bet · GP01AU5 · 2002-03-21 00:00:00 — Tilldetta kommer att många ungdomar saknararbetslivserfarenhet.Enligt utskottets mening är det därför av ytterstavikt att ungdomar utan förankring på arbetsmarknadenfår den utbildning som krävs i dagens och framtidensarbetsliv.I budgetpropositionen pekar regeringen på denkritik som riktats mot ungdomsgarantin iStatskontorets utredning . Statskontoret föreslår i förstahand att ungdomsgarantin avvecklas och att ansvaretflyttas från kommunerna till arbetsförmedlingarna. Iandra hand föreslås att ungdomsgarantin finns kvarmen i modifierad form. Statskontoret påtalar som enallvarlig brist att ungdomarna som deltar iprogrammet har för lite kontakt medarbetsförmedlingen. Vidare framhålls attredovisningen av kommunernas kostnader förungdomsgarantin är otillfredsställande. Regeringenaviserar att den avser att ompröva behovet av bådeungdomsgarantin och kommunala ungdomsprogram undernästa år. Intentionen är att programmen skallavvecklas . Frågan avgörs slutligtmot bakgrund av innehållet i Gymnasiekommitténsförslag. Denna kommitté är parlamentarisktsammansatt och skall utreda och lämna förslag framtida utformning av gymnasieskolansstudievägsutbud (dir. 2000:35). Enligt vad utskotteterfarit har översynen av ungdomsprogrammen inlettsinom . Med tanke på ökningen avungdomsarbetslösheten bör enligt utskottets meningförsiktighet iakttas inför en eventuell förändringav de arbetsmarknadspolitiska insatserna förungdomsgrupperna.Ett krav som framställs av är attungdomar bör erbjudas en lärlingsutbildning.Utskottet kan notera att regeringen genomtilläggsdirektiv har gett iuppdrag att föreslå hur samverkan mellan skola ocharbetsliv kan utvecklas samt hur ett ökat inslag avlärande i arbetslivet i gymnasieskolan bör utformas(dir. 2001:8). Utredningen skall redovisa sittuppdrag i dess helhet senast december 2002.Utskottet kan också notera att regeringen harbeslutat om försöksverksamhet benämnd Lärande iarbete. Verksamheten regleras i förordningen(2000:690) om försöksverksamhet med lärande iarbete. Den trädde i kraft ochgäller för utbildning som påbörjas före den 1 juli2003.Syftet med verksamheten är att vidga möjligheternatill samverkan mellan gymnasieskolan ocharbetslivet. Den skall utgöra en alternativ väg föratt uppnå de mål som gäller för ett nationellt ellerspecialutformat program och innebär att minst 30veckor av en treårig gymnasieutbildning genomförs påen arbetsplats. Elevens lärande inom dennautbildning utgår från de arbetsuppgifter somförekommer på arbetsplatsen. Både skolor med kommuneller landsting som huvudman och fristående skolorkan delta i försöksverksamheten. Antalet platser ärbegränsat till 2 000. För varje deltagande elev gesett statsbidrag om som främst är avsettatt användas som ekonomisk ersättning tillarbetsplatserna.Det finns också möjlighet till olika former avlärlingsutbildningar inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska programmen. Utskottetåterkommer till dessa under avsnittetArbetsmarknadsutbildning.Utskott kan notera att AMS har avsatt drygt 3miljoner kronor till i förtvå projekt. Det ena projektet riktar sig tilllångtidsarbetslösa ungdomar. Projektet syftar tillatt bryta den snabbt växande långtidsarbetslöshetenbland unga i genom att utveckla en specielltanpassad aktivitetsgaranti för ungdomar.Enligt utskottets uppfattning finns det skäl attavvakta resultaten av de utredningar ochförsöksverksamheter som pågår. Utskottet, som alltsåinte vill föregripa resultatet av dessa, avstyrkermotionerna A208 (s), A308 (s), A356 (s), A389yrkande 19 (fp) och Kr425 yrkande 5 (m) i den mån deinte kan anses tillgodosedda genom vad utskottet haranfört.När det sedan gäller krav på attreformera arbetslöshetsförsäkringen delar utskottetinte denna uppfattning. Enligt utskottets mening ärden nuvarande utformningen avarbetslöshetsförsäkringen väl avvägd och den innebäratt den enskilde får en möjlighet till omställning.Det är viktigt att den sökande känner en ekonomisktrygghet i den mycket utsatta situation som detinnebär att