bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — Barnen hade en lägre skattesats och vardessutom berättigade till ett grundavdrag som kundekvittas mot ränteinkomsten.Skattereformen syftade bl.a. till att elimineraden här formen av vardaglig skatteplanering genomatt göra beskattningen mer likformig. Kapital-inkomsterna sammanfördes i ett inkomstslag och ficken proportionell skattesats, och möjligheten att fågrundavdrag från inkomst av kapital slopades. Ett dågällande särskilt sparavdrag slopades också.Resultatet blev en så långt möjligt likformigbeskattning av kapitalinkomster.Enligt utskottets mening är det ett viktigtresultat av skattereformen att ränteinkomster numerahar en likformig beskattning. Utskottet är inteberett att ändra på detta förhållande och avstyrkerdärför motion Sk442.PersondatorerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en avdragsrättför inköp av datorer och programvara.Jfr reservation 25 (kd).BakgrundFörmånen av att använda en datorutrustning somarbetsgivaren tillhandahåller för privat bruk skallinte tas upp som intäkt om förmånen väsentligenriktar sig till hela den stadigvarande personalen påarbetsplatsen, 11 kap. 7 § IL (prop. 1996/97:173,bet. 1997/98: SkU4).MotionenI motion T466 yrkande 4 av m.fl. (kd)anförs att personer som inte har råd med dator ochInternet bör få en möjlighet att göra ettskatteavdrag. I finns t.ex. möjlighet att fåavdrag för kostnad för dator, programvara,utbildning m.m. Man bör överväga att införa enliknande avdragsrätt i Sverige.Utskottets ställningstagandeEn allmän avdragsrätt för inköp av datorer ochprogramvara skulle enligt utskottets mening innebäraen oönskad snedvridning av konkurrensen på dettaområde, ge upphov till en mängdgränsdragningsproblem och dessutom medföra ettmycket kraftigt inkomstbortfall. Som utskottet iolika sammanhang framhållit är det önskvärt attskattesystemet så lång möjligt hålls fritt fråninslag som inte hänger samman med dess grundläggandefunktion att utgöra en säker bas för finansiering avden gemensamma sektorn. Utskottet avstyrker motionT466 yrkande 4.BredbandUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om attskattereduktionen för installation avbredband skall avskaffas.Jfr reservation 26 (m) och 27 (c).BakgrundDen som installerar bredband och tar installationeni bruk mellan och den 31 december2002 kan få en skattereduktion. Skattereduktionenuppgår till av de utgifter som överstiger 8 000kr per hus eller, i fråga om hyreshus, peransluten bostad eller lokal. Skattereduktionen utgårmed högst per hus, bostad eller lokal. Omansökan kommer in avräknasskattereduktionen på skattebesked . Kommeransökan in avräknasreduktionen på skattebeskedet (prop.2000/01:24 och bet. 2000/01:SkU8).MotionenI motion Sk489 yrkande 38 av m.fl. (c)föreslås att staten tar ansvar för utbyggnaden avbredband fram till varje enskild abonnent i helalandet. Som ett led i en sådan strategi börriksdagen fatta beslut om att skattelättnaden förbredband slopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka att statentar över ansvaret för utbyggnaden av bredband ochanser därför att skattereduktionen för installationav bredband skall finnas kvar. Utskottet avstyrkermotion Sk489 yrkande 38.BiodlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att vissbiodling skall befrias frånskatteredovisningsskyldighet.BakgrundVid skattereform infördes särskildaskatteregler för hobby-verksamhet. Inkomst avhobbyverksamhet beskattas under inkomst av tjänst.Avdrag får göras för utgifter som erlagts underbeskattningsåret eller under något av de somföregår beskattningsåret. Avdrag för utgift somerlagts före beskattningsåret medges endast i denmån utgiften överstiger eventuella inkomster underdet året. Vid biodling utan anknytning till jordbrukgår gränsen mellan hobby och näringsverksamhetnormalt vid 15 bikupor.MotionenI motion MJ290 yrkande 2 av