bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Ändringenträder i kraft den 1 januari 2003.Regeringen anför att höjningen ger bådeenskilda, kommuner och producenter ettökat ekonomiskt incitament att minskamängden avfall som deponeras.Skattehöjningen, som är ett led i dengröna skatteväxlingen, ligger i linje medden avfallsstrategi som utvecklats inom EUoch som primärt syftar till att styra bortmängden avfall från deponering genomminskning av mängden avfall och en ökadgrad av återanvändning och återvinning.MotionerI motion Fi230 yrkande 15 av . (s, v, mp) anför motionärerna atthöjningen av avfallsskatten aktualiseraren skatt på förbränning av avfall för attfå en utveckling som mer överensstämmermed strategin på avfallsområdet. Frågan omen skatt på avfallsförbränning bör bliföremål för en fortsatt analys sommöjliggör ett slutligt ställningstagande isamband med den planeradekretsloppspropositionen.I motion Fi286 yrkande 27av m.fl. (c) anförmotionärerna att förbränningen avosorterat avfall ökar, och de föreslår atten skatt på förbränning av osorteratavfall införs för att säkerställa målet omminskade avfallsmängder.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget omhöjd skatt på avfall och om avdrag försluttäckningsmaterial och tillstyrkerdärför dessa förslag. Utskottet delarmotionärernas inställning när det gälleren fortsatt analys av frågan om en skattpå förbränning av osorterat avfall menutgår ifrån att regeringen redovisar ensådan analys utan något särskilttillkännagivande från sida ochavstyrker därför motionsyrkandet.Förslaget om ett beslut om attinföra en sådan skatt avstyrks också.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner i likhet medskatteutskottet inte någon anledning tillerinran mot förslaget om höjd skatt påavfall och om avdrag försluttäckningsmaterial och tillstyrkerdärför propositionen i denna del.Utskottet instämmer också iskatteutskottets bedömning när det gällermotionsförslaget om att nu skafatta beslut om att införa en skatt påförbränning av osorterat avfall.I likhet med skatteutskottet anserfinansutskottet att det finns anledningatt analysera frågan om skatt påförbränning av osorterat avfall.Sveriges strategi för att minska demiljöproblem som är förknippade medproduktion och hantering av avfallinnehåller en prioritering, den s.k.avfallsstrategin. I första hand skaproduktionen av avfall minskas och i andrahand ska återanvändning ochmaterialåtervinning väljas. Först därefterska förbränning eller energiåtervinningoch i sista hand deponi användas.Det är enligt utskottets mening angelägetatt beskattningen av avfall får enutformning som resulterar i enmiljömässigt motiverad balans mellanalternativen som ingår i avfallsstrategin.Ett problem med en ensidig höjning avskatten på deponi kan vara attavfallsförbränning gynnas i alltför storutsträckning. Alternativ somåteranvändning, materialåtervinning ochbiologisk behandling som har högreprioritet i avfallshierarkin kan därmed fåsvårt att konkurrera.För närvarande byggs kapaciteten föravfallsförbränning ut mycket snabbt. Dettamedför miljöproblem med framför allt storaaskmängder och kondensat som måstedeponeras. För att få en utveckling sommer överensstämmer med strategin påavfallsområdet och som ger en miljömässigtmotiverad balans mellan olika alternativanser utskottet att en skatt påavfallsförbränning bör bli föremål för enfortsatt analys för att möjliggöra ettslutligt ställningstagande till enförbränningsskatt och dess nivå.Avfallsskatteutredningen (SOU 2002:9),som analyserade frågan men som inte hadesom uppgift att presentera ett förslagtill förbränningsskatt, har varit ute påremiss. Utredningen, remissvaren samtprisutvecklingen på olika typer avbehandling av avfall bör beaktas vidanalysen av den nivå på skatten som kananses mest lämplig för attavfallsstrategin ska kunna förverkligas.Till våren 2003 förbereds enkretsloppsproposition som kommer attinnehålla förslag som syftar till att nåde miljömål som antagit.Frågan om avfallsskatt bör enligtutskottets mening behandlas i samband medkretsloppspropositionen.Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen punkt 34 och motion Fi230(s, v, mp) yrkande 15. Motion Fi286 (c)yrkande 27 avstyrks av utskottet.3.7.13 Grön skatteväxling - höjdnaturgrusskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjd naturgrusskatt ochmotionsförslaget om ett tillkännagivandeom behovet av ytterligare höjningar.Jämför reservation 8 (m).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.1.5,punkt 35) att skatten på naturgrus höjsfrån 5 till per ton naturgrus.Regeringen anför att syftet med lagen omskatt på naturgrus är att åstadkommabättre hushållning med naturgrus ochpåskynda utvecklingen mot användning avalternativa material. bedömning skulle såmycket som av naturgrusprodukternakunna ersättas med alternativa material,t.ex. Det är generelltsett dubbelt så dyrt att tillverkabergkrossprodukter som naturgrus.Skattesatsen har varit oförändrad sedanskatten infördes. Vid en samlad bedömninganser regeringen att skattesatsen nu böromprövas i syfte att uppnå störremiljöstyrande effekt. Regeringen föreslåratt skatten på naturgrus höjs från 5 krtill per ton naturgrus.MotionerI motion Fi230 yrkande 13 av . (s, v, mp) anförs att det är osäkertom den föreslagna fördubblingen avnaturgrusskatten är tillräcklig för attreducera användningen till 12 miljoner tonper år. Regeringen bör därför senast undervåren 2003 återkomma till meddet förslag på ytterligare höjning sombehövs för att det av uppställdamålet ska nås.I motion T288 yrkande 2 av (m) anförs attkostnaden för att bygga och underhållavägar har ökat som en följd av höjd skattpå diesel, kraven på miljökonsekvensbeskrivningar m.m. En översyn börgenomföras för att underlätta öppnandet avkommersiella naturgrustäkter,dieselskatten sänkas och förslaget om enfördubbling av naturgrusskatten avslås.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att naturgrusskattenär ett viktigt styrmedel när det gälleratt minska naturgrusanvändningen, ochutskottet har därför inte någon invändningmot regeringens förslag om en höjning avnaturgrusskatten. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrkermotion T288 yrkande 2.I sitt yttrande anför skatteutskottet attdet är osäkert om den föreslagna höjningenär tillräcklig för att det nationellamålet om ett uttag på skanås och att ytterligare höjningar kanbehövas och troligen också andra åtgärder,t.ex. stöd till utveckling aversättningsmaterial och ny teknik.Regeringen bör därför enligt vad somanförs senast återkommatill med de förslag omytterligare höjning av naturgrusskattensom kan vara motiverade för att det avriksdagen uppsatta målet ska uppnås.Utskottet utgår ifrån att det inte behövsnågot särskilt tillkännagivande frånriksdagen i denna del och avstyrker därförmotion Fi230 (s, v, mp) yrkande 13.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner i likhet medskatteutskottet inte någon anledning tillerinran mot förslaget om höjdnaturgrusskatt och tillstyrker därförpropositionen i denna del.I likhet med skatteutskottet anserfinansutskottet att det är osäkert om denföreslagna höjningen är tillräcklig.Riksdagen har med anledning avregeringens miljömålsproposition2000/01:130 satt upp målet att uttaget avnaturgrus i landet ska vara högst 12miljoner ton . är det ungefärdubbelt så stort. Naturgrus är i mångadelar av landet en mycket knappnaturresurs. Därför måste användningen avnaturgrus minimeras till de områden däringa andra alternativ finns. Enhushållning med naturgrus är angelägenbl.a. för att skydda det grundvatten somfinns i grusavlagringar.Ytterligare skattehöjningar kan enligtfinansutskottets mening behövas ochtroligen också andra åtgärder, t.ex. stödtill utveckling av ersättningsmaterial ochny teknik. Regeringen bör därför senastunder återkomma till riksdagenmed de förslag på ytterligare höjning avnaturgrusskatten som kan vara motiveradför att det av uppsatta måletska uppnås. I det sammanhanget bör ocksåuppmärksammas att tillgången på naturgrusvarierar mellan olika delar av landetliksom efterfrågan. Vidare kan effekternapå grundvattenmagasin och dricksvattenförsörjning av uttag av naturgrusockså variera. Dessa faktorer, liksomeffekterna för olika slag av företag, börbeaktas i den fortsatta analys som skagöras.Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen punkt 35 och motion Fi230(s, v, mp) yrkande 13. Utskottet avstyrkermotion T288 (m) yrkande 2.3.7.14 ReklamskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet uttalar att det är viktigt attarbetet med att fasa ut reklamskattenfortsätter och utgår från att regeringenprövar frågan inför nästa års budget ochdå påbörjar en stegvis avveckling avreklamskatten. Utskottet anser emellertidinte att det behövs något beslut ellertillkännagivande i saken och avstyrkerdärför motionsyrkandena.Jämför reservationerna 8 (m) och 10(kd).BakgrundSkatt tas ut på annons som är avsedd attoffentliggöras i landet och för reklam somär avsedd att spridas inom landet i annanform än av annons. Skattskyldig är den somyrkesmässigt offentliggör reklam ellerannons. Skattesatsen för annons i allmännyhetstidning är av beskattningsvärdetoch annars av beskattningsvärdet.Reklamskatt tas inte ut på direktreklam,dvs. reklamtrycksaker, inte heller påreklam i kommersiell TV och radio eller påreklam via Internet. Reklamskattenberäknas för inbringa 1 173miljoner kronor.Riksdagen beslutade attfr.o.m. avskaffa reklamskatten påreklamtrycksaker eftersom den var svår atttillämpa och kontrollera (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20).Skatteutskottet erinrade i sitt yttrande(1997/98:SkU4y) till finansutskottet omatt det rådde bred enighet om attreklamskatten borde avskaffas.Skatteutskottet delade dock regeringensuppfattning att det vid detta tillfällesaknades ekonomiskt utrymme för att heltavskaffa skatten. Utskottet framhöll dockatt åtgärden kunde leda till nya nackdelarför reklam i annan form och försämrakonkurrensförhållandena exempelvis förgratistidningar och s.k. annonsblad.Utskottet förutsatte att regeringen nogaskulle följa utvecklingen och återkommatill dessa frågor så snart somutvecklingen motiverade detta.Finansutskottet ställde sig bakomskatteutskottets förslag.Våren 2002 anförde skatteutskottet ibetänkande 2001/02:SkU20 att utskottetunder har ansett attreklamskatten har sådana tekniska ochkonkurrensmässiga brister att skatten böravvecklas men att det avstatsfinansiella skäl varit nödvändigt attdröja med en sådan åtgärd. Utskottetanförde att frågan om reklamskattensavveckling borde prioriteras i denkommande budgetberedningen, men deladesamtidigt finansutskottets uppfattning attdetta borde ske med beaktande av debudgetpolitiska målen. biföllutskottets begäran om ett tillkännagivandetill regeringen av denna innebörd.BudgetpropositionenRegeringen anför i budgetpropositionen(avsnitt 8.5.3) att frågan om avskaffandeav reklamskatten har prioriterats ibudgetberedningen men att regeringen harfunnit, med beaktande av debudgetpolitiska målen, att förutsättningarför finansiering av ett avskaffande av denresterande reklamskatten för närvarandeinte föreligger.MotionerI ett antal motioner framställs yrkandenom reklamskattens avskaffande.Motionärerna anför att skatten inte ärkonkurrensneutral och att den ger upphovtill svårigheter i tillämpningen ochkontrollen, och de hänvisar till deorättvisor som den förorsakar på vissaområden. Motionärerna framställer bådeyrkanden om ett avskaffande ochyrkanden om en gradvis utfasning avskatten. Sådana yrkanden framställs imotionerna Fi203 av de (), Fi205 av och (), Fi228av och (), Fi229 avIngvar (), Fi243 av ChristinaNenes och (), Fi251 avJohan (), Fi252 av SvenBergström och (), Fi268 avCarl-Axel Roslund (m), Fi277 av KenthHögström m.fl. (s), Fi287 yrkande 28 avLennart m.fl. (m), Sk223 avRigmor (), Sk295 av GunnarAndrén (fp), Sk346 yrkande 2 av JörgenJohansson och (), Sk417yrkande 8 av m.fl. (m)och Kr297 yrkande 13 av m.fl.