bet · GP01AU5 · 2002-03-21 00:00:00 — Aktivitetsgarantinkommer utifrån detta perspektiv att spela en alltviktigare roll för att stärka ochrusta personer som har svårt att komma in påden reguljära arbetsmarknaden.Även i en situation med arbetskraftsbrist kan detinte uteslutas att det fortfarande finns grupper somstår mycket långt utanför den reguljäraarbetsmarknaden, exempelvis vissa äldre arbetslösaoch personer som aldrig har fått något fotfäste påarbetsmarknaden. Enligt utskottets mening bör detfinnas ytterligare insatser, inom ramen föraktivitetsgarantin, som kan vidtas för att stödjaoch hjälpa dessa grupper.Vid utformningen av dessa insatser bör man tatillvara de erfarenheter som finns inom denkommunala sektorn av bl.a. OTA och lokalt genomfördasysselsättningsprojekt. Även OSA bör kunna tjäna somförebild för dessa åtgärder. En annan lösning kanvara meningsfulla sysselsättningar, t.ex. inommiljö- och naturvård, som subventioneras genom någonform av anställningsstöd.Vad utskottet har anfört om ytterligare insatserinom aktivitetsgarantin bör ges regeringen tillkänna. Motionerna A214 (s), A258 (mp), A268 (s),A277 (s), A312 (s), A344 (s) och A367 yrkande 5 (kd)avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodoseddagenom vad utskottet anfört.Avslutningsvis behandlar utskottet förslaget omatt införa någon form av extra ersättning för demsom deltar i aktivitetsgarantin. Utskottet villbetona att arbete inom aktivitetsgarantin sker medlön som ersättning. Utskottet har förståelse förkravet att personer som inte har en anställning fårextra ersättning utöver aktivitetsstödet men anseratt det måste ställas mot andra kostnader förarbetsmarknadspolitiken, något som får prövas ikommande budgetprocess. Enligt utskottetsuppfattning är det angeläget att säkerställakvaliteten på de nuvarande insatserna, vilket skulleöka möjligheterna för den enskilde att få arbete.Utskottet är därför inte berett att nu tillstyrka dekrav som framställs i motion A293 (s). Den bördärför avslås.Stöd till start av näringsverksamhetBakgrundSyftet med stöd till start av näringsverksamhet äratt ge företrädesvis arbetslösa, som inte kan få ettarbete och som har förutsättningar för att startaegen verksamhet, bidrag till försörjningen underinledningsskedet av verksamheten. Stödet får lämnastill den som är arbetslös eller riskerar att bliarbetslös och är arbetssökande vidarbetsförmedlingen från den dag han eller hon fyller20 år. Stöd kan också ges till personer som inte ärarbetslösa om de är bosatta inom ett stödområde.Stödet lämnas endast till den som bedöms ha godaförutsättningar att driva företag och omverksamheten bedöms få en tillfredsställandelönsamhet och ge varaktig sysselsättning. Vidare fårstödet inte snedvrida konkurrensförutsättningarnaför annan verksamhet. Stöd lämnas normalt underhögst . Bara om det finns särskilda skälfår stödet förlängas. Ersättningen lämnas i form avaktivitetsstöd.MotionerKristdemokraterna understryker i kommittémotion A367den risk som revisorer påpekar, nämligenatt stödformen kan bidra till att ordinariearbetstillfällen trängs undan. När man beslutar omdenna stödinsats måste det stå helt klart att detinte finns risk för att konkurrensen snedvrids (yrk.15).Ingegerd Saarinen m.fl. (mp) anser i motion N365 bör utreda effekterna av att även de som inte ärarbetslösa får stöd till start av näringsverksamhet(yrk. Om man skall fortsätta med denna stödformmåste den också ges till dem som inte är arbetslösa.