bet · GP01FIU12 · 2002-05-30 00:00:00 — För attgarantera att även medlemsstaterna som interatificerat konventionen skall kunna använda sig avdylika klausuler kan man gå ett steg längre och slåfast att direktivet inte heller hindrarmedlemsstaterna från att ratificera konventionen. Påså sätt slår man fast att arbetsklausuler liknandedem som föreskrivs i konventionen inte strider motupphandlingsdirektiven, som man undvikerdetaljreglering. Vidare överlåter man på de enskildamedlemsstaterna att avgöra i vilken utsträckning devill använda sig av sådana arbetsklausuler. Syftetmed en sådan bestämmelse är att klargöra rättslägetsamtidigt som man tillförsäkrar möjligheten attställa krav på att grundläggande anställnings- ocharbetsvillkor efterlevs.ILO-konvention nr 94 rör arbetsklausuler ikontrakt där en offentlig myndighet är part. Iproposition 1950:188 behandlas frågan om Sverigeskulle ratificera konventionen. I propositionenanfördes att konventionen saknade intresse förSveriges del, eftersom konventionens villkor ochbestämmelser regleras genom kollektivavtal iSverige. Därtill kom att konventionen innehöll vissaformella föreskrifter som tedde sig främmande försvenska förhållanden. biföllpropositionens förslag.Kommissionen har förklarat att har rättatt ratificera konvention nr 94 och fråganbereds inom Regeringskansliet.Med hänvisning till att frågan om konventionnr 94 bereds avstyrker utskottet motion A316 (v)yrkande 17.DirektupphandlingUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att bestämmelsen omdirektupphandling på grund av synnerliga skälskall ändras så att den inte framstår somonödigt restriktiv. Utskottet anser däremotatt effekterna av en fastställd gräns fördirektupphandling behöver analyseras vidare.Utskottet avstyrker regeringens förslag omatt direktupphandling skall medges närupphandlingens värde understiger femprisbasbelopp. Nuvarande ordning med lågtvärde för direktupphandling bör därförbehållas tills vidare. Det innebär att vissamotioner delvis tillstyrks.Jämför reservationerna 11 (m, kd), 12 (c)och 13 (fp).PropositionenEnligt 6 kap. 2 § första stycket lagen (1992:1528)om offentlig upphandling () skall upphandlinggöras genom förenklad upphandling ellerurvalsupphandling. Direktupphandling får användasbl.a. om upphandlingens värde är lågt.Upphandlingskommittén och flertaletremissinstanser anser att lagtexten bör förtydligaspå så sätt att en värdegräns införs som anger vadsom skall avses med lågt värde och att sjuprisbasbelopp är ett lämpligt gränsvärde. En delremissinstanser anser att det av kommitténföreslagna värdet är för högt och att alltför mångaupphandlingar därmed skulle undandras konkurrens-utsättning.Regeringen anser att det är värdefullt med ettförtydligande i lagtexten som anger exakt upp tillvilket värde direktupphandling medges. Regeringenoch majoriteten av remissinstanserna anser att enhögre gräns för direktupphandling ökareffektiviteten i offentlig upphandling genom attresurserna kan koncentreras på större upphandlingar.Flera remissinstanser anser att ett så högtgränsvärde för direktupphandling som sjuprisbasbelopp undandrar ett alltför stort antalupphandlingar från . Ett stort antalupphandlingar som har stor betydelse för mindreföretag skulle därmed undantas frånkonkurrensutsättning. Regeringen anser att en rimliggräns upp till vilken direktupphandling medges ärfem prisbasbelopp, vilket för motsvarar . Det medför ett enklare förfarande utan attalltför stora värden undantas från det merformbundna förfarandet i 6 kap. . Att fleraupphandlingar jämfört med dagens regler fallerutanför dessa regler skall inte medföra godtyckligbehandling av anbud eller anbudsgivare. Huvudregelnom affärsmässighet i 1 kap. 4 § gäller även fördirektupphandlingar liksom principen omlikabehandling och de för offentlig upphandlingbärande gemenskapsrättsliga principerna i övrigt.Regeringen anser att skälen för en förenkling avreglerna genom en gräns för direktupphandlingöverväger de eventuella