bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Utskottet beklagade av det skälet att subsidiärt skyddsbe-hövande - på förslag av - inte längre omfattasav direktivförslaget och att nationella regler tills vidare kom-mer att gälla för den gruppen. Vidare angav utskottet att efter-som direktivförslaget är utformat som ett minimidirektiv inne-bär det att det blir möjligt för att ha generösare reglerär vad som föreskrivs i direktivet. Motion Sf398 yrkande 14avstyrks med det anförda.Som ett led i att upprätthålla den reglerade invandringenfinns i utlänningslagen regler om att uppehållstillstånd i an-knytningsfall skall utverkas före inresan till . Undantagkan dock göras om utlänningen har stark anknytning till en iSverige bosatt person och det skäligen inte kan krävas att ut-länningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökandär. Mot bakgrund härtill saknas det enligt utskottets meningskäl att i lagen närmare ange i vilka situationer undantag frånhuvudregeln kan göras. Utskottet avstyrker motion Sf399 yr-kande 20.Nyligen etablerade förhållandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- uppskjuten invandringsprövning- seriositetsprövning för EU-medborgareJämför reservationerna 22 (v, fp, mp) och 23 (kd)Gällande ordningDen har genom ändringar i utlänningslagen skyddetför kvinnor i anknytningsärenden förstärkts (prop.1999/2000:43, bet. 1999/2000:SfU9, rskr. 1999/2000:159).När det gäller anknytningar som inte bestått ,kan ett uppehållstillstånd vid första beslutstillfället tidsbegrän-sas, s.k. uppskjuten invandringsprövning. Ett nytt tidsbegränsatuppehållstillstånd eller ett permanent uppehållstillstånd får gesom förhållandet består. Uppskjuten invandringsprövning till-lämpas normalt innan permanent uppehållstill-stånd beviljas.Fortsatt uppehållstillstånd kan beviljas även om förhållandetupphört inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringspröv-ningen, om förhållandet har upphört främst på grund av att sö-kanden eller sökandens barn utsatts för våld eller för handling-ar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller bar-nets frihet eller frid. Vidare kan ett första uppehållstillståndnekas trots att förhållandet framstår som seriöst, om det finnsen påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas för våldeller annan allvarlig kränkning i förhållandet.MotionerI motion Sf295 av m.fl. (v) yrkande 1 begärsförslag till sådan ändring i utlänningslagen att utvisning avkvinnor som misshandlats av sin man förpermanent uppehållstillstånd förhindras.I motionerna Sf399 av m.fl. (kd) yrkandena 18och 19 samt A211 av m.fl. (kd) yrkandena 28-30 anförs att en person som utsatts för våld eller annanallvarlig kränkning under förhållandet, och av det skäletlämnat detsamma, kan beviljas fortsatt uppehållstillstånd. Iutlänningslagen anges detta kunna ske om "förhållandet harupphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, ellerutlänningens barn, har utsatts för våld eller för annan allvarligkränkning av sin frihet eller frid". Motionärerna anser att ordetfrämst skall tas bort för att möjligheten till fortsattuppehållstillstånd skall kunna få avsedd verkan. För att kunnautreda om det finns skäl att misstänka att referenspersonen kankomma att förgripa sig på sökanden , eller för attfastställa att han tidigare förgripit sig på sambo eller maka, börenligt motionärerna en kontroll göras genom registerutdrag.Uppehållstillstånd skall nekas i det fall referenspersonentidigare dömts för misshandel eller övergrepp mot tidigaresambo eller maka/make. Utdrag ur brottsregistret bör dockäven göras avseende brott mot liv och hälsa 3 kap., frihet ochfrid 4 kap. och sexualbrott 6 kap. och meddelandeom besöksförbud bör alltid inhämtas. Sökanden ochreferenspersonen skall få ta del av uppgifterna, vareftersökanden själv kan fatta ett för denne riktigt beslut. Enligtmotionärerna respekteras därigenom varje människas rätt tillatt själv välja och ta ansvar.