bet · GP01UBU6 · 2002-03-07 00:00:00 — 4) att somsin mening bör ge regeringen till känna att modellersom bygger på medling mellan dem som utsätter ochden som utsätts för mobbning förstärker ojämnamaktförhållanden mellan elever.I motion 2001/02:Ub246 (m) begärs att skollagenses över i syfte att möjliggöraavstängning av elever som mobbar annan elev underresa till och från skolan.I motion 2001/02:Ub324 (m) yrkande 2 begärmotionären tillkännagivande om behovet av ettregionalt nät av mobbningskonsulenter som skallöverföra kunskap och ge skolor hjälp i enskildamobbningsfall. Detta kan hanteras av ochfinansieras exempelvis genom ett nytt anslag. Iyrkande 3, samma motion, menar motionären attelevskyddsombud skall inrättas. Ombuden skall kunnakräva åtgärder och ytterst stänga skolan när arbetetinte fungerar. I motion 2001/02:Ub443 (s) yrkas attkamratstödjare bör införas i alla skolor. Kamratstödi skolan är en metod som bygger på att unga vuxnaanställs som goda förebilder för barn och ungdomar.Arbetet inkluderar, förutom att göra skolan till enmiljö att trivas i, också förebyggande insatser motmobbning, skolk, droger och kriminalitet blandeleverna.I motion 2001/02:Ub462 (m) yrkande 3 ansermotionären att föräldrar skall informeras när barnenberörs av mobbning i skolan. Motionären menar attdet är nödvändigt att involvera föräldrarna iarbetet eftersom de är huvudansvariga för barnensväl och också ansvariga för sina barns agerande motandra.I motion 2001/02:Ub233 yrkande 4 menar elever som mobbar andra skall kunna flyttas annan skola. Varje skola skall ha klara regleroch arbeta för att förebygga och ingripa mot allatendenser till mobbning. Varje barn har rätt attkänna sig välkommet och tryggt i skolan. Skolan haransvar för att snabbt tillsammans med föräldrarnareda ut fall av mobbning.Centerpartiet anser i motion 2001/02:K284 yrkande4 att möjligheten för skolledningen att i särskildafall skilja utövarna av mobbning och trakasserierfrån den ordinarie undervisningen måste förbättras.Den sociala miljön i skolan är grundläggande för hurbarns liv gestaltar sig. Kränkande behandling ärdärför ett stort problem. Det är allvarligt attmånga känner en otrygghet inför att vara i skolan.Särskilt olyckligt är detta utifrån skolplikten.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande11 att elever skall kunna flyttas från en grundskolaför undervisning på annan plats under en längreeller om de gör sig skyldiga tillallvarliga förseelser som kränkning och våld. Imotionerna 2001/02:Ub225 yrkande 7 och 2001/02:Ub10 yrkande 3 begär etttillkännagivande om att grundskoleförordningen skalländras så att det står klart att en sådantvångsförflyttning är möjlig. I 2001/02:Ub225yrkande 8 menar också att skolan skallha en skyldighet att erbjuda alternativ undervisningför de elever som flyttas från sin skola. I motion2001/02:A229 yrkande 23 menar att de sommobbar skall kunna tvingas byta skola för att man påså sätt skall splittra mobbargäng och skydda utsattaoffer för allvarlig mobbning. framhålleratt den elev som mobbar naturligtvis skall få stödför att kunna komma ur sitt destruktiva beteende ochgaranteras bra undervisning även om han eller honflyttas från sin skola. Det är angeläget att arbetapå lång sikt med att lösa problemet i samarbete medeleven, elevens föräldrar och med professionellhjälp utifrån.I motion 2001/02:Ub324 (m) yrkande 1 begärmotionären ett tillkännagivande om att skolan skallkunna stänga av våldsbenägna elever som spriderskräck och oro och i motion 2001/02:Ub304 (kd) yrkasatt skollagen ändras så att kommuner skall kunnaomplacera elever mellan olika skolor. Lagändringarsom möjliggör att elever som mobbar kan flyttas annan skola begärs också i motionerna2001/02:So634 (fp) yrkande 7, 2001/02:Ub217 (kd) och2001/02:Ub367 (s).I motion 2001/02:Ub10 yrkande 1 begär Folkpartietatt skall tillkännage