bet · GP01AU4 · 2002-03-14 00:00:00 — Utskottet ser ingen anledningtill något tillkännagivande med anledning avmotionerna 1999/2000:N273 yrkande 20 (m, kd och fp)och 2001/02:315 yrkande 3 (v), som därmed avstyrks.Föreskrifterna om Internkontroll av arbetsmiljönhar som framgått ovan efter revidering ändrat namntill föreskrifter om Systematiskt arbetsmiljöarbete(AFS 2001:1). AV har enligt egen uppgift iårsredovisningen för gjort stora insatserför att introducera föreskrifterna. Flera olikaskrifter, broschyrer och annat informationsmaterialhar producerats och distribuerats. En tillsyns- ochannonskampanj har genomförts. Den del av AV:stillsyn som utgått från föreskrifterna omsystematiskt arbetsmiljöarbete har i hög grad varitriktad mot offentlig sektor, särskilt verksamheteninom kommun och landsting.För AV:s verksamhetsgren Tillsyn är ett av målenen minskning av ohälsan på grund av faktorer som harsamband med arbetets organisation och ledning. Dearbetsmiljöfaktorer som avses är sådana som kanpåverkas genom konkreta krav. Det kan gälla negativstress, sociala faktorer, arbetsbelastning, ensidigtfysiskt arbete m.m. Det kan även gällaarbetsanpassning. AV har med anledning av detta målunder startat ett flerårigtutvecklingsprogram som syftar till att förstärkatillsynen av arbetsmiljöfaktorerna i fråga. Femtiopersoner har rekryterats med inriktning på deorganisatoriska och belastningsergonomiska områdena.Flertalet inspektörer kommer att genomgå enutbildning inom området arbetsorganisation ochstress. Ett tjugotal personer kommer dessutom att fåfördjupad utbildning på området. AV strävar ocksåefter att utveckla metoder för nya arbetssätt ochför tillsyn inom området. Inspektionsinsatserna harhaft sin tyngdpunkt inom offentlig sektor och dåsärskilt inom skola, vård och omsorg. Med hänvisningtill den verksamhet som AV bedriver på området serutskottet inte något skäl till ett tillkännagivandemed anledning av motionerna 2000/01:A277 yrkande 8(kd) och 2001/02:A246 (kd). De avstyrks därför.Beträffande de funktionshindrade och derasarbetsmiljö vill utskottet hänvisa till attarbetsmiljölagen föreskriver att arbetsgivaren skallse till att det i verksamheten finns en på lämpligtsätt organiserad arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet för fullgörandet av deuppgifter som enligt arbetsmiljölagen och lagen omallmän försäkring åvilar arbetsgivaren. AV har ensärskild föreskrift om arbetsanpassning ochrehabilitering (AFS 1994:1). Där ges anvisningar omhur arbetsgivaren skall organisera verksamheten medarbetsanpassning och rehabilitering förarbetstagarna. I föreskrifterna Arbetsplatsensutformning (AFS 2000:42) åläggs arbetsgivaren attse till att arbetsplatser, arbetslokaler ochpersonalutrymmen, om det behövs, skall varatillgängliga för att kunna användas även avarbetstagare med nedsatt rörelse-, syn- ochhörselförmåga. Det åligger AV att i sintillsynsverksamhet kontrollera om föreskrifternaefterlevs. Därmed avstyrks motion 2001/02:A298 (s).I motion 2001/02:A326 föreslås bl.a. en skyldighetför arbetsgivare att upprätta självdeklarationbeträffande arbetsmiljön, liksom att AV bör få tilluppgift att besöka den arbetsgivare som har dåligarbetsmiljö. Förslaget i motionen har likheter meddet som lämnats av om attarbetsgivare skall vara skyldiga dels att redovisasjukfrånvaron i årsredovisningen, dels att till AVanmäla om sjukfrånvaron på arbetsplatsen uppgårtill en viss nivå. Tanken är att AV då skall kunnaanvända anmälningarna som underlag itillsynsverksamheten. Iavvaktan på att denna beredning slutförs avstyrksmotion 2001/02:A326 (s).Sanktioner och vitenBeträffande motion om en tydligarekoppling mellan bristande arbetsmiljöarbete ochsanktioner vill utskottet först anföra följande.Arbetsmiljöverket kan enligt 8 kap. 5 § AMLföreskriva ett en särskild avgift (sanktionsavgift)skall betalas om en överträdelse skett avföreskrifter