bet · GP01KRU18 · 2002-04-04 00:00:00 — Bild och form samt konsthantverk SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet 15motionsyrkanden väckta under allmänna motionstiden2001/02.Mot bakgrund av vad som anförs i vissa motioner omStatens konstråds upphandlingsrutiner m.m. föreslårutskottet att skall besluta atttillkännage för regeringen att en förutsättningslösöversyn skall göras av Statens konstråds verksamhet.Motionsyrkandena om inriktning m.m. av rådetsverksamhet avstyrks.Övriga motionsyrkanden rör delfinansiering avredan utförd konstnärlig utsmyckning,enprocentsregeln, inrättande av en konstbank, stödtill kollektivverkstäder, stöd till vissahantverkstekniker samt utvärdering av Arkitekturåret2001. Även dessa motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 6 reservationer och 1 särskiltyttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslutKonstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön1. En förutsättningslös översyn av Statenskonstråds verksamhetRiksdagendels tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet framför om en förutsättningslösöversyn av Statens konstråds verksamhet,dels avslår motionerna 2001/02:Kr272 yrkande 4,2001/02:Kr359 i denna del, 2001/02:Kr418 yrkande9, 2001/02:Kr419 yrkande 28 och 2001/02:422 yrkande 9.Reservation 1 (m)2. Delfinansiering av redan utfördkonstnärlig gestaltning av byggnaderRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr359 i dennadel.3. Riktmärket av byggkostnader tillkonstnärlig utsmyckningRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande11.Reservation 2 (mp)Konstbank4. Inrättande av en konstbankRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr211.Reservation 3 (m)Stödet till kollektivverkstäder5. Stöd till utveckling av ett nätverk förkonstnärsverkstäder i EuropaRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr358 yrkande2.Reservation 4 (mp)6. Utvärdering m.m. av stödet tillkollektivverkstädernaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr358yrkande 1 och 2001/02:Kr422 yrkande 19.Reservation 5 (mp)Hemslöjd7. Åtgärder för att hotadehantverkstekniker skall kunna fortleva ochutvecklasRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr362.8. Ökade statliga insatser för att bevaraoch utveckla knypplingskonstenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr363yrkande 1 och 2001/02:Kr364.9. Ny form av statligt stöd tillkonstformen knypplingRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr363 yrkande2.Arkitekturåret10. En översyn och utvärdering avArkitekturåretRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr417 yrkande4.Reservation 6 (kd)den 4 april 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), (), () och GunillaTjernberg (kd).2001/02KrU18Utskottets övervägandenKonstnärlig gestaltning av dengemensamma miljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med avslag på motionsyrkandensom sin mening tillkännage för regeringen atten förutsättningslös översyn av Statenskonstråds verksamhet bör göras, jämförreservation 1 (m).Riksdagen bör avslå motionsförslagen om möjligheter för byggbolag att i efterhandsöka statliga bidrag för lyckadeutsmycknadsprojekt och riktmärket av byggkostnader tillkonstnärlig utsmyckning, jämför reservation2 (mp).BakgrundStatens konstrådStatens konstråd har till uppgift att verka för attkonsten blir ett naturligt och framträdande inslag isamhällsmiljön genom att- förvärva god samtidskonst till statens byggnaderoch andra lokaler för statlig verksamhet,-- medverka till att konst tillförs även andragemensamma miljöer än sådana som brukas av statenoch-- sprida kunskap om konstens betydelse för en godsamhällsmiljö.