bet · GP01FIU21 · 2002-05-30 00:00:00 — myndigheterna , , Arbetsdomstolen,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning(HomO) och samt verksamhet som avser ().3.1 Anslaget 23:2 ArbetslivsinstitutetPropositionenAnslaget 23:2 ökas med . Anslaget 23:1 minskas med totalt ,varav avser ett tillfälligt medelstillskott ökade kostnader isamband med att delar av forskningsprogrammen flyttas till högskolan.Institutets anslag behöver också tillföras ytterligare 4,5 miljonerkronor för att förstärka institutets program (BSC). Medelstillskottet behövs i avvaktan på ett avgörande omcentrumets framtida lokalisering och finansiering.Arbetsmiljöverkets anslag minskas förutom för att finansiera flytten avArbetslivsinstitutets forskningsprogram också för att finansieraen ökning av anslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning (se nedan).Utskottets ställningstagandeNär det gäller verksamhet och arbetslivsforskningenbetonade arbetsmarknadsutskottet i betänkande 2001/02:AU1 att detär väsentligt att det finns en forskning av hög kvalitet som kan granskahela arbetslivet. För detta krävs bl.a. en väl fungerandeorganisation som kan stödja och vara pådrivande i utvecklingsarbetet och ikunskapsspridningen. Det är viktigt att arbetet med att få tillstånd en effektiv organisation kan fullföljas.Arbetsmarknadsutskottet noterar att det inte har väckts några motioner röranderegeringens förslag om medelstillskott till anslaget 23:2Arbetslivsinstitutet respektive finansiering av tillskottet genom nedskärning av anslaget 23:1. föreslår attfinansutskottet tillstyrker regeringens förslag i aktuella delar.3.2 Anslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning(HomO)PropositionenAnslaget 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning (HomO) ökas med för att ge bättremöjligheter att genomföra informationsinsatser på andra sätt än genommyndighetens webbplats. Anslagsökningen finansieras genom motsvarandeminskning av anslaget 22:1 Arbetsmiljöverket.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet, som konstaterar att inga motioner har väckts i frågaom ökning av anslaget 23:7 respektive motsvarande minskning av anslaget 22:1, biträderregeringens förslag i aktuell del och föreslår att finansutskottet tillstyrkerdetta.Stockholm den 16 maj 2002På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), HansAndersson (v), (), (), KentOlsson (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), AndersKarlsson (s), () och ().Avvikande meningar1. Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödav () som anför följande.Efter att regeringen avlämnade ekonomiska vårproposition tillriksdagen har den beslutat att höja såväl golv som tak iarbetslöshetsförsäkringen från . Dessa höjningar beräknaskosta och 3 miljarderkronor . Enligt regeringen kan höjningen finansieras inom ramen för det befintliga anslaget 22:2 Bidrag tillarbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Från sida har vi inga principiella invändningar mot att höja ersättningsnivåernai arbetslöshetsförsäkringen. Däremot är vi principiellt motståndare till attstaten tar på sig utgiftsökningar och finansierar dessa medlånade medel. För att föra en ansvarsfull och långsiktig ekonomisk politik ochinte tvinga fram drastiska besparingar efter valet anser viatt tak och golv i arbetslöshetsförsäkringen bör vara oförändrade.De medel som regeringen avser använda för att höja ersättningsnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen bör enligt vår uppfattning i stället gåtill att förbättra budgetsaldot och till att göra avbetalningar påstatsskulden. Vi anser att regeringen bör återkomma till medförslag till ytterligare tilläggsbudget innefattande en minskning med 1,5miljarder kronor på anslaget 22:2. Anslagsminskningen bör görasutan någon motsvarande utgiftsökning.Finansutskottet bör enligt vårt förmenande tillstyrka vår motion Fi38 yrkande 7i denna del.2. Anslagen 22:4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade respektive 22:11Bidrag till lönegarantiersättningav (), (), () och () som anför följande.Vi avvisar regeringens förslag om att spara på anslaget till lönebidrag och annatstöd till arbetshandikappade. Det ärenligt vår mening orättfärdigt att i första hand låta besparingarna gå ut överen av de mest utsatta grupperna i samhället. Vi förordardärför att anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade lämnas orört.Vi är beredda att förstärka anslaget 22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning med genom överföring från andrautgiftsområden i enlighet med regeringens förslag. Något ytterligaretillskott erfordras enligt vår mening inte . Genom enomläggning av den ekonomiska politiken bör det vara möjligt att redan underinnevarande år nedbringa antalet konkurser. En ny bedömning avanslagsutfallet