bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Vidare påpekas attförändringar som kan bli aktuella börkunna genomföras från och med januari2003.NUTEK redovisade, tillsammans med ,en samlad genomgång averfarenheter och möjligheter försärskilda grupper av småföretagare attutnyttja de finansiella lånesystem somför närvarande finns. I uppdraget ingickatt speciellt belysa kvinnors, ungdomarsoch invandrares möjligheter att få låntill företagande inom särskilttjänstesektorn. Utredningen föreslår isin rapport (Erfarenheter och möjligheterför särskilda grupper av företagare attutnyttja de finansiella systemen) att tvånya former av lån införs - mikrolån ochsmåföretagarlån. Utformningen av dessabehandlas närmare i detta betänkande iavsnittet om kapitalförsörjning. Vidaresägs det i rapporten att lika viktigt sominförandet av nya låneformer ochrådgivning är att tidigare hinder hosALMI för utlåning till särskilda gruppertas bort. Det gäller bl.a. utlåning tillföretag på lokal marknad, övertag avverksamhet och att tillväxtbegreppet intebara gäller företag som i sig växer, utanäven gäller nya livskraftiga företag somstartas oavsett om de i sig hartillväxtpotential eller inte. Det innebärenligt utredningen att ett ökat antals.k. levebrödsföretag skall betraktas somett positivt tillväxtresultat.Beträffande vad i motion 2001/02:N364(mp) anförs om hur den s.k.mainstreamingen på bör förbättraskan detta tydliggöras med vadMiljöpartiet tidigare (motionerna2000/01:N383 och 2000/01:N388) anfört ifrågan. I dessa båda motionerkonstaterades att projektet för kvinnor lagts ner. Föratt säkerställa fortsatt satsningföreslogs därför ett antal åtgärder somborde genomföras. Bland de åtgärder somföreslogs kan nämnas att personalen inomvarje enhet kontinuerligt bör utbildas,en expertgrupp bör tillsättas under enövergångsperiod samt attRiksrevisionsverket (RRV) och personerfrån nationelltresurscentrum för kvinnor kontinuerligtbör följa upp och utvärdera hur arbetetinom utvecklas på detta område.Åren 1994-1999 drev , tillsammansmed , projektet för kvinnor (NRC). Underdessa år byggdes ett landsomfattandenätverk av resurscentrum upp. Från ochmed integrerades denna verksamheti ordinarie verksamhet. , Svenska riksförbundetnationellt resurscentrum för kvinnor, hardärefter bildats. finns ca 120regionala och lokala resurscentrum. Sedanår 1998 har regeringen givit iuppdrag att avsätta medel förprojekt vid lokala och regionalaresurscentrum för kvinnor. Medlen skalltilldelas projekt som utgår från kvinnorsbehov och villkor i regionen ellerkommunen. Projekten skall bygga påsamverkan mellan olika aktörer för attfrämja kvinnors idéer om hurregionen/kommunen/bygdens möjligheter tastillvara och utvecklas. För att få del avdetta stöd har två villkor gällt. För detförsta skall resurscentrum söka lokal ochregional medfinansiering för projekt med50 %. För det andra har dessa medel intefått användas för s.k. basfinansiering,dvs. lokaler, personal, administrationetc. beviljades 74 projektstödmed sammanlagt 26 miljoner kronor.I april 2001 lämnade enredovisning till regeringen angåenderesurser till regionala och lokalaresurscentrum för kvinnor under perioden1997-2000. påtalar i redovisningenresurscentrums svårigheter att finansierabasverksamheten. Vidare redovisas att detfinns problem för vissa projekt att finnamedfinansiärer. Dessa båda problem lyftsäven fram i rapporten jämställd - jämställdhetsperspektivpå regionalpolitik (2001). Häri anförsatt ett problem har varit att allaresurscentrum inte varit tillräckligtstarkt lokalt eller regionalt förankradeför att kunna få fram denlokala/regionala medfinansieringen.Vidare sägs det i rapporten att ett annatproblem varit att vissa resurscentruminte haft en tillräckligt solid bas -ekonomiskt och personellt - för att kunnaknyta till sig projekt och denorganisation som krävs för att drivaprojekt.För år 2002 har avsatts, förutom 26miljoner kronor för projektverksamhet vidlokala