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om konkurrenssnedvridning kanutskottet konstatera att det av 4 § förordningen(2000:628) om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten framgår att stöd till start avnäringsverksamhet inte får snedvridakonkurrensförutsättningarna för en annan verksamhet.I AMS allmänna råd för tillämpningen av förordningen(2000:634) om arbetsmarknadspolitiska programhänvisas till denna bestämmelse.Reglerna innebär således att man vid prövningen avstödet skall ta hänsyn till risken förkonkurrenssnedvridning. Utskottet utgår från attarbetsförmedlingen iakttar dessa regler när man tarställning till en ansökan om stöd. Med hänsyn tilldet anförda avstyrker utskottet motion A367 yrkande15 (kd).Vad sedan gäller förslaget om att utredaeffekterna av att även ge dem som inte är arbetslösamöjlighet att omfattas av programmet Stöd till startav näringsverksamhet vill utskottet anföra följande:Utgångspunkten för arbetsmarknadspolitiken är attprogram eller insatser i första hand måste vända sigtill den som har förlorat sitt arbete och behöverdessa samhälleliga insatser för att kunna återkommatill den reguljära arbetsmarknaden eller på annatsätt klara sin försörjning. De samhälleligaresurserna är begränsade och bör därför i förstahand användas för dem som har svårast situation påarbetsmarknaden. Ett alltför generöst system skulledessutom kunna leda till att stödformen gerundanträngningseffekter. Utskottet vill påpeka attstöd kan ges till personer som inte är arbetslösa,om de är bosatta inom ett stödområde.Utskottet avstyrker därför motion N365 yrkande 1(mp).DatortekBakgrundDatortek är en förberedande insats som består avträning i grundläggande datakunskaper som varvas meden aktivitetsdel där inriktningen ärjobbsökaraktiviteter och projektarbetsmetodik.Programmet syftar till att stärka den enskildesmöjligheter att få eller behålla ett arbete.MotionKristdemokraterna anser i motion A367 (yrk. 14) attStatskontoret bör få i uppdrag att göra en studie avdatorteksverksamheten för att skapa ett säkrareunderlag för den fortsatta verksamheten fördatorteken. Partiet anser också att alla arbetslösautan dataerfarenhet bör erbjudas en grundläggandedatautbildning som skall leda fram till ett s.k.datakörkort.Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet på att alla arbetslösa börerbjudas en grundläggande datautbildning som skallleda fram till ett datakörkort anser utskottet attutgångspunkten måste vara individens behov. Myckettalar för att det i de flesta fall är lämpligt meden nivå som ett s.k. datakörkort innebär. uppfattning bör det varaarbetsförmedlaren som i dialog med den arbetssökandefastställer lämpliga insatser.Utskottet kan vad gäller frågan om en översynkonstatera att en sådan har genomförts avStatskontoret . Statskontorets uppdrag varatt följa upp effekterna av de förändringar avdatortek/aktivitetscenter som trädde i kraft den 1januari 2000. Uppdraget har redovisats i rapportenDatortek/aktivitetscentra - En uppföljning (2001:30)som överlämnades till regeringen den 18 december2001. I rapporten slår Statskontoret fast attdatorteksverksamheten håller en högre kvalitet i dagän . Deltagarnas inställning tillåtgärden har förbättrats. Antaletdatortek/aktivitetscenter har minskat sedanföregående år. Enligt Statskontoret bör åtgärdenhuvudsakligen användas för vad som kan betecknas somkärnverksamhet, dvs. arbetslösa som inte alls elleri mycket liten omfattning använt sig av eller kommiti kontakt med den nya informationstekniken itidigare verksamhet och som har behov av datortekensandra aktiviteter. Statskontoret anser inte attdatortek skall konkurrera med marknaden ommålgrupper som ligger utanför statens ellerkommunens åtaganden. Enligt Statskontoretsuppfattning finns det skäl att pröva om hela ellerdelar av datorteksverksamheten kan upphandlas.Enligt vad utskottet har erfarit bereds dennarapport inom Regeringskansliet.