som meddelats med stöd av 4 kap. 1-3 §§eller 8 § första stycket AML. Enligt förarbetenatill bestämmelsen innebär detta att ensanktionsavgift kan bli aktuell bl.a. näröverträdelse skett av föreskrifter omproduktkontroll beträffande tekniska anordningar(prop. 1993/94:186). Utskottet kan konstatera attöverväganden om eventuellt införande av ekonomiskastyrmedel för arbetsgivarna för att förebygga ohälsagörs inom ramen för trepartsdialogen. Med hänvisningtill dessa överväganden anser utskottet att fråganom sanktioner bör avvaktas. Motion 2001/02:A315yrkande 2 (v) avstyrks därför.Arbetsmiljöverket får enligt 7 kap. 7 § AMLmeddela de förelägganden eller förbud som behövs föratt lagen eller föreskrifter som har meddelats medstöd av lagen skall efterlevas. Beslutet får förenasmed vite. Generella regler om vite finns i lagen(1985:206) om vite. Vite skall fastställas till ettbelopp som med hänsyn till vad som är känt om deekonomiska förhållandena hos den som skallföreläggas och till omständigheterna i övrigt kanantas förmå honom att följa det föreläggande som ärförenat med vitet. I den allmänna bedömning somskall göras enligt huvudprincipen bör, enligtförarbetena till lagen (prop. 1984/85:96), bl.a.angelägenhetsgraden av de påbud eller förbud somföreläggandet avser vägas in. Utskottet anser inteatt det är rimligt att fastställa som någon allmänprincip att vite enligt arbetsmiljölagen skallbestämmas till en viss procentsats av arbetsgivarensomsättning. I princip gäller också att staten intekan föreläggas vite (prop. 1984/85:96). Motionerna2000/01:A239 (s) och 2001/02:A307 (s) avstyrksdärmed.NämndemänUtskottet har med anledning av motion 2001/02:A286under hand varit i kontakt med Domstolsverketangående frågan om nämndemän omfattas avarbetsmiljölagen och vem som har arbetsgivaransvaretför dem enligt den lagen. Tjänstemän vidDomstolsverket har uppgett följande. I samband medatt ett antal nämndemän förolyckades vidEstoniakatastrofen uppmärksammades att nämndemänneninte omfattades av den tjänstereseförsäkring somDomstolsverket tecknat för anställda inomdomstolsväsendet. omfattas nämndemännen avdenna tjänstereseförsäkring liksom av dentrygghetsförsäkring vid arbetsskada somDomstolsverket tecknat. Trygghetsförsäkringen vidarbetsskada gäller olycksfall i arbetet. I övrigtuppger att frågan omarbetsgivaransvar för nämndemän vid derastjänstgöring i domstol inte är klarlagd.Domstolsverket är dock uppmärksammat på frågan. Meddet anförda avstyrks motion 2001/02: A286 yrkande 1och 2 (kd).ÖvrigtUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner som bl.a.rör forskning i arbetslivsfrågor, integritetoch om alkohol och droger på arbetsplatsen.Samtliga motioner avstyrks. Jämförreservation 21 (kd).MotionerArbetslivsinstitutetTomas () föreslår i motion 2001/02:A369att Arbetslivsinstitutet läggs ner och att dessforsknings- och utvecklingsanslag överförs tilllämpliga universitet och högskolor och attverksamheten i övrigt överförs till andramyndigheter.Åke () föreslår å sin sida i motion2001/02:A383 att administrationen förArbetslivsinstitutets verksamhet flyttas frånStockholm till Umeå.ForskningsfrågorRonny och (båda s)anser i motion 2000/01:A240 att det finns ett behovav ökad forskning om vuxenmobbning.Marie () efterlyser mer forskning ommångfald i arbetslivet i motion 2001/02:A297. Honanser att det är angeläget att studera hurbakgrundsfaktorer som kön, etnicitet,funktionshinder och social bakgrund påverkarindividens möjligheter till rekrytering ochbefordran. Ett annat viktigt forskningsområde ärenligt motionären hur olikheter med avseende på kön,etnicitet, ålder etc. inom arbetsgrupper påverkargruppens prestationsförmåga, problemlösning,beslutsfattande och samarbete.IntegritetCarina () anser i motion 1999/2000:A718 att depsykologiska anställningstesterna bör bli föremålför en översyn. De frågor som bör tas upp är vad somgäller