och regionala resurscentrum, 10miljoner kronor för basfinansieringen.Dessa nya medel är avsedda att finansierapersonal, lokaler och administration samthorisontell samverkan mellanresurscentrum. Vidare har kravet påmedfinansiering vid projektverksamhetsänkts . Enligtregleringsbrev till förutsätterdessa medel numera en annan finansieringmed , mot tidigare 50 %.För att säkerställa integreringen avresurscentrum för kvinnor tillsatte NUTEKen referensgrupp . I för redogörs förarbetet inom den interna strategi- ochmetodgruppen för miljö, jämställdhet ochetnisk mångfald. I gruppen ingårrepresentanter från samtliga avdelningar.I referensgruppen ingår även företrädareför regionala- och lokala resurscentrumsamt representanter frånNäringsdepartementet enligt uppgifterfrån . Gruppen har bl.a. tagit framett förslag till projektplan för ettledningssystem för hållbar tillväxt. Iförslaget presenteras hur /kanpåbörja en integration av aspekternamiljö, jämställdhet och etnisk mångfaldinom samtliga verksamhetsområden. Iårsredovisningen påpekas även att manfört diskussioner med för kvinnor i syfte attfinna möjligheter till samverkan ijämställdhetsfrågor. Vidare har genomfört en konferens.NUTEK har även regleringsbrevgivits i uppdrag att redovisajämställdhetsarbetet på myndigheten.Vidare skall verket följa upp denverksamhet som bedrivs vid lokala ochregionala resurscentrum för kvinnor,bl.a. beträffande anslagna medel ochandra resurser för basverksamhetrespektive projektverksamhet för åren2001 och 2002. Redovisningen skall görassenast i april 2003.När det gäller vad i motion2001/02:N370 anförs om förslag gällandeavdragsrätt vid köp av hushållstjänsterkan nämnas att detta förslag harbehandlats och avstyrkts avskatteutskottet (bet. 2001/02:SkU14).Enligt utskottets mening skulleinförandet av stimulans förtjänstesektorn i de former motionärernaföreslår innebära ett avsteg från deprinciper om en likformig beskattning somligger till grund för skattereformen ochsom enligt utskottet bör gälla. I enreservation (m, kd, c, fp) anförs bl.a.att förslaget förbättrarförutsättningarna för den vita marknadenför hushållstjänster och att det ökarjämställdheten.På en fråga (fr. 2000/01:1559) av MaudEkendahl (m) om vilka åtgärder somnäringsministern avsåg att vidta för attkvinnor inte skall diskrimineras på grundav reglerna om minsta aktiekapital iaktiebolagslagen hänvisadenäringsminister tillFörenklingsutredningen och att dettaproblem däri skulle uppmärksammas.Utredningen beräknas avsluta sitt arbetei mars 2002.Sjuksköterskors möjlighet att erhålla F-skattsedel behandlades av finansministerBosse med anledning av en fråga(fr. 2001/02:719) av de (). Frågeställaren menade att detvar vanligt förekommande attsjuksköterskor som söker F-skattsedel fåravslag och att skattemyndighetensbedömning av vem som skall få erhålla enF-skattsedel varierade över landet. Isitt svar påpekade finansministern atthan inte hade några indikationer på attreglerna om F-skattsedel generellt setttillämpas olika i landet och att han intedärför heller hade för avsikt att föreslånågra ändringar beträffande reglerna förutfärdandet av F-skattsedel. Det ankommerpå att verka för attskattereglerna tillämpas likformigt överlandet, sades det i svaret. Vidareanförde finansministern att alla somansöker om F-skattsedel och som uppgersig bedriva eller ha för avsikt attbedriva näringsverksamhet här i landetskall tilldelas en sådan såvida det intefinns skälig anledning att anta attnäringsverksamhet vare sig bedrivs ellerkommer att bedrivas. Det finns ingethinder i nuvarande lagstiftning försjuksköterskor som driver vårdföretag attfå en F-skattsedel. En förutsättning ärdock att verksamheten anses somnäringsverksamhet enligt definitionen iinkomstskattelagen. Finansministernpåpekade att det inte är möjligt att igenerella termer avgöra om vissayrkeskategorier bedrivernäringsverksamhet eller inte. I ställetmåste varje enskilt fall bedömas för sig.Om således