bet · GQ01NU2 · 2002-11-28 00:00:00 — Nuvarandeprogramperiod för inleddes år2000 och skall pågå till år 2006.Mål 1 syftar till att stödja de mest glesbefolkadeområdena i . Inom de två mål 1-programmen,och , har ettstort antal beslut fattats om enskilda projekt.Mål 2 syftar till att stimuleranäringslivsutvecklingen i utsatta industri- ochlandsbygdsregioner. För de fyra mål 2-programmen,Norra, Västra, Södra och Öarna, har intresset föratt söka bidrag från programmen också varit stort. Ienlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan ilänen kommer ansvaret för beredning av ansökningarom bidrag avseende målen 1 och 2 att övergå tillsamverkansorgan i de län där dessa bildas.Förvaltningen av är nu merdecentraliserad än i föregående programperiod ochorganisationen för genomförandet är fastlagd i desamlade programdokumenten enligt rådets förordning(1260/1999) om allmänna bestämmelser förstrukturfonderna. Regeringen gör bedömningen attansvaret för beredningen kan övergå till berördasamverkansorgan fr.o.m. den 1 januari 2004.Det övergripande syftet med gemenskapsinitiativetInterreg är att stärka samarbetet övernationsgränserna. Interreg III A avsergränsregionalt samarbete. Avtal om genomförande,uppföljning och kontroll av programmen harutarbetats mellan regeringarna i respektive länder.Interreg III B avser samarbete inom större s.k.transnationella områden. Interreg III C avserinterregionalt samarbete mellan regioner i hela EUoch dess grannländer (i form av ett struktureratutbyte av erfarenheter och metoder mellanmyndigheter när det gäller målen 1 och 2,gemenskapsinitiativen Interreg och samtInnovativa åtgärder).Gemenskapsinitiativet syftar tillsocial förnyelse av städer och genomförs iGöteborg. LEADER+ omfattar de södra ochmellersta delarna av och syftar tillatt stödja landsbygdens utveckling. Enligtregeringen har programmet kommit i gång väl ochbeslut har börjat fattas.MotionernaI motionerna 2002/03:N231 (s) och 2002/03:N283 (s)begärs att skall verka för enhetliga reglerinom Europeiska unionen när det gäller EG-bidrag ochnationella stöd till företag som flyttar inomunionen. Reglerna bör ändras så att de inte användstill att flytta verksamheter inom EU. Fri rörlighetär en grundprincip men det är inte bra om varje landutvecklar olika stödformer eller hinder för flytt avverksamhet inom EU.Motionärerna bakom motion 2002/03:N365 (s)konstaterar att kommuner ofta ärmedfinansiärer vid beviljande avstrukturfondsprojekt. Eftersom pengarna betalasut i efterskott mot specificerad redovisningkan medfinansieringen innebära en storlikviditetsförsämring för en liten kommun.Motionärerna utgår från att regeringen följerfrågan och vidtar erforderliga åtgärder.Vissa kompletterande uppgifterUpprepade företagsstöd vid flyttFrågan om att begränsa möjligheterna till upprepadeföretagsstöd har , (bet. 2001/02:NU2), behandlats av utskottet.Utskottet påpekade i sammanhanget bl.a. att det varutskottets mening att reglerna för regionalpolitisktstöd är utformade på ett sådant sätt att risken föratt ett företag upprepade gånger kan få nationelltstöd till samma verksamhet på grund av företagsflyttär mycket liten.De selektiva företagsstöden prövas från fall tillfall; de är således ingen rättighet. Det finnsdessutom regler om återkrav. Enligt förordningen(2000: 279) om regionalt utvecklingsbidrag skallNutek avgöra ärenden som gäller åtgärder när enverksamhet flyttas från ett län till ett annat.Enligt samma förordning kan bidrag återkrävas helteller delvis av , bl.a. om syftetmed bidraget inte uppnås. Enligt förordningen(1998:996) om sysselsättningsbidrag betalas bidragut årsvis i proportion tillsysselsättningsökningen och under förutsättning attden verksamhet för vilken bidraget beviljatsfortfarande pågår.Enligt riktlinjer för statligastöd för regionala ändamål (98/C74/C6) skallregionalstöden gynna utvidgning, modernisering ochdiversifiering av den verksamhet som bedrivs avföretagen inom mindre gynnade områden och videtablering av nya företag. För att främja