Även i motion Ju394 av m.fl. (kd) yr-kandena 4 och 5 anförs att lagstiftningen måste förstärkas föratt skydda kvinnor som flyttar till för att gifta sig.Migrationsverket borde ha en skyldighet att dels kontrollerahur många kvinnor den aktuella mannen tidigare fört in i Sve-rige, dels kontrollera i polisregistret om mannen tidigare miss-handlat någon av dessa. Vidare bör personal som skall hand-lägga utvisningsärenden av "importerade" kvinnor, vilka trotsanmälan om misshandel utsätts för utvisningshot, ha special-kompetens.Margareta och () påtalar imotion Ju324 yrkande 3 att lagändringen gällande den s.k. två-årsregeln inte har fått den effekt som eftersträvades. Motionä-rerna vill ha en översyn.Caroline () anser i motion Sf259 att det krävsett förtydligande i lagstiftningen till skydd för utländska kvin-nor i . Motionären anser att det inte får råda någon tve-kan om att en utländsk kvinna inte skall kunna utvisas ommisshandel eller allvarlig kränkning ägt rum.I motion A229 av m.fl. (fp) yrkande 36 påta-las behovet av ändrad lagstiftning för att skydda utländskakvinnor som gifter sig med svenska män. Motionärerna anseratt kvinnor som utsätts för våld inte bör utvisas.Kerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motion Sf3 yrkande 5förslag till ändring av praxis i anknytningsärenden. Motionä-rerna anser att tvåårsregeln är alltför restriktiv. Trots den nyli-gen genomförda lagändringen är det enligt motionärerna försvårt för kvinnan att bevisa att våld orsakat brytningen.Också m.fl. (mp) anser i motion Sf394yrkande 18 att lagändringarna inte i tillräckligt hög grad harunderlättat för misshandlade kvinnor att få uppehållstillstånd.I motion Sf362 av () begärs ett tillkännagivandeom behovet av att synliggöra den utsatthet som förekommer isamband med skenäktenskap. Motionären anser att bör se över problemet med att kvinnor betalar föratt få ingå ett skenäktenskap med en man i Sverige.Christel () anför i motion Sf263 att den s.k. serio-sitetsprövningen hindrar EU-medborgares rätt till fri rörlighet.Motionären anser att regeringen bör göra en utvärde-ring av tillämpning av reglerna och tillse attseriositetsprövningen inte tillämpas slentrianmässigt på allasom söker uppehållstillstånd i Sverige.Utskottets ställningstagandeMakar eller sambor som har sammanbott stadigvarande utom-lands har rätt till uppehållstillstånd. Är förhållandet inte etable-rat krävs för uppehållstillstånd att förhållandetbedöms som seriöst och att särskilda skäl inte talar mot att till-stånd beviljas. Den seriositetsprövning som görs innebär intenågon kontroll av förhållandets allmänna lämplighet eller par-ternas moraliska eller andra kvaliteter. Syftet är främst att för-hindra att invandringsbestämmelserna kringgås och att skyddaparter som riskerar att i förhållandet utsättas för våld eller an-nan allvarlig kränkning.Den 1 juli 2000 infördes i utlänningslagen uttryckligenmöjligheten att ge fortsatt uppehållstillstånd i vissa fall vidoetablerade förhållanden. Regleringen motsvarade vad somdittills gällt i praxis. Av framför allt rättssäkerhetsskäl infördesmöjligheten att ge uppehållstillstånd trots att det förhållandesom grundade anknytning upphört. Regeln syftar till att av-hjälpa t.ex. att kvinnor som misshandlats under förhållandetblir utvisade när förhållandet upphört. Vidare kan ett förstauppehållstillstånd nekas trots att förhållandet framstår som se-riöst, om det finns en påtaglig risk för att sökanden kommer attutsättas för våld eller annan allvarlig kränkning i förhållandet.Anhörigkommittén redovisar i sitt delbetänkande Vår anhö-riginvandring (SOU 2002:13) hur seriositetsprövningen van-ligtvis går till. Anknytningspersonen tillfrågas om eventuellatidigare brott i syfte att förhindra att uppehållstillstånd ges omdet finns påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas förmisshandel eller annan kränkande behandling i förhållandet.Vidare görs registerkontroll om det finns särskilda skäl, t.ex.om något framkommit som ger anledning att misstänka tidiga-re relevant kriminalitet. har