att regeringen böråterkomma med förslag om hur det förebyggandearbetet mot mobbning skall bedrivas. Folkpartietmenar att skolorna inte har tillräckligt stöd ilagstiftningen i sitt arbete mot mobbning. För atteleverna skall få ett effektivt skydd mot mobbningmåste skärpningar och förtydliganden göras.Folkpartiet menar att alla skolor måste ha anti-mobbningsplaner och att skall hasanktionsmöjligheter mot skolor och rektorer sominte upprättar en åtgärdsplan mot mobbning.Lärarbristen måste stävjas så att eleverna intelämnas åt sig själva i lärarlös undervisning. Vidaremåste elever få utökat stöd i form avspecialundervisning enskilt eller i mindre grupp,läxläsningshjälp och skolverksamhet under loven. Imotion 2001/02:Ub225 yrkande 1 menar attSkolverket skall kunna vidta sanktioner mot kommunervars skolor saknar antimobbningsplaner. Det harvisat sig vara viktigt att man när en kris uppstårredan har en beredskap och tydliga regler för vadsom skall göras. I en annan motion från ,2001/02:Ub221 yrkande 34, begärs etttillkännagivande om att skolformsförordningarnaskall ses över för att skolornas arbete mot mobbningskall underlättas. I motionen hänvisas tillSkolverkets nationella kvalitetsgranskning från 1999av skolors arbete mot mobbning och annan kränkandebehandling. I denna granskning ifrågasattes omskolorna får rätt stöd för att kunna motverkamobbning. I motion 2001/02:Ub225 yrkande 6 begärockså ett tillkännagivande om att lärareskall vara skyldiga att rapportera våld ochkränkande behandling till rektor. Skollagen måstetydligare formulera att det är rektorn som äransvarig för att vidta åtgärder mot mobbning. Det ärviktigt att förtydligandet åtföljs av störrebefogenheter för rektor att ingripa.Folkpartiet begär i motion 2001/02:Ub222 yrkande12 ett tillkännagivande om att brott som begås iskolan alltid skall polisanmälas. I motionerna2001/02:Ub225 yrkande 5 och 2001/02:Ub10 yrkande 2begär vidare att regeringen lägger framförslag till ändring av skollagen så att kommuneråläggs att polisanmäla elever som ägnar sig åtbrottslig verksamhet. Brott är brott också i skolanoch skall alltid polisanmälas. Skollagen bordetvinga kommunerna att i sina skolplaner ha rutinerför polisanmälningar vid brottslig verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med bestämdhet framhålla att varjeform av kränkande behandling är otillåten och istrid med de grundläggande värden som gäller förskolan. Skolans arbete skall präglas av ennolltolerans mot mobbning. Detta gäller mellanelever, mellan vuxna och mellan vuxna och elever.Enligt utskottets bedömning bör emellertid samtligamotionsyrkanden om åtgärder mot mobbning i skolanavslås av av följande skäl.Tydliga förskrifter mot mobbning och annankränkande behandling finns i skolans styrdokument,såsom skollag och läroplaner. Enligt 1 kap. 2 §skollagen (1985:1100) är den som verkar inom skolanskyldig att aktivt motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden.Skolhuvudmannen, eller, efter delegation, rektornhar ansvar för att verksamheten bedrivs på ettsådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljösäkerställs. Däri ligger att kränkande behandlinginte får förekomma.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och förde frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls attskolan skall främja förståelse för andra människoroch förmåga till inlevelse. Tendenser tilltrakasserier skall aktivt bekämpas.Främlingsfientlighet och intolerans skall bemötasmed kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser.Det betonas att alla som verkar i skolan skall hävdade grundläggande värden som anges i skollagen och iläroplanerna och klart ta avstånd från det somstrider mot dem.Rektor har enligt Lpo 94 och Lpf 94 ett särskiltansvar för att upprätta, genomföra, följa upp ochutvärdera skolans handlingsprogram för att förebyggaoch