bet · GQ01MJU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Upprätthållandet ochfinansieringen av de forskningsinstitut som finns äravgörande för att kompetens inte skall gå förlorad.Enligt motion MJ443 (c) bör anslaget förstärkasmed (delvis). Anslaget bör bl.a.användas för att ta fram en heltäckande forsknings-och aktionsplan för miljö samt för attfrämja utvecklingen av fordon som körs medalternativa bränslen.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört finansierar Naturvårdsverketför närvarande sex olika forskningsprogram varav tvåmed samhällsvetenskaplig inriktning med fokus påstyrmedel och miljöpolitik. De övriga programmenberör forskning om marin biodiversitet,miljötoxikologi, reproduktionsstörningar samthälsoeffekter och riskbedömningar avluftföroreningar. Programmen är planerade att pågå icirka fem år.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ432 (kd) yrkande 22 ombetydelsen av miljöforskning och att det ärangeläget att även långsiktig forskning kan få enstabil finansiering. I likhet med föregående årskall anslaget 34:5 Miljöforskning främst finansieraforskning till stöd för arbete,t.ex. forsknings- och utvecklingsverksamhet somunderlag för att nå miljökvalitetsmålen, forskningmed anknytning till samt underlag förinternationellt förhandlingsarbete. Det anfördainnebär att syftet med motionen i allt väsenligt ärtillgodosett utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelstilldelningen under anslaget och avstyrkermotionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis, MJ443 (c)delvis och Fi232 (fp) yrkande 21 delvis. Utskottettillstyrker även det bemyndigande som regeringenföreslår.34:6 KemikalieinspektionenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning under anslaget.PropositionenKemikalieinspektionen är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- ellermiljörisker med kemiska produkter och biotekniskaorganismer. Anslaget disponeras avKemikalieinspektionen för verksamhet avseendetillsyn/vägledning, riskbedömning, riskbegränsningför allmänkemikalier samt riskbegränsning förbekämpningsmedel.Kemikalieinspektionens verksamhet finansierashuvudsakligen med avgifter som anges i förordning(1998:940) om avgifter för prövning och tillsynenligt , förordning (1999:942) omkemikalieavgifter m.m. samt om kemiska produkter och biotekniskaorganismer (KIFS 1998:8).Kemikalieinspektionens verksamhet utgår från demål och riktlinjer för kemikaliepolitiken som angesi propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik förett hållbart (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). En annanutgångspunkt är och dessföljdlagstiftning.Kemikalieinspektionen arbetar för att minskariskerna för skador på människa och miljö frånkemiska ämnen i kemiska produkter och andra varorsamt biotekniska organismer. Arbetet bedrivs i höggrad internationellt, framför allt inom EU. Deresultat som uppnås inom EU styr den nationellaregleringen av utsläppandet av kemiska produkter ochvaror på marknaden. Även insatserna i det nordiskasamarbetet inom kemikalieområdet har i storutsträckning gällt de frågor som drivs i deinternationella organen. av inspektionenstotala resurser avser internationella åtaganden,därav några procent utanför EU.Regeringen föreslår en förstärkning påkemikalieområdet med för år 2003.Sammantaget innebär detta att regeringen föreslåratt anslaget 34:6 Kemikalieinspektionen för år 2003uppgår till 102 184 000 kr.Utskottets ställningstagandeMiljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att miljönskall vara fri från ämnen och metaller som skapats ieller utvunnits av samhället och som kan hotamänniskors hälsa eller den biologiska mångfalden.Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i detfortsatta miljöarbetet för att nåmiljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap omkemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö-och hälsoinformation om varor, utfasning av särskiltfarliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- ochmiljöriskerna med kemikalier, riktvärden förmiljökvalitet för kemiska ämnen samt sanering ochefterbehandling av förorenade områden.Som regeringen anfört är kemikalielagstiftningenhelt harmoniserad inom EU. Det innebär attmöjligheterna att införa nationella särregler ärbegränsade. Marknaden för kemiska produkter ochvaror är i hög grad internationell och därför kanfrivilliga åtgärder från svenska aktörer endast ibegränsad omfattning bidra till att man nårmiljökvalitetsmålet. Som regeringen anfört bör del av det långsiktiga arbetet för att nåmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö därför inriktas påatt driva fram alltmer skärpta EU-regler påkemikalieområdet. Nationella initiativ och arbetetmed den globala kemikaliestrategin är viktigainslag.I juni 2001 antog propositionenKemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop.2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269).Från november är Kemikalieinspektionenansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö vilket ställer nya krav på organisationen,bl.a. tillförs verksamheten uppföljnings- ochsamordningsuppgifter. Med anledning av detta och medutgångspunkt i betänkande(SOU2001:4) föreslog regeringen ibudgetpropositionen en höjning avKemikalieinspektionens anslag med 5 miljoner kronorsamt beräknade en höjning av anslaget med 10miljoner kronor och år2004. Regeringen aviserade i budgetpropositionen för2002 att en uppföljning bör göras av vadmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö och arbetet medEU:s kemikaliestrategi kommer att innebära förKemikalieinspektionens verksamhet. Regeringen avserdärför att inför geKemikalieinspektionen i uppdrag att redovisaunderlag för fördjupad prövning av inspektionensverksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning under anslaget.34:7 Internationellt miljösamarbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning och avstyrker motionerom ökad medelstilldelning (fp) och om medeltill ett kemikaliesekretariat (m).PropositionenAnslaget disponeras för medlemsavgifter ochkostnader för deltagande i internationellaorganisationer och för internationellt samarbete.Detta samarbete avser såväl internationellamiljökonventioner och avtal som miljöfrågor i FN-systemet och EU-samarbetet samt organisationer somOECD, , ochArktiska Rådet. Vidare disponeras anslaget förbilateralt miljösamarbete och årliga bidragtill . Dessutom disponeras anslagetfr.o.m. 2003 för kostnader för deltagande iinternationellt samarbete på kärnenergiområdet,såsom reguljära medlemsavgift iInternationella Atomenergiorganet (), bidragettill Technical Assistance and CooperationFund samt kostnader i samband med övrigtinternationellt kärnsäkerhetssamarbete.Anslagen 34:7 Internationellt miljösamarbete ochdet under innevarande budgetår uppförda anslaget34:12 Internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet slås samman då anslagen har sammakaraktär och i princip innehåller liknandeverksamhet. Detta innebär att regeringen föreslåratt anslaget 34:7 Internationellt miljösamarbete förår 2003 uppgår till 66 434 000 kr.MotionernaEnligt motionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis ochFi232 (fp) yrkande 21 delvis bör anslaget förstärkasmed . Det är av yttersta vikt attSverige aktivt stöder internationell miljösamverkanoch att detta också avspeglar sig i aktiv handling.I motion MJ273 (m) anförs att regeringens förslagatt stödja ett särskilt kemikaliesekretariat ärmärkligt. I en demokrati är det olämpligt att statenförser ideella organisationer med öronmärkta pengareftersom det innebär att staten sätter sig överdessa organisationers medlemmar och styrelse.