för den personliga integriteten, förvaring avtestresultat, utformning och utvärdering av testeroch ansvaret för styrande värderingar för testensutformning. Motionären betonar att det bör tas framen policy för anställningstester för den del avarbetsmarknaden som ligger inom det statligaansvarsområdet för att säkra den personligaintegriteten vid psykologiska anställningstest.Alkohol och drogerHelena Zakariasén och (bådas) anför i motion 2001/02:A254 att det inte börvara tillåtet för ungdomar och somarbetar i butik att sälja folköl och cider.Maud och () framhåller imotion 2001/02:So27 (yrk. 17) att det är viktigt attverka för narkotikafria arbetsmiljöer. Det börfinnas lagstiftning om att alla arbetsplatser skallha en alkohol- och narkotikapolicy och etthandlingsprogram för att genomföra denna. Det börbli möjligt att använda narkotikatester.I motion 2000/01:A253 anför ()följande. Den som har alkoholproblem finns ofta påen arbetsplats. Genom att det finns ett fungerandepolicydokument och handlingsplaner på arbetsplatsenkan förekomsten av alkohol- och drogberoendeförebyggas. Arbetarskyddsstyrelsen() har föreskrifter omarbetsgivarens ansvar för missbruk av alkohol ochandra berusningsmedel. Arbetarskyddsstyrelsen() bör ges i uppdrag att isamarbete med genomförainformationsinsatser så att fler arbetsplatserutarbetar alkoholprogram eller handlingsplaner motalkohol. "Säljsekter"och (båda s) anser imotion 1999/2000:A716 att s.k. säljsektersanställnings- och personalmetoder bör uppmärksammas.Arbetstagarna i en säljsekt arbetar inte mot fastlön utan enbart mot provision. De arbetartillsammans i grupp och reser ofta runt i olikaländer mot betalning i form av logi och frukost. Defår arbeta , och arbetsdagarna ärlånga. För många ungdomar som börjar arbeta i ensäljsekt är det svårt att ta sig ur efter påverkan iform av utskällningar och smicker.Utskottets ställningstagandeArbetslivsinstitutetArbetslivsinstitutet kommer attomstrukturera verksamheten. Institutet blir mindrebåde vad gäller verksamhet och antalet anställda.Institutets verksamhet kommer att vara uppdeladefter områdena arbetshälsa, arbetsmarknad, arbetetsorganisering, ergonomi och belastning, fysikaliskaoch kemiska hälsorisker samt integrations- ochutvecklingsprocesser. Verksamheten kommer också attflyttas från till lokaler i centralaStockholm. Nyordningen gäller från i år.Utskottet ställer sig inte bakom förslag om attlägga ned eller flytta Arbetslivsinstitutet.Motionerna 2001/02:A369 (m) och 2001/02:A383 (c)avstyrks därmed.ForskningsfrågorUtskottet anser i likhet med vad som sägs i motion2001/02:A297 att frågan om hur olikheter iarbetstagares bakgrund påverkar kulturen på enarbetsplats, bl.a. i form av beslutsfattande är ettangeläget forskningsområde, liksom förekomsten avvuxenmobbning. Utskottet har tidigare framfört sinståndpunkt att de närmare prioriteringarna för hurforskningsmedel skall fördelas inte är enriksdagsfråga. Motionerna 2000/01:A240 (s) och2001/02:A297 (s) avstyrks.IntegritetDen s.k. har i dagarnaöverlämnat betänkandet Personlig integritet iarbetslivet (2002:18) till regeringen. I betänkandetföreslås att en ny lag införs - lagen om skydd förpersonlig integritet i arbetslivet. I den föreslagnalagen finns bestämmelser om användningen avpersonlighetstest. Utskottet är i avvaktan på dettainte berett att göra något uttalande med anledningav motion 1999/2000:A718 (s) som därför avstyrks.Alkohol och drogerI alkohollagen (1994:1738) finns bestämmelser om attden som inte har fyllt inte får bedrivaförsäljning av alkoholdrycker. Denna bestämmelsegäller dock inte försäljningspersonal. Det finnsinte heller i arbetsmiljölagen någon regel somhindrar att minderåriga arbetar i butiker där detsäljs folköl och cider. Enligt utskottet skulle ensådan reglering begränsa möjligheterna förstuderande och andra ungdomar att arbeta bl.a. ivanliga livsmedelsbutiker. Däremot kan det säkert ivissa fall vara mindre lämpligt att minderårigaarbetar ensamma i sådana butiker kvällar och helger.Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakomdet förslag som lämnas i motion 2001/02:A254 ominförandet av en åldersgräns för sådan personal.Motionen avstyrks därför.Enligt AV:s föreskrifter om arbetsanpassning ochrehabilitering (AFS 1994:1) skall arbetsgivarensrutiner för detta omfatta också missbruk av alkoholoch andra berusningsmedel. Enligt de allmänna rådentill föreskriften kan arbetsgivaren ta fram etthandlingsprogram för hur olika slag av missbrukskall hanteras. Av handlingsprogrammet bör enligtråden framgå vilken policy som gäller beträffandebruk av alkohol och droger på arbetet. Det börframgå hur arbetsledningen kan arbeta förebyggandegenom t.ex. informationsmaterial,arbetsplatsträffar, utbildningar och organiseradstödverksamhet. Det är lämpligt, sägs det vidare,att rutinerna finns i skriftlig form. Utskottet kanhålla med om att det är viktigt att det upprättassådana handlingsplaner som råden avser. Enligt vadsom framgår av harinstitutet som ett led i den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskador ettregeringsuppdrag att arbeta med fortbildning för allpersonal som arbetar med alkohol- ochnarkotikaförebyggande insatser. Enligt vadregeringen anför i elvapunktsprogrammet för ökadhälsa i arbetslivet är det angeläget attarbetsgivare ges starkare incitament att förebyggaalkohol- och narkotikamissbruk och att rehabiliteraanställda med missbruksproblem. Utskottetsympatiserar med dessa tankegångar och avvaktarregeringens beredning av frågan.Beträffande drog- och narkotikatester villutskottet återigen hänvisa tillIntegritetsutredningens publiceradebetänkande Personlig integritet i arbetslivet, sombl.a. innehåller förslag som gäller medicinskaundersökningar och drogkontroller. Betänkandet skallremissbehandlas, och i avvaktan på det avstårutskottet från att uttala sig i frågan.Motionerna 2000/01:A253 (v) och 2001/02:So27yrkande 17 (m) avstyrks. "Säljsekter"Utskottet kan hålla med om att sådanaanställningsförhållanden som beskrivs i motion1999/2000:A716 om "säljsekter" inte är acceptabla.Utskottet konstaterar att de arbetsrättsliga reglersom finns på den svenska arbetsmarknaden ocksågäller för dessa. Utskottet hänvisar också i dennafråga till vad som sagts i inledningen om attnegativ stress i arbetslivet måste motverkas.Utskottet ser ingen anledning till etttillkännagivande i frågan. Motion 1999/2000:A716 (s)avstyrks med detta. **FOOTNOTES**[5]: andra åhörare, för att lyssna pådenna hearing. Jag vill till mediernasäga att detReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Ohälsa och arbetsmiljö (punkt 1,motiveringen) (m)av (), (), PatrikNorinder (m) och ().StällningstagandeVi anser att texten under rubriken iavsnittet Allmänna frågor som rör arbetslivet, ökadohälsa och stress borde ha följande lydelse:Vi har vid många tillfällen påpekat att den bildsom utskottets majoritet och regeringen tecknar avförhållandena på arbetsmarknaden inte är en sannbild av verkligheten. Regeringens politik har varithelt inriktad på att flytta runt de arbetslösa istatistikkolumnerna i syfte att minska denredovisade, öppna arbetslösheten. Under år 2000bedrevs därtill en mycket expansivarbetsmarknadspolitik med kraftigt ökadeåtgärdsvolymer, trots att konjunkturen då var starkoch efterfrågan på arbetskraft ökande. Om manbortser från statistiken och i stället ser tillmänniskorna kan läget på arbetsmarknaden intebeskrivas på annat sätt än som alarmerande; denverkliga arbetslösheten (öppet arbetslösa, iarbetsmarknadsåtgärder, latent arbetssökande,arbetslösa i samt undersysselsatta)uppgår då till över 700 000 människor, vilket är och inte de som det talas om i regeringenshögtidstal.Ett av de mest akuta samhällsproblemen ärdet kraftigt ökande antalet sjukskrivna och dåsärskilt