bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — Eftersomden nya nivån borde bestå bestämdesuppjusteringen till . Med hänsyn tillstatsfinanserna och för att ge åtgärden entillfredsställande fördelningsprofil höjdessamtidigt gränsen för avdragsgilla kostnader förresor till och från arbetet från till 7 000kr. Konstruktionen innebar att åtgärden fick eninriktning mot dem med förhållandevis långa avståndmellan bostaden och arbetsplatsen (prop. 1997/98: 1,bet. 1997/98:FiU1).Hösten 2000 beslutade om en ytterligarehöjning av det avdragsgilla beloppet för resor medbil mellan bostad och arbete, m.m. Beloppet höjdesfrån till per mil för att på det sättetstimulera rörligheten på arbetsmarknaden (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1).Utskottet har under höstens beredning av budgetenför innevarande år avstyrkt yrkanden frånModeraterna, ochFolkpartiet liberalerna med den inriktning somframgår av de nu aktuella motionerna. Utskottet harinte ändrat uppfattning när det gäller reseavdragetoch är därför inte berett att tillstyrka de nuaktuella förslagen om en ytterligare höjning avdetta.När det gäller förslagen om en möjlighet att räknain den extra tiden för att lämna barn på dagis finnsdet enligt utskottets mening skäl att hållagränsdragningen kring dagens avdragsrätt för resortill och från arbetet så enkel och lättillämpad sommöjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resanför inlämning och hämtning av barn på dagis skullekomplicera de bedömningar som måste göras i dessafall. Härtill kommer att fördelningspolitiskainvändningar kan riktas mot åtgärder som innebär attendast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt fören del av sina levnadskostnader. Om syftet är attförbättra barnfamiljernas ekonomiska situation börandra lösningar användas, t.ex. förbättringar av deolika stöd som går direkt till barnfamiljerna.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSk288 yrkande 9, Sk289 yrkandena 2 och 3, Sk376,Sk450 yrkande 4, MJ423 yrkande 2, N262 yrkande 8 ochA229 yrkande 15.IntervjuresorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om etttillkännagivande till regeringen om behovetav ändrade regler för intervjuresor.Jfr reservation 13 (m, fp).BakgrundMöjligheten av få avdrag för kostnaden för denförsta resan när en anställning tillträds och densista resan när den lämnas infördes (prop. 1994/95:90). Skillnaden i avdragsrätt iförhållande till vanliga arbetsresor hade av mångauppfattats som orättvis. På samma sätt som förövriga arbetsresor gäller emellertid attinställelseresorna omfattas av gränsbeloppet 7 000kr för avdrag under tjänst. Avdragen för kostnad förinställelseresor får därför inte någoneffekt.I betänkandet Förmåner och ökade levnadskostnader(SOU 1999:94) föreslås att gränsbeloppet på 7 000 krinte skall gälla för inställelseresor vid kortvarigauppdrag. Remissbehandlingen av betänkandet Förmåneroch ökade levnadskostnader (SOU 1999:4) avslutadessommaren 2001.MotionenI motion Sk275 av () begärs etttillkännagivande om att reglerna bör ändras så attreseersättningar inte beskattas då det är uppenbartatt resan inte företagits för förvärv av inkomster.Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit (jfr svar på fråga 2000/01:233om reseskatt) att regeringen har för avsikt attunder det närmaste året redovisa de förslag sombedöms vara nödvändiga för denna typ av resor.Utskottet anser att resultatet av regeringensövervägande bör avvaktas och avstyrker därför motionSk275.Dubbel bosättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om etttillkännagivande till regeringen om atttidsgränsen för avdrag vid dubbel bosättningskall tas bort.BakgrundI 12 kap. 19-21 §§ IL anges att ökadelevnadskostnader skall dras av om den skattskyldigepå grund av sitt arbete flyttat till en nybostadsort, om en bostad för den skattskyldige,dennes make, sambo eller familj behållits på dentidigare bostadsorten och sådan dubbel bosättning ärskälig på grund av makens eller