bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det rör sig i båda fallen omömsesidig solidaritet mellan Europasdemokratier. Regeringen hävdar att våraförpliktelser inom EU - formella ochreella - inte försvagat Sverigesmöjligheter att driva traditionellasvenska ståndpunkter i detinternationella samarbetet. Det finnsingen anledning att utgå från att detskulle vara annorlunda vid ett svensktmedlemskap i . Det är ytterstberoende av viljan och förmågan hos densvenska regeringen.Sverige har givetvis inflytande övergemensamma operationer med Nato-länderdär också deltar. Vid politisktmer komplicerade omständigheter talaremellertid allt för att fullvärdigamedlemmar av Nato får större inflytandeän samarbetspartner utanför Nato. Och närdet gäller Natos fortsatta utvecklingfrån att enbart vara en försvarsallianstill att vara en av huvudpelarna ieuropeisk krishantering är det givetvisfrämst en fråga för Natos medlemmar. Utanett full medlemskap ställer vi ossutanför den viktiga fortsattautvecklingen av Nato.Det är i det perspektivet en klarmotsättning i den svenska regeringensbudskap att vi å ena sidan bör hålla ossutanför Nato på grund av att det är enförsvarsallians med kärnvapendoktrin ochå andra sidan framhålla vikten av Natosroll i byggandet av den framtidaeuropeiska säkerhetsstrukturen ochsärskilt fortsatta fysiska närvaroi vårt eget säkerhetspolitiska närområde.Den retoriska kullerbyttan syftar enbarttill att legitimera traditionell svenskbenägenhet att kunna ställa sig vid sidanav när det bränner till i vårt egetgeografiska grannskap.I mars 2001 inbjöd regeringenriksdagspartierna till överläggningar omSve-riges säkerhetspolitiska doktrin.Regeringen valde inledningsvis att ställaFolkpartiet liberalerna utanför samtalen,med hänvisning till att vi inte längreslår vakt om alliansfriheten. I ställetvalde regeringen att söka uppnå enighetom formuleringen av Sverigessäkerhetspolitiska doktrin med de partiersom ställer sig avvisande tillhuvuddragen i den säkerhetspolitikregeringen aktivt för inomramen för Europeiska unionen samt i närasamverkan med Nato. Dessa partierförordar en fortsatt, av den svenskaregeringen redan övergiven, svenskneutralitetspolitik.Förutsättningarna för regeringensöverläggningar har om inte förr så efterhändelserna visat sigtillhöra gårdagen. framtidasäkerhet formar vi i praktiskhandling i gemenskap med andrademokratiska stater. Det är ingentillfällighet att när verklighetentränger sig på visar det sig att det ärVänsterpartiet och somställer sig vid sidan av det politiskaSveriges solidaritet med den demokratiskavärlden. När i fullenighet förmår ta sitt ansvar förinternationell fred och säkerhet, ställersig dessa två partier "tveksamma" tillvärldsorganisationens roll som uttolkareav och folkrätten. Det visarvilka partier som kan forma vår framtidasäkerhetspolitik på en gemensamvärderingsgrund.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motionerna U319 (fp)yrkandena 1-3, 7, 8, 10 och 11 och Fö10(fp) yrkandena 2 och 3.7.Sveriges säkerhetspolitiska linje(punkt 11) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:11. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö9 yrkande 2. Motionerna2001/02:U319 yrkandena 1, 2 och 4-6 samt2001/02:U332 yrkandena 3 och 10 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeI partimotion Fö9 (m) yrkande 2framhåller vi att Sverigessäkerhetspolitiska agerande måste byggapå en trovärdig och tillräckligförsvarsförmåga. Utskottsmajoritetenväljer att upprepa regeringens trosvissadeklarationer från försvarsbeslutet våren2000. Den eviga freden synes med dettaförhållningssätt nära förestående ochvarje allvarligt syftande militärt hotmot förpassat till bortomden tioåriga nådatid som fastställts somgrund för försvarsplaneringen. Liknelsenmed den brittiska försvarsdoktrinen under1930-talet som byggde på föreställningenom "no war in ten years time" är slående.För att hindra att liktbritterna och en stor del av i övrigtfredsälskande och dåligt förbereddaeuropéer överraskas av en förvissoosannolik men ändå möjlig mer negativutveckling i vår omvärld krävs ettstarkare, främst militärt, försvar än vadnuvarande inriktning och anslag tillåter.Att denna process som till namnet syftartill ökad internationalisering dessutom iverkligheten har mycket svårt attleverera ökad svensk förmåga att delta iinternationella insatser är ocksåallvarligt.Moderata samlingspartiet förordar enutveckling av det svenska försvaret sommöjliggör dels en utveckling av ett"homeland defense" i bred bemärkelse,dels markant