en sjuksköterska bedriver,eller avser att bedriva, en verksamhetsjälvständigt och yrkesmässigt skall honpå ansökan tilldelas en F-skattsedel,enligt finansministern.Beträffande frågan om konkurrens ioffentlig sektor kan nämnas att riksdagenhösten 2000 (bet. 2000/01:NU4) beslutadeom riktlinjer för konkurrenspolitiken.Däri ingår bl.a. att när offentligaaktörer agerar på konkurrensmarknader fårinte detta ske på ett sådant sätt attframför allt ny- och småföretagandehämmas. Vidare ingår attmyndighetsuppgifter skall hållas isärfrån kommersiell verksamhet. Rådet förkonkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor(), som tillsattes islutet av , har behandlat dessafrågor i betänkandet om konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privatsektor (SOU 2000:117) och promemorian omkonkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor (Ds 2001:17).Frågorna bereds inomRegeringskansliet.I sammanhanget kan även nämnas attarbetsmarknadsutskottet haravstyrkt (bet. 2001/02:AU3)motionsyrkanden innehållande förslag omkonkurrensutsättning av den offentligasektorn i samband med beredningen avmotioner från allmänna motionstiden.Utskottet framhöll att det i ettinternationellt perspektiv är uppenbartatt den offentliga sektorn starkt bidrartill att öka jämställdheten mellankvinnor och män. Detta beror enligtutskottet inte minst på att där omvandlasoavlönat omsorgsarbete till avlönatyrkesarbete, vilket ger ökade möjlighetertill ekonomiskt oberoende för mångakvinnor. I en reservation (m, kd, c, fp)anförs att den offentliga sektornsmonopol motverkar jämställdhet och utgörett gigantiskt resursslöseri. Genom enökad konkurrensutsättning av verksamheterinom offentlig sektor, t.ex. äldreomsorgoch sjukvård, kan den traditionelltkvinnliga arbetsmarknaden utvecklas, sägsdet i reservationen. Det skulle leda tillframväxt av alternativa arbetsmarknaderdär en rättvisare lönesättning kundekomma till stånd för de anställda.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att en viktig uppgiftinom näringspolitiken är att särskiltstödja kvinnors företagande.Utvecklingspotentialen för kvinnorsföretagande är stor. Enligt utskottetsmening är det angeläget att fler kvinnorblir företagare. Det är därför viktigtatt identifiera de omständigheter somutgör hinder för kvinnors möjligheter attstarta och driva företag i syfte attvidta åtgärder för att eliminera dessahinder. Utskottet vill betona betydelsenav denna uppgift inom näringspolitiken.Generellt gäller att s.k. mainstreaming,dvs. beaktande av jämställdhetsaspekter ialla sammanhang, bör prägla denäringspolitiska insatserna för attfrämja tillkomsten av nya företag ochtillväxten av befintliga företag.Utskottet har noterat definansieringsproblem som i vissa falluppstått vid lokala och regionalaresurscentrum. Utskottet är därförpositivt till de åtgärder regeringenvidtagit för att bistå basfinansieringensamt för att underlätta medfinansieringgenom att ta en större andel avprojektfinansieringen.I två motioner begärs en översyn avvillkoren för ALMI:s lån för att bättreanpassa lånen till såväl kvinnor som män.Som tidigare nämnts har ,tillsammans med , genomförten sådan studie. Utskottet har noteratatt utredningens synpunkter om att ävenett ökat antal s.k. levebrödsföretag börvärdesättas hos ligger i linje medvad motionärerna anför.Beträffande konkurrens mellan offentligoch privat verksamhet, som berörs i någramotioner, vill utskottet framhålla attdet är viktigt att konkurrensneutralitetråder mellan dessa båda sektorer. Somtidigare nämnts beslutade omriktlinjer för konkurrenspolitiken hösten2000. Riktlinjerna innefattade bl.a. attnär offentliga aktörer agerar påkonkurrensmarknader får inte detta ske påett sådant sätt att framför allt ny- ochsmåföretagande hämmas.Med det anförda avstyrker utskottet dehär aktuella motionerna i berörda delar.KapitalförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning tillpågående utrednings- ochberedningsarbete