motverka alla former av kränkande behandling,såsom mobbning och rasistiska beteenden, blandelever och anställda.En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementetredovisade en utredning omläroplanerna som styrinstrument (Samverkandestyrning, Ds 2001:48). Utredningens rapport beredsför närvarande inom Regeringskansliet.Utbildningsdepartementet driver sedan hösten 2001ett antimobbningsprojekt, Tillsammans. Syftet medprojektet är att samla och visa på de goda kraftersom arbetar i och utanför skolan, för att motverkaoch förebygga mobbning och annan kränkandebehandling. I första hand riktar sig kampanjen tillskolpersonal men även elever och föräldrar ingår imålgruppen. Till stöd för skolans arbete har ettantal aktiviteter genomförts under höstterminen2001, bl.a. har ett antal konferenser hållits.Kampanjen kommer att avslutas i oktober 2002.Skolverket kommer att påregeringens uppdrag påbörja ett arbete med att lyftafram exempel på handlingsprogram och arbetssätt motkränkande behandling som genom utvärderingar ellerforskning visat att de minskat mobbning och skapatgoda lär- och arbetsmiljöer i skolan. Verket skallockså ge stöd till skolorna med att granska,utvärdera och förbättra sitt arbete mot kränkandebehandling. I uppdraget ingår vidare attsammanställa och sprida ett referensmaterial som kananvändas i förskolor och skolor för att stöttautveckling av både det förebyggande och åtgärdandearbetet mot kränkande behandling och i utarbetandetav handlingsprogram i skolan. skall ocksåutarbeta allmänna råd för arbetet med att motverkaalla former av kränkande behandling och med attupprätta handlingsprogram. Slutligen skall man tafram en forsknings- och kunskapsöversikt omkränkande behandling och mobbning och därefteridentifiera de kunskapsluckor som finns. Uppdragetskall redovisas senast den 1 december 2003.Utskottet vill betona vikten av förebyggandeinsatser i arbetet mot mobbning. Ett öppet ochförtroendefullt klimat mellan elever och vuxna göratt förutsättningarna för att tidigt upptäckamobbning förbättras. Innehållet i och genomförandetav skolornas handlingsprogram för att förebygga ochmotverka alla former av kränkande behandling, såsommobbning och rasistiska beteenden, bland elever ochanställda spelar en stor roll för hur framgångsriktarbetet är.Utskottet har under föregående riksmöten (senast ibet. 1999/2000:UbU15 och 2000/01:UbU13) haft attbehandla motionsyrkanden som motsvarar de nuaktuella. Utskottet har då framfört som sinuppfattning att rutiner och förhållningssätt för hurlärare och övrig personal skall förebygga mobbningoch hantera problemen när de upptäcker mobbning samthur kommunikationen mellan rektorn, personalen,eleverna och föräldrarna skall skötas bör beslutaslokalt.Med fler vuxna i skolan förbättrarförutsättningarna för att upptäcka och förhindramobbning. Utskottet erinrar om bidraget tillpersonalförstärkningar i skola och fritidshem sominfördes genom beslut ombudgetpropositionen (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). uppgickbidraget till och 2002 till . Avsikten är att bidraget skallöka med tills nivån 5miljarder är nådd. När satsningen nått sin fullaomfattning har den lett till att personalen i skoloroch fritidshem ökat med 15 000 anställda.Vad gäller kraven om ökad tydlighet i skolornasmöjlighet att bekämpa mobbning hänvisar utskottettill arbete med att utreda ochföreslå hur en ökad rättssäkerhet för eleverna kanåstadkommas. Kommittén skall vid behov föreslåförändringar för att stärka barns och ungdomarsskydd och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten. Kränkande behandling pekassärskilt ut i direktiven. Som nämnts skall kommitténredovisa sitt arbete den 16 december 2002.Av nationella kvalitetsgranskning från1999 framgår att de flesta av de granskade skolornahade någon form av handlingsprogram för hur mobbningoch i vissa