sambonsförvärvsverksamhet, svårigheter att skaffa en fastbostad på arbetsorten, eller någon annan särskildomständighet. Kostnaderna får dras av för gifta och sambor och längst förövriga skattskyldiga. Avdrag medges dock för längretid om anställningens natur eller andra särskildaskäl talar för det.MotionernaI motion Sk465 av och ()anförs att den starka minskningen av befolkningen inorra inland medför att antaletarbetstillfällen på mindre orter minskar och attavstånden till en fungerande arbetsmarknad kan varamycket stora. Många måste därför veckopendla för attklara sin försörjning och får problem närtreårsgränsen för avdrag för dubbel bosättning nås.Nuvarande skatteregler är enligt motionärernasmening inte anpassade efter den verklighet som råderpå dagens arbetsmarknad, och de begär etttillkännagivande om att tidsgränsen för avdrag viddubbel bosättning bör tas bort. I motion Sk486 avRaimo och () anförs attfrågorna om arbetspendling och dubbel bosättning börprövas i det kommande budgetarbetet.I motion Sk461 av Per m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om att en avdragsrätt fördubbel bosättning vid permanent arbete bör införasfr.o.m. inkomståret 2003.Utskottets ställningstagandeDen fråga som motionärerna tar upp har behandlatsutförligt av Utredningen om avdrag för ökadelevnadskostnader i betänkandet Förmåner och ökadelevnadskostnader (SOU 1999:94). Utredningenkonstaterar att beslutet att slopa tvåårsgränsen föravdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligtarbete (jfr prop. 1998/99:83, bet. 1998/99:SkU17)visserligen väcker frågan om en motsvarande åtgärdnär det gäller avdraget för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning men att frånvaron av ennaturlig tidsbegränsning gör att en dubbelbosättning som pågår måstebetraktas som en följd av ett inom familjen mereller mindre frivilligt träffat val. Utredningen ärav den bestämda uppfattningen att ett sådant val avskilda bosättningsorter inom familjen inte skallstödjas med skattelättnader och förordar därför atttidsbegränsningen av avdraget vid dubbel bosättningskall finnas kvar.Utskottet har vid sin behandling av liknandemotionsyrkanden instämt i utredningensprincipiella resonemang men i likhet med dedåvarande motionärerna ansett att en utvidgning avavdragsrätten för ökade levnadskostnader i dessafall skulle kunna ge positiva effekter. Rörlighetenpå arbetsmarknaden skulle öka, och möjligheterna attbo och arbeta i glesbygd skulle förbättras. Enligtvad utskottet då uttalade finns det skäl attgenomföra en kompletterande utredning som belyserdessa effekter. Även den statsfinansiella kostnadenför en sådan reform borde belysas. biföllutskottets förslag om ett tillkännagivande tillregeringen med detta innehåll (bet.1999/2000:SkU13).Remissbehandlingen av betänkandet Förmåner ochökade levnadskost-nader (SOU 1999:4) avslutadessommaren . Enligt uppgift kommer beredningen avfrågan om effekterna av en utvidgning av avdrags-rätten för ökade levnadskostnader att påbörjas undervåren 2002.Enligt utskottets mening finns det skäl attavvakta resultatet av regeringens överväganden idenna fråga. Utskottet avstyrker motionsyrkandenaSk461, Sk465 och Sk486.Arbete i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen omtillkännagivanden till regeringen om behoveten utvidgning av rätten till avdrag förarbetsrum i bostaden.Jfr reservation 14 (m, kd).BakgrundPraxis är mycket restriktiv när det gäller avdragför anställds kostnad för arbetsrum i den egnabostaden. Avdrag medges inte om arbetsrummet ävenkan används som bostadsrum.Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbetei hemmet om arbete i bostaden utförts minst 800timmar under beskattningsåret. Om arbetet utförts ibostad på egen fastighet uppgår avdraget till 2 000kr och annars till . Distansutredningenföreslog i SOU 1998:115 att motsvarande schablon-avdrag skulle medges vid distansarbete i hemmet.MotionernaI motion Sk375 av de ochTomas () anförs att ett effektivt sätt attstimulera människor att ta arbete på annan ort äratt stimulera till distansarbete genom att vidgarätten till avdrag för sådana kostnader ocharrangemang i bostaden som är relaterade tillarbetet. De begär ett tillkännagivande om att rättentill skatteavdrag för arbetsrum i bostaden börutvidgas. I motion Sk341 av ()föreslås att hos regeringen begär ettförslag om ändrade skatteregler kring distansarbeteså att den nya informationsteknikens möjligheter attskapa nya arbetsvillkor och nya arbetstillfälleninte hindras.Utskottets ställningstagandeDistansutredningen har i sitt betänkande SOU1998:115 lagt fram ett förslag om en möjlighet tillschablonavdrag för kostnad för arbetsrum i hemmetvid distansarbete. Utredningens förslag är nuföremål för överväganden inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden nu avvaktas. Utskottetavstyrker motionerna Sk341 och Sk375.GlesbygdsavdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avstyrker förslaget om en utredningav möjligheten att införa ettglesbygdsavdrag.BakgrundDen regionalpolitiska utredningen har diskuteratfrågan om ett landsbygds/glesbygdsavdrag i sittslutbetänkande (SOU 2000:87), men har inte kommitfram till någon gemensam ståndpunkt.MotionenI motion Sk377 av () anförs attom hela landet skall kunna leva måste reellaförutsättningar ges för befolkningen att bo kvar iglesbygden. Glesbygdens speciella levnadsvillkor medhöga skatter motiverar enligt motionärens mening enutredning vars syfte skall vara att utröna om det ärmöjligt att på något sätt kompensera och möjliggöraboende i glesbygden. Införandet av ett särskiltglesbygdsavdrag kan enligt vad som anförs vara enväg att gå.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långtmöjligt utformas generellt för hela landet och iförsta hand andra medel än skattereglerna användasför att åstadkomma en regional utjämning. Utskottetavstyrker motion Sk377.FackföreningsavgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om attskattereduktionen för fackföreningsavgiftskall upphöra.Jfr reservation 15 (m, kd, c, fp).BakgrundRiksdagen har fattat beslut om enskattereduktion på för medlemsavgiften till enarbetstagarorganisation och om en skattereduktion på40 % för avgiften till en arbetslöshetskassa.Samtidigt avskaffades den nuvarande avdragsrättenför dessa avgifter. De nya bestämmelserna har trätti kraft (prop. 2001/02:35, bet.2001/02:SkU6).MotionenI motion Sk232 av och () anförs att en skattereduktionför fackföreningsavgifter är diskutabel. Fack-föreningarna blir på detta sätt mer beroende avpolitikerna, och en integritetskränkandedataregistrering av medlemskapet krävs om intekontrollen skall bli resurskrävande. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att skattereduktionenför fackföreningsavgift skall upphöra.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening syftar skattereduktionenför fackföreningsavgifter till att likställavillkoren för medlemskap i enarbetsgivarorganisation med de villkor som gällerför medlemskap i en arbetstagarorganisation.Organisationer och förbund på arbetsgivarsidan harefter hand fört över den över-vägande delen av sinverksamhet till särskilt bildade servicebolag och pådet sättet gjort det möjligt för medlemsföretagenatt dra av serviceavgifterna som driftkostnader iden bedrivna rörelsen.Mervärdesskattebestämmelsernas utformning har ocksåmedfört att arbetsgivarsidan i realiteten haftfördelar jämfört med arbetstagarsidan. Med enskattereduktion på för de medlemsavgifter somenskilda medlemmar betalar till sina arbetstagar-organisationer uppnås en faktisk skattemässigbehandling som motsvarar den som gäller föravgifterna på arbetsgivarsidan. Rättviseskäl talarsåledes för att skattereduktionen förfackföreningsavgifter bibehålls. Utskottet är därförinte berett att tillstyrka det begärdatillkännagivandet till regeringen. Utskottetavstyrker motion Sk232.Förebyggande hälsovårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrättför styrkta kostnader för gym och andraförebyggande