långtidssjukskrivna. De långtidssjukskrivnauppgår till nära 300 000, vilket skall adderastill de ovannämnda700 000 arbetslösa. Ytterligare drygt 440 000 stårutanför arbetsmarknaden, därför att de harförtidspensionerats - inte sällan just avarbetsmarknadsskäl. är det alltså ivårt land mer än 1,4 miljoner människor i arbetsförålder som står utanför arbetsmarknaden och inte kangå till något jobb.Inte heller i ett internationellt perspektivframstår som något föredöme. Bland EU:s 15medlemsländer kommer först på 12:e plats närman jämför sysselsättningsutvecklingen sedan hösten1994, då Socialdemokraterna övertog regeringsmakteni vårt land.Globaliseringen, den snabba teknikutvecklingen ochen hårdnande konkurrens har medfört en snabbareproduktivitetsutveckling under de senaste tio åren.Vi värjer oss dock mot att utskottets majoritet såensidigt förknippar denna utveckling med utslagningfrån arbetslivet, ohälsa och annat elände. Denstrukturomvandling som sker på arbetsmarknaden och inäringslivet är i grunden positiv och enförutsättning för att det skall vara möjligt atterbjuda oss medborgare en ökad välfärd.Sjukförsäkringens kostnader i statens budgetberäknas till för år 2002.Kostnaderna för förtidspension, sjukpenning ochrehabiliteringspenning har ökat med 750 miljonerkronor . Mellannovember 1997 och ökade kostnadernaför de långa sjukskrivningarna . Vi harräknat ut att var sjunde skattekrona går till attbetala långa sjukskrivningar och tillförtidspensioner. Det är lika mycket som allafritidshem, grundskolor och gymnasieskolor kostartillsammans. Utvecklingen inger stark oro, och detär obegripligt att regeringen förhållit sig såpassiv i frågan.Främst anställda i den offentliga sektorn ärdrabbade. Av (SOU 2002:5) framgåratt kvinnorna har överrepresentation när detgäller långa sjukskrivningar. Anställda i denoffentliga sektorn är också överrepresenterade istatistiken. Det är uppenbart att de offentligaarbetsgivarna har svårigheter att skapa enarbetsmiljö som förebygger stress och minskarohälsa.Den svenska arbetsmarknaden är i betydligt högregrad än i många andra länder könssegregerad. Det äri offentlig verksamhet som många kvinnor arbetar.Som framgår av det som sagts är särskiltkvinnor drabbade av sämre arbetsmiljö ocharbetsvillkor. Detta gäller särskilt vård- ochomsorgssektorerna. Vi tror att en förklaring tilldetta är att många kvinnor är hänvisade till en endaarbetsgivare. Det innebär inte sällan sämrelöneutveckling, mindre inflytande och höga krav påanpassning. Vi är övertygade om att de offentligamonopolen måste brytas. Om fler arbetsgivarekonkurrerar om personalen kan bättre löneråstadkommas för de många kvinnor i yrken med långutbildning som är underbetalda i framför alltvård- och omsorgssektorn. Det skulle också öppnafler karriärvägar och ge möjligheter att arbeta iarbetsorganisationer som bättre tar till vara sinaanställdas intressen. Det har visat sig attverksamheter som utåt sett är "demokratiskt styrda"i själva verket är hierarkiskt uppbyggda och utanmöjligheter för den enskilde arbetstagaren tillinflytande. Undersökningar har följaktligen visatatt många av medlemmar ärpositiva till privata alternativ inom vård ochomsorg.Olika utredningar om ohälsan har avlöst varandraunder . Vi är förbluffade över attregeringen inte visar mer handlingskraft och ocksåkommer med konkreta förslag till lösningar. Inteheller det elvapunktsprogram som regeringenpresenterade i budgetpropositionen för , ochsom utskottets majoritet talar så varmt om,innehåller några konkreta förslag. Idén tycks varaatt det mesta skall lösas genom samtal medarbetsmarknadens parter.Regeringen borde i stället vidta åtgärder för attbryta de offentliga monopolen. Det skulle åstadkommaen mer differentierad och mindre könssegregeradarbetsmarknad och medföra ett större inflytande överde egna arbetsvillkoren för den enskilde individen.Det förebyggande arbetet mot