fall andra former av kränkandebehandling skulle hanteras. Av granskningen framgickatt handlingsplanen i några fall var resultatet avett ingående arbete som engagerat vuxna och elever,men oftare bestod den av en samling standardfrasersom inte föregåtts av någon process i skolan. Dessahandlingsplaner, till skillnad från de som aktivtutarbetats i skolan, användes sällan. Utskottetanser att regeringens initiativ att ge iuppdrag att på nytt granska handlingsplanerna, ochdessutom lyfta fram goda exempel, är ett värdefulltinslag i bekämpningen av mobbning. Frågan omsanktionsmöjligheter mot skolor som inte följerbestämmelserna på skolans område utreds avSkollagskommittén.Utskottet menar att rutiner för t.ex.rapporteringsskyldigheten till rektor om förekomstav mobbning, rutiner för kontakter med föräldrarnatill den som utsätts för mobbning eller till den sommobbar, vilka metoder som en skola vill använda föratt bekämpa mobbning och huruvida man vill ha stödfrån någon utanför den egna skolan i arbetet motmobbning bör beslutas lokalt på respektive skola isamband med utarbetandet av handlingsprogrammet motmobbning. Utskottet understryker vikten av ett närasamarbete med berörda föräldrar när barn mobbaseller utsätter andra för mobbning.Vad gäller yrkandet om en översyn av Rådet motskadliga våldsskildringars ()verksamhet aviserade regeringen ibudgetpropositionen att en modernisering avrådets uppdrag skall göras så att det bättreanpassas efter dagens problembild. Regeringen menaratt det också kan finnas skäl att se över rådetssammansättning. Arbete med detta pågår inomRegeringskansliet.När det gäller frågan om att flytta elever sommobbar andra elever anför utskottet följande. Reglerom disciplinära åtgärder för eleverstillrättaförande finns i grundskoleförordningen (6kap. 9 och 10 §§) respektive gymnasieförordningen (6kap. 2125 §§). Bestämmelser om avstängning av elevfrån undervisningen finns endast vad gällergymnasieskolans elever. En gymnasieelev får stängasav från undervisningen under högst tre terminerutöver den när beslutet meddelas. Avstängning fåranvändas vid upprepade förseelser eller vid enallvarlig förseelse om eleven inte har bättrat sigeller om elevens uppförande kan antas inverkaskadligt på andra elever eller om det finns andrasärskilda skäl. För en elev i som gjortsig skyldig till upprepade förseelser eller enallvarligare förseelse skall saken dels anmälas förrektorn, dels hänskjutas till elevvårdskonferensen.Konferensen skall efter kontakt med elevensvårdnadshavare försöka få eleven att bättra siggenom åtgärder som är avpassade till elevensindividuella förhållanden. Om detta inte hjälperskall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet tillstyrelsen för övervägande om lämplig åtgärd.Utskottet anser att det är viktigt att avstängningsom en ren repressiv åtgärd mot en elev som intebättrat sig genom de åtgärder somelevvårdskonferensen beslutat inte bör få förekomma.En eventuell flyttning av en elev skall vara en deli en väl genomtänkt plan för att få eleven attbättra sig och inte utsätta kamrater eller lärareför mobbning, övergrepp eller fara.Socialtjänstlagens stadganden om anmälningspliktskall beaktas.I fråga om skyldigheten att polisanmäla våldsbrotti skolan vill utskottet framhålla att samma lagarbör gälla i skolan som i samhället i övrigt. Enskyldighet för skolan att alltid polisanmäla alltvåld i skolan är därför inte rimlig eftersom detinte finns någon generell skyldighet att anmälabrott. En bedömning bör i stället göras i detenskilda fallet. Utskottet vill dock framhålla attallvarlig brottslighet i skolan skall anmälas tillpolisen. Skolan skall inte vara en för demsom begår brott.Avslutningsvis bör nämnas att utskottet anser attfrågorna om hur man skall kunna förebygga ochåtgärda mobbning i skolan är av sådan vikt attutskottet höll en offentligutfrågning i ämnet, med särskild tonvikt påforskningen om mobbning.