-Upphandling av offentlig konstUnder förra lämnade utskottet en ingåenderedovisning av förhållandet mellan lagen (1992:1528)om offentlig upphandling () och upphandling avoffentlig konst (bet. 2000/01:KrU6 s. 89).I 1 kap. 4 § anges att upphandling skall görasmed utnyttjande av de konkurrensmöjligheter somfinns. I 6 kap. 2 b § stadgas om undantag från dennabestämmelse, i de fall då det som skall upphandlasav konstnärliga skäl kan levereras av endast en vissleverantör.I påbild- och formkonstområdet (Konkurrensverketsrapportserie 1999:3) behandlas frågan om offentligupphandling. I rapporten drar Konkurrensverketslutsatsen att det existerar ett samband mellanblotta förekomsten av direktupphandling och riskenatt bli kritiserad för bristande objektivitet ellerdiskriminering. anför vidare attkonst utgör en så speciell vara att fördelarna medatt införa konkurrens i syfte att förbättraexempelvis urvalet av och de konstnärligakvaliteterna i den upphandlade konsten måste vägasmot ökade administrativa bördor och andra kostnaderi form av särskilda ersättningar till deltagandekonstnärer som följer av en mer formbundenupphandlingsprocess.Även Nämnden för offentlig upphandling har tagit uppfrågan om upphandling av konst, senast i nämndensnyhetsbrev nr 4 (dnr 2001/0063-21, s. 9), som utkomi med anledning av att Kammarrätten iStockholm prövat två upphandlingar av offentligkonstnärlig gestaltning. Nämnden pekar på attdomstolen slagit fast att det främst är en estetiskbedömning som ligger till grund för valet avleverantör vid upphandling av konst. Nämndenkonstaterar vidare att Kammarrätten hänvisar till 6kap. 2b § 3 där det anges: En upphandlandeenhet får utan föregående annonsering begära anbudgenom att skicka en skrivelse direkt till endast enleverantör om det som skall upphandlas av tekniskaeller konstnärliga skäl eller på grund av ensamrättkan levereras av endast en viss leverantör.MotionernaMotionärerna bakom motion Kr272 (kd, m, c, fp)yrkande 4 framhåller risken för jäv när Statenskonstråd köper in konst, i regel utananbudsförfarande. Motionärerna föreslår atttävlingar med anonym inlämning borde förekomma vidalla större upphandlingar. I motionen hävdas attalla konstinköp till statliga byggnader i helaSverige sköts från , ett förfarande somifrågasätts av motionärerna. En utredning bör enligtmotionärerna göras av Statens konstrådsupphandlingsrutiner liksom en utvärdering av rådetsverksamhet i allmänhet.Motionärerna bakom motion Kr418 (kd) yrkande 9anser att det är anmärkningsvärt att offentlig konstköps in utan anbudsförfarande. Alla konstnärer måsteha samma möjligheter att få uppdrag av Konstrådet.Motionärerna anser också att brukarinflytandet böröka och att beslutsprocessen måste decentraliserasför att skall kunna fullgöra sittuppdrag på ett bra sätt.I motion Kr419 (fp) yrkande 28 framhålls att inköpav offentlig konst är en grannlaga uppgift. Det ärangeläget att konkurrensen ökar och fungerardärvidlag. Vidare framhålls att alla konstnärer börfå möjlighet att lämna anbud, oberoende av om de ärmedlemmar eller inte i någon fackorganisation.Motionärerna anser att begreppen bör redas ut ochatt de rekommendationer som för offentlig upphandling gjort bör tas tillvara.Även i motion Kr422 (mp) yrkande 9 framhålls attupphandlingsrutinerna bör ses över och attbrukarinflytandet bör öka. Regeringen bör enligtmotionärerna göra en översyn av reglerna för Statenskonstråds verksamhet och därvid beakta förslagen iutredningen i offentlig miljö (SOU 1995:18).Konstrådets verksamhet bör korrigeras på så sätt attdess verksamhet inskränks till registrering avinköpt konst, drift av ett bildbibliotek ochfördelning av medel till regionerna, där allainköpsbeslut skall tas.I motion Kr359 (m) yrkas på en översyn av destatliga konstinköpen, varvid anbudsförfarande ochregionalt delegerad beslutanderätt när Statenskonstråd köper konst bör övervägas. Härutöverföreslås att en byggherre i efterhand skall kunnasöka statliga bidrag för lyckade utsmycknadsprojektmed syfte att stimulera till fortsatta konstprojektför bostäder och kontor.I motion Kr422 (mp) yrkande 11 föreslås attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening att i princip av kostnaderna vidny- och ombyggnation samt vidinfrastruktursatsningar skall gå till konstnärligutsmyckning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid flera tillfällen tidigarebehandlat yrkanden om brukarinflytande vidkonstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön(senast i bet. 2000/01:KrU6). Utskottet har dåkunnat konstatera att enligtregeringens regleringsbrev skall redovisa olikasamarbetsformer vid anskaffning av konst. Utskottethar också inhämtat att rådet genomgående tillämpatett samråd med fastighetsägare, arkitekter ochbrukare i frågor om placering av verk och val avkonstnärer. Utskottet har understrukit att det är avmycket stor vikt att brukarna ges möjlighet attaktivt delta i beslutsprocessen och att de därmedfår känna sig delaktiga i utsmyckningen av den egnanärmiljön. Utskottet har förutsatt att rådet sålångt det är möjligt beaktar brukarnas synpunkter.I regeringens regleringsbrev har föreskrivits attStatens konstråd skall sprida kvalificerade uppdragtill många konstnärer. skallåterrapportera bl.a. vilka konstnärer som anlitatsoch analysera och bedöma resultaten. Utskottet tidigare tillfällen utgått från att rådetsjälvfallet följer anvisningarna i regleringsbrevetoch så långt det är möjligt utnyttjar dekonkurrensmöjligheter som står till buds. Utskottethar också förutsatt att rådet vid inköp av offentligkonst självständigt och på bästa sätt utfört deuppdrag som ålagts rådet och inte favoriserat någonspeciell konstnär eller tillhörighet till visskonstnärsorganisation.Utskottet vill påminna om att kommunerna enligtplan- och bygglagen (1987:10) har huvudansvaret förutformningen av den gemensamma miljön. (Se yttr.1997/98:BoU6y intaget i bet. 1997/98:KrU14. )I de nu aktuella motionerna framförs en rad skildasynpunkter på verksamhet varvid bl.a.nya förfaringssätt och även en långtgåendeorganisationsförändring föreslås. I några motionerhar vissa av rådets rutiner ifrågasatts, liksomsammansättningen av rådets styrelse och urvalet avdess projektledare.Mot bakgrund av att så många och olika förslag omStatens konstråds verksamhet har förts fram och dåutskottet kan konstatera att rådets verksamhet intehar setts över anser utskottet att det ärmotiverat att en översyn nu genomförs. Utskottetanser att översynen skall vara förutsättningslös.Den bör bl.a. omfatta rådets former av upphandlingoch som ett komplement till andra uppgifter somredovisas om anlitade konstnärer hur konstnärermed olika bostadsort och organisationstillhörighetär representerade bland de inköpta och beställdakonstverken.Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslårutskottet att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som här anförts om enförutsättningslös översyn av Statens konstrådsverksamhet. bör avslå de olikaförslagen i motionerna Kr272 (kd, m, c, fp) yrkande4, Kr359 (m) i denna del, Kr418 (kd) yrkande 9,Kr419 (fp) yrkande 28 och Kr422 (mp) yrkande 9.Utskottet anser att ett komplement till nuvarande regelsystem,som skulle ge byggherrar möjlighet att i efterhandsöka delfinansiering av redan utförd konstnärligutsmyckning av byggnader, skulle medföra ökadestatsutgifter. En ändring av principerna för detstatliga stödet till konstnärlig utsmyckning börinte övervägas innan resultaten av den nu föreslagnaöversynen föreligger. Motion Kr359 (m) i denna delavstyrks.Utskottet har behandlat den s.k. enprocentsregelnvid ett flertal tidigare tillfällen, senast våren2000 (bet. 2000/01:KrU6 s. 19). Utskottet behandladeäven en liknande motion i samband med denarkitekturpolitiska propositionen (prop.1997/98:117, bet. 1998/99:KrU6). Skälen tillutskottets ställningstagande redovisades utförligt.Utskottet står fast vid sin tidigare ståndpunkt,nämligen att de statliga konstinköpen bör grundas påen kulturpolitisk bedömning snarare än kopplas