och EskilErlandsson (c) begärs ett tillkännagivande om attupp till 12-15 bisamhällen bör betraktas somhobbyodling och befrias frånskatteredovisningsskyldighet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning attundvika att ha regler som gör det möjligt attvaraktigt bedriva en vinstgivande verksamhet utanatt den underkastas samma skatteregler som andraliknande verksamheter. Skattefriheten för inkomst avhobbyverksamhet avskaffades därför årsskattereform, och särskilda regler för beskattningenav sådan verksamhet infördes.När det gäller biodling innebär det anförda atteventuella överskott av hobbybiodling beskattas ochatt en odlare som vill dra av utgifter dånågon inkomst inte deklarerats måste kunna redovisasina inkomster under ett sådant år. De krav somställs gäller en redovisning av de inkomster somförekommit och ett underlag som styrker utgifterna.Enligt utskottets bedömning bör en sådan redovisninginte medföra alltför mycket besvär.Utskottet är inte berett att ompröva sittställningstagande när det gäller beskattningen avhobbyverksamhet och vidhåller att dessa skatteregleräven bör gälla för hobbybiodlare.Trav- och galoppsportUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att trav- ochgaloppsport generellt skall betraktas som ennäringsverksamhet.BakgrundNuvarande skatteregler medger att travsportbeskattas enligt reglerna för näringsverksamhet. Föratt travsport och annan hästsport skattemässigtskall betraktas som näringsverksamhet krävs attkriterierna för näringsverksamhet är uppfyllda, dvs.varaktighet, självständighet och vinstsyfte. I mångafall krävs det en helhetsbedömning, där bl.a. fråganom verksamhetens omfattning ingår, för att avgöra omden skattemässigt skall anses utgöra närings-verksamhet eller om den är av hobbykaraktär ochdärför skall beskattas i inkomstslaget tjänst.Även i de fall då verksamheten är av hobbykaraktärkan kostnader dras av mot inkomsten av verksamheten.Om hobbyverksamheten ger underskott får emellertidinte avdrag göras mot andra inkomster iinkomstslaget tjänst. Underskott får dock sparas upptill efter beskattningsåret och dras av moteventuellt kommande överskott i hobbyverksamheten.För räntekostnader hänförliga till hobbyverksamhetengäller att dessa endast dras av i inkomstslagetkapital.Ridhästuppfödning har inte ansetts utgöranäringsverksamhet när deltagandet ihästkapplöpningar varit av mindre omfattning och dåinte heller handel med hästar sker. Nettovinst avtävlingsverksamhet med en enda travhäst har inteansetts utgöra näringsverksamhet, även närverksamheten varit lönsam. Travsportverksamhet somdrivits med två hästar har däremot iallmänhet ansetts utgöra näringsverksamhet. Antalethästar är dock inte ensamt avgörande för frågan omverksamheten kan anses utgöra näringsverksamheteller inte. Den naturliga anknytningen som rådermellan jordbruksverksamhet och verksamhet som geravkastning genom bl.a. utnyttjandet av fastighetensinventarier, alster och naturtillgångar m.m., medföratt hästsportverksamhet ofta utgör en verksamhettillsammans med jordbruket.MotionenI motion Sk332 av () begärs etttillkännagivande om att trav- och galoppsport är ennäring som sysselsätter tiotusentals människor ochatt den bör betraktas som en näringsverksamhet ävenskattemässigt.Utskottets ställningstagandeSom framgår av vad utskottet redovisat bakgrundsvisbedrivs trav- och hästsport ibland under sådanaformer att verksamheten skall beskattas somnäringsverksamhet och i andra fall i en form som göratt verksamheten blir att betrakta som enhobbyverksamhet.Enligt utskottets mening finns det inte skäl attgenerellt betrakta hästinnehav som näringsverksamheti beskattningssammanhang. Utskottet avslår motionSk332.FiskevårdsavgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om etttillkännagivande till regeringen om att enfiskevårdsavgift inte bör införas.Jfr reservation 28 (m).BakgrundMiljö- och