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört ökar genom ett aktivtdeltagande i det internationella miljösamarbetetmöjligheterna för att påverka eller få tillstånd miljöbeslut och överenskommelser så attgränsöverskridande utsläpp och miljöförstöringminskar och de svenska miljömålen kan uppnås.Utskottet delar bedömningen att omfattningen av detinternationella miljösamarbetet kommer att öka somett resultat av världstoppmötet om hållbarutveckling i 2002.Som anförs i budgetpropositionen avser regeringenatt stödja ett särskilt kemikaliesekretariat sominrättas av ideella natur- och miljöorganisationermed uppgift att bl.a. sprida informationinternationellt om den svenska kemikaliestrateginoch skapa genomslag för strategin både inom EU ochglobalt.Utskottet tillstyrker regeringen förslag tillmedelstilldelning under anslaget och avstyrkerdärmed motionerna MJ273 (m), MJ315 (fp) yrkande 22 iberörd del och Fi232 (fp) yrkande 21 i berörd del omannan medelstilldelning.34:8 internationella miljöinstitutUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras för statens stöd till (). SEI är ettinternationellt forskningsinstitut med inriktning påpolicyfrågor inom området miljö och utveckling.SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera,genomföra och informera om resultat av studier ochforskning vad gäller utvärdering och utveckling avmiljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samtrelaterad miljöstyrning och strategier för enhållbar utveckling. Institutet bedriver tillämpadforskning inom områdena energi, atmosfär,vattenresurser, miljöer och riskanalys. SEIbedriver projektverksamhet i , , Europaoch . Institutet har, förutom sitthuvudkontor i , kontor i , ,och Bangkok.SEI har byggt upp en internationellt erkändverksamhet inom områden som är centrala för deglobala miljöproblemen. För att kunna locka till sigexterna uppdragsfinansiärer krävs en kritisk bas avvetenskaplig kompetens. Detta kan möjliggöras genomen stabil och långsiktig basfinansiering somupprätthåller kvaliteten i verksamheten. Under 2001tecknades ett avtal mellan ochSEI för att stärka och tydliggöra samarbetet kringglobala frågor om miljö och hållbar utveckling.Detta innebär att regeringen föreslår att anslagetför uppgår till 12 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Strålskydd och kärnsäkerhet m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen. Utskottettillstyrker även föreslagna bemyndiganden.Propositionen34:9 Statens strålskyddsinstitutAnslaget disponeras för Statens strålskyddsinstituts(SSI) verksamhet avseende tillsyn, beredskap,miljöövervakning och forskning.Som stöd för sin tillsynsutövning samt förberedskapsarbetet mot radioaktiva nedfallfinansierar SSI grundläggande och tillsynsrelateradstrålskyddsforskning. För att skapa godaförutsättningar för planering och genomförande avstrålskyddsforskning är det nödvändigt att kunnafatta beslut som medför utfästelser om utgifter förkommande år.Regeringen föreslås därför bemyndigas att under år2003 ingå ekonomiska förpliktelser i samband medstrålskyddsforskning som, inklusive tidigareåtaganden, innebär utgifter på högst 10 miljonerkronor , högst under2005 och högst under 2006.SSI är en central myndighet med ansvar för tillsynav joniserande och icke-joniserande strålning samtberedskap mot kärntekniska olyckor och radioaktivtnedfall. För ett av de miljökvalitetsmål somriksdagen har fastställt - Säker strålmiljö - harregeringen utsett tillansvarig myndighet.Regeringens bedömning är att myndigheten uppfyllerde mål som ställts och att myndigheten kan verka förett fortsatt gott strålskydd i samhället. SSI driversedan ett antal år en riksmätplats för joniserandestrålning.Regeringen föreslår att anslaget för år 2003uppgår till 98 690 000 kr.34:10 Statens kärnkraftinspektion:FörvaltningskostnaderAnslaget disponeras för Statens kärnkraftinspektions(SKI) verksamhet avseende tillsyn och förvaltning.SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligtförordningen (1991:739) om vissa avgifter tillStatens kärnkraftinspektion. SKI är en