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. (punkterna 3, 4, 6 och 7) mav (), Per (), () och ().Förslag till rikdsdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 3,4, 6 och 7 borde ha följande lydelse:3. ArbetsmiljöRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub9 yrkande 3samt avslår motionerna 2001/02:Ub214 yrkande 2,2001/02:Ub222 yrkande 14, 2001/02:Ub322 yrkande3, 2001/02:Ub439, 2001/02:Ub446 yrkande 18 och2001/02:So634 yrkande 15.4. Verksamhetsområdet elevhälsaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub9 yrkandena 2och 5 samt avslår motionerna 2001/02:Ub8yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub216, 2001/02:Ub489,2001/02:So617 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:So634 yrkande 6.6. Barns och ungdomars hälsa och ohälsaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub9 yrkandena 4och 6 samt avslår motionerna 2001/02:Ub8yrkandena 3 och 4, 2001/02:Ub11 yrkande 3,2001/02:Ub322 yrkande 7, 2001/02:Ub468 yrkande 2,2001/02:Ub527 samt 2001/02:So612 yrkande 7.7. Mobbning och annan kränkandebehandlingRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub232yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub246, 2001/02:Ub324yrkande 2, 2001/02:Ub462 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:A228 yrkande 14 och avslår motionerna2001/02:Ub322 yrkande 4, 2001/02:Ub324 yrkande 3,2001/02:Ub435 yrkandena 1 och 4, 2001/02:Ub443,2001/02:Ub462 yrkande 4, 2001/02:Ub516 samt2001/02:A211 yrkande 16.StällningstagandeModerata samlingspartiet menar att utformningen avskolans arbetsmiljö alltid skall sträva mot att gede bästa förutsättningar för elevernas fysiska ochpsykiska hälsa. Därigenom skapas förutsättningar förlärande. Det är viktigt med diskussioner omarbetsmiljön bland elever i klass- och elevråd, ochvi tror att deras synpunkter kan tas till varabättre än vad som görs . Det är också viktigtatt understryka att skolhälsovårdens erfarenheter avelevers arbetsmiljö måste ges ökad betydelse. Iöversynsarbetet av arbetsmiljölagen finns skäl attpröva om inte skolhälsovården bör ges ett särskiltansvar när det gäller att betraktaarbetsmiljöfrågor. Studier från arbetsplatser förvuxna har visat att möjligheterna till inflytande påsitt arbete har stor betydelse för arbetstagarnashälsa. Motsvarande gäller för skolans elever. Detfinns således ett uppenbart samband mellan arbetetsorganisation och kultur som påverkar hälsan. Vimenar därför att det går att se samband mellanskolhälsovårdens och företagshälsovårdens uppgifter.Detta understryker ytterligare behovet av att geskolhälsovården ökad betydelse i detta sammanhang.Vad vi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub9 yrkande 3.Moderaterna menar att elever oberoende av vilkenskola de valt har rätt till grundläggande likvärdigskolhälsovård. I skolpengen för friskolors eleverskall det ingå resurser för elevhälsa. Det bör varamöjligt att köpa denna tjänst om inte skolan självkan samla nödvändig kompetens. Förutsättningarna attordna skolhälsovården kan variera, t.ex. kan detvara svårt för en liten skola att klara av attanställa skolsköterskor och annan personal förelevhälsa. Eleverna i fristående skolor skall därförges rätt att få tillgång till den kompetens somfinns inom kommunens elevhälsa, om en friståendeskola inte själv kan erbjuda sådan. Friståendeskolor som inte kan erbjuda skolhälsovård skall inteheller ges ersättning för sådan i det offentligabidraget. menar vidare att det kanfinnas skäl att definiera vad t.ex. en kurator ochpsykolog skall ha för basansvar, motsvarande denskolhälsovården har. Elevhälsan skall vara till föralla barn, men i synnerhet för vissa. Det är bra omelevhälsan har ett nationellt basåtagande med kravpå inriktning av insatser och kvalitetsnivåer. Dettakan leda till förbättrade