jordbruksutskottet behandlade i sittbetänkande (bet. 1999/2000:MJU8) bl.a. det friahandredskapsfisket. På förslag av utskottetbeslutade att det fria handredskapsfisketbör bli föremål för en kartläggning och översyn(rskr. 1999/2000:161). Utredningen (dir. 2000:100)av det fria handredskapsfisket (landshövding ) har presenteratbetänkandet Utvärdering av det friahandredskapsfisket (SOU 2001:82). Utredningenkonstaterar att det står klart att fiskevårdensfinansiering behöver förstärkas och lägger bl.a.fram förslag om införande av en fiskevårdsavgift.MotionenI motion MJ420 yrkande 3 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att en allmänfiskevårdsavgift inte bör införas.Utskottets ställningstagandeDet förslag om införande av en allmänfiskevårdsavgift som lagts fram av Utredningen avdet fria handredskapsfisket är föremål förremissbehandling och överväganden inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av regeringens överväganden nu avvaktas.Utskottet avstyrker motion MJ420 yrkande 3.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Allmänna riktlinjer (punkt 1) - mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om allmännariktlinjer. Därmed bifaller motionerna2001/02:Sk228, 2001/02:Sk238, 2001/02:Sk255,2001/02:Sk288 yrkandena 4 och 6, 2001/02:Sk391,2001/02:Sk450 yrkande 1, 2001/02:Sk491 yrkandena 1och 6, 2001/02:So3 yrkande 25, 2001/02:Kr339yrkandena 15-17, 2001/02:Ub533 yrkande 3,2001/02:N224 yrkande 2, 2001/02:N261 yrkande 2,2001/02:A248 yrkande 4 och 2001/02:A318 yrkande 6,bifaller delvis motionerna 2001/02:Sk235 yrkandena1-8, 2001/02:Sk246 och 2001/02:Sk450 yrkande 2 och avslår motionerna 2001/02:K321yrkande 2, 2001/02:Sk460, 2001/02:Sf397 yrkande 1,2001/02:So304 yrkande 7, 2001/02:So637 yrkande 10,2001/02:MJ519 yrkande 16, 2001/02:MJ521 yrkande 11,2001/02:N370 yrkandena 6 och 10, 2001/02:N372yrkande 9 och 2001/02:A212 yrkande 7.StällningstagandeSkattepolitiken skall syfta till att stärka deenskilda medborgarnas oberoende och skapaförutsättningar för högre tillväxt och fler jobb.Det är viktigt att successivt sänka inkomstskatten.På så sätt ökar friheten och därmed vars och ensmöjlighet och förmåga att ta ansvar för den egnalivssituationen. I synnerhet gäller det dem som har låga inkomster.Människor skall ges möjlighet att klara sina egnagrundläggande behov innan de börjar betala skatt.Därför vill vi att de första som allatjänar skall vara befriade från inkomstskatt,oavsett om de kommer från förvärvsinkomst eller frånpension. Ingen skall behöva betala skatt innanbostad och mat är betalda.Beskattningen får inte hindra arbete. Vi villlindra marginaleffekterna genom ett förvärvsavdragpå alla pensionsgrundande inkomster. En betydandedel av det man tjänar skall alltid vara skattefritt.På några års sikt vill vi att förvärvsavdraget skallvara av inkomsten. På vill vi ökaavdraget ytterligare.Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyntill försörjningsbördan. Framför allt är detbarnfamiljer som har svårast att få ekonomin att gåihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därför införaett extra grundavdrag på och barnupp till , vilket motsvarar isänkt skatt per barn och månad för föräldrar ivanliga inkomstgrupper. 2002 och gäller utöver dagens barnbidrag.Såväl förvärvsavdrag som grundavdrag görs på dentill kommunen beskattningsbara inkomsten.Statlig inkomstskatt betalas av avalla heltidsarbetande. Det är således inte någonexklusiv elit utan helt vanliga människor sombetalar denna skatt. Den statliga inkomstskattenfungerar som en straffbeskattning av kunskap och ärdärmed en av anledningarna till att färre tarakademisk examen i än i andra jämförbaraländer. Den statliga inkomstskatten missgynnar demsom har ojämna inkomster under livet. ungdomar som jobbar mycket i perioder för attsedan resa eller studera, men även företagare,idrottsmän, artister, m.fl. Skattebelastningenskiljer