nackdelar som förslaget kanmedföra för mindre företag.Med hänsyn till att gränsen för direktupphandlingfastställs till fem prisbasbelopp anser regeringenatt det inte finns det någon anledning att ilagtexten koppla rätten till direktupphandling tilllågt värde. Paragrafen föreslås ändras på så sättatt direktupphandling medges om upphandlingens värdeunderstiger fem prisbasbelopp.Vidare föreslås att bestämmelsen kompletteras meden uttrycklig regel som anger att en upphandlinginte får delas upp i syfte att underskrida direkt-upphandlingsgränsen. Det föreslås att regeln attupphandlande enheter skall fastställa riktlinjer fördirektupphandling görs obligatorisk. Riktlinjernakan bl.a. innehålla bestämmelser om vem som har rättatt fatta beslut om direktupphandling. De bör ocksåinnehålla regler med värdegränser som anger näranbud skall infordras för olika typer av varor ochtjänster.Slutligen för att det inte skall betraktas som ettkringgående av regelsystemet bör rimligen upprepadeupphandlingar av samma slag räknassamman. Om summan överstiger fem prisbasbelopp skallförenklad upphandling eller urvalsupphandlingtillämpas.Regeringen är medveten om risken att debesparingar som uppnås hos de upphandlandeenheterna, till följd av en höjning avdirektupphandlingsbeloppet, kan raderas ut av denkostnadsökning som kan bli följden av en bristandekonkurrensutsättning. Regeringen är också mån om attinte småföretagen drabbas eller attetableringshinder skapas. Mot bakgrund av dettaavser därför regeringen att följa upp utfallet avförslaget. Detta skall ske senast efter attändringen har trätt i kraft.MotionernaI motion Fi30 av Per m.fl. (kd) yrkandena 1och 2 anför motionärerna att propositionstexten omundantagsregler för direktupphandling lämnar alltförstort utrymme för misstolkningar och missbruk. Deanser att begreppet "lågt värde" borde gälla somgräns för direktupphandling. I motion Fi31 av KarinFalkmer (m) yrkande 1 anförs att fyra prisbasbeloppär en alltför hög gräns. I motion Fi32 av RolfKenneryd m.fl. (c) yrkande 4 yrkas att propositionenavslås i den del som föreslår ett höjt belopp förmöjligheten att göra direktupphandling. I motionUb533 av m.fl. (m) yrkande 5 ansermotionärerna att regeringen bör ta ett tydligareansvar för den upphandling av verksamheter ochtjänster som staten företar så att upphandlingarnagörs med bästa tillgängliga information vad avserteknikutveckling. I motion Fi240 av () anser motionären att det finns ett behov av attskapa bättre utrymme för direktupphandling när detgäller offentliga forskningsinstituts upphandling avunika forskarinsatser. I motion Fi35 av GunnarHökmark m.fl. (m) yrkande 1 i denna del yrkas avslagpå regeringens förslag. I motion Kr422 av MatzHammarström m.fl. (mp) yrkande 10 anförs att LOUbl.a. styr upphandling av konst. I 6 kap. 2 b §finns en regel om när det är möjligt attdirektupphandla. Motionärerna anser att dennaundantagsregel är alltför vidsträckt. De anser attregeringen bör återkomma med förslag tillkorrigering av bestämmelsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att effekterna av en fastställdgräns för direktupphandling behöver analyserasytterligare. Nuvarande bestämmelser som anger attdirektupphandling får medges om det är fråga om lågtvärde bör därför behållas tills vidare. Det innebäratt de upphandlande enheterna liksom harmöjlighet att fastställa olika gränser fördirektupphandling på olika områden och för olikatyper av upphandlingar. Någon ändring av nuvarandebestämmelse om riktlinjer för användningen avdirektupphandling krävs därmed inte. Utskottet anserdock i likhet med regeringen att bestämmelsen omdirektupphandling på grund av synnerliga skäl skalländras så att den inte framstår som onödigtrestriktiv. Med det anförda tillstyrker utskottetdelvis regeringens förslag och motionerna Fi30 (kd)yrkandena 1 och 2, Fi31 (m) yrkande 1, Fi32 (c)yrkande 4 och Fi35 (m) yrkande 1 i denna del.Motionerna Fi240 (m), Kr422 (mp) yrkande 10 ochUb533 (m) yrkande 5 avstyrks.Lokal upphandlingUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att detinte är möjligt för en upphandlande enhet attta lokala hänsyn vid offentlig upphandling.Ett sådant förfarande strider mot såvälbestämmelserna i lagen om offentligupphandling som mot upphandlingsdirektivenoch de EG-rättsliga principerna omlikabehandling och förbud mot diskriminering.Det finns dock vissa möjligheter att inomregelverkets ram förbättra förutsättningarnaför lokala leverantörer att lämna anbud.Utskottet avstyrker därför motionerna.Jämför reservationerna 14 (kd, c) och 15(fp).PropositionenRegeringen gör bedömningen att det inte är möjligtför en upphandlande enhet att ta lokala hänsyn vidoffentlig upphandling. Det strider mot såvälbestämmelserna i 1 kap. 4 § att upphandlingskall göras med utnyttjande av dekonkurrensmöjligheter som finns och även i övrigtgenomföras affärsmässigt som motupphandlingsdirektiven och de EG-rättsligaprinciperna om likabehandling och förbud motdiskriminering.Stödköpsförfaranden strider vidare mot EG-fördragets statsstödsregler och kommunallagens(1991:900) bestämmelser om stöd till enskildnäringsidkare.Av propositionen framgår att det däremot finnsvissa möjligheter att inom regelverkets ramförbättra förutsättningarna för lokala leverantöreratt lämna anbud.Regeringen gör bedömningen att det indirekt ärmöjligt att gynna lokala leverantörer om gynnandetinte har samband med en enskild upphandling.Kommuner kan inom ramen för sin näringslivskompetensse till att lokala företag kommer i åtnjutande avdet stöd som kommunen bedömer vara nödvändigt föratt öka dess konkurrenskraft. En konkurrens- ochupphandlingsstrategi som går ut på att göra detmöjligt för mindre och medelstora företag att deltai offentlig upphandling är således möjlig förutsattatt reglerna i iakttas och att exempelvisupphandlingen inte delas upp i strid medbestämmelserna i lagen.MotionernaI motion Fi34 av () yrkande 3anförs att lagen om offentlig upphandling börutformas så att man kan stödja det lokalanäringslivet. I motion N314 av m.fl.(c) yrkande 4 föreslås att möjligheterna attgenomföra en upphandling i mindre delar börförbättras. Härigenom förbättras möjligheterna förden sociala ekonomins aktörer att delta i lokalaupphandlingar. I motion N373 av m.fl.(kd) yrkande 9 föreslås att när kommuner ochlandsting upphandlar stora volymer så börupphandlingarna, om det är praktiskt möjligt ochekonomiskt försvarbart, delas upp i mindre delar såatt fler företag kan lägga anbud. I motion Fi232(fp) yrkande 6 föreslår motionärerna att det börinföras restriktioner mot gynnande av företag i denegna kommunen.Utskottets ställningstagandeSom utskottet anfört ovan är det viktigt att beaktade små företagens situation. Det är emellertid intemöjligt för en upphandlande enhet att ta lokalahänsyn vid offentlig upphandling, eftersom detstrider mot såväl bestämmelserna i lagen omoffentlig upphandling som mot upphandlingsdirektivenoch de EG-rättsliga principerna om likabehandlingoch förbud mot diskriminering. Det finns dock vissamöjligheter att inom regelverkets ram förbättraförutsättningarna för lokala leverantörer att lämnaanbud, vilket enligt utskottet kan vara önskvärtinte minst i samband med stora byggentreprenader.Likaså finns möjligheter att dela upp en upphandlingi mindre delar för att på så vis underlätta för småföretag att delta. Syftet får dock inte vara attkringgå reglerna om beloppsgränser i . Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Fi34 (mp)yrkande 3, Fi232 (fp) yrkande 6, N314 (c) yrkande 4och N373 (kd) yrkande 9.Verksamhet i egen regi ochobligatorisk upphandlingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en rad motionsförslag omatt införa obligatorisk upphandling.Jämför reservationerna 16 (m) och 17 (kd).MotionernaI motionerna Fi267 av m.fl. (m)yrkandena 2 och 3 samt N312 av Per m.fl.