ökar vår förmåga att bidratill fred och säkerhet i vår omvärld.Denna säkerhetens och det fulladeltagandets politik har haft svårt attfullt ut vinna gehör och kräver dessutomberedvillighet att anslå ekonomiska medelför att bekosta en svåromställningsprocess. Den genomgripandeominriktning som utskottsmajoritetensätter sin tillit till vilar ännu i sinlinda. Mycket av förändringskraften hargått förlorad i den av regeringenframtvingade akuta ekonomiska situationsom Försvarsmakten verkat i under år2001.Utskottets belåtna yttrande "står välrustat att såväl möta militära ellerandra typer av hot mot landets säkerhet,som att bidra till internationell fredoch säkerhet i samverkan med andra"motsägs av de redovisningar myndigheternagivit . Ett särskiltframträdande exempel ärden totala handfallenhet som vårtsamhälle visade efter händelserna den 11september men också den långsammauppbyggnaden av militär förmåga förinternationella insatser. I dettaavseende är verkningsgraden i såväl detmilitära som det civila försvaret ännumycket låg.Också vad gäller den säkerhetspolitiskautvecklingen i övrigt väljerutskottsmajoriteten att blunda för enviktig del av verkligheten. Genom EU-medlemskapet ingår vi i en moralisk,politisk och ekonomisk allians.Krishantering med såväl militärastridskrafter som med civila instrumenthar blivit en reguljär del av det svenskaförsvaret. Samarbete inom FN, EU och Natoställer krav. kan inte ståneutralt om ett EU-land eller grannlandskulle utsättas för hot eller angrepp.Solidariteten måste bli en bärande idé isvensk säkerhetspolitik. harunder gjort successivavägval i säkerhetspolitiken. I varjepraktiskt hänseende har valtsamarbetets väg. Ett öppet och närasamarbete med Nato har blivit enoomstridd och naturlig del av svenskpolitik. Ett svenskt medlemskap i ärett naturligt steg på den väg mot utökadsäkerhetspolitiskt samarbete som varitSveriges . Densvenska säkerhetspolitiken syftar yttersttill att värna om medborgarna i en frioch säker nation. Det är därför viktigtatt inte hamnar i ensituation där vårt land utgör det enda avde nordisk-baltiska länderna som valt attstå utanför Nato. En sådan situationskulle leda till en isolerad position förSverige, vilket skulle stå i direkt stridmed svenska intressen.Den dag samtliga nordiska länder delarsamma säkerhetsordning ökar möjligheternaatt bygga gemensamma lösningar, ochsamarbete underlättas. I det fortsattaarbetet måste fullt ut medverkaför att stärka militära kapacitetoch dess förmåga att ta ett ökat ansvarför den europeiska säkerheten.Utskottet bör därför bifalla motion Fö9(m) yrkande 2.8.Sveriges säkerhetspolitiska hållningvid eventuellt angrepp på annat EU-land (punkt 12) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 12 borde ha följande lydelse:12. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 8. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U332 yrkande 21.Motionerna 2001/02:U319 yrkande 3 och2001/02:Fö10 yrkande 2 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört.StällningstagandeSverige kan inte stå neutralt om våragrannländer anfalls. Nya hot såsomterrorism måste i högre grad bekämpastillsammans med andra stater. Därför börSverige även fortsättningsvis ta aktivdel i arbetet med att lösasäkerhetsproblem såväl i ochnärområdet som i övriga delar av världenefter förmåga och kapacitet. Sverigesmedlemskap i och EU och samarbete medNato ger oss tillgång till de bästakanalerna och möjligheterna. Det är dagsatt lämna den tidigare doktrinen tillhistorien och bygga en modernsäkerhetspolitik för Sverige.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion U332 (kd) yrkande 21.9.Utredning om Sverigessäkerhetspolitiska agerande (punkt 17,motiveringen) (m, kd, c, fp)av , , och (alla m),och (båda kd), () och ().StällningstagandeVi anser att texten under avsnitt 3.2Utskottets bedömning s. 46 fr.o.m. "Tillutredare" t.o.m. "utredningens direktiv"borde ha följande lydelse:I kommittédirektiven 2000:63 förutredningen om svenskt säkerhetspolitisktagerande under perioden 1969-1989fastställs att partier skallges möjlighet att följa utredningsarbetetsamt att uppdraget skall redovisas senastden . När en månad avambassadör utredningsuppdragåterstår kan utskottet konstatera attriksdagens borgerliga partier i strid meddirektiven inte givits möjlighet attfölja utredningens arbete.10. verksamhet(punkt 18) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag enligt18 borde ha följande lydelse:18. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Ju451 yrkande 6 och2001/02:Fö8 yrkande 6.StällningstagandeSveriges regering har utarbetat ettlångsiktigt svenskt handlingsprogram föratt förebygga väpnade konflikter. Detöverensstämmer till stora delar medMiljöpartiets ståndpunkter. Det handlarom att främja en konfliktförebyggandekultur med långsiktig kunskapsuppbyggnadom konflikter och deras orsaker för attöka vilja och förmåga att ageraförebyggande.Ett första steg för att konkretiseradet tänkande som finns i regeringenshandlingsprogram vore att i skapaett verksamhet i kris-och konfliktområden. Utöver detförebyggande arbetet saknas ocksåförmågan till civila föregripandeinsatser att sätta in efter det attdiplomati har misslyckats men före detatt världssamfundet genom FN användermilitärt våld. Därför vill Miljöpartietatt verkar för ett sådantinternationellt på såvis kunna undvika att behövaingripa när det är för sen och konfliktenredan utvecklats till krig.För del finns en bra grund förutbildning av vår del i en civilfredskår, bland annat genom denutbildning som bedrivs vid . Andrakunskapsresurser finns hosRäddningsverket, Sida och olika ideellaorganisationer, vilka har erfarenheter avkonkret arbete i extrema situationer ikonfliktområden.Den forskning och utbildning sombedrivs vid universitetens avdelningarför freds- och konfliktforskning liksomden utbildning om mänskliga rättigheteroch humanitär rätt som drivs av RödaKorset och ärockså viktig. Det saknas dock engenomtänkt tvärsektoriell ochgränsöverskridande utbildning. En sådanskulle kunna samordnas av ett institutför konfliktförebyggande internationellverksamhet i kris- och konfliktområden.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion 2001/02:Ju451 (mp)yrkande 6 och 2001/02:Fö8 (mp) yrkande 6.11. Europeisk civil fredskår(punkt 19) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 19 borde ha följande lydelse:19. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 11. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Fö8 yrkande 7.StällningstagandeEn allt viktigare del avsäkerhetspolitiken i ett europeisktperspektiv utgörs av konflikthantering.Sverige måste verka för att främja enkonfliktförebyggande kultur medlångsiktig kunskapsuppbyggnad omkonflikter och deras orsaker för att ökavilja och förmåga att agera förebyggande.Ett första steg för att konkretisera ensådan utveckling vore initiativet att iSverige, som en del av vårförsvarsbudget, skapa ett institut förinternationell konflikt- ochterrorförebyggande verksamhet i kris- ochkonfliktområden.Ett annat viktigt steg borde vara attstödja beslut om engenomförbarhetsstudie av en civilfredskår som Gröna gruppen föreslagit förkrigsföregripande insatser inom Europa.Målet skall vara en icke-militärmultinationell insatsenhet tillgängligmed kort varsel och med en beredskap attutvidga gruppens storlek beroende påsituationens krav. Om en gemensam utrikes-och säkerhetspolitik inom EU fortsätteratt utvecklas, trots välmotiverad kritikoch riskerna med en sådan, bör dennafokuseras på att skapa civilaföregripande instrument.Utbildningen för personal ingående i encivil multinationell insatsenhet spänneröver områden som att kunna bevaka att demänskliga rättigheterna efterlevs, civiladministration, polisiärt arbete,konfliktlösning, demokratiskavalprocesser, bidra till demokratiskasamhällsfunktioner, mediebevakning ochkunskap i lokala kulturer och språk.Miljöpartiet vill att stödjerEuropaparlamentets förslag om engenomförbarhetsstudie av en civilfredskår för krigsföregripande insatser iEuropa. Detta för att kunna agera i enkonfliktsituation efter det att diplomatimisslyckats men före det attvärldssamfundet genom FN beslutar ommilitärt våld.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion 2001/02:Fö8 (mp)yrkande 7.12. Utarmat uran i stridsmedel(punkt 24) (v, mp)av och (båda v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:24. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 12. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U315 yrkande 6.StällningstagandeUnder växte oron kring det somkallades Gulfkrigssyndromet ellerBalkansyndromet. Mängder av soldater somdeltagit i Natooperationer uppvisarsymptom, till exempel cancer, somexperter kopplar till användningen avutarmat uran i pansarbrytande missiler.Man har uppmätt högaradioaktivitetsvärden både i och iKosovo, på platser där Nato använtmissiler som innehåller utarmat uran.Utarmat uran är en biprodukt avurananrikningsprocessen, som syftar tillatt framställa anrikat uran som kananvändas både till civil kärnkraft ochtill kärnvapenframställning. Det utarmadeuranet passar på grund av sin höga massabra för att tränga igenom pansar. 