avslå motionsyrkandenom olika insatser för att främjakapitalförsörjningen till framför alltnyföretagare och småföretag. Jämförreservation 3 (m, kd, c, fp).MotionernaI motion 2001/02:N246 (m) begärs etttillkännagivande om sänkning av skatternaför att därigenom skapainvesteringsvilligt kapital. Små företaghar mindre tillgång tillriskvilligt kapital än ,sägs det i motionen.Utvecklingscheckar för nyföretagare börinföras enligt vad som anförs i motion2001/02:N27 (c). Enligt motionärerna kanman genom att införa utvecklingscheckarför utveckling av affärsplaner,marknadsföring och mindre investeringarförbättra möjligheterna för enskilda somvill starta eget företag. Checkarna skallvara i storleksordningen ochadministreras av de kommunalanäringslivsutvecklarna. Det krävs mycketförberedande arbete i form av utvecklingav affärsplaner, marknadsföring ochmindre investeringar för att utveckla enidé till en produkt färdig attmarknadsföras. Detta arbete är nödvändigtför att ett företag skall kunna nåmarknaden med sin produkt och därigenomäven kunna attrahera riskvilligt kapital.Utvecklingscheckarna skall enligtmotionärerna även kompletteras med ettnyföretagarlån.Ett tillkännagivande om att detarbetsmarknadspolitiska programmet stödtill start av näringsverksamhet böravskaffas och ersättas med ettnyförtagarlån begärs i motion2001/02:N263 (c). Enligt motionärernainnebär programmet ett alltförkortsiktigt stöd för företagarensamtidigt som det snedvriderkonkurrensen. Staten bör i ställetinrikta sig på ett särskilt nyförtagarlånsom skapar ekonomiska förutsättningar förnystartade företag. Möjligheten attteckna denna typ av lån vid start avföretag bör även omfatta dem som tartjänstledigt eller lämnar en fast tjänst.Även i motion 2001/02:A389 (fp) begärsett tillkännagivande om att detarbetsmarknadspolitiska programmet stödtill start av näringsverksamhet böravskaffas för att i stället ersättas medmikrolån. Enligt vad som anförs imotionen finns det stora brister medutformningen av programmet stöd för startav näringsverksamhet. Programmet är delsför kortsiktigt, vilket skapar enillusion av att det går att få i gång ettföretag , delskonkurrenssnedvridande. borde,enligt vad som sägs i motionen, som endel av sin kreditgivning införa ettmikrolån för den som vill förverkliga enaffärsidé. Motionärerna är därvidpositiva till att regeringen i denregionalpolitiska propositionen aviserarsin avsikt att införa ett generelltmikrolån.Riksdagen bör ge regeringen i uppdragatt stimulera inrättandet av lokalabörser, banker ochkreditgarantiföreningar, anförs det imotionerna 2001/02:N364 (mp) och2001/02:N365 (mp). Enligt motionärernauppvisar riskkapitalets fördelning storaregionala obalanser. Problemen är enligtmotionärerna störst för dem itraditionella branscher, i skogslänensinland och för de små och medelstoraföretagen. Beträffande de små ochmedelstora företagens problem är det,enligt vad som anförs i motionen, treomständigheter som är av betydelse. Denförsta handlar om att den privatakapitalmarknaden inte är särskilt benägenatt ta risker, särskilt i företagenstidiga utvecklingsskeden, förekommersialisering. Den andra är attmindre företag har lägre soliditet änstörre företag, vilket leder till högreräntor. Den tredje gäller bristandekonkurrens inom banksektorn. I motionenhänvisas till olika modeller för lokalabörser, banker ochkreditgarantiföreningar i ,och Australien.