direktåtkomst tillregistren och kan kontrollera om personen dömts för brott en-ligt 3, 4 eller 6 kap. eller har meddelats besöks-förbud.Anhörigkommittén lämnar i sitt delbetänkande förslag tillviss ändring av dagens seriositetsprövning av oetablerade för-hållanden. Utredningens omfattning bör minskas och till vissdel ersättas av att anknytningspersonens förmåga att försörjasökanden utreds. För att söka undvika att utsatta parter utnytt-jas föreslås vidare att anknytningspersonens förhållanden i frå-ga om eventuell tidigare brottslighet och äktenskap alltid un-dersöks genom registerkontroll. Kommittén menar attskyddsaspekten utgör ett skäl för att införa försörjningskravvid etablerade förhållanden. Ett försörjningskrav skulleockså enligt kommittén motverka skenförhållanden.Som angetts ovan har utskottet yttrat sig till EU-nämndenöver förslaget till direktiv om familjeåterförening(2000/01:SfU7y). Utskottet uttalade att det, trots förslagets po-sitiva inslag, är mycket kritiskt till dess nuvarande utformning,framför allt vad gäller möjligheterna att göra en seriosi-tetsprövning redan i samband med prövningen av det förstauppehållstillståndet vid oetablerade förhållanden. Utskottet be-rörde också frågan om bestämmelser för unionsmedborgaresom inte utövat sin rätt till fri rörlighet.Utskottet anser att beredningen inom avAnhörigkommitténs förslag liksom det pågående samarbetetinom EU bör avvaktas. Mot bakgrund därav och då reglernanyligen ändrats i syfte att stärka skyddet för kvinnor sommisshandlas avstyrker utskottet motionerna Sf3 yrkande 5,Sf259, Sf295 yrkande 1, Sf362, Sf394 yrkande 18, Sf399 yr-kandena 18 och 19, Ju324 yrkande 3, Ju394 yrkandena 4 och5, A211 yrkandena 28-30 och A229 yrkande 36.Inom EES-området gäller förordning (EEG) nr 1612/68 omarbetskraftens fria rörlighet. Förordningen gäller även EU-medborgarens nära anhöriga och oavsett dessa personers na-tionalitet. Reglerna, som på flera punkter är förmånligare änutlänningslagens regler för anhöriga, omfattar make och maka,dock inte sambo. Enligt praxis gäller emeller-tid att om landets egna medborgares sambor från annat landkan erhålla uppehållstillstånd, skall samma rätt tillkomma ensambo till den som är medborgare i en annan medlemsstat mensom vistas i landet. I tidigare avsnitt har utskottet redogjort fördet förslag till direktiv som avses ersätta bl.a. dessa delar av1968 års förordning.Utskottet kan konstatera att enligt förordningen och utlän-ningslagstiftningen gäller för EU-medborgare som har utnyttjatsin rätt till fri rörlighet liksom för svenska medborgare sominte utnyttjat denna rätt att en seriositetsprövning inte görs videtablerade förhållanden när det gäller make/maka. Utskottet,som vill peka på vikten av att anvisningar idetta avseende är tydliga, utgår från att tillämpningen av regel-verket fortlöpande följs upp. Utskottet avstyrker med det an-förda motion Sf263.FlyktingpolitikenFlyktingbegreppet och andra skyddsgrunderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- harmoniserat flyktingbegrepp- förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning- asylsökande från Iran- asylsökande från BosnienJämför reservationerna 24 (v), 25 (kd), 26 (kd, c, fp,mp), 27 (v, kd, fp, mp) och 28 (kd)Gällande ordningFN-konventionen angående flyktingars rättsligaställning, , kompletterades medett protokoll angående flyktingars rättsliga ställning, det s.k.New York-protokollet. Protokollet innebär att staterna förbin-der sig att tillämpa konventionen utan begränsning till händel-ser som inträffat före och som regel utangeografisk begränsning till händelser som inträffat i Europa.Genèvekonventionen innehåller bl.a. en definition av vemsom skall anses som flykting och föreskriver förbud mot av-visning eller utvisning av personer till ett land där de riskerarförföljelse eller till ett land där de inte åtnjuter trygghet mot attbli sända till ett land där de riskerar förföljelse.I konventionen definieras en flykting som en person som "ianledning av välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sinras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgruppeller politisk åskådning befinner sig utanför sitt hemland ochsom inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sigav hemlandets skydd".En flykting har enligt utlänningslagen en principiell rätt att fåuppehållstillstånd i . Definitionen av vem som är flyk-ting är intagen i 3 kap. 2 § UtlL och har samma lydelse som iGenèvekonventionen, dock med uttryckligt angivande att den-na rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landetsmyndigheter eller om dessa inte kan antas bereda skydd motförföljelse från enskilda.Utöver flyktingar har tre andra kategorier enligt 3 kap. 3 §UtlL en principiell rätt att få skydd i . Det rör sig ompersoner som lämnat sitt land av andra skäl än av flykting-grundande orsaker och som1. känner en välgrundad fruktan för att straffas med dödeneller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,2. på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt behöverskydd eller på grund av en miljökatastrof inte kan återvändatill sitt hemland, eller3. på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrun-dad fruktan för förföljelse.Som flykting och som skyddsbehövande enligt ovanståendegrunder anses även en person som är statslös och som av deuppräknade skälen befinner sig utanför det land där han ellerhon tidigare haft sin vanliga vistelseort, under förutsättning attpersonen inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill åter-vända dit.SkrivelsenÅtskilliga OECD-stater har i sina nationella lagstiftningar in-fört bestämmelser om uppehållstillstånd som i vissa avseendenär generösare än . Detta gäller enligtskrivelsen för Sverige.Av skrivelsen framgår att inom UNHCR pågår en utveck-ling av de internationella normerna på flyktingområdet och ett70-tal konklusioner har antagits av UNHCR:s exekutivkom-mitté för internationellt skydd av flyktingar, bl.a. om kvinnorpå flykt, flyktingbarn och familjeåterförening. Med anledningav att flyktingkonventionen har funnits harUNHCR inlett konsultationer i syfte att bekräfta konventionensroll som grundpelare för den internationella flyktingrätten.I skrivelsen anges att , i sam-arbete med Europeiska kommissionen och , anordnade ettseminarium på hög tjänstemannanivå för att diskutera interna-tionellt skydd inom ramen för en enhetlig asylprocedur. Delta-gare från medlemsstaterna, ansökarländerna, , ,, EU:s institutioner, UNHCR och frivilligorganisationernärvarade. Bland annat diskuterades frågor om internationelltskydd, vilket även bidrog till att ge kommissionen underlag isitt arbete med utformandet av direktivförslag om definitionenav flyktingar samt alternativa skyddsformer.I september 2001 presenterade kommissionen ett förslag tilldirektiv om miniminormer för när en medborgare i tredjelandoch statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller sompersoner som av andra skäl behöver internationellt skydd samtom dessa personers rättsliga ställning, KOM(2001) 510. Di-rektivet innehåller förslag till bestämmelser för fastställande avvilka av de personer som söker internationellt skydd som skallanses uppfylla villkoren för flyktingstatus och vilka som skallanses berättigade till subsidiärt skydd.MotionerGudrun m.fl. (v) anför i motion Sf398 yrkande 16 attkommissionens förslag till EG-direktiv om miniminormer förnär medborgare i tredjeländer skall betraktas som flyktingareller eljest är i behov av internationellt skydd på flera väsentli-ga punkter stärker det internationella rättsliga skyddet förflyktingar. Motionärerna anser emellertid att det är viktigt attSverige i de kommande förhandlingarna motsätter sig varjeförsvagning av förslaget.Magda m.fl. (kd) anser i motion Sf399 yrkande 1 att detsnarast bör utarbetas en gemensam definition av flyktingbe-greppet inom EU.En rad motioner tar upp frågan om utlänningslagen bör ändrasså att även personer som förföljs på grund av kön eller sexuellläggning inryms i