommuner och and-ra aktörer gör sitt yttersta för att också erbjuda ett värdigtmottagande för de asylsökande, där vistelsen tas till vara på ettbra sätt bl.a. vad gäller svenskundervisning. Utskottet vill pekapå att enligt lagen om mottagande av asylsö-kande skall ge den asylsökande tillfälle att delta i svenskun-dervisning och att detta inte är begränsat till tiden för hand-läggning i första instans. Regeringen har beslutat att ge en sär-skild utredare i uppdrag att göra en översyn av mottagande avoch introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). I direktivet an-ges att det behövs en samlad översyn av mottagande av ochintroduktion för flyktingar i syfte att identifiera, analysera ochförklara hinder för en effektiv och individuellt anpassad intro-duktion. En sådan översyn bör utgå från ett helhetsperspektivoch även omfatta systemet för statlig ersättning för flykting-mottagandet och i relevanta delar den tid en asylsökande vistasi landet och väntar på beslut i asylärendet. Utredaren skall re-dovisa sitt uppdrag . När det gäller ni-våerna på asylbidraget vill utskottet hänvisa till att det an-kommer på regeringen att besluta om dessa inom ramen föranvisade medel.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf3 yrkan-dena 14 och 15, Sf248 yrkandena 1-3 och A317 yrkande 18.Om bedömer att ett beslut i ett asylärendeinte kan fattas kan den asylsökande arbetautan krav på arbetstillstånd. Utskottet noterar också att enligtEG-direktivförslaget om mottagande av asylsökande skall ettarbetstillstånd ges senast efter det att en asylansö-kan inlämnats.Utskottet anser med det anförda motion A319 yrkande 1 va-ra i huvudsak tillgodosedd. Motionen avstyrks.Utskottet kan konstatera att förhandlingar pågår om det för-slag till direktiv om mottagande av asylsökande som presente-rats av kommissionen. Utskottet anser att förslaget till storadelar är positivt och att det är en viktig del av det framtida ge-mensamma europeiska asylsystemet. När det gäller möjlighe-ten att begränsa rörelsefriheten för den asylsökande noterar ut-skottet att enligt faktapromemoria 2000/01:62 är regeringensståndpunkt att möjlighet till en sådan begränsning inte bör fin-nas, inte ens som en fakultativ bestämmelse i direktivet. Ut-skottet delar denna uppfattning och utgår från att regeringenaktivt driver denna fråga i förhandlingsarbetet. Utskottet villäven peka på att i förhandlingsarbetet har reserveratsig mot hela artikel 22 i förslaget. Artikeln, som är fakultativ,reglerar möjligheten att göra inskränkningar i mottagandevill-koren på grund av sökandens s.k. negativa beteende. Enligt ar-tikeln får medlemsstaterna inskränka eller dra in mottagnings-villkoren, bl.a. om sökanden anses som ett hot mot den natio-nella säkerheten eller om det finns allvarliga skäl att anta attden sökande har begått en krigsförbrytelse eller ett brott motmänskligheten, eller om det under prövningen av asylansökanframkommer allvarliga och påtagliga skäl för att anta att artikel1 F i kan vara tillämplig på den sökande.Enligt denna artikel kan en person exkluderas från flyk-tingstatus och vägras asyl om han eller hon har gjort sig skyl-dig till bl.a. krigsförbrytelse eller brott mot mänskligheten. Närdet gäller direktivets förslag om tillgång till vård i det ordinarieförfarandet föreligger vissa oklarheter beträffande tolkningenav begreppet primärvård i direktivförslaget. Enligt utskottetsmening är det därför inte nu lämpligt med något uttalande idenna fråga. Utskottet är positivt till det fokus som lagts påbl.a. barn och personer med särskilda behov samt att exempel-vis psykologiskt stöd skall ges under hela processen i det ordi-narie förfarandet.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf398 yrkande-na 11-13.Barn i asylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- asylsökande barn- mottagande av ensamkommande barn- regelverk för god mans uppdragJämför reservationerna 60 (kd, fp, mp), 61 (kd, c, fp,mp) och 62 (v, kd, c, mp)SkrivelsenAv skrivelsen framgår att regeringen beslutat attbarn som hålls gömda inför verkställighet av avvisnings- ellerutvisningsbeslut skall tillförsäkras hälso- och sjukvård enligtsamma grunder som asylsökande barn. Frivilligorganisationer-na har, liksom , lovat att medverka till att barnen kan sö-ka sig till lämplig vårdgivare. När det gäller boende anges atthuvuddelen av de ensamkommande barnen bor i eget boendehos släktingar eller andra närstående. De kan även bo påMigrationsverkets särskilda anläggningar för ungdomar.I skrivelsen redovisas . Rapporten är resultatet från den projektgruppsom tillsattes för att utveckla verkets metoder och genomföraförändringar som kom fram i och dåvarandeStatens barn lever gömda (SoS1999:5). Projektet har bl.a. använt sig av referensgrupper därföreträdare från t.ex. sjukvården, polisen, ,barn- och ungdomspsykiatrin och frivilligorganisationer harmedverkat.Projektgruppen har analyserat tillämpningen och lämnatkonkreta förslag på åtgärder som skulle öka genomslagskraftenför (1990) i praktiken när det gäller föl-jande områden,- gömda barnfamiljer,- asylprocessen för barn i familj,- barn i tillståndsprocessen,- ensamkommande barn i asyl- och tillståndsprocesserna,- ytterligare höjning av barnkompetensen.Slutsatser som dras i rapporten är bl.a. att samverkan interntinom och i förhållande till externa aktörerbehöver öka och att inblandades roller behöver tydliggöras vidmöten och i bildandet av nätverk. Vidare bör utbildning avpersonal prioriteras, och av beslut och annan dokumentationbör det alltid framgå på vilket sätt bestäm-melser har beaktats. Projektet föreslår också särskilda internariktlinjer för utredarens samtal med barn under asylutredning-en.I skrivelsen anges att det har hållitsseminarier om barn i krig och på flykt samt om asylfrågor ochstatistik. Ett seminarium för högre tjänstemän ägde rum iNorrköping . Ordförandeskapsslutsatserom värnandet av barnens rättigheter i asyl- och biståndspoliti-ken antogs.