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog en motionliknande den nu aktuella om att stimuleraupprättandet av lokala börser, bankereller riskkapitalbolag. Vidare avslogstvå motioner om att mikrolån för blivandesmåföretagare skulle införas (bet.2000/02:NU7). Utskottet framhöll i dettasammanhang att frågan omkapitalförsörjning för småföretag intaren central ställning inomnäringspolitiken. Enligt utskottetsbedömning förelåg inte någon generellbrist på kapital för start eller tillväxtav företag, som det påpekadesatt det däremot kan uppstå problem förolika grupper och i vissa delar avlandet. I en reservation (m, kd, c, fp)anfördes att borde anmodaregeringen att tillse att de olika frågorsom tas upp i vissa motioner blir föremålför utredning eller beredning, däriblandde båda motionerna om införande avmikrolån för småföretagare.I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 utg. omr. 24) framhållerregeringen att utgångspunkterna för dessfortsatta överväganden beträffandekapitalförsörjning är att tydligtmotivera och precisera statens roll, attkomplettera marknaden och inte agera påden samt att löpande ompröva insatserna.Även i samband med denregionalpolitiska propositionen (prop.2001/02:4) som regeringen framlade hösten2001 behandlade utskottet vissa frågor omriskkapital, lån och garantier. Denbedömning som regeringen gav ipropositionen var att statens insatseravseende riskkapital i huvudsak börinriktas mot att skapa institutionellaförutsättningar för den privatamarknaden. Statliga aktörer inomriskkapitalmarknaden bör ha en uttaladmarknadskompletterande roll, sades det ipropositionen. Vidare bör nätverk mellaninvesterare, konsulter och entreprenörerfrämjas. Därtill påtalades att det, itakt med att den privatariskkapitalmarknaden utvecklas ochförändras, bör ske en utvärdering ochomprövning av de statliga insatserna.Vidare hänvisades till att regeringengivit i uppdrag att, tillsammansmed , redovisa en modell för hur ettlånegarantisystem kan utformas. Ipropositionen påpekade regeringen attdess ambition är att utveckla ettlånegarantisystem som skall vara i driftfr.o.m. Regeringen ser detäven som viktigt att främja framväxten avlokala initiativ beträffandekreditgarantiföreningar. För att främjainitiativ inom detta område avsätts 3miljoner kronor under perioden 2002-2004för att informera om hur man startarlokala och regionalakreditgarantiföreningar.Utskottet påpekade vid behandlingen avden regionalpolitiska propositionen (bet.2001/02:NU4) bl.a. sin uppfattning attdet aviserade införandet av generellamikrolån kan vara en ändamålsenliglösning som kan bidra till att småföretaglättare kan etableras och växa. Vidareanfördes att de tidigare prioriteradegrupperna kvinnor, ungdomar ochinvandrare skall ges fortsattförtur. Enlig utskottet är det därförviktigt att lånen följs upp genomstatistik över låntagarna, så atthanteringen av olika grupperslåneansökningar och lån kan utvärderas.Utskottet delade även regeringensuppfattning om att ett utvecklatlånegarantisystem skulle kunna ersättavissa av statenskapitalförsörjningsinsatser och sågpositivt på det arbete som företogs pådetta område. Beträffande regionalakreditgarantiföreningar anförde utskottetatt det såg med intresse på en framväxtav regionala kreditgarantiföreningar ochatt denna finansieringsform förefallervara en framkomlig väg vid sidan av andramöjligheter.I en reservation (m, kd, fp) anfördesatt hela kapitalförsörjningssystemet börgenomlysas i en parlamentarisk utredning.Bland annat bör ett system medriskkapitalavdrag utredas. Vidareunderstryks vikten av att inkludera deskattemässiga konsekvenserna av olikakreditsystem. I en annan reservation (c)hänvisades till olika förslag sompresenterats i motioner för att lösakapitalförsörjningsproblemen i gles- ochlandsbygd.För närvarande finns ett omfattandeutbud av lån och stöd till företag somadministreras av statliga myndigheter,bolag och stiftelser. Några aktörer somkan nämnas i detta sammanhang är , , ,Norrlandsfonden, Innovationscentrum,, AB SvenskKreditexport och lämnar bl.a.lån och garantier till växande småföretagoch till individer som vill starta nyaföretag. skall komplettera bankernaoch ta större risker, men även bevarasitt kapital intakt. För detnyföretagarlån som kan lämna isamband med att en företagare påbörjarsin verksamhet är maximalt lånebelopp 1miljon kronor och minimibeloppet 50 000kr. När det gäller företagarlån tillkvinnor och till unga företagare kan lånbeviljas med maximalt ochminst . Industrifonden ger låntill industriella utvecklingsprojekt ochmarknadssatsningar samt lämnarfinansiering via ägarkapital till ihuvudsak små och medelstora företag. Enfinansiering kan också ske direkt genomatt Industrifonden köper aktier i bolagetgenom deltagande i en nyemission.Norrlandsfonden erbjuder riskvilliga låntill tillverkande och tjänsteproducerandeföretag i . Lånen är i förstahand avsedda för små och medelstoraföretag som behöver kapitalförstärkningför nyetablering, utveckling ochexpansion. Stiftelsen stödja kommersiellt intressantainnovationer i tidiga utvecklingsstadier.Stiftelsen skall dessutom stödjainnovationsbefrämjande åtgärder i syfteatt öka intresset och förståelsen förinnovationernas betydelse för denekonomiska tillväxten. Stödet beviljasantingen som förstudiebidrag utanåterbetalningsskyldighet eller som ettlån med villkorligåterbetalningsskyldighet. Målgruppen ärprivatpersoner samt nystartade företag.Den statliga stiftelsen investeringar i små och medelstorasvenska bolag som inte är noterade ochsom bedöms ha goda möjligheter tillvärdetillväxt. AB ochExportkreditnämnden kan vid exportaffärerlämna krediter och garantier som skyddarföretagen mot risker vid utlandsaffärer.I sammanhanget kan även den finansierings-och riskkapitaldatabas som tagitfram nämnas. Databasen är tillgänglig iform av en webbtjänst och vänder sig tillföretag och entreprenörer som sökerfinansiering för sin verksamhet.Databasen innehåller information omsvensk och nordisk offentlig finansieringriktad till företag samt vissa EU-stöd.Riskkapitaldatabasen innehållerinformation om () skall inomkapitalförsörjningsområdet dels utvärderaALMI:s kapitalförsörjningsinsatser, delsstudera alternativa lösningar i andraländer.Beträffande såddfinansiering, dvs.finansiellt stöd till tekniskainnovationer i deras inledningsskeden,har ett samarbete mellan /inletts. I juni 2001ingicks en överenskommelse om attetablera ett samarbete som bl.a.innefattade finansiering i tidigautvecklingsstadier. Även i fortsättningenskall dock de företag som är i behov avfinansiering vända sig till . Däravgörs, i samråd med Industrifonden, omprojektet är intressant för vidareundersökning. Därefter är det somsvarar för utredning för att fastställahur mycket kapital som behövs och andraförutsättningar för projektet. När dennaanalys är klar är det Industrifonden somfattar beslut om finansieringen och taröver ansvaret för projektet. Liksomtidigare är engagemangsnivån mellan250 och medmaximalt av projektkostnaden.Företag med större kapitalbehov kan vändasig direkt till Industrifonden.Lånegarantier kan av såväl och Norrlandsfonden redani dag tecknas för företagens banklåneller andra förpliktelser. Detta skerdock i liten utsträckning. Som tidigarenämnts uttalade regeringen i denregionalpolitiska propositionen attanvändningen av lånegarantier börintensifieras. Regeringen har äventidigare uttalat detta (prop.1997/98:62).Regeringen gav iuppdrag att, i samarbete med ,redovisa en modell för hur ett statligtlånegarantisystem kan utformas. Uppdragetredovisades till regeringen i februari2002. I rapporten redovisas varför dagenslånegarantier inte kommer till användningi ALMI:s kapitalförsörjning. Enligt NUTEKberor detta bl.a. på de nuvarandebestämmelserna om att ALMI:s garantiskall omfatta av det garanteradebeloppet. Följden av detta blir att ALMImåste betrakta lånegarantin som vore denen egen skuld. Vidare påpekas att enannan faktor som motverkar användningenav lånegarantier är att har en förlåneverksamhet avsatt lånefond. Detbidrar enligt till att näralternativet att ge ett direkt lånjämförs med att göra enlånegarantiutfästelse, framstårlånealternativet alltid som mer gynnsamt.NUTEK konstaterar att vissa förändringari ALMI:s förordning kommer att göra attlånegarantiinstrumentet kan bli ettoperativt fungerande komplement tillALMI:s direkta lån. betonar dockatt lånegarantier bör vara ett komplementtill den direkta långivningen.