vara arbetslös. Med de nya reglernamotverkas den s.k. rundgången och arbetslinjenstärks. En person som inte längre omfattas avarbetslöshetsförsäkringen men som står tillarbetsmarknadens förfogande kan få sin försörjninginom ramen för aktivitetsgarantin. Med hänsyn tilldet anförda avstyrker utskottet motion Kr425 yrkande4 (m). Utskottet kommer att behandla ytterligaremotioner om arbetslöshetsförsäkringen nedan.I fråga om förslag om att personersom har blivit förtidspensionerade skallkunna komma tillbaka till arbetslivet vill utskottetpeka på den möjlighet som finns för personer som harhaft förtidspension att pröva på attarbeta utan att förlora rätten till pension ellersjukbidrag. Utskottet avstyrker motion K284 yrkande7 (c).Avslutningsvis vill utskottet beröra frågan om attinföra ett försök med ungdomsförmedlingar. Utskottetkan konstatera att det tidigare på några håll harfunnits ungdomsförmedlingar. De har numera inlemmatsi den ordinarie arbetsförmedlingsverksamheten.I dag organiserar länen arbetet med ungdomar påolika sätt. På en del arbetsförmedlingar finnsungdomsgrupper och ''''''''''''''''ungdomsförmedlare'''''''''''''''' som arbetarenbart med målgruppen ungdomar i åldern 18-24 år.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A202 (kd).Invandrare - revisorers förslagUtskottet vill inledningsvis beröra den fråga somtas upp av revisorer om hurprioriteringarna inom arbetsmarknadspolitiken börutformas. Revisorernas kritik grundar sig på detförhållandet att den nuvarande beteckningenutomnordiska medborgare är alltför brett ochomfattar en heterogen grupp.Utskottet har förståelse för kritiken. uppfattning är det alltför vanligt utgår från en schabloniserad bild när man talarom personer med utländsk bakgrund. Dessa personerkan ha helt olika utbildningsbakgrund ochyrkeserfarenhet. En del kanske inte har några störreproblem att komma in på arbetsmarknaden, andra kanpå grund av olika omständigheter ha mycket svårt attfå ett reguljärt arbete. Det behöver intenödvändigtvis bero på bristande kunskaper utan kanha sin grund i fördomar i det omgivande samhället.Utskottet kan konstatera att begrepp sominvandrare, utomnordisk medborgare, personer medutländsk bakgrund m.m. förekommer i denarbetsmarknadspolitiska verksamheten exempelvis iregleringsbrev, återapporteringskrav, olikaförfattningar och statistik. Det kan också noterasatt man i vissa författningar använder begrepp avdetta slag med syftet att ge utrymme för dearbetsmarknadspolitiska prioriteringarna.I det fall att man behöver någon definition föratt kunna göra prioriteringar måste man finnabegrepp som är arbetsmarknadspolitiskt relevanta.Enligt utskottets uppfattning kan det därför finnasskäl att se över de begrepp som används inomarbetsmarknadspolitiken för de kategorier personersom det är fråga om här. Ett begrepp som utomnordiskmedborgare omfattar inte en person som har förvärvatsvenskt medborgarskap men som kanske har minst likastora problem som en person utan svensktmedborgarskap.Utskottet utgår därför från att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer noggrantöverväger vilka begrepp som är relevanta att användai detta sammanhang.Utskottet föreslår att med anledning avRevisorernas förslag i denna del ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Motion 2000/01:Ub40yrkande 2 (m) avstyrks i den mån den intetillgodosetts genom det anförda.Utskottet vill i detta sammanhang ta uppFolkpartiets förslag om förändrad statistik. uppfattning bör statistiken utformasefter de behov som finns exempelvis när det gälleravrapporteringar och uppföljningar. Inom AMS bedrivsett omfattande undersöknings- och utvecklingsarbete.Förutom vecko- och månadsstatistik skall underlagför olika avrapporteringar tas fram. AMS genomförockså olika former av sökundersökningar därarbetssökande och personer som varitarbetslösa men fått arbete får svara på olikafrågor. Det sker en fortlöpande utveckling på AMSinom detta område. Utskottet utgår från att AMS görde justeringar som är nödvändiga för att svara upptill