bet · GP01BOU10 · 2002-04-04 00:00:00 — Koloniseringen fortsatteända in i fjälldalarna.I ljuset av senare års forskning vet vi att det isamband med avvittringen skedde felaktigheter,missgrepp och maktmissbruk som drabbade både sameroch nybyggare.Den aktuella debatten handlar bl.a. omsamernas rätt till land och vatten samt nybyggarnasberättigade krav på rätten till sina hemman. Detgäller rätten att på lika villkor få nyttjanaturresurser som jakt och fiske. Likaså statensövergrepp när det gäller avvittringen avseende bådesamer och fjällbönder. Detta måste klargöras ochslutligen lösas, och samer och övrig lokalbefolkning måste bli delaktiga i besluten för attdagens oro skall stillas och framtida osämja kunnaundvikas. De felaktigheter som begåtts underhistoriens lopp när det gäller avvittringen ochäganderättsfrågorna måste således utredas medmålsättningen att läggas till rätta så gott sommöjligt.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ424 (kd) yrkande1.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Förvärv av permanenthus för fritidsändamål(punkt 2) (kd)av () och ().Våra avfolkningsområden blir allt större, och i daglever av befolkningen i kommuner medbostadsöverskott, överdimensionerade infrastruktureroch ödsliga torg. Ett stort flertal av Sverigeskommuner har minskat sin befolkning.Många orter har t.o.m. förlorat sin enda kvarvarandelivsmedelsbutik. I glesbygdsområdena minskar antaletpostkontor med kassaservice. Låg- ochmellanstadieskolorna i glesbygden försvinner. Detmåste ges förutsättningar för att kunnavidareutveckla en kommun även med vikandebefolkningsunderlag.Särskilt bör våra skärgårdar uppmärksammas. Någrakorta sommarmånader har man en stor befolkning avsommargäster och turister, medan man övriga delen avåret har tomma hus, ödsliga vägar och brist påservice. har i sin skrift Planeringför åretruntboende i kust och skärgård ()pekat på problemen och antytt olika lösningar somexempelvis boendeplikt enligt norsk modell. Därhar man s.k. 0-konsejons som ger kommuner juridiskrätt att hindra helårsbostäder att omvandlas tillfritidsbostäder. Dock utan möjligheter att förhindraatt helårshus genom arv omvandlas tillfritidsboende.Förutsättningarna för den helårsboendebefolkningen att till ett överkomligt pris förvärvabostäder är avgörande för möjligheterna att bo kvar.De möjliggör också inflyttning. Därmed förbättrasförutsättningarna för kommunerna att upprätthållaservice och värna arbetstillfällen i detraditionella samhällskärnorna.Danmark och har genom ett förbehåll i sinaanslutningsfördrag till EU fått behålla sinlagstiftning som förbjuder utlänningar att utanstatens dispens förvärva en fritidsbostad.I skulle en lagstiftning enligt norskmodell kunna genomföras i enlighet med EG-rätteneftersom kravet att få köpa bostad kopplas tillmöjligheten att bo där permanent utan samband mednationalitet. I den norra delen av harunder många kapitalstarka norskamedborgare köpt helårshus för att omvandla dem tillfritidshus. Eftersom restriktionerna i är såskarpa när det gäller omvandling gör detta atttrycket på kommer att accelerera. Riskenär stor att våra kustsamhällen kommer att förvandlastill spöksamhällen som lever endast under någrakorta sommarmånader.Det måste vara ett riksintresse att Sverigesskärgårdar kan hållas levande. Den högafastighetsskatten som speciellt drabbar attraktivaområden har lett till att många inte klarar detekonomiska trycket att bo kvar. Detta försvagarmöjligheten att hävda lokala intressen. I och medatt lag upphävdes försvann också stödet attmotverka prisstegringar på fritidsfastigheter iattraktiva områden. Förhandlingsresultatet i sambandmed medlemskap i unionen innebarett rådrum för att överväga ochvidta behövliga åtgärder i områden som riskerar attutsättas för överexploatering och i områden där iförsta hand den bofasta befolkningens intressen börtillgodoses. Några åtgärder på nationell nivå harinte vidtagits.Enligt vår mening kan man inte nöja sig med attkonstatera att problemet är svårlöst. De utsattaområdena måste säkerställas som en levande bygd. ISverige kunde dessutom t.ex. en modell för attunderlätta för åretruntboende i våra kustsamhällenvara att kommunerna vid sin revidering av befintligaplaner och vid ny detaljplanering ges möjlighet attavgränsa områden för åretruntboende med s.k.boendeplikt.Vi anser att den av oss berörda problematiken börägnas kontinuerlig uppmärksamhet inom allapolitikområden. Vi förutsätter att regeringen ägnarden en konstruktiv uppmärksamhet vid dessöverväganden av betänkande.2. Omarronderingsverksamheten (punkt 6) (m, -)av (), (), Carl-ErikSkårman (m) och (-).Omarronderingssträvandena fortgår på flera platser ilandet, inte minst i och på vissa håll iVärmland. Målet är att skapa mera rationella ochbärkraftiga jord- och skogsbruksfastigheter.Ofta är dock markägarna splittrade i frågornakring omarronderingen. Detta medför att bygden blirdelad i två läger, ett för och ett emot. Familjer,grannar och vänner kan ibland bli ovänner.Anledningen till osämjan är ofta kostnaderna föromarronderingen, vilka med nuvarande gällande reglerskall betalas med beskattade medel. Självklartspelar också känslan för rätten att äga och brukasin mark efter egen vilja en stor roll för mångamänniskor.Vi känner starkt för äganderätten vilken vi anserskall skyddas och stärkas. Vi kommer dock inte ifrånatt