får göras under hösten.Enligt vår uppfattning bör finansutskottet tillstyrka motion Fi42 yrkande 18 idenna del.3. Anslagen 22:4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade respektive 22:11Bidrag till lönegarantiersättningav () och () som anför följande.Vi anser i likhet med regeringen att anslaget 22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning måste ökas på grund av ett ökat antal konkurser. Vitillstyrker regeringens förslag att ökningen bör uppgå till 970 miljoner kronor.Regeringen föreslår att anslagsökningen finansieras genom att anslaget 22:4Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med 704miljoner kronor. Vi anser att detta till viss del är rimligt eftersomanslagssparandet på anslaget 22:4 uppgick till nära648 . Regeringens förslag i vårpropositionen innebär dock attmedlen för åtgärder för arbetshandikappade minskar med 56,2miljoner kronor netto. En sådan anslagsminskning finner vi oacceptabel. Vianser att anslaget bör tillföras iförhållande till regeringens förslag. Förstärkningen skulle innebära ettvälbehövligt resurstillskott på för insatserför arbetshandikappade.Finansutskottet bör enligt vår uppfattning tillstyrka motion Fi44 yrkandena 2och 6 i denna del.4. Anslaget 22:4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, m.m.av () som anför följande.Från sida motsätter vi oss den föreslagna neddragningen avanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade för attfinansiera en ökning av anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning.Oavsett om konjunkturen är bra eller dålig så har de handikappadealltid en svår situation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för attstärka handikappades ställning är därför mycket viktiga ochmåste alltid prioriteras. Att få möjlighet att utföra ett efterfrågat arbeteökar livskvaliteten. Inget är så positivt - ekonomiskt ochmänskligt - som möjligheten till ett eget arbete. Detta gäller särskilt förpersoner som är funktionshindrade och som har olika handikappsom hindrar eller begränsar dem i arbetet.Vi folkpartister anser att regeringens plötsliga neddragning av anslaget till lönebidrag och andrainsatser för arbetshandikappade ärhelt oacceptabel. Vi förordar att finansutskottet tillstyrker motion Fi39yrkande 5 och att regeringen genom ett tillkännagivande uppmanasatt återkomma med ett annat förslag till finansiering av ett medelstillskotttill anslaget 22:11.En annan fråga där det finns anledning att rikta kritik mot regeringens agerandegäller anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.Korttid efter att vårpropositionen avlämnades till har regeringen beslutat omhöjda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Beslutet har stor inverkanpåstatsbudgeten eftersom kostnaderna för höjningen beräknas uppgå till1,5miljarder kronor redan under innevarande budgetår. Det borde därmed ha tagitsuppredan i vårpropositionen.Särskilt yttrandeBehandlingen av arbetslöshetsförsäkringen i tilläggsbudgetenKent (), (), (), (),() och () anför:Vi är starkt kritiska mot regeringens tillvägagångssätt när det gällerhanteringen av anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättningoch aktivitetsstöd. efter att vårpropositionenavlämnades till fattade regeringen beslut om höjdaersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Redan under innevarande budgetår beräknas kostnaderna för höjningen uppgå till . Vi menar att ett beslut av denna dignitet väsentligtpåverkar förutsättningarna för statsbudgeten och att det därmedskulle ha framgått av vårpropositionen.Bilaga 14Bostadsutskottets yttrande2001/02:BoU5yTilläggsbudget för - utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle attyttra sig ekonomiska vårproposition (prop.2001/02:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (punkterna 4-27) jämte motioner, allt i de delar som berör utskottetsberedningsområde.Utskottet behandlar i detta yttrande propositionens förslag till tilläggsbudgetvad avser utgiftsområde 18 (punkterna 12-15 samt 27,delvis). Vidare tar bostadsutskottet ställning till förslagen ipartimotionerna 2001/02:Fi38(c) yrkandena 5, 6 och 8 i denna del,2001/02:Fi39 (fp) yrkandena 9-13 och 2001/02:Fi42 (m) yrkandena 9-15 och 18 idenna del samt motion 2001/02: Fi44 (kd) yrkandena 3-5 och 6i denna del.SammanfattningUtskottet föreslår att skall godkänna regeringens förslag omanslagsförändringar på tilläggsbudget avseendeutgiftsområde 18. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndiganden beträffande kreditgarantier i obeståndshantering, utökade investeringsbidrag tillstudentbostäder, förlängning av investeringsbidragen för nybyggnadav hyresbostäder samt åtgärder för omstrukturering av kommunala bostadsföretag.Motstående motionsförslag avstyrks.Till yttrandet har fogats sju avvikande meningar.Bostadsutskottets övervägandenInledningRegeringens förslag om tilläggsbudget för innebär attstatsbudgetens totala omfattning ökar med drygt 6 450 miljoner kronori förhållande till den beslutade budgeten. Även för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande innebärförslaget en ökning av det totala anslagsbeloppet. Ökningen, som uppgår till , medför att anslagen på utgiftsområdetsammanlagt kommer att uppgå till . Anslagsökningenuppkommer genom att två nya anslagsposter föreslås. Detgäller dels anslaget 31:13 på , delsanslaget 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på240 . föreslås att anslaget 31:11 Bidrag tillbostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet skall minskasmed 80 miljoner kronor.Utskottet tar i det följande ställning till förslagen i proposition och motioner i anslutning till respektive anslagspost.Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 1831:5 : () utfärdar kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Nämnden skall bedrivakreditgarantiverksamheten affärsmässigt inom regelsystemet. För att skapa endifferentierad och riskrelaterad avgiftssättning beslutar BKNsedan februari 2002 om garantiavgiftens storlek. Som en ytterligare övergång till mer försäkringsmässiga bedömningar och värderingar iverksamheten föreslår regeringen att BKN skall få möjlighet att iobeståndshanteringen fördjupa den ursprungliga kreditgarantin så att enny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren.Mot den redovisade bakgrunden begär regeringen att den skall bemyndigas attunder 2002 till ett belopp om högst 500 miljoner kronorställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen för detta ändamål.Förslaget, som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet.31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenterDen snabba utbyggnaden av antalet utbildningsplatser vid universitet ochhögskolor har ökat efterfrågan på studentbostäder. Regeringenföreslår därför att det tillfälliga investeringsbidraget till byggande avstudentbostäder skall utökas och förlängas. Investeringsbidragbör enligt förslaget kunna lämnas för ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjasföre utgången av . Vidare skall gälla attprojektet färdigställs inom från påbörjandet. Förverksamheten begär regeringen att den skall bemyndigas att under2002, för det under utgiftsområde 18 uppförda ramanslaget 31:7Investeringsbidrag för anordnade av bostäder för studenter, besluta om stödsom inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 125 miljonerkronor under 2003.Regeringens förslag avvisas i Moderata samlingspartiets partimotion2001/02:Fi42 yrkande 10. Investeringsbidragen för byggande avbostäder bör i stället tas bort . Redan beviljade bidrag skalldock betalas ut. Enligtmotionen bör målsättningen vara attstudentbostäder skall kunna byggas utan subventioner. För att detta skall blimöjligt måste bl.a. skatterna på byggande och boende sänkas,konkurrensen inom byggsektorn öka och planprocessen snabbas upp.Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller behovet avstudentbostäder. Den kraftiga utbyggnaden av antalet studieplatser viduniversitet och högskolor har lett till att efterfrågan på studentbostäderinte kan tillgodoses på ett stort antal studieorter. Detframstår mot den bakgrunden som en både nödvändig och lämplig åtgärd attförlänga och utöka bidragsgivningen på det sätt som regeringenföreslår. De hittillsvarande erfarenheterna av investeringsbidragen visar också att de har haft stor betydelse för att påskynda en ökningav antalet studentbostäder. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtillregeringens förslag. Partimotion 2001/02:Fi42 (m) yrkande 10avstyrks.31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhetEfterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har enligt regeringen varit lägre än beräknat. Hittillshar endast bidrag på beviljats. Anslaget kan enligtförslaget i tilläggsbudgeten därför minskas med 80 miljonerkronor. aviserar regeringen att riktlinjerna för bidraget skall sesöver i syfte att effektivisera stödformen.Regeringens förslag till minskat anslag avvisas i partimotion2001/02:Fi38 yrkande 8 i denna del. Det sker med hänvisningtill att någon besparing inte erfordras eftersom de förslag som den äravsedd att delvis finansiera inte bör genomföras. Det gällerförslagen beträffande investeringsbidragen till hyresbostäder samtomstruktureringen av de kommunala bostadsföretagen.Utskottet har inte underlag för någon annan bedömning än regeringen när detgäller möjligheterna att göraden föreslagna besparingen påanslaget för bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet. Besparingen bör därför komma till stånd för att ge utrymmeför en ökad satsning på byggande av studentbostäder och på omstruktureringen av