(m) yrkande 12 föreslås att bör kompletteras såatt det införs ett krav på att all verksamhet därförutsättningar finns skall upphandlas i konkurrens.I praktiken innebär detta att all verksamhet sominte är myndighetsutövning eller finansieras viaolika sorters pengasystem skall upphandlas ikonkurrens. bör också kompletteras med ett kravpå att affärsmässighet skall gälla vid avbrytande avupphandling. För tiden intill dess att allverksamhet konkurrensupphandlas anser motionärernaatt en lagstadgad utmaningsrätt bör gälla. Den skallinnehålla en skyldighet för kommuner att upphandlavarje verksamhet, förutom myndighetsutövning, ikonkurrens när en företagare så begär. I motionFi267 (m) yrkandena 6 och 7 samt motion N312 (m)yrkande 8 anför motionärerna att det finns mångaexempel på hur kommuner gynnar den egna verksamhetengenom skattesubventionering och underprissättning.De anser därför att en lag om konkurrensneutralitetvid offentlig prissättning bör införas med krav påatt offentlig näringsverksamhet skall redovisasskild från annan verksamhet. De föreslår vidare attdet i skall införas en regel som gör offentlignäringsverksamhet olaglig om den inte beslutasformellt av staten, kommuner eller landsting.I motion Fi298 Per m.fl. (kd) yrkande 7föreslås att all verksamhet som inte ärmyndighetsutövning eller strategiska ledningsfunk-tioner bör konkurrensutsättas genom upphandling i defall det är fråga om gemensamma servicetjänster. fall det är fråga om individuella servicetjänsterär modeller med eget val det verktyg motionärernaanser bäst klara av att skapa valfrihet, mångfaldoch hög kvalitet. Motionärerna i motion Fi299 av PerLandgren m.fl. (kd) yrkande 5 föreslås attregeringen bör lägga fram ett förslag somskapar konkurrensneutralitet mellan offentliga ochprivata utförare av icke skattepliktig verksamhet.Utskottets ställningstagandeAll offentlig upphandling regleras i princip i LOU.Enligt 1 kap. 4 § skall upphandling göras medutnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finnsoch även i övrigt genomföras affärsmässigt.Lagen reglerar inte det fall då en myndighetväljer att inte upphandla tjänster utan bedriververksamheten i egen regi.I sammanhanget kan också nämnas lagen (1994:615)om ingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling. Lagen är avsedd att täcka ettbehov som inte kan fyllas genom ellerkonkurrenslagen. Lagen omfattar ett system medrättsregler som bl.a. ger utrymme för att i lämpligform gripa in mot vissa konkurrenssnedvridandebeteenden. Den prövning av oberoende part somsystemet skapar syftar till att hos företagen väckaförtroende för att de skall få en objektiv ochrättvis behandling i samband med offentligupphandling.Regeringen beslutade attinrätta Rådet för konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor (). Rådetär sammansatt av ordförande jämte fyrarepresentanter från vardera sektorn. Enligtdirektiven är rådets uppgift att, med beaktande avsektorernas olika grundförutsättningar, sökaundanröja konkurrenskonflikter mellan dem. Rådetskall vidare behandla enskilda klagomål samtutveckla och informera om tillämpningen av deriktlinjer som rådet har enats om (dir. 1997:145).Enligt direktiven skulle rådet senast vid utgångenav redovisa sina samlade erfarenheter och deresultat som uppnåtts. Detta har rådet gjort ibetänkandet (SOU 2000:117) Konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor. Genomtilläggsdirektiv (dir. 2001:102) har rådets arbeteförlängts till den 30 juni 2002.Riksdagen fattade beslut omriktlinjer för konkurrens- politiken (prop.1999/2000:149, bet. 2000/01:NU4, rskr. 2000/01:16).Däri ingår bl.a. att när offentliga aktörer agerarpå konkurrensmarknader får detta inte ske på ettsådant sätt att det privata företagandet hämmas samtatt myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet. I propositionen finns ettavsnitt om konkurrensproblem i gränslandet mellanoffentlig och privat sektor. I propositionen anförregeringen att frågan om lagstiftning innebärandeatt konkurrenssnedvridande effekter av offentlignäringsverksamhet skall kunna bli föremål förrättslig prövning skall beredas inomRegeringskansliet. I promemorian (Ds 2001:17)Konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor presenteras ett förslag tilllagteknisk lösning. Frågorna bereds inomRegeringskansliet.Utskottet har senast i betänkande 2000/01:FiU8behandlat likalydande motionsyrkanden. Utskottetuttalade bl.a. att utskottet ansåg att det varsjälvklart att kommunerna skall kunna bedrivaverksamhet i egen regi om de så önskar. Utskottethar alltjämt samma uppfattning, att det bör ankommapå kommunerna att bestämma om man vill bedrivaverksamheten i egen regi. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi267 (m) yrkandena 2, 3, 6 och7, Fi298 yrkande 7, Fi299 yrkande 5 samt N312yrkandena 8 och 12.Köp mellan kommun och kommunaltföretagUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att frågan om köp mellankommun och kommunalt företag behöver beredasytterligare. Motionerna avstyrks därför.Jämför reservation 18 (m, kd, fp).PropositionenKommittén har föreslagit att lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling () kompletteras med en nybestämmelse med innebörden att alla typer avupphandlingar inom den klassiska sektorn från ellertill ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 §kommunallagen (1991:900) eller ett interkommunaltföretag som ägs av kommuner eller landsting kan skedirekt under förutsättning att leverantören är enupphandlande enhet enligt och att åtgärdeninnebär uppenbara och dokumenteradesamordningsfördelar för den part som upphandlarvaran, tjänsten eller byggentreprenaden.EG-direktiven om offentlig upphandling och praxis ger inte någon tydlig anvisning omrättsläget vad gäller rätten för kommun att göraanskaffningar utan upphandling från sitt helägdabolag. Remissinstanserna har olika uppfattningar ifrågan. Flera remissinstanser har dessutom anförtatt den av kommittén föreslagna förutsättningen förregelns tillämpning, att det skall medföradokumenterade och uppenbara samordningsfördelar, äralltför otydlig och svårtillämpad.Regeringen anser att frågan med hänsyn till detanförda bör beredas ytterligare.MotionernaI motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkande2 och motion Fi35 av m.fl. (m)yrkande 1 i denna del vänder sig motionärerna motUpphandlingskommitténs förslag om att köp skall fåske mellan kommuner och kommunala bolag utan krav påupphandling.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att fråganom kommuners köp från kommunala bolag bör beredasvidare. I avvaktan härpå ser inte utskottetanledning att göra något uttalande. Motionerna Fi35(m) yrkande 1 i denna del och Fi232 (fp) yrkande 2avstyrks därför av utskottet.AvknoppningUtskottets förslag i korthetMotionerna avstyrks med hänvisning till attberedningen av kommitténs förslag fortsätter.Jämför reservation 19 (m, kd, fp).PropositionenKommittén har föreslagit att det införs en regel i 6kap. lagen (1992:1528) om offentlig upphandling() som ger en upphandlande enhet rätt att slutaavtal om överlämnande av verksamhet utan föregåendeupphandling med anställda eller av anställda bildadjuridisk person i fråga om uppgift som de anställdafullgjort (avknoppningsstöd). Ett avtal omöverlåtelse av verksamhet skall, enligt förslaget,gälla under högst . Frågor som gälleravknoppad verksamhet har också behandlats avutredningen om sjukvårdsupphandling i betänkandetUpphandling av hälso- och sjukvårdstjänster (SOU1999:149). Betänkandet bereds inomRegeringskansliet. Regeringen anser att frågan omrätt för upphandlande enheter att geavknoppningsstöd därför bör anstå. Beredningen avkommitténs förslag i denna del kommer således attfortsätta.MotionernaI motion Fi267 (m) yrkande 5 anför motionärerna attupphandlingsreglerna skapar betydande problem vidavknoppning av offentlig verksamhet framför allt påB-tjänsternas område. Med avknoppning menarmotionärerna att en offentlig myndighet lämnar ettentreprenaduppdrag till ett företag som ägs ochdrivs av tidigare offentliga anställda iverksamheten. Motionärerna anser att avknoppningökar konkurrensen genom att marknadsstrukturenförändras i riktning mot flera alternativ och mindrefåtalsdominans. Motionärerna anser därför att B-tjänster under tröskelvärdena bör undantas från LOU.Vidare bör avknoppade enheter kunna undantas frånupphandling av högst . I motionFi298 av Per m.fl. (kd) yrkande 9 ansermotionärerna att bör ändras för att kunna stödjaavknoppning av verksamheter.