dennautveckling och lindra de potentiellt negativaeffekterna av eventuella omlokaliseringar måstestöden enligt kommissionen förenas med villkoret attverksamheten upprätthålls . Dettagäller såväl investeringar som sysselsättningsstöd.Våren 2002 lade kommissionen fram en s.k.resultattavla för statligt stöd (KOM/2002/242).Enligt kommissionen måste de statliga stödenfortlöpande motiveras och kritiskt undersökas,eftersom statliga stöd har en snedvridandeeffekt på konkurrensen. Medlemsstaternauppmanades av i ochi att minska det statliga stödet ochomfördela det i riktning mot sådanaövergripande mål som bidrar till att rätta tillmarknadsmisslyckanden, t.ex. avseende miljö,utbildning, forskning och utveckling samt småoch medelstora företag. Enligt resultattavlanhar den totala volymen nationellt statligt stödinom EU minskat från år 1996till . Minskningen avstödet till regionala ändamål uppgår till 12miljarder euro under denna period.Likviditetsproblem för små kommunerEfter ett regeringsbeslut inleddesen försöksverksamhet med förskottsutbetalning tillideella föreningar, lokala kooperativ ellerallmännyttiga stiftelser vad gäller målen 1, 2 och 3samt gemenskapsinitiativen. Syftet med regeringensbeslut var att möjliggöra för projektägare med svaglikviditet att driva EG-projekt. I oktober 2001lämnade en sammanställning tillNäringsdepartementet över erfarenheter avförskottsutbetalningar. Enligt verkadeintresset för förskottsbetalningar vara stort.I juni 2002 beslutade regeringen attförskottsutbetalningar av strukturfondsmedel fårgöras inom målen 1, 2 och 3 samtgemenskapsinitiativen till projekt som beslutats avförvaltningsmyndigheterna, ,och . Förskott får beviljasdå projektens stödmottagare är ideella föreningar,lokala kooperativ (ekonomiska föreningar),allmännyttiga stiftelser eller lokalautvecklingsgrupper. Förskott till respektive projektfår vid varje delbetalning uppgå till högst avdet totala beviljade strukturfondsstödet tillprojektet, dock högst 100 000 kr.Det kan konstateras att fram t.o.m. september 2002har utbetalats av EU-medlenför för mål 1 och mål 2 (av dentotala ramen på ), dvs. Av det utbetalda beloppet är det (förmål 1 och mål 2) som utbetalatssom förskott, dvs. av utbetalt belopp.Kommuner ingår inte bland de projektägare som kanfå förskottsbetalning för sina kostnader. Det ärkommunerna själva som bestämmer när och hur ofta enbegäran om betalning för inträffade utgifter skallskickas in. Enligt regleringsbrevet förlänsstyrelserna skall handläggningstiden förkontroll och utbetalning för en korrekt inlämnadrekvisition ta högst en månad i anspråk förutbetalande myndighet.Det bör i sammanhanget påpekas attbestämmelserna om förskottsutbetalning ärsvenska bestämmelser. EU har inte reglerat omoch hur medlemsstaterna skall betala förskotttill projektägare utan har endast regler om vadsom gäller vid utbetalningar från kommissionentill medlemsländerna. Det bör noterasatt förskottsutbetalningar till projektägarnainte godkänns som underlag vid rekvirering avmedel från EU, utan det är endast verkligakostnader som ersätts.Utskottets ställningstagandeFör innevarande programperiod, 2000-2006, harSverige tilldelats totalt ca 19 miljarder kronorfrån de fyra strukturfonderna. Samtliga program harnu godkänts av . Fram till den 30september 2002 hade ca 3 miljarder kronorutbetalats, vilket motsvarar av tillgängligaEU-medel för programperioden. Därtill kommer dennationella offentliga och privata medfinansieringen.Frågan om förskottsutbetalningar av EU-medel tillprojektägare har aktualiserats sedanstarten av strukturfondsprogrammen. När det gällermöjligheten till förskottsutbetalningar i sambandmed EG-projekt konstaterar utskottet attförsöksverksamheten har påvisat behov av vissförskottsutbetalning. Utskottet ser därför positivtpå att regeringen vidtagit åtgärder för attpermanenta en lösning med förskott tilllikviditetssvaga projektägare. I fråga omlikviditetssvaga kommuner, vilket tagits upp imotion 2002/03:N365 (s), anser utskottet attmöjligheterna för kommunerna att få betalt förerlagda utgifter successivt under projekttidens gångbör utnyttjas.Beträffande synpunkterna i motionerna 2002/03:N231(s) och 2002/03: N283 (s) om behovet av att motverkarisken för att företag upprepade gånger skall kunnafå stöd till samma verksamhet genomföretagsflyttning, anser utskottet att inga nyaomständigheter framkommit som föranleder en annanbedömning är den utskottet tidigare gjort. Reglernaär utformade på ett sådant sätt att risken för dettakan bedömas som liten.