kommunala bostadsföretag. Regeringens förslag tillstyrksoch partimotion 2001/02:Fi38 (c) yrkande 8 i denna del avstyrks.31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäderRiksdagen beslutade att införa ett investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder. Avsikten var att lämna investeringsbidragför byggande av hyresbostäder som uppgick till sammanlagt 2 500 miljoner kronorunder , varav för åren 2002--2004.Enligt regeringen råder det bostadsbrist i 77 kommuner med tillsammans hälften av landets invånare. Det fortsatta låga bostadsbyggandetkan mot den bakgrunden bli en hämsko för den ekonomiska tillväxten.Bidragsgivningen bör enligt tidigare intentioner därför utsträckas itiden. Möjligheten att erhålla bidrag bör enligt förslaget omfatta ävenkooperativ hyresrätt - detta mot bakgrund av att den kooperativahyresrätten nu har permanentats som upplåtelseform.Med hänvisning till det anförda föreslår regeringen att den skall bemyndigas att , för det under utgiftsområde 18 uppfördaramanslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder, beslutaom stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst under perioden 2003-2006.Regeringens förslag avvisas i partimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkande 5 och 2001/02:Fi42 (m) yrkande 9 samt motion 2001/02:Fi44 (kd)yrkande 3. Det sker bl.a. med hänvisning till att kortsiktiga bidrag av denna typ inte bör förekomma. Gemensamt för motionerna är att deförordar andra åtgärder för att underlätta byggandet av hyresbostäder. Detgäller bl.a. sänkt skatt på byggande och boende, förändradhyreslagstiftning och ökad konkurrens i byggsektorn.Vägledande för införandet av investeringsbidragen för hyresbostäder vardels att uppnå ett tillräckligt byggande av bostäder medhyresrätt, dels behovet av att stimulera ett byggande som leder tillrimliga boendekostnader.Den situation som råder påbostadsmarknaden på många orter innebär att det finns ett fortsatt behov avatt på olika sätt stimulera byggandet av hyresbostäder. Inteminst gäller detta bostäder med rimliga hyror. Att nu avbryta bidragsgivningen på det sätt som motionärerna föreslår skulle enligtutskottets mening inte bara leda till en ökad bostadsbrist utan också kunnahämma den ekonomiska tillväxten. Enligt utskottets mening bördärför bidragsgivningen utsträckas i tiden på det sätt som regeringenföreslår. Regeringens förslag tillstyrks. Motstående förslag ipartimotionerna 2001/02:Fi38 (c) yrkande 5 och 2001/02:Fi42 (m) yrkande 9 samtmotion 2001/02:Fi44 (kd) yrkande 3 avstyrks.31:13 samt31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretagRiksdagen har tidigare i vår beslutat (prop. 2001/02:58, bet. BoU4) omfortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunalabostadsföretag. Beslutet innebär att en ny myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunalabostadsföretag skall inrättas från . Den befintligaBostadsdelegationen skall avvecklas i samband med att den nyamyndigheten inrättas. Vidare skall staten ges möjlighet att förvärvabostadsfastigheter av kommunala bostadsföretag i samverkan medaktuella kommuner för att utveckla eller avveckla bostäderna.Med anledning av tidigare beslut återkommer regeringen medförslag till de bemyndiganden m.m. som erfordras för attgenomföra beslutet.Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag följande.1. Ett nytt ramanslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på 240miljoner kronor anvisas.2.3. Ett nytt ramanslag 31:13 på anvisas.4.5. Regeringen bemyndigas att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag och fastighetersom övertas från kommuner. Den bemyndigas även att skjuta till aktiekapital m.m. med medel från anslaget.6.7. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån tillkommunala bostadsföretag till ett belopp om högst inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna fårmotsvara högst av det bokförda värdet på ett företagsfastigheter när garantiavtalet träffas.8.9. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lånsom kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnationeller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intillett belopp om högst inklusivetidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst av en fastighetsmarknadsvärde när garantiavtalet träffas.10.Regeringen har tidigare preliminärt bedömt att den ekonomiska ram som den nyamyndigheten inledningsvis kan komma att behöva motsvarar ca 3miljarder kronor . Regeringen aviserar mot denbakgrunden sin avsiktatt i den kommande budgetpropositionenåterkomma i fråga om anslagets omfattning och finansiering utöver de 240miljoner kronor som föreslåsbli uppförda på det nya anslaget.Regeringens förslag avvisas i fyra motioner.Enligt partimotion 2001/02:Fi38 är det i många kommunernödvändigt med en