(m).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attutskottet senast harklargjort sin uppfattning att reklamskatten bör avskaffas och att detta är enfråga som bör prioriteras vid budgetberedningen. Utskottet är samtidigtmedvetet om att de prioriteringar som skeri budgetarbetet innebär att endast deåtgärder och behov som från allmänsynpunkt framstår som mest angelägna kanfå den högsta prioriteten och kan därförenligt vad som anförs ha förståelse försvårigheterna att finna en möjlighet attdirekt avskaffa den resterandereklamskatten i det nuvarande budgetläget.Skatteutskottet anför också att det ärviktig att arbetet med att avskaffareklamskatten, som regeringen påbörjatgenom att slopa reklamskatten påtrycksaker, fortsätter i en rimlig takt.För att komma vidare i detta arbete börenligt skatteutskottets mening en stegvisavveckling av reklamskatten övervägas.Utskottet utgår från att regeringen införnästa års budget ånyo prövar frågan och dåpåbörjar en stegvis avveckling avreklamskatten och avstyrker därmedmotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet utgår i likhet medskatteutskottet ifrån att regeringen införnästa års budget ånyo prövar frågan om enavveckling av reklamskatten och avstyrkerdärmed motionsyrkandena.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi203 (m), Fi205 (m), Fi228(m), Fi229 (kd), Fi243 (s) Fi251 (fp),Fi252 (c), Fi268 (m), Fi277 (s), Fi287yrkande 28 (m), Sk223 (c), Sk295 (fp),Sk346 yrkande 2 (c), Sk417 yrkande 8 (m)och Kr297 yrkande 13 (m).3.7.15 Jordbruk och skogsbrukUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omsänkta eller slopade skatter på diesel,handelsgödsel, el m.m. i jordbruk ochskogsbruk.Jämför reservationerna 8 (m), 10 (kd)och 11 (c).BakgrundSedan den 1 juli 2000 omfattasjordbrukssektorn av samma skattelättnadersom tillverkningsindustrin vid förbrukningav el och bränslen. På bränslen somanvänds för uppvärmning och drift avstationära motorer vid yrkesmässigjordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet (inklusive växthusnäringen) utgår således ingenenergiskatt, och en reduceradkoldioxidskatt motsvarande av dengenerella nivån tas ut. De reduceradeskattesatserna gäller dock inte för bensin(oavsett användning) eller andra bränslensom förbrukas för drift av motordrivnafordon. Ingen energiskatt betalas hellerpå el som förbrukas i dessa sektorer.Företag med stor energiförbrukning kan fåviss ytterligare nedsättning avkoldioxidskatten. Om den koldioxidskattsom belastar ett företag överstiger 0,8 %av försäljningsvärdet sätts skatten ned såatt den överskjutande skattebelastningeninte överstiger av det överskjutandeskattebeloppet för bränslet (0,8-procentsregeln). EG-rätten innehåller dockminimiskattesatser som inte fårunderskridas.MotionerModerata samlingspartiet föreslår attskatten på diesel för arbetsredskap i jord-och skogsbruk samt för entreprenadmaskinersänks till per liter från den 1januari 2003 och att skatten på kväve ihandelsgödsel tas bort från samma datum.Motionärerna anför att den svenskadieselskatten ligger högre än i andraländer och utgör en tung börda för dessanäringar. Även den svenska skatten påhandelsgödsel leder till en internationellkonkurrensnackdel. Dessa yrkandenframställs i motionerna Fi287 yrkandena 10och 11 av m.fl. (m) ochMJ268 yrkandena 4 och 5 av Per Westerbergm.fl. (m).Kristdemokraterna föreslår i motion Sk383yrkande 7 av Per m.fl. (kd) ensänkning av dieselskatten till perliter för jordbruket. Motionärerna anföratt högre skatter och avgifter har försattsvensk jordbruksnäring i en ohållbarkonkurrenssituation.I motion Fi286 yrkandena28-30 av m.fl. (c) anförmotionärerna att likställandet av el- ocheldningsoljebeskattningen med industrinsnivåer har blivit en halvmesyr. Genomunderliga gränsdragningar har småbrukarnaställts utanför nedsättningen.Motionärerna föreslår att gränsen på 1 000kr för att få del av nedsättningen på el-och eldningsoljeskatten slopas. Vidareleder dieselskattehöjningarna till attkonkurrenskraften försämras, ochmotionärerna föreslår därför att skattenpå diesel för jord- och skogsbruksmaskinersänks till EU-genomsnittet, dvs. Slutligen anförs atthandelsgödselkostnaderna är betungande ijämförelse med motsvarande kostnader ikonkurrentländerna och att regeringensmodell för kompensation för kostnadernakräver ansökningar, godkännanden från EUoch en hel del onödig administration. Deföreslår att kväveskatten på handelsgödselslopas. I motion MJ487 yrkande 2 av JanAndersson m.fl. (c) framställs ett yrkandemed samma inriktning.