hälsovårdskostnader.Jfr reservation 16 (kd).Gällande reglerPersonalvårdsförmåner i form av motion och annanfriskvård är skattefria. Någon avdragsrätt för egnautgifter för kostnader för motion etc. finns inte.Sådana kostnader räknas till ej avdragsgillalevnadskostnader.MotionenI motion Sk319 yrkande 1 av och SvenBrus (kd) anförs att människor måste bli bättre påatt ta hand om sig själva så att de skador som iallt större utsträckning uppstår bland människor iarbetslivet undviks. De anför att det bästa sättetatt bli av med arbetsskador är att förebygga demgenom motion och föreslår att effekterna av enavdragsrätt för styrkta kostnader för gym och andraförebyggande hälsovårdskostnader utreds.Utskottets ställningstagandeEn allmän avdragsrätt för styrkta kostnader för gym,m.m. skulle innebära en oönskad snedvridning avkonkurrensen på detta område, ge upphov till enmängd gränsdragningsproblem och dessutom medföra ettkraftigt inkomstbortfall. Som utskottet i olikasammanhang framhållit är det önskvärt attskattesystemet så långt möjligt hålls fritt fråninslag som inte hänger samman med dess grundläggandefunktion att utgöra en säker bas för finansiering avden gemensamma sektorn. Utskottet avstyrker motions-yrkandet.Privata larm- ochtrygghetsanordningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrättför privata larm- och trygghetsanordningar.MotionernaI motion Sk283 av och () anförs att det måste anses rimligt att styrktakostnader för larm och bevakning blir avdragsgilla ideklarationen. I motion Ju238 yrkande 1 av HenrikWestman (m) föreslås att kostnader för ordning ochsäkerhet skall vara avdragsgilla.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka en allmänavdragsrätt för privata larm- ochtrygghetsanordningar, m.m. Utskottet avstyrkermotionerna Sk283 och Ju238 yrkande 1.Gåvor till ideella organisationerm.fl.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en avdragsrättför gåvor till olika former av ideellverksamhet.Jfr reservationerna 17 (m), 18 (kd), 19 (c)och 20 (fp).MotionernaI flera motioner framställs yrkanden om enavdragsrätt för gåvor till olika former av ideelltoch humanitärt arbete. Motionärerna föreslår attavdragsrätten skall gälla ideellahjälporganisationer, informationsverksamhet inför enfolkomröstning, ideella organisationers socialaarbete, internationellt biståndsarbete, ideellaföreningar och kyrkor, etc. Sådana yrkandenframställs i motionerna Sk331 av (), Sk384 av (), Sk392 av CristinaHusmark och (), Sk436yrkandena 1-3 av (), U316 yrkandena1-4 av (), Sk307 yrkande 1 och 2 avMikael (), Sk425 av Skånberg ochHarald (), N314 yrkande 8 av AgneHansson m.fl. (c), U328 yrkande 18 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och Sk387 av Karl-GöranBiörsmark m.fl. (fp).Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigt att detfinns en demokratisk process bakom det stöd somsamhället ger till frivilligarbete i kyrkligaorganisationer, idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete, m.m.En avdragsätt för gåvor till den här typen avverksamhet skulle minska utrymmet för detsamhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksam-heters beroende av enskilda personers förmögenheter,förmåga och vilja att bidra. Utskottet är inteberett att medverka till en sådan omläggning.Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långtmöjligt hålls fritt från inslag som inte hängersamman med dess grundläggande funktion att utgöra ensäker bas för finansieringen av den gemensammasektorn. Att belasta skattemyndigheterna med enkontroll av den här typen av stöd är enligtutskottets mening inte lämpligt. En ytterligarenackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag äratt det inte på vanligt sätt blir föremål för enårlig och samlad prövning i samband medbudgetberedningen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSk307 yrkandena 1 och 2, Sk331, Sk384, Sk387, Sk392,Sk425, Sk436 yrkandena 1-3, U316 yrkandena 1-4, U328yrkande 18 och N314 yrkande 