tillomfattningen av byggandet . Detär inte rätt väg att gå att i varje enskilt fallstyra hur mycket medel som skall avsättas för dettaändamål. Detta måste enligt utskottets meningavgöras från fall till fall. Dock borde av dentotala byggkostnaden vid statligt byggande kunnavara ett rimligt riktmärke för konstnärligutsmyckning. Detta gäller vid såväl ny- ochombyggnation som vid infrastruktursatsningar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr422 (mp) yrkande 11.KonstbankUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget ominrättande av en konstbank, jämförreservation 3 (m).MotionenI motion Kr211 (m) föreslås att en konstbank skallinrättas enligt en modell som tillämpas av denfederala regeringen i . Denna konstbank,som grundades , köper in konst, som den sedanhyr ut för till statligamyndigheter, privata företag, institutioner ochprivatpersoner. Syftet med konstbanken är bl.a. attverksamma samtida konstnärer skall få uppmuntran ochökade möjligheter till försäljning samt att ettallmänt intresse för konst skall stimuleras genomatt konsten blir mer tillgänglig.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den svenska modellen med bl.a.stödet till Riksutställningar och vissa konsthallar,bidraget till konstinköp till folkparker, folketshus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernassamlingslokaler samt stödet till och Folkrörelsernaskonstfrämjande bör kunna bidra till att täcka enicke oväsentlig del av vårt lands behov av attförmedla kunskap om och upplevelser av konst. Vidarehar inte minst de statligt stödda museerna storbetydelse inom konstbildningsområdet. Till detta kanläggas att har till uppgift bådeatt köpa in god samtidskonst till statliga byggnaderm.m. och andra gemensamma miljöer och att spridakunskap om konstens betydelse för en godsamhällsmiljö genom information, pedagogik ochutveckling. Den svenska statligt stöddafolkbildningen spelar också en stor roll inomkonstbildningsarbetet.Utskottet avstyrker motion Kr211 (m) medhänvisning till det anförda.Stödet till kollektivverkstäderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om stöd till utveckling av ett nätverk förkonstnärsverkstäder i , jämförreservation 4 (mp) och utvärdering m.m. av stödet tillkollektivverkstäderna, jämför reservation 5(mp).InledningUtrustningsbidrag kan enligt förordningen omstatligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder(1998:1370) lämnas till kollektivverkstäder somdrivs av en sammanslutning av yrkesverksammakonstnärer, bygger på medlemmarnas egna insatsersamt har en stabil organisation. Medlen fördelas avKulturrådet som har avsatt per årför ändamålet. Stödet har delats ut sedan år 1999.Statens kulturråd genomför enkartläggning av hur medlen har använts. En rapportberäknas föreligga vid 2002 års utgång.Stödet till kollektivverkstäderna behandladessenast av utskottet (bet. 2000/01:KrU6 s.16).MotionernaI motion Kr358 (mp) yrkande 2 begärs att Statenskulturråd skall få i uppdrag att stödja utvecklingenav ett nätverk för konstnärsverkstäder i Europa.I motion Kr358 yrkande 1 föreslås att regeringenskall se över hur behovet av statligt stöd tillkollektivverkstäderna i kan ökas.Motionärerna anser att stödet inte står i rimligproportion till den omfattande verksamhet vid sådanaverkstäder som pågår i hela landet. Motionärernabakom motion Kr422 (mp) yrkande 19 framhåller atteffekten av det statliga stödet tillkollektivverkstäderna måste utvärderas.Utskottets ställningstagandeBidrag för att från svensk sida arbeta förutveckling av ett nätverk för konstnärsverkstäder iEuropa kan sökas hos (anslag 28:2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete,anslagspost 1). Utskottet vill påminna om denordning som innebär att fattar beslut ombudgeten samt om målen för den nationellakulturpolitiken. fördelar medlenenligt de riktlinjer som riksdag och regering harfastställt. Utskottet ser inte