1996fördömde FN:s kommission för mänskligarättigheter explicit vapen som innehållerutarmat uran. EU-regeringar visste attutarmat uran användes i ,tillät detta, och har sedan deltagit iden mörkläggning i frågan som Nato ägnatsig åt när problemet började diskuterasflitigt i medierna.Den tonar också nedproblematiken, trots att den svenskaarmén enligt Försvarsdepartementet inteanvänt utarmat uran annat än iförsöksverksamhet och alltså inte harbehov av att försvara någon egenuranhantering. Regeringen hänvisar tillatt enligt () finns i dagheller inga bevis som tyder på attanvändning av utarmat uran medförnegativa medicinska eller ekologiskakonsekvenser, vare sig akut eller på långsikt, för civilbefolkning eller militärpersonal. Det råder i själva verket intenågon vetenskaplig konsensus om att mankan avfärda riskerna på det sättet. Trotsatt möjliga negativa hälsoeffekter avutarmat uran varit kända förNatoledningen har man använt dessa vapeni mer än ett krig under 90-talet.Miljöpartiet kräver att EU motarbetaranvändning av utarmat uran.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion 2001/02:U315 (mp)yrkande 6.13. Svenskt undantag från deltagandei EU:s krishantering (punkt 26) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 26 borde ha följande lydelse:26. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 13. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U315 yrkande 1.StällningstagandeMiljöpartiet konstaterar att NatolandetDanmark inte deltar i den gemensamma EU-krishanteringen då det har ett undantagfrån EU-reglerna, ett s.k. förbehåll,gällande deltagande i ett gemensamtförsvar i EU-regi. Vi anser att ävenSverige skall begära ett undantag fråndet militära samarbetet eftersom Sverigetill skillnad från är ettneutralt land. anser attSverige bör kräva samma undantag från EU-reglerna gällande deltagande i ettgemensamt försvar i EU-regi.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion 2001/02:U315 (mp)yrkande 1.14. Civil krishantering (punkt 28)(mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 28 borde ha följande lydelse:28. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 14. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U315 yrkandena 2 och 3.Motion 2001/02:Fö12 yrkandena 1 och 5förklaras besvarad med vad utskottetanfört.StällningstagandeESDP, EU:s försvars- ochsäkerhetspolitik, kritiseras avMiljöpartiet och hela fredsrörelsen föratt enbart fokusera på den militäraaspekten av krishantering. För att bemötakritiken har EU börjat utveckla vissastrukturer för civil krishantering. Detbeslutades vid i Feira,, att medlemsstaternasenast skall kunna sätta in 5 000poliser i internationella insatser, varav1 000 skall kunna finnas på plats inom 30dagar. Feiratoppmötet identifierade ävenstärkande av rättsväsendet och civiladministration samt räddningstjänst somprioriterade områden. En så kalladcivilkommitté har också inrättats inområdet.På toppmötet i i juni 2001antogs ett EU-program förkonfliktförebyggande. I programmet ståratt skall följa "samman-hängande och heltäckande förebyggandestrategier" för att förebygga konflikter.I EU-programmet talas det om långsiktigaoch kortsiktiga instrument. Delångsiktiga är utvecklingssamarbete,handel, vapenkontroll, politik förmänskliga rättigheter, miljöpolitik ochpolitisk dialog. De kortsiktigainstrumenten är de diplomatiska ochhumanitära insatserna. Som EU:sprioriteringar vanligtvis ser ut kommerdet tyvärr att ta att "integrerakonfliktförebyggande" i handelspolitik,biståndspolitik med flera politikområden,vilket EU sätter upp som mål.Miljöpartiet anser inte att EU skallsyssla med utrikespolitik ochsäkerhetspolitik, men eftersom EU nu harett GUSP, anser vi åtminstone attprogrammet för konfliktförebyggande börtillämpas fullt ut.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion U315 (mp) yrkandena 2och 3.15. Landlistor vidförsvarsmaterielexport (punkt 38) (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 38 borde ha följande lydelse:38. tillkännager som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmedbifaller motion 2001/02:Fö11yrkande 2.StällningstagandeAv regeringens proposition 2001/02:10Fortsatt förnyelse av totalförsvaretframgår att exporten till icke-part skerpå grundval av en landlista somfastställs projekt för projekt ikonsensus mellan de regeringar varsindustri deltar. Med de svenskariktlinjerna om exportkontroll som grundskall således på projektnivåtillsammans med övriga berörda