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet motion A367 yrkande 14 (kd).FriårBakgrundUnder tiden - hardet införts en försöksverksamhet med s.k. friår.Syftet med friåret är att den som har en anställningskall kunna ta ledigt från denna för personligutveckling eller kompetensutveckling. Underledigheten skall en arbetslös person inskriven påArbetsförmedlingen anställas av arbetsgivaren.I försöksverksamheten ingår 12 kommuner: ,, , , ,, , , , ,och Åmål.För att friåret skall kunna anvisas den som villvara ledig skall det finnas en överenskommelsemellan arbetstagaren och arbetsgivaren omledigheten. Arbetstagaren skall ha varit anställdhos arbetsgivaren och hasin huvudsakliga arbetsplats i någon av de tolvkommunerna. Arbetsgivaren skall i samråd medarbetsförmedlingen anställa en person som ärarbetslös och anmäld på arbetsförmedlingen somvikarie för den friårsledige eller för annanarbetstagare som vikarierar för den ledige. Den somanställs skall ha minst samma sysselsättningsgradsom den friårsledige.Anvisningen skall gälla under minst tre månader.Längsta anvisningstid är . Under friårethar den friårsledige av den ersättning som haneller hon skulle ha haft vid arbetslöshet.Friårsförsöket regleras i förordningen (2001:1300)om friåret.MotionI motion A322 anser Skånberg och HolgerGustafsson (båda kd) att man bör utreda möjlighetenatt införa ett sabbatsår.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att man med friårsförsöketinfört en sådan arbetsmarknadspolitisk insats somförordas i motionen A322 (kd). Motionen kan därmedanses tillgodosedd. Något tillkännagivande kan inteanses påkallat, varför motionen avstyrks.Diverse frågorMotionerI kommittémotion Kr227 hävdar att dagensarbetsmarknadspolitik utgör ett hinder förutvecklingen eftersom den inte i tillräckligt höggrad tar hänsyn till kulturskaparnas särskildavillkor. föreslår att man omfördelarresurser från arbetsmarknadsåtgärderna tillkonstnärsgrupperna, t.ex. genom att införa en s.k.tredje anställningsform (yrk. Enligt Moderaternainnebär de nuvarande reglerna att det är svårt förkulturarbetare att få del av arbetsmarknadsstöd(yrk. 13).Folkpartiet anser i kommittémotion Kr419 att man böröverflytta en del av de medel som går till AMS ocharbetslöshetskassorna till kulturfonder (yrk. 30).Kristdemokraterna anser i kommittémotion MJ340 (yrk.4) att det bör tillsättas en utredning som skall seöver trädgårdsnäringens arbetskraftsbehov.I motion MJ341 anser (c) att AMV börbeakta det arbetskraftsbehov som råder inomjordbruksnäringen (yrk. 7).I motion A300 föreslår och () att det skall vara möjligt för"hemvändare" att få flyttningsbidrag.Utskottets ställningstagandeInledningsvis kommer utskottet att behandla demotioner som rör trädgårds- och jordbruksnäringensarbetskraftsbehov.Utskottet kan konstatera att det har skett vissaförändringar när det gäller möjligheten att anställaarbetskraft från andra länder. Från och med februari2001 har länsarbetsnämnderna möjlighet att beviljaarbetstillstånd för säsongsanställd arbetskraft medhögst till den 1november, dvs. av sju månader.Dessförinnan kunde sådana tillstånd beviljas undertiden till den 15 oktober.Enligt vad utskottet erfarit finns det eninformell grupp som diskuterar olika frågor som rörnäringen, däribland arbetskraftsbehovet. Gruppenbestår av företrädare för , ,, , ochLO.Mot denna bakgrund anser utskottet att det intefinns skäl att föreslå några tillkännagivanden ienlighet med vad som anförts i motionerna MJ340yrkande 4 (kd) och MJ341 yrkande 7 (c). Motionernabör därför avslås i den mån de inte kan ansestillgodosedda genom vad utskottet anfört.Utskottet övergår nu till att behandla de motionersom tar upp kulturarbetares villkor. Utskottet ärmedvetet om kulturarbetarnas särskilda förhållanden.I likhet med andra arbetslösa har kulturarbetarnamöjlighet att delta i olika arbetsmarknadspolitiskaprogram. Inom ramen för dessa program anordnassådana insatser som är utformade efter deras behov.Det finns också särskilda kulturarbetsförmedlingar.Sådana finns i fem län: , , , och . Dessaförmedlingar har ett regionalt ansvar för flera länoch har koppling till regionala kulturarbetsnämnder.AMS har i syfte att få en mer sammanhållenorganisation över hela landet tillsatt en utredaresom skall se över organisationen. Översynen skall geunderlag för förändringar av förmedlingarnasstyrning, ledning och organisation. Den ska ocksåredovisa hur samarbetet och gränsdragningen tillannan förmedlingsverksamhet skall organiseras.