förutsättningar för attarbeta med hälsofrämjande insatser, även ur ettfolkhälsoperspektiv. Vad vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub9 yrkandena 2och 5.Vad gäller barns och ungdomars hälsa och ohälsamenar vi att för att hitta elever som är i riskzonenoch mår dåligt av olika skäl måste frånvaro tas påstort allvar i skolan. Skolhälsovården borde därförmed automatik kopplas in för elever med längre ellermånga timmars frånvaro spridda över tiden. Det kanvara ett sätt att nå elever som inte själva sökerhjälp. vill också peka på att det finnsrelativt enkla insatser som kan göra att barnenmår bättre och lär sig mer i skolan. Att äta rättsamt att naturligtvis röra sig är sådant som böruppmuntras. Det behövs dock en större förståelse ochinsikt om vad det kan betyda för eleverna. Medhänsyn tagen till alarmerande rapporter om överviktbland barn borde större fokus sättas påskolmåltiderna. Fokus på måltiderna bör ge bättrehälsa, liksom samarbete med hemmen. Vidare menar viatt skolans arbete bör planeras så att fler barn fårvardagsmotion. Det kan handla om vuxenleddaaktiviteter, men också om raster som medgerutevistelse, bättre skolgårdsplanering m.m. Vad vihär har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub9 yrkandena 4 och 6.Vad gäller arbetet mot mobbning menar det är viktigt med tidiga reaktioner mot barnsom beter sig kränkande mot andra, genom tillmäleneller antastande. Attityder grundläggs tidigt.Skolan och föräldrarna har tillsammans ett stortansvar för hur barn ser på och tilltalar varandra.Könsord och nedsättande tillmälen är inteacceptabelt beteende. anser attskollagen måste ändras så att en elevs rätt attjuridiskt ställa skolan till svars när skolan genomunderlåtelse eller aktiva handlingar kränkt elevensrättigheter regleras. I lag och förarbeten måste detförtydligas vilka krav samhället ställer på skolansarbete för att förebygga, upptäcka och stoppamobbning. Skolorna skall också åläggas att arbetaefter forskningsbaserade åtgärdsprogram. Regeringenbör se till att kunskapen omforskningsbaserade åtgärdsprogram sprids genomutbildningssatsningar till alla skolor. Det bör varaupp till varje skola att avgöra vilken metod ochvilken form av åtgärdsprogram man vill använda mendet måste vara ett krav att metoden och programmethar en dokumenterad effekt. vill ocksåunderstryka att skolan har en skyldighet att ageravid mobbning i samband med skolskjuts. Det ärviktigt att skolan i lag ges möjligheter att sättagränser och avstänga de elever som mobbar eller påannat sätt uppträder olämpligt i skolskjutsen frånatt åka skolskjuts. Vad vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub232yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub246, 2001/02:Ub324yrkande 2, 2001/02:Ub462 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:A228 yrkande 14.2. (punkterna 3, 4, 6, 7 och 9) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 3,4, 6, 7 och 9 borde ha följande lydelse:3. ArbetsmiljöRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub446 yrkande18 samt avslår motionerna 2001/02:Ub9 yrkande 3,2001/02:Ub214 yrkande 2, 2001/02:Ub222 yrkande14, 2001/02:Ub322 yrkande 3, 2001/02:Ub439 och2001/02:So634 yrkande 15.4. Verksamhetsområdet elevhälsaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub8 yrkandena 1och 2 samt avslår motionerna 2001/02:Ub9yrkandena 2 och 5, 2001/02:Ub216, 2001/02:Ub489,2001/02:So617 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:So634 yrkande 6.6. Barns och ungdomars hälsa och ohälsaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub8yrkandena 3 och 4 och 2001/02:So612 yrkande 7samt avslår motionerna 2001/02:Ub9 yrkandena 4och 6, 2001/02:Ub11 yrkande 3, 2001/02:Ub322 yrkande 7, 2001/02:Ub468 yrkande 2 samt2001/02:Ub527.7. Mobbning och annan kränkandebehandlingRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 2.