8.ValkampanjerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen omtillkännagivanden till regeringen om behovetav ändrade skatteregler i samband medvalkampanjer.BakgrundI ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1986 ref.30) har en riksdags-ledamot medgivits avdrag förresekostnader i det politiska arbetet och undervalrörelsen. Regeringsrätten ansåg att det ingår ien riksdagsledamots arbetsuppgifter att hållakontakt med väljarna i den egna valkretsen och attdelta i det partipolitiska arbetet. Riksskatteverkethar i ett brevsvar anfört attavdrag för kostnader, under valrörelse bör kunnamedges den som är riksdagsman men inte den som, utanatt vara riksdagsman, deltar i en valrörelse för attbli invald i (RSV dnr 5632-98/200).MotionernaI motion Sk243 av och () anförs att det är viktigt att allakandidater som ställer upp i ett val har sammamöjligheter till skatteavdrag för sina kostnader,och motionärerna begär ett tillkänna-givande om attproblemet med riksdagsmännens avdragsrätt måstelösas och års val.I motion Sk324 av () begärsett tillkännagivande om att ett skyndsamt beslut börfattas så att diskrimineringen av dem som inte kandra av sina personvalskampanjskostnader upphör.Utskottets ställningstagandeAvdragsrätten för riksdagsmännens kampanjkostnaderär en direkt följd av att riksdagsmännen erhåller enskattepliktig ersättning under sitt uppdrag och attuppdraget anses omfatta verksamhet undervalkampanjer. I enlighet med de principer som gällervid inkomstbeskattningen uppkommer i denna situationen avdragsrätt för de kostnader som är förenade meduppdraget. Beroende på hur uppdraget utformats tordemotsvarande gälla för ledamöter i andra valdaförsamlingar som uppbär en skattepliktig ersättningunder sitt uppdrag. Även kandidater som inte har enplats i den församling som valet gäller torde kunnaha rätt till avdrag för sina kampanjkostnader om deuppbär en skattepliktig ersättning för sittdeltagande i en valkampanj.Frågan om avdrag för kampanjkostnader harbehandlats av utskottet i betänkande 1998/99:SkU10.Utskottet hade förståelse för den kritik somriktades mot reglerna och ställde sig inte helleravvisande till en närmare prövning av dessa.Utskottet utgick från att frågan skulle kunnabehandlas i anslutning till regeringens övervägandenmed anledning av den översyn som Rådet förutvärdering av val då arbetade med.Rådet för utvärdering av val harbehandlat frågan i betänkandet Personval 1998. Rådetkonstaterar att vissa förtroendevalda, som t.ex.riksdagsledamöter, kan sägas ha engynnad ställning i olika avseenden. De uppbär visskostnadsersättning och har rätt till fria resor inomramen för sitt uppdrag. De har också viss hjälp medkansligöromål och kan rent allmänt sett sägas ha ettförsteg då det gäller att nå ut med sitt och sittpartis budskap. Att en ledamot ges resurser att bådeunder mandatperioden och i själva valrörelsenexponera sig och sitt budskap på ett sätt som andrakandidater kanske inte har möjlighet till måsteenligt Rådets mening accepteras. När det gäller denskattemässiga behandlingen konstaterar att enmer enhetlig ordning torde kräva relativt djupgåendeingrepp i den skatterättsliga regleringen ochmedföra komplicerade avvägningsfrågor. Rådet anserdock att det är en angelägen uppgift att finna enordning som leder till en likartad bedömning iskatterättsligt hänseende och föreslår att fråganövervägs i särskild ordning.Enligt utskottets mening är den skattemässigaskillnaden en direkt följd av att bara vissakandidater uppbär en skattepliktig ersättning undersitt kampanjarbete. De överväganden som redovisatsav Rådet för utvärdering av val visar attmöjligheterna att lösa problemet genom en förändringav skattereglerna är begränsade. Ett avdragsförbudskulle leda till svåra gränsdragningsproblemeftersom normalt arbete måste kunna fortgå ocksåunder en valkampanj, och en allmän avdragsrätt förkampanjkostnader skulle innebära attskattemyndigheterna får ansvar för något som ipraktiken utgör ett stöd till deltagarna i ett val.En sådan allmän avdragsrätt skulle enligt utskottetsmening leda till kontrollproblem ochskattemotiverade kandidaturer.Utskottet utgår från att de nu aktuellafrågeställningarna redan har uppmärksammats avregeringen och ser därför inte någon anledning atttillstyrka förslagen om tillkännagivanden tillregeringen i denna fråga. Utskottet avstyrkermotionerna Sk243 och Sk324.ÖresundsregionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen omtillkännagivanden till regeringen om behovetav att avveckla olika hinder och skapamöjligheter för en ökad integration iÖresundsregionen.BakgrundDen svenska och den danska regeringen har irapporten i maj 1999redovisat en första kartläggning av hinder ochmöjligheter vad gäller integrationen iÖresundsregionen. En dansk-svensk styrgrupp förÖresundsintegrationen har tillsatts påstatssekreterarnivå. I styrgruppen ingår från svensksida representanter från Finans-, Närings- ochSocialde-partementen samt från dansk sidamotsvarande ministerier.Utskottet har arrangerat enoffentlig utfrågning om integrationen iÖresundsregionen där den allmänna utvecklingen avintegrationen i regionen belysts och informationlämnats om aktuella skattefrågor.MotionernaI flera motioner framställs yrkanden som rörÖresundsregionen. I motion Sk343 av () begärs ett tillkännagivande om att den dansk-svenska styrgruppen bör få i uppdrag att utarbetanya gränsgångarregler som gör att arbete åter kanbeskattats i hemvistlandet. I motion Sk219 av SofiaJonsson (c) anförs att de skilda systemen i Sverigeoch gör det besvärligt att samarbeta övergränsen. Tjänstebilar dubbelbeskattas, subventionenav pendlarkortet räknas som tjänsteförmån och enenda dags arbete i kan utlösa svenskaavgifter på hela årsinkomsten för den som arbetar iDanmark. Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt snabba och konkreta åtgärder bör vidtas. Imotion N218 yrkande 2 av () begärs nyagränsgångarregler i och att avdrag medgesför bro- och färjeavgifterna. I motion Sk327 av LeifJakobsson och () anförs attintegrationen i försvåras kraftigtav de barriärer som skatte- ochsocialavgiftssystemen sätter upp, och motionärernaföreslår att Öresundspendlare förses med en särskildskattsedel som är kopplad till ett gemensamt kontoför och . Länderna kan sedan avtalaom antingen en schabloniserad fördelning mellanstaterna eller kommunerna eller viauppföljningssystem se till att medlen kommer till enpart som står för utgifterna. I motion Sk366 avAnders och () anförsatt det är angeläget att ompröva beslutet att slopagränsgångarreglerna. I motion Sk367 av TassoStafilidis m.fl. (v) anförs att skattelagstiftningenbör vara utformad på ett sådant sätt attintegrationen i främjas.Utskottets ställningstagandeDen svenska och den danska regeringen har irapporten i maj 1999redovisat en första kartläggning av hinder ochmöjligheter vad gäller integrationen iÖresundsregionen. I rapporten redovisar regeringarnabl.a. sina överväganden när det gällergränsgångarnas skatte- och avgiftssituation.Huvudprincipen om beskattning i arbetslandet ärenligt vad som anförs i rapporten fast förankrad iden internationella skatterätten, och den står ocksåi överensstämmelse med de principer som gäller iEG:s regler om social trygghet. En tillämpning avhuvudprincipen gör att det blir enklare attpreliminärbeskatta inkomsten och beräkna socialaförmåner och avgifter. Sambandet med arbetsgivarensavdragsrätt för lönekostnader blir också säkrare. Ensamordning mellan skatter och avgifter gör också kan undvika en snedvridande beskattning avgränspendlarna. Eftersom skatterna har en iförhållande till avgifterna större tyngd i Danmarkän i kan en snedvridande effekt uppstå omsvenska skatter kombineras med danska avgifter ellervice versa.Av rapporten framgår också att det inom Europafinns många exempel på att principen om beskattningi hemvistlandet tillämpas i olika gränsregioner.Sådana avtal finns mellan och flera andraländer, mellan och och mellanItalien och . Även har sådana avtalmed och .