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motionsyrkanden.EG:s framtida sammanhållningspolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om EG:sframtida sammanhållningspolitik medhänvisning till att beslutsprocessen om denframtida politiken stegvis bör gå framåt pådet planerade sättet. Jämför reservation 2(m, fp, kd, c, mp).MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion2002/03:U323 att EU:s regionalpolitik måstereformeras. Att betala in pengar till EU för attsedan få tillbaka dem i form av strukturstöd är enfelaktig väg att gå, hävdas det. Svaga regioner imedlemsländerna bör inte få riktade bidrag; istället bör det ske en avräkning på medlemsavgiftenför de regioner som ligger väsentligt undergenomsnittet av EU:s medelinkomst.Samma synpunkter framförs också i kommittémotion2002/03:N304 (m). Motionärerna betonar att det börvara medlemsstaterna själva som först och främstansvarar för sina regioner genom att stimulera tillkontakter, samverkan och utveckling. När det ärberättigat kan nationella stödsystem främjautvecklingen i en region. Sådana system måsteovillkorligen stämma överens med EU:s krav påkonkurrensneutralitet.Även i partimotion 2002/03:K432förordas att EU:s regionalpolitik skallreformeras. Endast de delar avregionalpolitiken som handlar om överföring avmedel från medlemsländer med högrelevnadsstandard till dem med lägre bör varakvar. Övrigt regionstöd skall skötas avmedlemsländerna själva. Vidare är det viktigtatt EU:s regionalpolitik koncentreras tilltydliga mål och att företagsspecifika stöd intealls bör få förekomma. Motionärerna hävdarockså att reglerna är alltför krångliga ochleder till ökade kostnader, byråkrati ochineffektivitet.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller inriktningen av EG:s framtidaregionalpolitik (sammanhållningspolitik) gjorderiksdagen föregående år på utskottets förslag (bet.2001/02:NU2) ett tillkännagivande till regeringen.Bland annat anförde utskottet att det är viktigt atten reform kommer till stånd inför nästaprogramperiod och att regionalpolitikens inriktningmåste ändras och dess omfattning minskas.Regionalstödet till de nuvarande medlemsländernamåste tydligt reduceras till förmån förkandidatländerna. Ett sätt kan vara attmedlemsländerna kompenseras genom en avräkning påmedlemsavgiften i stället för att som i detnuvarande systemet betala in medel till EU för attsedan få tillbaka dem i form av strukturstöd, menadeutskottet.I en reservation (s, v) konstaterades att det stårklart att det framöver kommer att krävas reformer avEG:s struktur- och regionalpolitik. Mot bakgrund avEG-kommissionens andra sammanhållningsrapport bör endialog föras på flera plan, där även vikten avregional förankring understryks. Denna dialog börinte föregripas och det är därför för tidigt att idetalj ta ställning till den framtida politiken,menade reservanterna.Det kan erinras om att utskottet har bidragit sådan dialog genom den offentliga utfrågninginför EG:s framtida regionalpolitik som utskottetanordnade . Bakgrunden var att ett antalledamöter inom utskottet bildat en särskildarbetsgrupp med ansvar för EU-frågorna på detregionalpolitiska området. Med utgångspunkt i denandra sammanhållningsrapporten initierade utskottetsEU-grupp den nämnda utfrågningen. I ett avslutandeinlägg uttalade dåvarande statssekreterare , , att unionenssammanhållningspolitik blir än mer betydelsefull ien utvidgad union med större nationella skillnader.Två frågor togs upp som särskilt viktiga:- Är det rimligt att EU skall spendera storasummor för att åtgärda skillnader i levnadsstandardoch sysselsättning inom ett land?