regeringens krav och prioriteringar. Utskottet,som redan konstaterat att det kan finnas skäl att seöver olika begrepp, utgår från att AMS kommer attanpassa statistiken efter de nya krav som kan komma.Med hänsyn till det anförda finns det enligtutskottets mening inte skäl att göra någottillkännagivande i enlighet med vad som anförts imotionerna A250 yrkandena 1-3 (fp) och 2000/01:Ub38yrkandena 5 och 6 (fp). De bör därför avslås.Kristdemokraterna pekar som nämnts på behovet avatt öka invandrarkvinnors sysselsättningsgrad medanVänsterpartiet efterlyser en utredning som skallutarbeta ett handlingsprogram för detta ändamål.Utskottet har ingen annan uppfattning när det gällerbehovet av att höja sysselsättningsgraden och kännersympati för förslaget om ett handlingsprogram.Enligt utskottets uppfattning bör man dock, innanman överväger ett sådant handlingsprogram, analyserade slutsatser som dragits i IFAU:s forskningsrapportVem ska hjälpa vem? En kritisk analys avarbetsmarknadspolitiska insatser riktade tillkvinnor med invandrarbakgrund (2000:9). Som framgårav titeln har en studie gjorts av invandrarkvinnorserfarenheter av deltagande i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Enligt utskottets uppfattning är detviktigt att regeringen följer utvecklingen för dennagrupp och vidtar de åtgärder kan anses befogade. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A317 yrkande 3 (v) och Sf399 yrkande 34(kd).När det sedan gäller gruppen invandrare i stortvill utskottet hänvisa till IFAU:s forskningsrapportInvandrare arbetsmarknad (2001:7). Irapporten redovisas en studie av hurförvärvsinkomster och sysselsättning utvecklades förinvandrare och svenskfödda . Avrapporten framgår bl.a. att utrikes födda personer igenomsnitt har lägre årsinkomst än en svenskfödd avsamma kön, i samma ålder och med motsvarandeutbildningsnivå. Det finns dock stora skillnaderinom gruppen utrikes födda. Personer från denordiska länderna hade 1998 i genomsnitt avinkomsten hos jämförbara svenskfödda. För individerfrån övriga västvärlden var denna siffra , och bland invandrare från resten av världen varden lägre än 50 %.En förklaring till inkomstskillnaderna ärsysselsättningsgraden bland invandrare. Nordiskainvandrare som förvärvsarbetar har likartade lönersom infödda svenskar. Skillnaden i genomsnittligårsinkomst förklaras av att en lägre andel i gruppenär sysselsatt. Detta är också den viktigaste faktornför andra grupper av utrikes födda. För personerfrån länder utanför västvärlden spelar docklöneskillnaderna en betydande roll. Heltidsarbetandepersoner i denna grupp har i genomsnitt lägremånadslön än jämförbara infödda svenskar.En slutsats man kan dra av rapporten är att det ärväsentligt att sysselsättningsgraden hosinvandrargrupper höjs. En annan slutsats är attinvandrarnas problem när det gäller sysselsättningskiljer sig mycket åt. Utskottet delar alltsåVänsterpartiets uppfattning om att det är väsentligtatt sysselsättningsgraden bland invandrare ökar. Föratt åstadkomma detta krävs olika former av åtgärder.Utskottet kommer att beröra en del av dem i detföljande. Med hänsyn till frågans centrala betydelsevill utskottet betona att det är mycket angelägetatt denna fråga följs upp och att insatser görs.Detta är också något som regeringen själv betonat ibudgetpropositionen. Med hänsyn till det anfördaanser utskottet inte att något tillkännagivande ärpåkallat i enlighet med vad som anförs i motion A317yrkande 1 (v). Motionen avstyrks i den mån den intekan anses tillgodosedd genom det anförda.Utskottet inleder med att ta upp frågan omföretagande. efterlyser åtgärder för attförbättra företagandet och på så sätt ökasysselsättningen bland invandrare. Utskottet villerinra om att det har vidtagits en rad åtgärder föratt öka företagandet. Förutom de mer generellainsatserna har särskilda åtgärder satts in för attstimulera invandrares företagande, bl.a. harsärskilda medel avsatts för ändamålet. Invandraretillhör också de grupper som kan få en förlängdanvisningstid vid stöd till start avnäringsverksamhet. Utskottet