på flera håll sönderstyckade och splittradejord- och skogsbruksfastigheter gör det svårare ochofta omöjligt att bedriva ett rationellt jord- ochskogsbruk. Det är också olyckligt att markägarna imånga fall inte kan utnyttja sin ägande- ochbrukningsrätt på ett optimalt sätt. Det gäller bl.a.de höga kostnaderna för onödigt långa transportermellan skiftena och svårigheterna att ta sig framoch att kunna använda avverknings- ochmarkberedningsmaskiner. Skogsskiftenasgenomsnittliga storlek är i många fall små. Exempelfinns som visar på medelarealer om cirka 1,6 ha. Detär helt uppenbart att dessa små skiften vad gällerutnyttjandemöjligheten är av lågt värde frånäganderättslig synpunkt. Behovet av fortsattaomarronderingar är stort, men svårigheten att fåalla berörda med på detta är också stor. En viktigfaktor är kostnaderna vid förrättningar syftandetill bättre arrondering. Dessa kan exempelvis uppgåtill per ha, varav är kostnader förskogsplanen, vilka är avdragsgilla. Utöver dettatillkommer kostnader för handräckning i samband medgränsupptagning.Enligt gällande praxis är kostnaderna förlantmäteriförrättningen i samband medomarronderingen inte att anse som driftskostnaderoch därför inte avdragsgilla. Under de senastedecennierna har frågan utretts, varvidförslag har remissbehandlats. Lantmäteristyrelsenhar inte funnit några principiella hinder för attmedge avdrag. har t.ex., efterremissförfarande till ett tjugotal myndigheter,funnit det motiverat att avdragsrätt införs i renaomarronderingsfall. Utredningarna läggs på hög ochinget konkret har skett. Något måste ske somstimulerar markägarna till sådana omarronderingarsom är nödvändiga för ett rationellt jord- ochskogsbruk även i de berörda bygderna. I enlighet medriksdagens tillkännagivande kommer stimulansfråganatt bli föremål för regeringens överväganden. Vianser att det finns skäl att för regeringenunderstryka vikten av att dessa överväganden lederfram till ett förslag som på ett effektivt sättuppmuntrar fastighetsägarna och andra sakägare tillden omarronderingsverksamhet vi anser varavärdefull.Bilaga: Förteckning över behandladeförslagMotion väckt med anledning av prop.2001/02:392001/02:N42 av m.fl. (kd):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jordförvärvslagenoch dess tillämpning.Motioner från allmänna motionstiden2001 (fristående motioner)2001/02:Bo214 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om jordförvärvslagensbegränsningar vad gäller juridiska personers rättatt förvärva jord- och skogsbruksföretag.2001/02:Bo216 av m.fl. (m):6. beslutar att inga nya tomträtterupplåts i enlighet med vad som anförs i motionen.9. begär att regeringen lägger framförslag till lagstiftning för att ersättaförvärvslagen i enlighet med vad som anförs imotionen.10. beslutar avskaffa den kommunalaförköpsrätten i enlighet med vad som anförs imotionen.2001/02:Bo239 av m.fl. (c):begär hos regeringen en utredning angåendefinansieringssystemet för fastighetsbildning ochfastighetsregistrering.2001/02:Bo242 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att utreda konsekvensernaav boendeplikt i skärgården.2001/02:Bo244 av m.fl. (kd):14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förenklatomträttslagen och införa årsvisregleradeavgäldsperioder.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om beräkning avtomträtternas avgäld och avgäldsränta.2001/02:Bo259 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att motverka omvandlingenav åretruntbostäder till fritidsbostäder i de mindretätorterna i södra /02:Bo274 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att verka för att våraskärgårdar skall leva året runt.2001/02:Bo277 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en bred och allsidiginformation om den hävdvunna mulbetesrätten i skogoch utmark.2001/02:Bo287 av m.fl. (s):1. begär att regeringen låterLantmäteriverket tillsammans med övriga berörda,utreda vad som gäller rörande allmän och enskildrätt till mulbete på utmärkt mark.2. begär att regeringen lägger framförslag till hur rätten till mulbete i olikasituationer bör regleras till förmån för bevarandeoch stärkande av natur- och kulturmiljövärden ifäbodmiljöer.2001/02:Bo304 av och Per-SamuelNisser (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att stimuleraomarronderingsverksamheten.2001/02:Bo306 av m.fl. (s):beslutar om revidering av förköpslagen isyfte att göra lagen till ett starkare instrumentför kommunen att förköpa fastigheter för att skyddakultur- och naturvärden.2001/02:Bo324 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tomträtt.2001/02:MJ339 av m.fl. (c):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attjordförvärvslagen bör utformas så att andelenbolagsskog inte ökar.2001/02:MJ419 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omjordförvärvslagstiftningen.2001/02:MJ424 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning kringavvittringen och äganderättsfrågorna inomrenbetesområdet.2001/02:MJ523 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jordförvärvslagen.2001/02:MJ525 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ströängar.2001/02:N265 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillämpningen avjordförvärvslagstiftning i regionalpolitisktsyfte.2001/02:N364 av m.fl. (mp):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om marklagstiftningen.