- Är det rimligt att de länder som har försökt attförsäkra sig om en balanserad utveckling skallbetala för de länder som har misslyckats med detta?Enligt dåvarande statssekreteraren, som ansåg attutvidgningen var av högsta prioritet, börbudgetrestriktivitet eftersträvas; huvuddelen avstrukturfondsmedlen för den period som börjar år2007 bör gå till de nya medlemsländerna, som harstörst behov av stöd till ekonomisk och socialutveckling.Också i bugetpropositionen (s. 15) redovisas attregeringen i den pågående diskussionen om nästastrukturfondsperiod inom EU har en budgetrestriktivinställning. Huvuddelen av strukturfondsmedlen börav solidaritetsskäl gå till de nya medlemsstaterna,som har störst behov av stöd till ekonomisk ochsocial utveckling. När det gäller insatserhärutöver, anser regeringen att det noga måsteövervägas vad som är av verkligt gemenskapsintresse.Huvudlinjen bör vara att insatserna i första handsköts nationellt, regionalt eller lokalt. Riksdagensovan refererade tillkännagivande omnämns inte ibudgetpropositionen.Näringsdepartementet har redovisat följandetidtabell för processen som skall leda fram till dennya sammanhållningspolitiken:2002Kommissionen anordnade ett informellt ministermöte den 7oktober om frågor som syftar till att förenklagenomförandet av strukturfondsprogram. I och meddetta möte har en process startat både inomkommissionen och i medlemsstaterna.I mitten av oktober presenterade kommissionenöversynsrapporterna rörande bl.a. jordbrukspolitikenoch regional- och strukturfondspolitiken förkandidatländerna samt en strategi för utvidgningen.Kommissionen anser att tio kandidatländer kommer attvara färdiga för anslutning och attförhandlingarna med dessa länder bör slutföras föreutgången av . Vad gäller regional- ochstrukturpolitiken måste enligt kommissionenförvaltande och utbetalande myndigheters kapacitetförbättras.Vid Europeiska rådets möte i 24 och 25oktober diskuterades utvidgningen.Vid Europeiska rådets möte i i decemberskall utvidgningen slutförhandlas.2003I lägger kommissionen fram den andrauppföljningsrapporten om den framtidasammanhållningspolitiken. Anslutningsfördragenratificeras av medlemsstaterna ochansökarländerna.Det grekiska ordförandeskapet anordnar ettinformellt ministermöte om regional- ochstrukturpolitiken.I slutet av året lägger kommissionen fram dentredje sammanhållningsrapporten med konkreta förslagför den framtida sammanhållningspolitiken.2004-2006I lägger kommissionen fram förslag tillregelverk för strukturfonderna och förslag till ettnytt finansiellt perspektiv som inkluderar denallmänna jordbrukspolitiken.Ett tredje sammanhållningsforum anordnas medanledning av den tredje sammanhållningsrapporten.Regeringskonferensen äger rum. Eventuellt tasfrågor upp som kan ha betydelse för den framtidasammanhållningspolitiken.Nya stater blir medlemmar i unionen.Vid årsskiftet 2004/05 tillträder en ny . Förhandlingar om det nya regelverket ochbudgeten för nästa programperiod börjar.Slutförhandling äger rum vid något av toppmötena islutet eller i början av år 2006.2007Den nya programperioden börjar.I statsminister information om iBryssel nämndes bl.a. följandehuvudpunkter (prot. 2002/03:13).1. På jordbruksområdet accepterade Europeiska rådetkommissionens förslag om en tioårig infasning förkandidatländerna av det s.k. direktstödet mot attett utgiftstak införs för större delen avjordbruksutgifterna från år 2007.2. Det totala regionalstödet för kandidatländernaunder minskades med 2,5 miljardereuro till 23 miljarder euro.3. Inget av de nya medlemsländerna skall under deförsta tre åren få en sämre budgetsituation än dehade året före medlemskapet, dvs. En allmän skyddsklausul som gäller i tre årfrån inträdet införs för den inre marknaden.Dessutom införs särskilda skyddsklausuler förrätts- och inrikesområdet. Varje medlemslandkan hos kommissionen begära att skyddandeåtgärder vidtas om den inre marknaden störs.Utskottets