avstyrker därför medhänvisning till vad som anförts motionerna A389yrkande 20 i denna del (fp) och Sf400 yrkande 5(fp).Som framhåller i motionen Sf255 ärdet viktigt att en nyanländ flykting så snart sommöjligt får en bra introduktion så att han eller honlättare kan integreras i det svenska samhället. - Isyfte att underlätta introduktionen för flyktingaroch andra invandrare har det träffats enöverenskommelse mellan AMS, ,och om attsamarbeta i dessa frågor. Samarbetet innebär bl.a.att , när en asylsökande fåttuppehållstillstånd, i samråd med Arbetsförmedlingenskall göra en första bedömning av om personen ifråga kan få arbete direkt. Denna bedömning skallske före kommunplaceringen. dåprövning av frågan om uppehållstillstånd pågår blirarbetsförmedlingen involverad i Migrationsverketskartläggning av utbildningsbakgrund ocharbetserfarenhet.Regeringen har tillkallat en särskild utredare somskall göra en översyn av mottagande av ochintroduktion för flyktingar. Översynen skall ävenomfatta systemet för statlig ersättning tillkommunerna för flyktingmottagandet och i relevantadelar mottagandet av asylsökande (dir. 2001:87).Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 31mars 2003.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion Sf255 yrkande 10 (c) i den mån den inte kananses tillgodosedd genom vad utskottet anfört.Ett vanligt problem för många invandrare är att detrots akademisk examen inom yrken där det råderarbetskraftsbrist inte får något arbete. bero på att de behöver kompletterandeutbildning eller på att det kan vara svårt attöversätta deras betyg eller examina till svenskaförhållanden.När det gäller behovet av kompletterandeutbildning kan utskottet konstatera att regeringenför har avsatt 100 miljonerkronor för riktade insatser för att ökasysselsättningen bland invandrare. Av dessa medelfår AMS använda 70 miljoner förkompletterande utbildning inom olika bristyrken förpersoner med utländsk högskoleutbildning.Utskottet vill också peka på att det under anslaget 25:73 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. haravsatts som skall användas tillkompletteringsutbildningar inom universitet ochhögskola för invandrare med utländsk akademiskutbildning. Regeringen har också gett i uppdrag att i samråd med Högskoleverketoch undersöka de praktiskamöjligheterna att ge högutbildade invandrare sfi ihögskolemiljö.Frågor som rör validering av utländska betyg ochexamina har varit föremål för utredning. har bl.a. haft i uppdragatt organisera och leda tre pilotprojekt i syfte attutveckla modeller och metoder för validering avutländsk yrkeskompetens på bl.a. gymnasial nivå ochatt lämna förslag hur dessa modeller och metoderskall tillämpas.I slutbetänkandet SOU 2001:78 Validering av vuxnaskunskap och kompetens förslås bl.a. ett nationelltsystem för validering av vuxnas kunskap ochkompetens. Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Utskottet vill också erinra om att det inomHögskoleverket finns en avdelning som har tilluppgift att bedöma högre utländsk utbildning.För att hjälpa invandrare att öka sina möjligheterpå arbetsmarknaden krävs oftast undervisning i detsvenska språket och någon form av arbetspraktik. Ilikhet med vad flera av motionärerna framhåller ärutskottet av den uppfattningen att det mestverkningsfulla är att man kombinerar dessamöjligheter. Utskottet vill erinra om att det redani dag finns vissa möjligheter att anordnakombinerade insatser som innehållersvenskundervisning och arbetspraktik. Av 30 §förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiskaprogram framgår att det finns viss möjlighet attanordna svenskundervisning inom ramen förarbetsmarknadsutbildning. Däremot får utbildningeninte bestå av undervisning enligt förordningen(1994:895) om svenskundervisning för invandrare(sfi).Riksdagens revisorer föreslår att det införs enökad möjlighet att inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen erbjuda utbildning isvenska. Utskottet instämmer i detta. En sådanförändring skulle kunna förbättra möjligheterna förmånga invandrare att få ett reguljärt arbete. Detskulle också bidra till att dearbetsmarknadspolitiska programmen blev merflexibla. Enligt vad utskottet har erfarit pågår förnärvarande ett arbete inom om attinföra en möjlighet att anordna sfi inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Något tillkännagivande ienlighet med revisorernas förslag kan därför inteanses påkallat.