sig radikalt mellan samma livsinkomst somfördelas jämnt under livet respektive den somvarierar över åren. Att utländska experter har fåttett undantag som sänker deras skatt avsevärt visartydligt att inkomstskatten har en negativ inverkanpå konkurrenskraft. Vi anser att det ärorättvist att en svensk medborgare skall betala upptill dryga mer i skatt än sinutländska kollega som utför samma jobb. Den statligainkomstskatten har också skapat ett behov av sär-regler för egenföretagare och för beskattning avpersonaloptioner. Dessa leder till onödig byråkratioch till orättvisor. Vi vill successivt avskaffa denstatliga inkomstskatten.Fastighetsskatten är orättfärdig och skallsuccessivt sänkas för att tas bort helt.Fastighetsskatten är en skatt på en fiktivavkastning på husets taxeringsvärde utan någonkoppling till en verklig inkomst. Skatten drabbaralla boendeformer i . Bostadsrättsföreningarbetalar skatt på värdet av fastigheten. Förhyresrätter gäller i regel att cirka en månadshyraper år utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskattenför småhus varierar starkt och skattens storlekberor i hög grad på var fastigheten är belägen. Föratt minska de problem som uppkommer i skärgården ochandra särskilt utsatta områden föreslår vi attendast halva markvärdet skall ingå i underlaget förfastighetsskatten så länge den finns kvar.Förmögenhetsskatten har slopats i de flestaländer. I tas förmögenhetsskatt ut även vidförhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsen ärinternationellt sett hög. Det gör att kommiti en särdeles ogynnsam position vad gällerkonkurrens om kapital. Skatten ökaravkastningskravet på investeringar som görs här. Somförmögenhet räknas också taxeringsvärdet på småhusoch fritidshus. Efter årets höjningar avtaxeringsvärdena kommer alltfler att tvingas betalaförmögenhetsskatt på sitt boende. Även denna skatttas således också ut på fiktiva värden när det ärfastigheter som är underlag. På grund av kapitaletslättrörlighet har också regeringen befriat vissatyper av förmögenheter från förmögenhetsskatt. Dettaär ytterligare en av de orättvisor som ett högtskattetryck medför och visar hur omöjlig förmö-genhetsskatten är. Vi vill avskaffaförmögenhetsskatten för alla, inte bara för dem somhar möjlighet att flytta sitt kapital till andraländer. Till att börja med vill vi slopasambeskattningen och höja fribeloppet till 2 000 000kr/person.I dag drabbas svenska sparare av reavinstskatt närde gör omplaceringar i sitt sparande mellan olikavärdepapper och mellan olika fonder. Detta gör drar sig för att förändra sammansättningen påsitt sparande. Så kallade inlåsningseffekteruppstår. För att komma förbi detta problem ochuppmuntra till en mer aktiv kapitalförvaltning börreavinstbeskattningen få uppskjutas till dess attkapitalet helt realiseras.Transporter är nödvändiga i synnerhet i glesbygd.Drivmedelspriserna når rekordhöjder. Den störstadelen av priset är skatt. Bensin- och dieselskattenbör sänkas för att underlätta för alla dem som i sinvardag är beroende av bilen. Vi vill sänka bensin-och dieselskatten med /l inklusive moms föratt underlätta för alla som i sin vardag är beroendeav bilen. På skall inte bensin ochdiesel kosta mer i än det gör genomsnittligti . Det avdrag som får göras för resormed bil till arbetet täcker inte kostnaderna och börhöjas till per mil.Skattepolitiken skall bidra till att såväl företagoch kapital som ägare till dessa stannar kvar här.Sverige skall helst vara så attraktivt attföretagande och kapital söker sig hit. Beskattningenav ägande och kapital minskas genom attförmögenhetsskatten avskaffas och genom attdubbelbeskattningen på utdelningar tas bort. Vi villockså stoppa skattediskrimineringen av fåmansföretagoch slopar därför de nuvarande 3:12-reglerna ochgenomför en rad förenklingar. Dieselskatten förjord- och skogsbruk m.m. sänks.Vår