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen villutskottet erinra om att hänsyn tas tillkulturarbetarnas särskilda situation. Utskottet villockså erinra om att det vid AMS finns en särskildkulturarbetsdelegation som är ett rådgivande organtill generaldirektören för AMS. Utskottet vill ocksåpåpeka att det finns enverksamhet som benämns . Syftet medverksamheten är att bereda skådespelare anställningså att de då de inte har någotengagemang har försörjning i form av lön.Utskottet är inte heller berett att ställa sigbakom förslagen om att föra över en del medel frånAMS till kultursektorn. Enligt utskottet är det dockangeläget att det finns resurser inom ramen för denordinarie arbetsmarknadspolitiken för att stärkakulturarbetarnas ställning på arbetsmarknaden.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr227 yrkandena 1 och 13 (m)samt Kr419 yrkande 30 (fp).Avslutningsvis behandlar utskottet förslaget omflyttningsbidrag för "hemvändare". Utskottet vill idenna del anföra följande:Utskottet vill inledningsvis betona att det ärviktigt att det finns instrument som stimulerargeografisk rörlighet. Härigenom underlättasmatchningen på arbetsmarknaden. Enligt nuvaranderegler finns det möjlighet att få s.k.flyttningsbidrag. Bidraget ges till den som är ellerriskerar att bli arbetslös. Det innebär att denarbetslöse bl.a. kan få ekonomiskt stöd för attpendla. föreslog regeringen iproposition 2001/02:4 En politik för tillväxt ochlivskraft en försöksverksamhet med utökatpendlingsbidrag. ställde sig bakomförslaget (bet. 2001/02:AU1, rskr. 2001/02:115). Ipropositionen aviserades att det skulle tillsättasen utredning med uppdrag att göra en översyn av derörlighetsstimulerande medlen inom näringspolitiken.Enligt vad utskottet har erfarit håller man inomRegeringskansliet på att utarbeta direktiv tilldenna utredning.Med hänvisning till det pågående utredningsarbetetavstyrker utskottet motion A300 (c).3. Arbetsförmedlingsverksamhet m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet frågor omarbetsförmedlingsverksamhet m.m. Samtligamotioner avstyrks.Jämför reservationerna 34 (m, kd, c, fp), 35(c, fp), 36 (c, fp) och 37 (m).MotionerModeraterna föreslår i kommittémotion A384 att detinförs en individuell och effektiv arbetsförmedling.Förmedlingen skall vara kostnadsfri för den som ärarbetslös. Andra aktörer än staten som kan förmedlaarbeten bättre eller lika bra som staten skall gesmöjlighet att i fri konkurrens göra detta. Lokalaarbetsförmedlingar kan avknoppas från AMS.Rekryteringsföretagen kan hjälpa nya grupper avarbetssökande. Specialistförmedlingar kan växa fram.Bemanningsföretagen kan vidga sina verksamhetsfält.Man bör också pröva att ersätta arbetsförmedlingenefter uppnådda resultat (yrk. 3).Kristdemokraterna anser i kommittémotion A367 attdet är angeläget att stora ansträngningar görs föratt få ut mer svårförmedlade personer i detreguljära arbetslivet. För detta krävs att allaarbetssökande efter maximalt får en tydligindividuell handlingsplan. Alla som är inskrivna vidförmedlingarna måste ha en tät kontakt med enförmedlare. Försöken med bemanningsföretag måsteutvecklas. På det sättet avlastas den statligaarbetsförmedlingen. AMS bör också medverka till attutveckla den privata arbetsförmedlingsverksamheten.Det är angeläget att det utvecklas belöningssysteminom arbetsförmedlingarna (yrk. 3).I partimotion A259 föreslår att deregionala och lokala delarna av AMV tilldelas ettutökat ansvar med tillhörande resurser. Fördelningeninom AMV bör utgå från dels antalet arbetslösa, delsden genomsnittliga längden av sökandenas tid iarbetslöshet, dels ett antal individuella faktorer,exempelvis utbildningsnivå. Fördelningen skalltillhöra huvuduppgiften för chefsmyndigheten inomAMV. skall däremot inte göra sigtill tolk för vilka arbetssätt som bäst lämpar sig iolika delar av landet (yrk. 2).Centerpartiet föreslår i kommittémotion Ub552 ettinitiativ som innebär att regeringen skall stödjautvecklandet av