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerutskottet revisorers förslag yrkande 3samt motionerna A284 (s), Ub39 yrkande 4 och 6 (kd),Ub40 yrkande 3 (m), Sf399 yrkande 32 i denna del(kd), N319 yrkande 6 (m), Sf333 yrkande 4 (m), N315yrkande 10 (m), A389 yrkande 20 (fp) i denna del, iden mån de inte kan anses tillgodosedda genom vadutskottet anfört.När det sedan gäller Kristdemokraternasuppfattning att sfi inte bör vara ett krav för attanses stå till arbetsmarknadens förfogande kanutskottet konstatera att det finns vissaarbetsförmedlingar som ställer upp ett sådant krav.Enligt utskottets uppfattning bör man inte ställaupp generella regler utan se till bakgrund ochförutsättningar i det enskilda fallet att komma utpå arbetsmarknaden. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf399 yrkande 32 idenna del (kd) och Ub39 yrkande 5 (kd) i den mån deinte kan anses tillgodosedda genom vad utskottetanfört.I flera motioner betonas det lokala ansvaret förförmedlingsverksamheten. Utskottet vill medanledning av dessa motioner betona attutgångspunkten är det nationella uppdraget somuttrycks genom målen i den statligaarbetsmarknadspolitiken. I den praktiskautformningen är dock decentralisering och lokalanpassning av verksamheten ledstjärnor.När det gäller de nu aktuella frågorna villutskottet hänvisa till den s.k. Storstadssatsningen.Inom ramen för denna har lokala utvecklingsavtaltecknats mellan staten och sju kommuner istorstadsregionerna. Kommuner som omfattas av lokalautvecklingsavtal kan träffa avtal medlänsarbetsnämnden och om lokalsamverkan med utvecklingsprogram för arbetslösa i destadsdelar som de lokala utvecklingsavtalen avser.Utskottet vill också peka på att påförslag av regeringen under större delen av tilldelat AMV medel för tillfälligapersonalförstärkningar. För budgetåret 2002beslutades att denna tilldelning, som uppgått till ,skulle vara permanent. Under innevarande budgetårskall av dessa medel användas istorstadsregionerna för att stärka ställningen påarbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund.65 miljoner kronor skall användas på motsvarandesätt i övriga delar av landet. uppföljning av detillfälliga medlen för personalförstärkningar hardet framkommit att personalförstärkningen istorstadsregionerna haft följandeomfattning: I ca 90 tjänster,ca 80 tjänster och ca 60 tjänster.Enligt uppföljningen har merparten avresurstillskottet till Storstadsregionerna använtstill de arbetsförmedlingar som berörs av den s.k.storstadssatsningen.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna A226 yrkande 7 (c),2000/01:Ub38 yrkande 7 (fp) och Sf334 yrkande 3 (m).Frågor om arbetsförmedlares bemötande avinvandrare tas som framgått upp i motionerna A319yrkande 2 (m) och Sf399 yrkande 36 (kd). Utskottetkan konstatera att regeringen har uppmärksammatdenna fråga och uppdragit åt () att vidta åtgärder för att motverkadiskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet(regeringsbeslut , dnr N2002/558/A).Genomförandet av uppdraget skall bl.a. i relevantadelar samordnas med pågående aktiviteter inom ramenför AMS utbildningssamarbete med Ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO). Motionerna bör medhänvisning till detta arbete avslås.2. Arbetsmarknadspolitiska programm.