principiella inställning är attenergibeskattningen skall vara energineutral medanmiljöskatterna skall motsvara den miljöbelastningsom energianvändningen medför. Energiskatterna ärtill sin natur fiskala och skall tas ut enbart ikonsumentledet. Miljöskatterna skall däremot verkaså att produktionsprocesser blir mindremiljöstörande. De skall därför tas ut i produktions-ledet.De höga alkoholskatterna ökar risken för smugglingoch slår ut svenska jobb och bör sänkas.Vi genomför ytterligare en rad åtgärder. Blandannat skall förtidspensionärer medarbetsskadelivränta får behålla sitt särskildagrundavdrag ograverat, royaltyinkomster frånuppfinningar och patent beskattas i inkomstslagetkapital och lättnader införs vid beskattningen avpersonaloptioner. Reklamskatten slopas.I de nu aktuella motionerna framställs yrkanden ombetydelsen av att skattepolitiken ges den inriktningsom Moderata samlingspartiet förespråkar. Vitillstyrker dessa yrkanden.2. Allmänna riktlinjer (punkt 1) - vav Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om allmännariktlinjer. Därmed bifaller motion2001/02:Sk460 och avslår motionerna 2001/02:K321yrkande 2, 2001/02:Sk228, 2001/02:Sk235 yrkandena1-8, 2001/02:Sk238, 2001/02:Sk246, 2001/02:Sk255, 2001/02:Sk288 yrkandena 4 och6, 2001/02:Sk391, 2001/02:Sk450 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk491 yrkandena 1 och 6, 2001/02:Sf397yrkande 1, 2001/02:So3 yrkande 25, 2001/02:So304yrkande 7, 2001/02:So637 yrkande 10, 2001/02:Kr339yrkandena 15-17, 2001/02:Ub533 yrkande 3, 2001/02:MJ519 yrkande 16,2001/02:MJ521 yrkande 11, 2001/02:N224 yrkande 2,2001/02:N261 yrkande 2, 2001/02:N370 yrkandena 6 och10, 2001/02:N372 yrkande 9, 2001/02:A212 yrkande 7,2001/02:A248 yrkande 4 och 2001/02:A318 yrkande 6.StällningstagandeInkomstskattesystemet har genomgåttstora förändringar. Successivt har inkomstskatternahöjts som en övergång skett mot ökadindirekt beskattning. Framför allt harkommunalskatten ökat, vilket bl.a. drivit uppmarginalskatterna.Alltför höga marginaleffekter kan få till följdatt skattemoralen försämras och att en ökande svartsektor drivs fram. Inriktningen på skattereformensom genomfördes var därför bl.a. attsänka marginalskatterna, som då kunde uppgå till . Reformen kom dock att urholkas relativt snabbt.Den ökade internationaliseringen har bidragit tillatt olika länders skattenivåer jämförs i högreutsträckning . Det är också ett uttryckför de delvis nya förutsättningar som alltmerlättrörliga skattebaser innebär. Olikheter iskatteuttag avspeglar ofta olika ambitionsnivåer ivälfärdsåtaganden mellan länder. Det kan också varaett uttryck för det faktum att en förmån i ett landrent tekniskt hanteras som en skattereduktion medanden i ett annat land kan vara en skattepliktigersättning. Det senare är vanligt bl.a. i Sverige.Vi menar att modell för att organiseraoch finansiera den generella välfärden är unik. Vivill bygga vidare på den modellen. Målsättningen äratt hitta varaktig finansiering för en tryggad ochpå sikt utbyggd välfärd. För att ge legitimitet åtdetta krävs acceptans hos breda grupper. Vårautgångspunkter för en översyn avinkomstskattesystemet är ett exempel på det.Dagens inkomstskattesystem utgår till stora delarfrån skattereformen . Underhand har dock förändringar och tillägg gjorts. Dethandlar t.ex. om de allmänna egenavgifterna. Dessainfördes och äravdragsgilla. Efterhand har löntagarna kompenseratsför dessa avgifter genom en skattereduktion. Frånoch med utgår kompensation för av denallmänna pensionsavgiften. Vid beräkning av underlagför statlig och inkomstskatt minskas, frånår , avdraget för den allmännapensionsavgiften till 25 %.Från och med inkomstår infördes också entillfällig skattereduktion på maximalt perår vid en inkomst på . Därefter trappasskattereduktionen ned för att bli vid lägstaskiktgränsen.Dagens inkomstskattesystem ger upphov tilloönskade