något skäl att ändrapå denna ordning. Utskottet avstyrker därför motionKr358 (mp) yrkande 2.Med hänvisning till den kartläggning av stödettill kollektivverkstäderna som genomförunder innevarande år avstyrks motionerna Kr358 (mp)yrkande 1 och Kr422 (mp) yrkande 19.HemslöjdUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om åtgärder för att hotade hantverksteknikerskall kunna fortleva och utvecklas, ökade statliga insatser för att bevara ochutveckla knypplingskonsten och ny form av statligt stöd till konstformenknyppling.InledningUnder anslaget 28:18 Främjande av hemslöjden utgårstatsbidrag bl.a. till länshemslöjdskonsulenter samttre sameslöjdskonsulenter, en spetskonsulent och enkonsulent för barn och ungdom.De av godkända övergripande målen är att öka intressetför, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i helalandet. Ett av nämndens av regeringen givnaverksamhetsmål är att tillvarata och stärkaförnyelsen och utvecklingen av hemslöjdensmaterialkunskap, teknikkunskap, formspråk, traditionoch kvalitet.Allmänna motioner om hemslöjd behandlades senastav utskottet (bet. 2000/01:KrU6 s. 13).MotionernaMotionärerna bakom motion Kr362 (s) föreslår attregeringen skall vidta åtgärder för att hotadeslöjd- och hantverkstekniker från knyppling tillhustimring skall kunna fortleva och utvecklas.Motionärerna framhåller att alltför mycket av dentysta kunskapen i dessa frågor börjar bli glömdkunskap och tar fram exempel på olika lösningar inomhemslöjds- och hantverksområdet, som finns i andraländer.I motion Kr363 (kd, v, fp) yrkande 1 och motionKr364 (c) föreslås att skall göra etttillkännagivande för regeringen om att staten skallta ett ökat ansvar för att stödja och utvecklakonstformen knyppling.I motion Kr363 (kd, v, fp) yrkande 2 föreslås atten ny form av statligt stöd skall inrättas för attskickliga knypplare skall kunna anställas.Föreningen tillsammans med Nämndenför hemslöjdsfrågor bör enligt motionärerna fåansvar för att, med hjälp att detta stöd, anställaknypplare. Kvaliteten och utvecklingen avkonstformen skulle på detta sätt kunna garanteras.Utskottets ställningstagandeVid /98 behandlade utskottet ettmotionsyrkande om ett årligt stöd till spetskonsten(bet. 1997/98:KrU7 s. 910). Utskottet framhöll dåatt det är viktigt att den del av landets kulturarvsom hemslöjden utgör kan fortleva och utvecklas.Utskottet anförde också att det inom hemslöjdenfinns många unika och kvalitativt högtståendeverksamhetsområden, ibland med stark regionalanknytning, däribland spetsknypplingen, som börbevaras. Utskottet framhöll även att ett uttryck förriksdagens och regeringens syn på vikten av attspetskonsten bevaras och utvecklas är att statligtbidrag till en rikskonsulent verksam somspetskonsulent ingår i bidraget till hemslöjdensedan budgetåret 1985/86. Denna spetskonsulent ärknuten till Föreningen anser att den del av vårt kulturarv somutgörs av hemslöjden skall stödjas, vårdas, bevarasoch utvecklas. hartillsammans med hemslöjdskonsulenterna ansvar fördetta. I den mån ökade ekonomiska insatser frånstaten krävs måste sådana behov vägas mot andraangelägna behov inom kulturbudgeten. Dessaavvägningar bör ske under budgetprocessen. Utskottetvill påminna om att på utskottets förslagbeslutade om en höjning med iförhållande till regeringens förslag av anslaget28:18 Främjande av hemslöjden för (bet.2001/02:KrU1 s. 67, rskr. 2001/02:72).Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr362 (s), Kr363 (kd, v, fp)och Kr364 (c).ArkitekturåretUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om enöversyn och utvärdering av Arkitekturåret,jämför reservation 6 (kd).MotionenMotionärerna bakom motion Kr417 (kd) yrkande 4 anseratt regeringens satsning på ett arkitekturår år 2001måste ses över och utvärderas . Detta börriksdagen som sin mening tillkännage för regeringen.Utskottets ställningstagandeArkitekturåret kommer, enligt ett svar frånkulturminister på fråga 2001/02:383,att utvärderas noggrant. Ministern anförde vidareatt samtliga 44 statliga myndigheter som haftsärskilda uppdrag under Arkitekturåret skallredovisa dessa till regeringen. Därtill harlänsstyrelserna, som har det regionalatillsynsansvaret för plan- och byggväsendet ikommunerna, haft i uppdrag enligt regleringsbrevenför att redogöra förförutsättningarna för att främja arkitektoniskkvalitet och utvecklingen av arkitekturpolitiken ilänen. Dessutom skall, enligt propositionenFramtidsformer (prop. 1997/98:117), erfarenheternafrån tillämpningen av (1987:10)redovisas. Statskontoret och skalllämna var sin redovisning till regeringen omArkitekturåret, bl.a. om effekterna av de statligamyndigheternas uppdrag . Vidare skalleffekterna av alla andra aktiviteter som ägt rum ilandet hos över 500 institutioner, organisationer,föreningar och enskilda redovisas.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt motion Kr417 (kd) yrkande 4 bör varatillgodosett, varför det avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. En förutsättningslös översyn av Statenskonstråds verksamhet (punkt 1)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr272 yrkande 4,bifaller delvis motionerna 2001/02:Kr359 i dennadel, 2001/02:Kr418 yrkande 9 och 2001/02:Kr419yrkande 28 och avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande9.StällningstagandeStatens konstråds verksamhet har aktualiserats imotioner under en följd av år. Rådets verksamhet ärmycket betydelsefull för konstnärerna då rådet är enav de viktigaste konstbeställarna i landet. Vi anseratt det är en grannlaga uppgift att inhandlaoffentlig konst. Vi instämmer i vad som anförs i denu aktuella motionerna om att verksamheten bör sesöver. Som framhålls i motion Kr272 (kd, m, c, fp)finns det en risk för jäv när köper inkonst, i regel utan anbudsförfarande, närprojektledarna själva är konstnärer. Vi anser atttävlingar med anonym inlämning borde förekomma vidalla större upphandlingar för att alla konstnärerskall komma i fråga vid upphandlingen på likavillkor. Vi anser också att en mera decentraliseradorganisation av verksamhet skulle kunnage större inflytande för de människor som dagligenkommer i kontakt med den inköpta konsten. Dettaskulle innebära en ökad demokratisering. Vi ansersammanfattningsvis att som sin mening börtillkännage för regeringen att en översyn avKonstrådets verksamhet bör göras med utgångspunkt ivad vi anfört. Därmed bör bifalla motionKr272 (kd, m, c, fp) yrkande 4, delvis bifallamotionerna Kr359 (m) i denna del, Kr418 (kd) yrkande9 och Kr419 (fp) yrkande 28 samt avslå motion Kr422(mp) yrkande 9.2. Riktmärket av byggkostnader tillkonstnärlig utsmyckning (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr422 yrkande 11.StällningstagandeSedan 1937 finns en rekommendation om att avbyggkostnaderna skall avsättas till konstnärligutsmyckning. Denna princip är enligt min meningmycket angelägen. Byggnader och infrastruktur skallinte bara vara funktionella för att komma människortill godo utan också utgöra pusselbitar i en trivsamlivsmiljö. Tyvärr är erfarenheten av efterlevnadenav rekommendationen inte god. Jag anser därför attriksdagen med bifall till motion Kr422 (mp) yrkande11 skall tillkännage för regeringen som sin meningatt principen bör vara att av kostnadernavid ny- och ombyggnation samt vidinfrastruktursatsningar bör gå till konstnärligutsmyckning.3. Inrättande av en konstbank (punkt 4)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Kr211.StällningstagandeI finns en konstbank(Artbank). Den har till uppgift att uppmuntraverksamma samtida australiska konstnärer genom attinhandla deras verk.Den skall stimulera ett intresse för australiskkonst genom att göra den tillgänglig på offentligaplatser, särskilt arbetsplatser, över hela landetmen också på ambassader och andra australiensiskainstitutioner utomlands.