parteravgöra hur olika nationella avvägningarskall samverka i en gemensamt framtagenoch accepterad bedömning, uttryckt som enlandlista för projektet.Exportkontrollrådet kommer att ha insyni denna process men rådets synpunkter ärendast av rådgivande karaktär. Regeringenhar att fatta det slutgiltiga beslutetefter att ha konsulterat rådet. Det anserinte är entillfredsställande ordning.Vänsterpartiet anser att det svenskaExportkontrollrådet, förutom att ha rättatt ha insyn i beredningen av delandlistor som upprättas påprojekteringsstadiet, också skallkonsulteras innan det tas någraslutgiltiga beslut om att genomföraexport och att Exportkontrollrådetsbeslut i båda fallen skall vara bindandeför regeringens agerande.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion Fö11 (v) yrkande 2.16. Vissa frågor gällande avtalet omnordiskt försvarsmaterielsamarbete(punkt 41) (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 41 borde ha följande lydelse:41. tillkännager som sin meningvad som anförs i reservation 16. Därmedbifaller motion 2001/02:Fö11yrkande 5.StällningstagandeI avtalet finns en märklig oklarhet ellerinkonsekvens mellan ett par av artiklarnai det förslag till avtal som lagts framför . Det gäller artiklarna3.3.2, 3.4.2, och 3.4.3.Ovannämnda artiklar bör, om avtaletkommer till stånd, skrivas om så attmissförstånd och feltolkningar undviks.Det är inte lämpligt att riksdagengodkänner en så oklar avtalstext som densom presenteras i regeringens proposition2001/02, Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion Fö11 (v) yrkande 5.17. Nordiskt avtal omförsvarsmaterielsamarbete (punkt 42,villkorad) (v, mp)av och (båda v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser, såvida inte beslutari enlighet med reservation 16, attutskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:42. avslår yrkande 7 iproposition 2001/02:10 om godkännande avavtalet mellan , , Norgeoch avseende stöd tillindustrisamarbete inomförsvarsmaterielområdet. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Fö11 yrkande 6.StällningstagandeRiksdagen godkände ettramavtal mellan , ,, , ochTyskland om åtgärder för att underlättaomstruktureringen och driften av deneuropeiska försvarsindustrin (prop.2000/01:29, bet. 2000/01:UU8, rskr.2000/01:171). intog enkritisk inställning till detta avtal. Vipåpekade i en motion att ingickett ramavtal med fem andra europeiskaNatoländer om samordnadkrigsmaterielproduktion ochkrigsmaterielexport framhöll i motionenatt avtalet underminerade trovärdigheteni den svenska politiken om alliansfriheti fred och neutralitet i krig.Med regeringens proposition Fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop.2001/02:10) knyts två ytterligareNatoländer, och , samtFinland till dettakrigsmaterielsamarbete.I den tidigare propositionen tillramavtalet med fem andra europeiskanationer förklarade regeringen att dettatillkommit för att man i bättreskulle klara konkurrensen med krigsmaterielproduktion,som man - paradoxalt nog -menade att man genom detta europeiskasamarbete även bättre skulle kunnatillgodogöra sig nya amerikanska rön närdet gäller krigsmaterielproduktion. Dettidigare ramavtalet, vilket syftade tillatt underlätta omstrukturering och driftav den europeiska försvarsindustrin,ratificerades av den svenska ,trots att det enligt vår mening stod idirekt strid med kapitel 1, artikel 24 iden deklaration som antogs avOrganisationen för säkerhet och samarbetei () och dess parlamentariskaförsamling i den 10 juli 2000.OSSE-staterna uppmanade där uttryckligenmedlemsländerna "att begränsa en politiksom underlättar krigsmaterielexport ochden aggressiva marknadsföring avkonventionella vapen som följer av ensådan".Det nya förslaget till avtal med denordiska länderna när det gällerkrigsmaterielexporten lider, förutom attäven det strider mot OSSE-deklarationen,av samma brister som det tidigareramavtalet mellan anser att skallfölja sina internationella åtaganden ochvad Organisationen för säkerhet ochsamarbete i föreskriver iBukarestdeklarationen av den 10 juli 2000kapitel 1, artikel 24 när det gällerunderlättandet av omstrukturering ochdrift av den europeiskaförsvarsindustrin.Vänsterpartiet anser således attriksdagen skall avslå den del iregeringens proposition 2001/02:10Fortsatt förnyelse av totalförsvaret somgäller godkännande av avtal om stöd tillindustrisamarbete påförsvarsmaterielområdet.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion Fö11 (v) yrkande 6.5. Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskilda yttranden.