flyktingbegreppet.I motion Sf353 av m.fl. (v, c, fp, mp) begärsi yrkandena 1 och 2 en ändring i utlänningslagen så att förföl-jelse på grund av kön, sexuell läggning eller könsidentitet gerflyktingstatus enligt samt att inga avvis-ningar av asylsökande som sökt skydd med anledning av för-följelse på grund av kön, sexuell läggning eller könsidentitetskall verkställas medan en översyn av lagstiftningen och desstillämpning pågår.I motion Sf295 av m.fl. (v) begärs i yr-kande 2 beslut om att upphäva 3 kap. 3 § 3 UtlL. Den som för-följs på grund av kön eller homosexualitet bör i stället gesflyktingstatus.I motion Sf292 av m.fl. (m) yrkandena 1 och2 anförs att homo- och bisexuella förföljs på många håll i värl-den. lagändring syftade bl.a. till att den som förföljspå grund av sin homosexualitet lättare skulle kunna få uppe-hållstillstånd i . Utvecklingen har visat att lagändringen1997 har fått mycket liten praktisk betydelse och att praxis äralltför restriktiv. Motionärerna anser att den som är förföljd isitt hemland på grund av sin homo- eller bisexualitet skallkunna beviljas asyl enligt bestämmelser.En sådan åtgärd står också i samklang med de förslag som förnärvarande diskuteras inom Europeiska kommissionen.Agne m.fl. (c) anför i motion Sf255 yrkande 6 attdet är viktigt att kvinnor får samma starka skydd som konven-tionsflyktingar. Motionärerna begär en översyn av könsbe-stämmelsen i utlänningslagen.Också m.fl. (fp) kräver i Sf216 yrkande 2att flyktingbegreppet bör vidgas till att avse även förföljelse pågrund av kön eller sexuell läggning.I motion L367 av m.fl. (fp) yrkandena 21och 22 begärs tillkännagivanden om att i internatio-nella sammanhang bör arbeta för att förföljda homosexuella,bisexuella och transpersoners grundläggande rättigheter intekränks och att genom ett tilläggsprotokoll till Genèvekonven-tionen bör den som känner välgrundad fruktan för förföljelsepå grund av kön eller homosexualitet ges flyktingstatus.I motion U347 av m.fl. (fp) yrkande 2 på-talas behovet av en översyn av . Mo-tionären anser att bör driva på för en förnyelse ochbreddning av konventionen.I motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkande 4begärs en ändring av praxis gällande s.k. övriga skyddsbehö-vande. Motionärerna vill se en generösare tillämpning av 3kap. 3 § 3 UtlL. Motionärerna anför att många kvinnor somförföljs på grund av sitt kön inte blir trodda av myndigheternaoch avvisas. Vidare får endast ett fåtal kvinnor uppehållstill-stånd på grund av att de riskerar att bli omskurna. Motionärer-na menar också att det borde vara en självklarhet att få skydd iSverige med anledning av rädsla för förföljelse på grund avhomosexualitet.Lotta N m.fl. (mp) anför i motion Sf394 yrkan-dena 16 och 19 att berörda myndigheter bör uppmärksammaspå att förföljelse på grund av kön och homosexualitet skall va-ra tillräckliga skäl för asyl.Magda m.fl. (kd) anför i motion Sf399 yrkandena 13och 14 att kompetensen vid invandringsmyndigheterna samtbeslutsunderlaget om situationen i hemländerna för homosexu-ella och kvinnor genast måste ses över. Motionärerna menar attsvensk lagstiftning leder till att kvinnor diskrimineras om defår skydd enligt könsbestämmelsen, eftersom tortyrbestämmel-sen ger ett starkare skydd och flyktingparagrafen bättre rättig-heter. Motionärerna begär att regeringen ser över tillämpning-en av utlänningslagens bestämmelser om uppehållstillstånd förden som "på grund av sitt kön eller homosexualitet känner väl-grundad fruktan för förföljelse".I motion U349 av m.fl. (kd) yrkande 15anförs att asylpolitiken bör utvidgas så att hot om könsstymp-ning utgör skäl för att få flyktingstatus.I motion U270 av andre vice talman m.fl. (v, s,m, kd, c, fp, mp) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om atthändelserna i innebär en kraftig för-sämring när det gäller mänskliga rättigheter och att regeringenbör beakta detta när det gäller behandlingen av iranska flyk-tingars möjligheter att få uppehållstillstånd i Sverige.I motion Sf5 av