centralmyndighet med ansvar för tillsyn av säkerheten ochdet fysiska skyddet vid kärntekniska anläggningarsamt ickespridningsfrågor. Verksamheten präglades i viss utsträckning av detsvenska ordförandeskapet i EU där SKI bidrog tillarbetet med att ta fram en utvärdering av säkerhetenvid de kärntekniska anläggningarna ikandidatländerna. SKI har även tillsammans med SSIunder 2001 sammanställt den svenska rapporten tillden andra granskningskonferensen underkärnsäkerhetskonventionen. Regeringens bedömning äratt myndigheten genom sitt tillsynsarbete verkar fören hög säkerhet och skydd av hälsa och miljö.Regeringen föreslår att anslaget för år 2003uppgår till 86 006 000 kr.34:11 Statens kärnkraftinspektion:KärnsäkerhetsforskningAnslaget disponeras för SKI:s kostnader förkärnsäkerhetsforskning.För att ha goda förutsättningar för planering ochgenomförande av kärnsäkerhetsforskning är detnödvändigt att kunna fatta beslut som medförutfästelser om utgifter . Regeringenföreslås därför bemyndigas att ingåekonomiska förpliktelser i samband medkärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigareåtaganden medför utgifter på högst 17 miljonerkronor , högst under2005 och högst under 2006.SKI har i uppdrag att finansieraforskningsverksamhet inom sitt verksamhetsområde.Denna forskning har en mycket stor roll iutvecklingen av tillsynsarbetet på myndigheten ochsäkerheten vid de kärntekniska anläggningarna. Denär dessutom ett viktigt led i den nationellakompetensförsörjningen på området. Regeringenföreslår att anslaget för uppgår till70 895 000 kr.KärnavfallsfondenEnligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd tillkärnteknisk verksamhet skyldig att svara för attallt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använtkärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkertsätt och att den anläggning i vilken verksamhetenbedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedanverksamheten har upphört (10 §).Enligt lagen (1992:1537) om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skallinnehavaren av en kärnkraftsreaktor , sålänge reaktorn är i drift, erlägga en avgift samtställa säkerheter till staten för att säkerställaatt medel finns tillgängliga för de kostnader förhantering och slutförvaring av använt kärnbränsleoch visst radioaktivt avfall, avveckling och rivningav reaktoranläggningar och forskning påkärnavfallsområdet.Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämndKärnavfallsfonden. Vid utgången av varKärnavfallsfondens marknadsvärde 27 326 miljonerkronor ().Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning och bemyndiganden.34:12 Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavslår motioner (m, fp) om minskadanslagsnivå.PropositionenSveriges meteorologiska och hydrologiska instituts() uppdragsverksamhet och affärsverksamhetfinansieras med avgifter. Uppdragsverksamheten skerinom ramen för myndighetsansvar men bekostasmed full kostnadstäckning av andra myndigheter.Affärsverksamheten 2001 visar en minskning avomsättningen ochrörelseresultatet är något sämre än föregående år.SMHI:s infrastruktur är av mycket stort värde förmånga intressenter och ibland en nödvändigförutsättning för deras verksamhet. Någramyndigheter har därför genom avtal förbundit sig attbidra till finansieringen av infrastruktur.Regeringen anför att de olika sektorernas bidragtill bör ses över i takt med att nya avtaltecknas eller när nuvarande avtal revideras, för attsäkerställa erforderlig kvalitet i SMHI:sinfrastruktur.Målen för träffsäkerheten för varningstjänsten harinte helt uppfyllts . har lämnatförslag till regeringen om kompletterande metoderför att följa upp träffsäkerheten för varningar ochprognoser. kommer att fortsätta att utvecklasystem och mätmetoder som skall ge en merrättvisande bild av träffsäkerheten.SMHI lämnade 2000 en fördjupad prövning avverksamheten och föreslog i utredningen att SMHIombildas