marginaleffekter som både ärfördelningspolitiskt tvivelaktiga och som i vissafall motverkar arbetslinjen. Vi föreslår enutredning där inkomstskattesystemet ses över. Vianser det nödvändigt att ta fram en modell förberäkning av inkomstskatt som har en klarfördelningspolitisk profil och där vissamarginaleffekter så långt det är möjligt tas bort.Grundavdragets upptrappning och nedtrappning geren kraftig sänkning av marginalskatten i skiktet70 , men skapar också en höjning avmarginalskatten i skiktet (dens.k. Utformningen bör ifrågasättas i ensådan översyn, dels för att den inte gynnar deinkomstgrupper som avsågs från början, dels för attden i kombination med andra regler kraftigt kanbidra till marginaleffekterna. Av samma skäl bör densärskilda skattereduktionen ifrågasättas. Ettalternativ är att i stället införa ett relativt högtgenerellt grundavdrag som inte medges vid denstatliga inkomsttaxeringen och som avtrappas vidinkomster över den övre brytpunkten. Nivån pågrundavdraget bör bestämmas utifrån förväntatskatteuttag. Eftersom rätten till avdrag för avden allmänna pensionsavgiften bidrar till enfelaktig fördelningsprofil bör den tas bort i ensådan omläggning.En inkomstbeskattning som går i linje medovanstående resonemang skulle kunna skapa ett systemsom både är enklare och som upplevs som mer rättvistän dagens. En översyn bör även utreda om det finnsytterligare förändringar som kan förbättrainkomstskattesystemet vad gäller fördelningsprofiloch marginaleffekter. Vad som ovan anförts om enöversyn av inkomstskattesystemet bör somsin mening ge regeringen till känna.Vänsterpartiet anser att ovanstående modell medfördel också kan användas som ett alternativvid utformning av kompensation för allmännapensionsavgifter avseende resterande 25 %.3. Allmänna riktlinjer (punkt 1) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om allmännariktlinjer. Därmed bifaller motionerna2001/02:MJ519 yrkande 16, 2001/02:N370 yrkandena 6och 10, 2001/02:N372 yrkande 9 och avslår motionerna2001/02:K321 yrkande 2, 2001/02:Sk228, 2001/02:Sk235yrkandena 1-8, 2001/02:Sk238, 2001/02:Sk246, 2001/02:Sk255, 2001/02:Sk288 yrkandena 4 och6, 2001/02:Sk391, 2001/02:Sk450 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk460, 2001/02:Sk491 yrkandena 1 och 6,2001/02:Sf397 yrkande 1, 2001/02:So3 yrkande 25,2001/02:So304 yrkande 7, 2001/02:So637 yrkande 10,2001/02:Kr339 yrkandena 15-17, 2001/02:Ub533 yrkande3, 2001/02:MJ521 yrkande 11, 2001/02:N224 yrkande 2,2001/02:N261 yrkande 2, 2001/02:A212 yrkande 7,2001/02:A248 yrkande 4 och 2001/02:A318 yrkande 6.StällningstagandeSyftet med skatter är att solidariskt finansiera vårgemensamma välfärd samt att styra den ekonomiskautvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbarriktning. Kristdemokratisk ekonomisk politik tarutifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i ensocial och ekologisk marknadsekonomi.Förvaltarskapstanken betonar människans personligaoch gemensamma ansvar för sig själv, sinamedmänniskor, efterkommande generationer samt förden fysiska livsmiljön.Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik äratt så många som möjligt skall kunna leva på sinegen lön. Dagens inkomstskatter drabbar låg- ochmedelinkomsttagare mest. Därför måsteinkomstskattens nivåer huvud-sakligen fastställasmed utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarensperspektiv.För det första föreslås ett kraftigt höjtgrundavdrag vid beräkningen av den kommunalainkomstskatten. Grundavdraget höjs till 24 000 kr.Effekten blir en skattesänkning med ca permånad, eller . Grund-avdragshöjningenomfattar även skattepliktiga transfereringar ochgäller för pensionärer i de fall där deras särskildagrundavdrag understiger grund-avdraget. Förslagetger förutsättningar för en bättre fungerandelönebildning och innebär exempelvis en viktigförbättring för sommar- eller extraarbetandeungdomar.