ställningstagandeI motioner från Moderata samlingspartiet(2002/03:U323 och 2002/03:N304) och från (2002/03:K432) framhålls bl.a. behovet av att EG:sstruktur- och regionalpolitik reformeras.Motionärerna begär tillkännagivanden om att reformerav EG:s framtida struktur- och regionalpolitik skallske i enlighet med den inriktning som anges imotionerna.Enligt utskottets mening står det klart att detframöver kommer att krävas reformer av EG:ssammanhållningspolitik. Behovet av en ökadeffektivitet när det gäller användningen avstrukturfondsmedlen är en drivkraft i dettasammanhang. En annan drivkraft är självfallet denplanerade utvidgningen av unionen. I det sistnämndaligger inte minst att beakta den stora ökningen avsociala, ekonomiska och regionala skillnader somföljer av utvidgningen. visar tydligt att avståndenmellan de svagaste och de rikaste regionerna kommeratt fördubblas genom utvidgningen. Dessa problemmåste nogsamt beaktas. Beslutsfattandet måstedessutom präglas av långtgående decentralisering,vilket bl.a. innefattar att ett underifrånperspektivi högre utsträckning bör anläggas.I "tidtabellen" ovan har redovisats ett antalaktiviteter, möten och kontrollstationer inför dennya programperioden, som börjar . uppfattning är det väsentligt för dendemokratiska förankringen att beslutsprocessenstegvis går framåt på det sätt som illustreras itidtabellen.Under år 2003 lägger kommissionen fram dels enuppföljningsrapport om den framtidasammanhållningspolitiken, dels den tredjesammanhållningsrapporten med konkreta förslag införEG:s framtida sammanhållningspolitik. Den bredadiskussion som äger rum är ägnad att utgöra enförberedelse för de steg i beslutsprocessen somväntar under kommande år.Inför en kommande utvidgad union blir det än merbefogat att fråga sig om det är rimligt att EU skallspendera stora summor för att åtgärda skillnader ilevnadsstandard och sysselsättning inom ett land.Frågan huruvida länderna själva kan ta detta ansvarkan inte undvikas. Vidare bör det inomunionsländerna övervägas om det är rimligt att deländer som har försökt att försäkra sig om enbalanserad utveckling skall betala för de länder somhar misslyckats med detta. Utskottet vill i likhetmed regeringen betona vikten av en allmänbudgetrestriktivitet. I detta sammanhang villutskottet framhålla att det är väsentligt förstrukturfondssystemets framgång att kontrollenförbättras och att fusk med strukturfondsmedelbekämpas.När det gäller utformningen av den framtidasammanhållningspolitiken anser utskottet att det ärviktigt att en bred och öppen diskussion förs omutformningen av gemenskapens struktur- ochregionalpolitik. Dialogen måste föras på flera plan.I detta sammanhang bör även vikten av en regionalförankring i denna dialog understrykas. Vägledande ide diskussioner som skall äga rum bör vara attinsatserna i första hand skall skötas nationellt,regionalt eller lokalt. Inom EG:ssammanhållningspolitik kommer strukturfondsmedel attvara ett instrument även under nästa programperiod.Enligt utskottets mening bör huvuddelen av dessamedel gå till de nya medlemsstaterna, som har störstbehov av stöd till ekonomisk och social utveckling.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenavslå de här aktuella motionerna i berörda delar.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen och godkännabemyndigandena m.m. för inomutgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling i enlighet med vad regeringenföreslagit. Samtliga motionsyrkanden böravslås.InledningRegeringens förslag till anslag under utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling redovisas ibilaga 2 tillsammans med övriga partiers förslag.Sammanlagt sju anslag tas upp i bilagan (varav ettär ett förslag till nytt anslag från ).En närmare redogörelse för de olika anslagen följerunder respektive anslagsrubrik. Förutom anslageninom politikområdet Regional utvecklingspolitikingår ett anslag inom politikområdet IT, tele ochpost. Utgiftsramen har av regeringen föreslagitstill ca för budgetåret 2003.