arbetslivscenter därhögskolestuderande får tillgång till företagsnätverkoch arbetslivsrådgivning (yrk. 7).Enligt är platsförmedlingens viktigasteuppgift den s.k. matchningen. Partiet föreslår ikommittémotion A389 en reformering avplatsförmedlingsverksamheten som syftar till attstärka den arbetslöse och den enskildeplatsförmedlarens roll i arbetssökningsprocessen.Arbetsförmedlingen måste få konkurrens från andraaktörer, t.ex. privata arbetsförmedlingar,branschvisa arbetsförmedlingar, privatautbildningsföretag och bemanningsföretag. Denstatliga arbetsförmedlingens roll i det nyainformationssamhället måste ses över så att denpassar ett modernt flexibelt informationssamhälle(yrk. 9).I partimotion Sf395 föreslår att man ihögre grad än vad som görs använder sig avprivata arbetsförmedlingar och bemanningsföretaginom arbetsförmedlingsområdet (yrk. 11 i denna del).Christina Husmark och ()anser i motion A313 att man skall avveckla dagensarbetsförmedling och utveckla fler och friståendearbetsförmedlingar.I motion A387 efterlyser () ettförtydligande från regeringen om vilka rättigheteroch skyldigheter som den lokalaarbetsförmedlingsnämnden har så att det lokalainflytandet tas tillvara på ett bättre sätt.Tre motioner tar sikte på olika problem som kanuppstå när en person söker arbete i ett annatnordiskt land.I motion A282 påpekar () vikten avatt underlätta för medborgare i och Norgeatt kunna arbeta i det andra landet. Enligtmotionären finns det fortfarande olika hinder sombl.a. rör frågor inom skatte-, tull- ochsocialförsäkringsområdet. Hon föreslår därför attdet utarbetas konkreta förslag som motverkar dessahinder. Vidare föreslås att det upprättas ett s.k.Norgekontor i där information från olikamyndigheter samlas.Även m.fl. (s) framhåller i motionA380 att det kan uppstå en rad problem för denenskilde när han eller hon väljer att arbeta i ettannat land. De pekar på att det har byggts upp enarbetsförmedlingsverksamhet, AF Inre Skandinavia,som ligger i "" på gränsen mellan Sverigeoch . I betraktas AF Inre Skandinaviasom en lokal resurs som skall finansieras avlänsarbetsnämnden i . I betraktas densom en nationell angelägenhet. Motionärerna föreslårdärför att denna arbetsförmedling skall ges statussom en nationell resurs.Ewa m.fl. (m) framhåller i motion A390(yrk. 3 och 4) att det övergripande syftet medÖresundsregionen är att skapa en stark ochfunktionell region med hög tillväxt och storberedskap att konkurrera med andra europeiskaregioner. För att lyckas med det krävs att densvenska och danska delen av regionhalvorna i allthögre grad integreras. Avgörande för en integrationär att lagar och regler inom alla områden blir enklaoch tydliga. På arbetsmarknaden bör man få enkla ochlätthanterliga regler så att föräldraledighet,pensionssystem, semesterregler m.m. är anpassadetill en gemensam arbetsmarknad. på att utformningen avarbetslöshetsförsäkringen ocharbetsförmedlingssystemen utgör hinder för den friarörligheten mellan länderna.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten är att arbetsmarknadspolitiken har enviktig roll inom den ekonomiska politiken. De olikaregionerna är beroende av varandra och av dennationella ekonomiska tillväxten. Denarbetsmarknadspolitiska verksamheten måste dockutformas så att man även beaktar lokalaförutsättningar, vilket återspeglas i AMV:sorganisation.I utskottets budgetbetänkande hösten 2001konstaterades att arbetsmarknadspolitiken de senastefem åren lagts om mot en tydligare tillväxtfrämjandeinriktning. har insatserna för dem som harsvårast att få ett arbete stärkts. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna måste inriktas påkärnuppgifterna, exempelvis matchning.Förutsättningarna för tillväxt och sysselsättningser olika ut i olika delar av landet. Människorsutbildning och kompetens, utbud och efterfrågan påarbete, närhet till infrastruktur och marknader,tillgång till riskkapital och social service,företagsstrukturer och traditioner av företagande ärsådant som kan skilja väsentligt mellan olikaregioner. En viktig utgångspunkt för att kunna tatill vara dessa skillnader på ett strategiskt sättär att politiken kan anpassas till lokala ochregionala förhållanden. Politiken måste ocksåstimulera samverkan och samarbete mellan olikasektorer och aktörer för att de åtgärder somgenomförs skall vara så välinriktade och effektivasom möjligt.Utskottet konstaterar att det är angeläget att detfinns en regional organisation som både säkerställerden nationella politiken och har möjlighet att göraprioriteringar utifrån lokala och regionalaförutsättningar.Enligt utskottets mening har den nuvarandeorganisationen förutsättningar att uppfylla de kravsom angivits ovan.Utskottet delar syn på behovetav individuella handlingsplaner. Enligt utskottetsuppfattning bidrar handlingsplanerna till attförbättra sökprocessen och underlättar därmed förden arbetssökande att få arbete. För atthandlingsplanen skall vara effektiv måste den utgåfrån individens behov och upprättas i samråd mellanarbetsförmedlare och arbetssökande. Av 6 §förordningen (2000:628) om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten framgår att detfinns ett krav på att länsarbetsnämnden i samråd medden arbetssökande skall upprätta en individuellhandlingsplan från det att denenskilde anmäler sig som arbetssökande hos denoffentliga arbetsförmedlingen.Från flera partier framförs krav på fler privataspecialförmedlingar och belöningssystem. Utskottethar vid ett flertal tillfällen prövat liknandeyrkanden. Senast utskottet behandlade frågan var ibudgetbetänkandet 2000/01:AU1 i vilket hänvisadestill betänkandet 1999/2000:AU7. I sistnämndabetänkande anförde utskottet bl.a. följande:Utskottet kan konstatera att lagstiftningen medgerprivata specialförmedlingar. Tillkomsten av sådanaförmedlingar måste därmed vara avhängig av ommarknaden efterfrågar sådana tjänster och om detfinns någon som är beredd att utföra tjänsterna.Av de motioner där förslag förs fram ombelöningssystem för framgångsrikaarbetsförmedlingar respektive arbetsförmedlareframgår inte på något sätt hur sådana system ärtänkta att fungera. Utskottet kan för sin del se enrad problem kring sådana belöningssystem. Hur kanman undvika att förmedlingar/förmedlare endastväljer ut de förmedlingsuppdrag som är lätta attklara av? Är inte riskerna överhängande attsvårplacerad arbetskraft får stå utan eller fårsämre service från förmedlingens sida? Hur skulleman kunna väga in den lokalaarbetsmarknadssituationen i ett sådantbelöningssystem? Det är några exempel på frågor sommåste ställas.Med hänvisning till vad som anförts förordarutskottet att avslår motionerna.Utskottet har inte ändrat uppfattning i dennafråga.I flera motioner framhålls att man i störreutsträckning bör använda sig av bemanningsföretag.Utskottet vill påpeka att bemanningsföretag används inom förmedlingsverksamheten. uppfattning kan bemanningsföretagen ha enkompletterande funktion inom denna verksamhet. Detbör dock i första hand vara myndigheterna inom AMVsom skall avgöra i vilken omfattning dessa företagbör anlitas inom deras verksamhet. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om den arbetsgrupp somtillsatts inom för att se överolika frågor som rör bemanningsföretagensverksamhet. Utskottet återkommer till denna frågaunder avsnittet Arbetslöshetsförsäkring.Folkpartiet framför krav på att det görs enöversyn i syfte att förändra arbetsförmedlingensorganisation så att den passar ett modernt flexibeltinformationssamhälle. Enligt utskottets mening pågårredan en stark utveckling i denna riktning. AMS harde genomfört en rad åtgärder i syfteatt utnyttja den nya IT-tekniken. Som exempel kannämnas den s.k. Platsbanken. Det är enInternettjänst för lediga arbeten. I Platsbanken kanarbetsgivare annonsera sina tjänster ocharbetssökande kan hitta alla arbeten som anmältstill förmedlingen. Tjänsten hade ca 550 000 besökarevarje månad . Ett annat exempel ärdet s.k. AMS infocenter.