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet hänvisar i sitt yttrandetill de utredningar som arbetar påområdet. (Fi2001:09) ser över utformningen avnedsättningssystemet för bl.a. jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksnäringarna(inklusive trädgårdsnäringen), ochbeskattningen av dieselolja förjordbrukets arbetsmaskiner ses med förturöver av (Fi2001:8), (dir. 2001:12). Skatteutskottetär mot den angivna bakgrunden inte berettatt tillstyrka förslaget om en sänkning avjordbrukets och skogsbrukets dieselskatt.När det gäller gränsbeloppet om 1 000 krvid återbetalning av elskatt anförskatteutskottet att de regler som gällerhar utformats med industrin som förebild.Utskottet är inte berett att tillstyrkaatt dessa regler ändras och avstyrkerdärför även motionsyrkandet om slopad1 000-kronorsgräns.När det gäller skatterna påbekämpningsmedel och gödselmedel anförskatteutskottet bl.a. att särskildutredare tillkallats meduppgift att utvärdera skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel.Utredaren ska dels analysera och bedömaskatternas påverkan på användningen, delsbedöma vilka effekter de har på miljön.Därutöver ska utredaren se över omskatterna bör förändras så att de fungerarsom effektivare styrmedel på miljöområdetutan att kraven på kostnadseffektiviteteftersätts. Uppdraget ska redovisas senastden . Utskottet är motbl.a. denna bakgrund inte heller berettatt tillstyrka förslagen om slopad skattpå handelsgödsel.I sitt yttrande avstyrker utskottet deaktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi286(c) yrkandena 28-30, Fi287 (m) yrkandena10 och 11, Sk383 (kd) yrkande 7, MJ268 (m)yrkandena 4 och 5 samt MJ487 (c) yrkande2.3.8 SkattenedsättningarTabell 44. Nedsättningar av skatter*grafiskt element borttaget*3.8.1 BredbandsinstallationUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en ettårig förlängning avskattereduktionen förbredbandsinstallation och avstyrkermotionsförslagen om att skattereduktionenska avskaffas.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp) och11 (c).BakgrundDen som installerar bredband och tarinstallationen i bruk mellan den 1 januari2001 och kan få enskattereduktion. Skattereduktionen uppgårtill av de utgifter som överstiger8 per hus eller, i fråga omhyreshus, per ansluten bostadeller lokal. Skattereduktionen utgår medhögst per hus, bostad ellerlokal. Om ansökan kommit in senast den 1mars 2002 avräknas skattereduktionen påskattebesked . Kommer ansökan insenast avräknasreduktionen på skattebeskedet (prop. 2000/01:24 och bet. 2000/01:SkU8).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.7.3, punkt30) att möjligheten för fysiska ochjuridiska personer att få skattereduktionför utgifter för vissa anslutningar förtele- och datakommunikation förlängs medett år.Regeringen anför att det har visat sigatt bredbandsutbyggnaden har blivitförsenad. Detta beror bl.a. på detförändrade marknadsläget och den kortagrävsäsongen i landets norra delar.Hitintills har endast ca 1 230 ansökningarom skattereduktion kommit in tillskattemyndigheten. Mot denna bakgrund ärregeringen av uppfattningen att tidenmåste utsträckas föratt möjliggöra för fysiska och juridiskapersoner att kunna ansöka om skattereduktion för utgifter förbredbandsanslutningar. Regeringen föreslårdärför att skattereduktionen även ges viddebiteringen av slutlig skatt på grund av2004 års taxering.