till ett av staten helägt bolag.Statskontoret har på regeringens uppdrag utrettSMHI:s framtida verksamhetsform och lämnade 2002 en rapport till regeringen. Efterremissbehandling av Statskontorets rapport anserregeringen att det inte är aktuelltmed någon förändring av verksamhetsform.Sammantaget innebär detta att regeringen föreslåratt anslaget uppgår till 211 584 000 kr.MotionernaEnligt motionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis ochFi232 (fp) yrkande 21 delvis bör anslaget reducerasmed 50 000 000 kr.I motion MJ444 (m) anförs att bör kunnafinansiera en större del av verksamheten genom attta ut användaravgifter och att anslaget därför börminskas med (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anfört disponeras anslaget av SMHIför uppgifter som är nödvändiga för att tillgodosesamhällets behov av prognoser, varningar ochberedskap samt för att utveckla den kompetens SMHIbygger upp i denna verksamhet.Anslaget används också för att betala Sverigesmedlemsavgifter i de internationellaorganisationerna EUMETSAT (det europeiskasatellitsamarbetet), ECMWF (det europeiska centretför medellånga prognoser) och WMO(Världsmeteorologiska organisationen).Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning och avstyrker motionerna MJ315(fp) yrkande 22 delvis, MJ444 (m) yrkande 5 ochFi232 (fp) yrkande 21 i berörd del om annanmedelstilldelning.34:13 Information om klimatfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker en motion (m) om att avskaffaanslaget.PropositionenAnslaget disponeras för information ochmedvetandegörande om klimatfrågan och behovet avklimatrelaterade åtgärder. har fåtti uppdrag att i samverkan med andra myndigheterutveckla och ansvara för informationssatsningen.Satsningen är treårig och påbörjades under 2002.Naturvårdsverket har till regeringen lämnat förslagom en plan för informationsinsatser för att begränsaklimatpåverkan. Enligt planen utformas och genomförsinformationsinsatserna i bred samverkan medmyndigheter, näringsliv, kommuner, skolor ochutbildningsinstitutioner samt frivilligaorganisationer. Centralt i planen är att skapa enkommunikationsstrategi som syftar till att ökasamhällets och den enskilde individens engagemangoch åtaganden. Det konkreta arbetet medinformationsinsatserna har påbörjats genomplanerandet av en kampanj med fokus på informationriktad till allmänheten. Kampanjen kommer attgenomföras . Nätverksbyggande medkommuner, företag och andra organisationer har ocksåpåbörjats. Nästa steg som kommer att ske under våren2003 utgörs av lokala aktiviteter.Regeringen föreslår att anslaget för år 2003uppgår till 30 000 000 kr.MotionenEnligt motion MJ444 (m) bör anslaget reduceras med30 och avskaffas (yrkande 6). Informationom klimatfrågor bör ingå i ochsektorsmyndigheternas ordinarie verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med regeringen i att åtgärderkrävs för att minska utsläppen av växthusgaser föratt skall kunna uppnå sina klimatåtagandenenligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ochha en god beredskap för framtida internationellaöverenskommelser om utsläppsreduktioner. En isammanhanget angelägen åtgärd är eninformationssatsning.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelstilldelningen och avstyrker därmed motionMJ444 (m) yrkande 6.34:14 Stöd till klimatinvesteringarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motioner om ökad medelstilldelning(kd), minskad medelstilldelning (m, fp) ochom användningen av de anslagna medlen (c).Utskottet tillstyrker förslaget tillbemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för stöd tillklimatinvesteringar. Av anslaget får högst 15miljoner kronor användas till administration,information och utvärdering.Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att besluta om stöd tillklimatinvesteringar som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter om högst 2004och högst under 2005.I propositionen klimatstrategi (prop.2001/02:55, bet. 2001/02: MJU10, rskr. 2001/02:163)föreslogs ett klimatinvesteringsprogram. Därförinrättades 2002 anslaget 34:14 Stöd tillklimatinvesteringar.Regeringen föreslår att anslaget för år 2003uppgår till 300 000 000 kronor.MotionernaEnligt motionerna MJ315 (fp) yrkande 22 delvis ochFi232 (fp) yrkande 21 delvis bör anslaget reducerasmed . Motionärerna motsätter sigriktade stöd till klimatinvesteringar och vill istället ge ökade resurser till biologisk mångfald,internationellt samarbete och miljöforskning.Enligt motion MJ428 (c) bör besluta attinte tillåta användning avklimatinvesteringsprogrammen till annat änklimatåtgärder (yrkande 3). Medlen tillklimatåtgärder bör inte kunna användas till andraåtgärder. Förslaget om att "kommunerna bör hamöjlighet att i vissa fall ta med åtgärder avbegränsad omfattning och av särskilt lokalt ellerregionalt intresse och som bidrar till att uppnåandra miljömål i klimatprogrammet" bör korrigeras.Motionärerna anför vidare att de klimatpolitiskaprogrammen inte bör låsas fast med krav på attgenerera arbetstillfällen (yrkande 4). Miljönyttanbör sättas i främsta rummet.I motion MJ432 (kd) anförs att det svårastemiljöproblem vi står inför är klimatförändringarna.Anslaget bör förstärkas med (yrkande28 delvis). En mer kraftfull klimatpolitik föreslås.Enligt motion MJ444 (m) bör anslaget minskas med200 (yrkande 7). Anslaget påminner om demisslyckade lokala investeringsprogrammen.Motionärerna anslår inte medel för den här typen avklimatåtgärder eftersom motivering för hur medlenskall användas saknas.Utskottets ställningstagandeI propositionen klimatstrategi (prop.2001/02:55, bet. 2001/02: MJU10, rskr. 2001/02:163)föreslogs ett klimatinvesteringsprogram, och därförinrättades anslaget 34:14 Stöd tillklimatinvesteringar. Ett förslag till förordning förklimatinvesteringsprogrammet har utarbetats.Förslaget har meddelats Europeiska kommissionen förgodkännande utifrån statsstödsaspekten. Regeringenbedömer att kommer att kunna taemot ansökningar 2003.Enligt 1 § förslag till förordning om statligabidrag till klimatinvesteringsprogram kanklimatinvesteringsprogrammen innehålla åtgärder inomenergi, avfalls- och transportområdena men även inomandra sektorer och syfta till såväl minskning avutsläppen av växthusgaser som energiomställning ochbesparing av energi. Utskottet anförde vidriksdagsbehandlingen av budgetpropositionbeträffande användningen av de nu aktuella medlenatt bidrag skall kunna sökas av kommunerna församlade program med åtgärder som minskar utsläppenav växthusgaser (bet. 2001/02:MJU10 s. 30).Programkravet är viktigt därför att det stimulerartill helhetssyn och samverkan. Åtgärderna iklimatinvesteringsprogrammen skall i första handbedömas utifrån kostnadseffektivitetskriteriet. Detär viktigt att klimatmålet kan uppnås till minstamöjliga kostnad för samhället. Samverkan ochhelhetssyn skall prägla programmen.Enligt 1 § andra stycket i den föreslagnaförordningen får ett klimatinvesteringsprogram ibegränsad omfattning innehålla åtgärder av särskildregional eller lokal vikt som bidrar till att uppnåandra av beslutade miljökvalitetsmål. Iförra årets budgetproposition (prop. 2001/02:1utg.omr. 20 s. 63, bet. 2001/02:MJU1) anfördes attkommunerna bör ha möjlighet att i vissa fall ta medåtgärder i klimatinvesteringsprogrammen som bidrartill att uppnå andra miljökvalitetsmål. Tyngdpunktenskall dock ligga på insatser för att nå klimatmålet.Utskottet, som anser attklimatinvesteringsprogrammet bör utökas underinnevarande mandatperiod för att möjliggöra en ökadtakt och höjda ambitioner i klimatarbetet,tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget och avstyrker motionerna MJ315 (fp)yrkande 22 i berörd del, MJ428 (c) yrkandena 3 och4, MJ432 (kd) yrkande 28 delvis, MJ444 (m) yrkande 7och Fi232 (fp) yrkande 21 delvis om tilldelning ochanvändning av medel.