ohälsa måste även iövrigt få en tydligare inriktning mot den enskildeindividen. Villkoren i arbetslivet bör göras merflexibla så att människor får ökat inflytande överden egna arbetstiden och arbetsmiljön.I debatten har det förts framförslag om en generell och lagstiftad förkortning avarbetstiden. Undersökningar har emellertid visat attde flesta arbetstagarna är nöjda med arbetstidenslängd. Det finns däremot många yrkesverksamma somhar önskemål om att arbetstiden utformas annorlundaoch med en större flexibilitet under en arbetsvecka.Tanken på en "standardiserad" arbetstid ärförlegad. Beslut om arbetstidens längd skall intefattas i av politiker, utan påarbetsplatserna av dem som berörs. Vi är ocksåskeptiska till idén om ett friår. Det kan säkertvara attraktivt för en del att få avbrott frånarbetet men det löser knappast de stora problem medohälsa som finns i dag.Åldersdiskrimineringen i arbetslivet förefalleratt tillta trots att antalet äldre ökar. Detta ärlika oacceptabelt som etnisk och all annandiskriminering. Förutom att det ärotillfredsställande för den enskilde individen somdrabbas är det också ett problem för samhället istort. Det råder brist på arbetskraft i vissabranscher och inom vissa områden. Vi har inte rådatt låta värdefull arbetskraft stå utanförarbetslivet, utan måste dra nytta av all den kunskapoch erfarenhet som finns i vårt samhälle.I samband med budgetberedningen har vi lämnatförslag om arbetslivsforskning och myndigheterna påområdet.Vi är ense med utskottets majoritet attsamtliga motioner i avsnittet Allmännafrågor som rör arbetslivet, ökad ohälsa ochstress bör avslås.2. Ohälsa och arbetsmiljö (punkt 1) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 2. bifaller därmedmotionerna 2000/01:A277 yrkandena 1 och 6,2001/02:A244 yrkande 1 samt 2001/02:A246yrkande 6.StällningstagandeDet är viktigt att diskussionen om den ökade ohälsanutgår från människan i ett helhetsperspektiv. Föratt människor skall må bra måste samhället formasutifrån begrepp som gemenskap och solidaritet. Denökande ohälsan kan inte enbart anses bero på hurarbetslivet eller arbetsmarknaden fungerar. Snarareär det fråga om att människor måste få balans mellanarbete och hem- och familjeliv i tillvaron.Den snabba teknikutvecklingen och förändringar avmarknader har medfört ett högre livstempo för många.En ökad internationalisering och en hårdnandekonkurrens ställer högre krav på företag,organisationer, egenanställda och arbetstagare attvara flexibla. De börsnoterade bolagen haraktieägare som kräver avkastning på sina satsadepengar. Gränserna mellan arbetstid och fritidluckras upp alltmer. Många tar med sig arbetet hemoch upplever att krav ställs på ständigtillgänglighet för arbetet. Utvecklingen har letttill stress och olika sjukdomar.Samhället måste ta en del av ansvaret för atthejda utvecklingen, liksom arbetsgivarna och deenskilda individer som riskerar att drabbas.Samhällets ansvar och politikernas uppgift är attge goda förutsättningar för ett sunt företagande ochett friskt arbetsliv såväl i offentlig som privatsektor. Goda möjligheter för ökad rörlighet iarbetslivet, kombinerat med trygghet, böreftersträvas. Införandet av vinstdelningssystem iarbetslivet och att ge förutsättningar förkompetensutveckling är några åtgärder som viförespråkar.Också den enskilde individen har att ta ansvarför sin hälsa och för att han eller hon har en brabalans mellan arbete och fritid. Den enskilde måstevåga framföra klagomål på arbetsplatsen, komma medförslag till förbättringar och se till att han ellerhon har en bra arbetsbeskrivning. Den enskilde måsteockså själv ta ansvar för att ta tid försammanhängande återhämtning och vila.Arbetsgivaren, å sin sida, måste sträva efter attarbetet organiseras så att människor inte slits utoch se till att det ställs rimliga krav på deanställda. Varje arbetstagare måste ges en tydligarbetsbeskrivning.