omstrukturering och förnyelse av de kommunalabostadsbolagen. För att så skall bli fallet måste kommunerna tillåtas ta sittansvar för utformningen av bostadspolitiken utan inblandningfrån staten. Någon statlig myndighet som skall administrera dennaomstrukturering, som till betydande del innebär att bostäder rivs, bördärför inte inrättas. I stället måste regelverket ändras och förutsättningarna i övrigt anpassas så att det blir möjligt att förvaltahyresbostäder. Vägledande för agerandet måste vara: "skautvecklas inte rivas. "Med hänvisning till det anförda avvisas i motionen regeringens förslag såväl vad gäller de begärda bemyndigandena - yrkande 6 - som attföra upp två nya anslag på statsbudgeten - yrkande 8 i denna del.Bostadsmarknaden präglas, enligt partimotion 2001/02:Fi39, av bristande konkurrens och alltför mycket statliginblandning. Några ytterligare statliga insatser med den utformning ochomfattning som regeringen föreslår bör därför inte komma i fråga.Ett ytterligare skäl för att avvisa förslagen är enligt motionen att stateninte bör ägna sig åt näringsverksamhet. Regeringens förslagtill nya anslag på statsbudgeten bör därför avvisas - yrkandena 9 och 10. Inteheller bör regeringen ges det begärda bemyndigandena -yrkandena 11-13.De kommunala bostadsföretagen har enligt Moderata samlingspartiets partimotion2001/02:Fi42 byggts upp med hjälp av statliga medel utanatt hänsyn har tagits till reellt behov och efterfrågan. Regeringens förslaginnebär att denna havererade politik nu skall redas upp genomatt regeringen ges bemyndigande att betala ut nya subventioner. Några sådanabemyndiganden bör enligtmotionen inte ges - yrkandena 11-13.Därmed behöver inte heller någon ny nämnd inrättas för verksamheten, varförregeringens förslag avstyrks också på denna punkt - yrkandena14 samt 18 i denna del.Enligt motionen kan det inte helt uteslutas att staten skall ta ett ansvar för de problem som uppstått på grund av svårligen förutseddaförändringar i befolkningsunderlaget och tidigare bedrivensubventionspolitik. En tillfällig delegation bör därför inrättas för attfortsätta Bostadsdelegationens arbete - yrkande 15. Utgångspunkten för dentillfälliga delegationens arbete bör vara att stöd skall kunnautgå endast till kommuner som uttömt sina resurser genom att taansvar för sitt bostadsbolag, men ändå har kvarvarande problem.Omstruktureringar skall ske på marknadsmässig grund. När delegationens arbete är avslutat skall kommunen inte längre äga det kommunalabostadsföretaget. För att finansiera denna tillfälliga verksamheten bör 40miljoner kronor anslås - yrkande 18 i denna del.Behovet av statligt stöd till bostadsmarknaden i vissa kommuner medsvag efterfrågan kan enligt motion 2001/02:Fi44 (kd) inteifrågasättas. Däremot bör inte detta stöd ges den utformning som regeringen nuföreslår. Regeringens förslag till bemyndiganden bör därföravslås - yrkande 4. Som en följd finns inte heller något behov av att inrättaen ny myndighet elleratt inrätta ett anslag med denutformning som regeringen föreslagit. Även vad gäller medelsanvisningen börregeringens förslag avvisas - yrkande 6 i denna del.I stället för det förslag som regeringen lägger fram bör ett stöd tillbostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan införas - yrkande5. Stödet bör vara öppet för alla fastighetsägare i vissa särskilt utsattakommuner och administreras av . För denna verksamhet börinrättas ett särskilt anslag om benämnt Stöd tillbostadsmarknader i kommuner med svag efterfrågan. Det bör ankomma påregeringen att återkomma med ett förslag med denna utformning.Med anledning av vad som föreslagits i propositionen och i motionernabeträffande åtgärder för omstrukturering av kommunalabostadsföretag vill utskottet anföra följande.Utskottet vill inledningsvis erinra om de principbeslut som riksdagenredan fattat när det gäller insatser för omstrukturering avkommunala bostadsföretag. Som framgår ovan har på förslag avbostadsutskottet tidigare i vår ställt sig bakom ett principförslagfrån regeringen som avser fortsatta insatser för omstrukturering av kommunalabostadsföretag. ställningstagande innebär att enny myndighet med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering avkommunala bostadsföretag skall inrättas. Det innebär vidareatt staten skall få möjlighet att förvärva bostadsfastigheter av kommunalabostadsföretag i samverkan med berörda kommuner för att utvecklaeller avveckla bostäderna. De förslag som läggs fram är sålunda endastett sätt att fullfölja tidigare riksdagsbeslut. Regeringensförslag tillstyrks redan på denna grund.Det finns ett väl dokumenterat och känt behov av att vidta åtgärder av olikaslag och omfattning för att underlätta omstruktureringen avvissa kommunala bostadsföretag. Även flera av motionerna ger uttryck fördenna uppfattning.