m.fl. (kd) yrkande 6 anförs att iförbundsrepubliken lever cirka en miljon flykting-ar som har flytt från Kosovo, och Bosnien. De leverunder mycket knappa förhållanden, och den humanitära hjäl-pen utifrån är minimal. Det har visat sig att människor somunder flytt från Bosnien till har levtsom internflyktingar i sitt hemland . Motionä-rerna motsätter sig att de nu avvisas från till Bosnienoch ett liv som internflyktingar.Utskottets ställningstagandeUNHCR har inlett en översyn av flyktingbegreppet enligt Ge-nèvekonventionen, varvid även det könsrelaterade skyddet sesöver. I översynen hålls globala konsultationer med alla 136länder som har undertecknat konventionen. Översynen skallutmynna i en handlingsplan för internationellt skydd, Agendafor Protection. Utskottet har under beredningen av detta ärendefått information av UNHCR:s representant för de baltiska ochnordiska länderna bl.a. beträffande de pågående globala kon-sultationerna.Europeiska kommissionen presenterade under hösten 2001ett förslag till direktiv om miniminormer för när en medborga-re i tredjeland och statslösa personer skall betraktas som flyk-tingar eller som personer som av andra skäl behöver interna-tionellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning. Di-rektivet innehåller förslag till bestämmelser för fastställande avvilka av de personer som söker internationellt skydd som skallanses uppfylla villkoren för flyktingstatus och vilka som skallanses berättigade till subsidiärt skydd. Det omfattar dock intede tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som befinnersig på medlemsstaternas territorier och som medlemsstaternafortlöpande tillåter att stanna inom sina territorier av skäl sominte hänger samman med behovet av internationellt skydd, t.ex.av humanitära skäl. För att uppnå större överensstämmelse ochbegränsa oönskad vidareflyttning av asylsökande, innehållerförslaget bestämmelser om vilka minimirättigheter och mini-miförmåner som tillkommer personer som åtnjuter flyk-tingstatus eller subsidiärt skydd. Ungefär samma rättigheter ärförbundna med de båda skyddsformerna, för att återspegla attalla personer i behov av internationellt skydd har liknande be-hov.Genèvekonventionen anger fem grunder för förföljelse somkan leda till flyktingstatus, ras, religion, nationalitet, tillhörig-het till viss samhällsgrupp och politisk åskådning. När detgäller uttrycket "tillhörighet till viss samhällsgrupp" anser Eu-ropeiska kommissionen att det bör tolkas brett och övergripan-de och således innefatta även förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning. Regeringen har med anledning av direktiv-förslaget uttalat att innehållet i förslaget i sak är bra och attbl.a. tolkningen av begreppet "tillhörighet till viss samhälls-grupp" är i linje med den svenska ståndpunkten. Regeringenhar även påtalat att det är viktigt att behandlingen på arbets-gruppsnivå kommer i gång så fort som möjligt.Utskottet kan konstatera att frågan om internationellt skyddoch om definitionen av begreppet flykting samt alternativaskyddsformer är föremål för diskussion i olika forum interna-tionellt och inom EU. Enligt utskottets mening är frågan omdefinitionen av begreppet flykting och möjligheten att erhållaflyktingstatus mycket viktig och grundläggande inte minst närdet gäller det övriga arbetet inom EU med att utforma en ge-mensam asylpolitik. har varit drivande i dessa frågor. Iutlänningslagen infördes också bestämmelser omatt förföljelse från tredje part kan utgöra grund för flyk-tingskap. När det gäller direktivförslaget vill utskottet under-stryka vikten av att arbetet med förslaget inte fördröjs.Utskottet har erfarit att regeringen avser att se över fråganom att i utlänningslagen införa en möjlighet för personer somförföljs på grund av kön eller sexuell läggning att erhålla flyk-tingstatus. Statsrådet har uttalat att Sverigedärmed anpassar sig till en rättsutveckling som redan är pågång och att det inte är nödvändigt att avvaktar det på-gående arbetet inom EU.