Övriga partiers förslag till utgiftsramar fördelarsig på följande sätt. ochMiljöpartiet har inte lagt fram några budgetförslagsom avviker från regeringsförslaget. Övriga partiersförslag innebär i tre fall en lägre ram änregeringsförslaget, nämligen 450 miljoner kronorlägre (m), lägre (fp) och 695miljoner kronor lägre (kd). förslaginnebär att ramen ökas med iförhållande till regeringens förslag.Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen(33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder, (33:5)Europeiska regionala utvecklingsfonden och(37:1) IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m.med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiskaförpliktelser, vilka leder till utgifter underkommande år.I det följande redovisas regeringens förslagtill olika anslag inom utgiftsområdet ochmotsvarande förslag i aktuella motioner.Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1)PropositionenAnslaget disponeras av länsstyrelserna, ,Delegationen för delar av Bergslagen, ochVärmland, Delegationen för norra inlandsamt regeringen. disponerar även medel förbeslut som fattas av regionala självstyrelseorgan.Anslaget föreslås uppgå till 1 535,3 miljonerkronor.Till anslaget finns ett bemyndigande. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att låtastaten ta på sig ekonomiska åtaganden i samband medregionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter omhögst (bet. 2001/02:NU2). Regeringen föreslår nu attriksdagen bemyndigar regeringen att under år 2003ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter påhögst under åren 2004-2011.Regeringen föreslår att medel från detta anslaganvisas till följande ändamål:- regionala utvecklingsbidrag,- landsbygdsbidrag,- småföretagsstöd,- sysselsättningsbidrag,- såddfinansiering,- stöd till kommersiell service,- regional och central projektverksamhet,- viss administration, uppföljning och utvärderingav de regionalpolitiska företagsstöden, m.m.,- äldre regionalpolitiska åtgärder,- retroaktiva nedsatta socialavgifter samt- viss central utvecklingsverksamhet, m.m.I jämförelse med de ändamål som gällde för anslagetår 2001 har småföretagsstödet upphört och beslut omsådant stöd får endast avse ansökningar som inkommitföre . Medel inom anslaget får,inom ramen för de nämnda ändamålen, användas förmedfinansiering av EG:s strukturfondsprogram ochåtgärder inom ramen för regionala tillväxtavtal.Medfinansiering av strukturfondsprogram väntasenligt regeringen ta i anspråk en ökad del avanslaget jämfört med programperioden 1995-1999.Riksdagens beslut om kommunala samverkansorgan förregional utveckling (bet. 2001/02:KU7) innebär, somtidigare nämnts, att det blir möjligt församverkansorganen att fr.o.m. taöver en del av de uppgifter som har . De medel som regeringen fördelar till berördalän, dvs. län där samverkansorgan övertar uppgifterfr.o.m. enligt lagen (2002:34) omsamverkansorgan i länen, avser följande ändamål:- regionala utvecklingsbidrag,- landsbygdsbidrag,- småföretagsstöd,- sysselsättningsbidrag,- såddfinansiering,- stöd till kommersiell service,- regional projektverksamhet samt- uppföljning och utvärdering.Även inom ramen för de nyssnämnda ändamålen fårmedel inom anslaget användas till medfinansiering avEG:s strukturfondsprogram och regionalatillväxtavtal. Samverkansorganet kommer enligt ovannämnda lag att få det regionala utvecklingsansvaret.Medel för ändamålet regional projektverksamhet, somregeringen fördelar till län med samverkansorgan,inkluderande de projektmedel som medfinansierar EG:sstrukturfondsprogram, bör därför enligt regeringentillföras samverkansorganen och användas förändamålen regional projektverksamhet, uppföljningoch utvärdering. Även länsstyrelserna i berörda länbör tilldelas vissa medel för regionalprojektverksamhet att användas till vidareutvecklingav roll inom det regionalautvecklingsarbetet, insatser för samordnadeservicelösningar i glesbygd, vissa insatser inomjämställdhetsområdet samt vissa åtaganden inomregional projektverksamhet.