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till att frågorna om stöd tillavknoppning av verksamheter är underberedning i anser utskottet attmotionerna Fi267 (m) yrkande 5 och Fi298 (kd)yrkande 9 bör avslås av riksdagen.Den offentliga upphandlingensfunktionssättUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att flera avUpphandlingskommitténs förslag bör prövas avde pågående utredningarna. Med hänsyn härtillavstyrks motionerna.Jämför reservation 20 (m, kd, fp).MotionernaMotionärerna i motion Fi267 av m.fl.(m) yrkande 1 samt motion Fi232 av . (fp) yrkande 1 anser att ett antal av deförslag som presenterar i sittslutbetänkande kraftigt skulle försämra denoffentliga upphandlingens funktionssätt. Som exempelnämns förslaget att man skall kunna uteslutavinstdrivande företag inom hälso- och sjukvård samtsocialtjänsten från att delta i upphandlingar.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det värdefullt att flera avUpphandlingskommitténs förslag prövas i utredningenom medborgerligt inflytande m.m. vid förändringar avägar- eller driftsformer inom vården (S 2000:8) ochutredningen angående frågor om ett nytt slag avaktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet (dir.2000:30). Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna Fi267 (m) yrkande 1 och Fi232 (fp)yrkande 1.Krav på att verksamheten drivs utanvinstsyfteUtskottets förslag i korthetNågon särskild åtgärd med anledning avmotionerna är enligt utskottets mening intenödvändig varför de avstyrks.Jämför reservation 21 (m).MotionernaI motion Fi29 av m.fl. (v) yrkande 1förespråkas att utredningen om medborgerligtinflytande m.m. vid förändringar av ägar- ellerdriftsformer inom vården (S 2000:08) och densärskilda utredaren med uppdrag att utreda frågor omett nytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelandeverksamhet (dir. 2002:30) bör ges tilläggsdirektivom undantag för vinstsyftande företag vidupphandling av vård och omsorg. I motion N365 avIngegerd Saarinen m.fl. (mp) yrkande 18 anförs attLOU bör ändras så att en upphandlande enhet vidupphandling av sjukvård och socialtjänst skall kunnage icke vinstdrivande företag uppdraget att drivaverksamhet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion N365 (mp) yrkande 18konstaterar utskottet att det är möjligtför en upphandlande enhet vid upphandling avsjukvård och socialtjänst att ge icke vinstdrivandeföretag uppdraget att driva verksamhet förutsatt attdet inte handlar om myndighetsutövning. Någonsärskild åtgärd med anledning av motionen är därförinte nödvändig, varför den avstyrks.Utskottet har erfarit att utredningen ommedborgerligt inflytande m.m. vid förändringar avägar- eller driftsformer inom vården (S 2000:08)kommer att ta upp frågan om rätt för upphandlare attundanta vinstsyftande företag från anbudsgivningarinom vård och omsorg. Någon särskild åtgärd medanledning av motion Fi29 är därför inte nödvändig,varför den avstyrks.KundvalssystemUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attfrågan bör utredas särskilt och avstyrkerdärför motionerna.Jämför reservation 22 (m, kd, fp).PropositionenRegeringen delar bedömningatt frågan om kundvalssystem inom äldreomsorg,sjukvård, barnomsorg m.m. bör utredas i särskildordning.MotionernaI motion Fi29 av m.fl. (v) yrkande 2anser motionärerna att regeringen skyndsamt börutreda frågan om upphandlingar inom s.k. pengsystemoch återkomma med förslag. Motionärerna i motionFi267 (m) yrkande 4 anser att regeringen bör läggafram förslag till ändring av så att dettydliggörs att s.k. kundvalssystem inte omfattas avkravet på upphandling.