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motionFi287 yrkande 36 av m.fl.(m) att skattereduktionen för installationav bredband avskaffas.Folkpartiet liberalerna avslår i motionFi232 yrkande 26 av m.fl.(fp) förslaget om en ettårig förlängningav bredbandsreduktionen.Centerpartiet föreslår i motion Fi286yrkande 33 av m.fl. (c) attbredbandsreduktionen slopas. Motionärernaanför att skattelättnaden för utbyggnad avbredband bör slopas som ett led i enövergång till en utbyggnad grundad på ettstatligt ansvarstagande förinfrastrukturen i hela landet fram tillvarje enskild abonnent.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet är inte berett atttillstyrka att staten tar över ansvaretför utbyggnaden av bredband och anserdärför att skattereduktionen förinstallation av bredband ska finnas kvar.Utskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot regeringens förslag om enettårig förlängning av bredbandsreduktionen och tillstyrker därför attförslaget genomförs. Utskottet avstyrkermotionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och tillstyrker därförpropositionen punkt 30 och avstyrkermotionerna Fi232 (fp) yrkande 26, Fi286(c) yrkande 33 och Fi287 (m) yrkande 36.3.8.2 Miljöförbättrande åtgärder påbostäderUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget i motionFi230 (s, v, mp) om ett ROT-avdrag förmiljöförbättrande åtgärder på bostäder.Jämför reservation 9 (fp).BakgrundEn skattereduktion för byggnadsarbeten hartillämpats den 15 februari1993-den 31 december 1994 (prop.1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) ochunder perioden den 15 april 1996-den 31mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet.1995/96:SkU32). Syftet har varit attåstadkomma en stimulans av verksamheteninom byggsektorn och på så sätt motverkaden då aktuella arbetslösheten.MotionI motion Fi230 yrkande 16 av . (s, v, mp) anför motionärerna attett ROT-avdrag för installationer av typenpelletsbrännare, treglasfönster,isolerglasfönster etc. bör införas undertaxeringsåren 2004-2006, och de hemställeratt begär att regeringen snarastlägger fram förslag om en sådanskattereduktion. Syftet är att stimuleramiljöförbättrande åtgärder på permanentbostäder.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet finner ingen anledning attrikta någon invändning mot förslaget imotion Fi230 (s, v, mp) om att imiljöpolitiskt syfte införa en särskildskattereduktion i form av ett s.k. ROT-avdrag och tillstyrker att hosregeringen begär att regeringen snarastlägger fram förslag om en sådanskattereduktion.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottet finnerfinansutskottet inte anledning att riktanågon invändning mot förslaget om att imiljöpolitiskt syfte införa en särskildskattereduktion i form av ett s.k. ROT-avdrag. Avdraget kan kopplas till attolika slags installationer genomförs,exempelvis av pelletsbrännare,treglasfönster och isolerglasfönster. Denexakta avgränsningen av vilket slag avinstallationer som ska omfattas bör skemed beaktande av miljönytta ochenergieffektivisering, samt att kapaeffekttoppar, hos olika alternativ.Avdraget bör utformas på ett kostnadseffektivt sätt och i princip ej ges förinstallationer som ändå skulle ha genomförts. Som ett exempel kan nämnasinstallation av isolerglasfönster vidnybyggnation. Lagstiftningen bör enligtutskottets mening vara tidsbegränsad ochgälla under inkomsttaxeringarna 2004-2006.För åtgärden bör en finansiell ram om 50miljoner kronor avsättas.Riksdagen har med anledning av Riksdagensrevisorers granskning av tidigare ROT-avdrag uttalat att eventuellt nya åtgärderliknande ROT-avdraget måste analyserasnoggrant innan de införs, följas upp medande är i kraft samt utvärderas inom rimligtid, liksom att de erfarenheter som kommitfram av ROT-avdragets tillämpning under1990-talet bör vägas in. I uttalandet framhölls också att man i ett sådant analys-och utvärderingsarbete bör ta hänsyn tillrelevanta genus- ochjämställdhetsperspektiv (försl.2001/02:RR8, bet.