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet en radmotionsförslag som i huvudsak rör dearbetsmarknadspolitiska programmen. Utskottetavstyrker samtliga motioner. I samband medbehandlingen av programmet aktivitetsgarantinföreslår utskottet ett tillkännagivande medinnebörden att bör det finnas ytterligareinsatser inom ramen för aktivitetsgarantinsom kan vidtas för att stödja och hjälpavissa grupper.Jämför reservationerna 19 (m), 20 (kd), 21(m), 22 (m), 23 (m, fp), 24 (m, kd), 25 (mp),26 (m), 27 (kd), 28 (c, fp), 29 (kd), 30(kd), 31 (mp), 32 (kd) och 33 (c).Allmänna frågorInledningInnan utskottet går in på behandlingen av de olikamotionsförslagen vill utskottet visa hur dennuvarande programstrukturen ser ut. Som framgår avnedanstående uppställning finns det för närvarandenio arbetsmarknadspolitiska program som kan beståav olika insatser.---------------------------------------------------Arbetsmarknadspolitiska program---------------------------------------------------1. Arbetsmarknadsutbildning---------------------------------------------------2. Arbetspraktik---------------------------------------------------3. Stöd till start av näringsverksamhet---------------------------------------------------4. Aktivitetsgaranti---------------------------------------------------5. Ungdomsinsatser---------------------------------------------------Kommunala program för ungdomar---------------------------------------------------Ungdomsgaranti för ungdomar ---------------------------------------------------Interpraktik---------------------------------------------------6. Förberedande insatser---------------------------------------------------Arbetslivsinriktad rehabilitering---------------------------------------------------Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling---------------------------------------------------Datortek---------------------------------------------------Förberedande eller orienterande utbildningar---------------------------------------------------7. Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning---------------------------------------------------8. Anställningsstöd---------------------------------------------------Allmänt anställningsstöd---------------------------------------------------Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskrivna)---------------------------------------------------Särskilt anställningsstöd (personer )---------------------------------------------------Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskrivna)---------------------------------------------------9. Särskilda insatser för personer medarbetshandikapp---------------------------------------------------Lönebidrag---------------------------------------------------Skyddat arbete hos ---------------------------------------------------OSA (Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare)---------------------------------------------------(Särskilt introduktions- ochuppföljningsstöd)---------------------------------------------------Särskilt stöd vid start av näringsverksamhet---------------------------------------------------Stöd till personligt biträde---------------------------------------------------Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen---------------------------------------------------Det finns ytterligare former avarbetsmarknadspolitiska insatser, exempelvisflyttningsbidrag, stöd till utbildning av anställdaoch medel för s.k. brytprojekt. En nyarbetsmarknadspolitisk insats som infördes den 1februari är det s.k. friårsförsöket.MotionerI flera motioner behandlas olika allmänna frågor somrör arbetsmarknadspolitiska program och insatser.I kommittémotion A367 påpekar attdet finns ett 20-tal olika arbetsmarknadspolitiskaprogram, och att vart och ett av dessa har ett egetregelverk. För att kunna frigöra resurser frånarbetsgivare, arbetssökande och arbetsförmedlingarkrävs att regelsystemen kring dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna förenklas och attantalet åtgärder minskas.Kristdemokraterna anser att antalet programtyperbör reduceras. Härigenom förenklas administrationenoch systemet blir mer anpassat till efterfråganbland arbetsgivarna. Det öppnar också möjligheteratt forma programtyperna efter varje personsindividuella förutsättningar. Kristdemokraternaföreslår att man reducerar antalet programtyper tilltre: aktivitetsstöd, anställningsstöd ochprojektstöd (yrk.