bet · GQ01FIU3 · 2002-12-10 00:00:00 — Därtill tillförs de närmsta två årenför en nationell vårdgaranti. De särskildatillgänglighetsmedlen som finns på anslag 48:5föreslås föras till utgiftsområde 9. förslag ocksåinom andra områden påverkar kommunernas uppgifteroch inkomster. För detta tillförs kommunerna 2miljarder kronor över det generella statsbidraget.Kristdemokraternas ram är därför större änregeringens. I motion Fi264 av . (c) föreslås att de somregeringen avsätter för en skolsatsning flyttas från utgiftsområde 16till utgiftsområde 25. Motionärerna vill vidareminska anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser ikommuner och landsting med för att istället satsa dessa inom regionalpolitiken. harförslag också inom andra områden som påverkarkommunernas utgifter och inkomster. Av dessa skälminskas det generella statsbidraget till kommunerna med 19,5miljarder kronor.Finansutskottets ställningstagande Desenaste årens goda utveckling har givit både kommuner ochlandsting förbättrade ekonomiska förutsättningarbåde genom ökade skatteintäkter och ökadestatsbidrag. Kommunernas konsumtionsutgifter beräknas 2002 öka med 1,och 2003 för att 2004 mattas av till enökning . Antalet kommuner och landstingmed ekonomiskt överskott har ökat under de senaste åren.Prioriteringen av kommunerna och landstingen fortsätter. År2003 tillförs det generella statsbidraget 2miljarder kronor och 2004 ytterligare 1 miljardkronor i enlighet med den nationella handlingsplanen för hälso- ochsjukvård. En särskild satsning med 1,25 miljarderkronor 2002(2004 görs också för attförbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Kommuner ochlandsting har (2002 erhållit ca 1,3miljarder kronor i extra skatteintäkter genom dens.k. Denna föreslås i årets budgetproposition förlängast.o.m. Till följd av konjunkturavmattningen ochkommunernas behov av att behålla och rekryterapersonal infördes ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Även detta stödföreslås förlängas t.o.m. 2003.Moderata samlingspartiet föreslår kraftiga skattesänkningar ochavregleringar som bl.a. ska leda till minskadekostnader för kommunerna och därför ett utrymmeatt minska statsbidragen med 2,5 respektive 2003och 2004. De beräkningar redovisarbedömer utskottet vara orealistiska. I självaverket skulle enligt utskottets mening Moderaternasförslag leda till minskade resurser till kommunerna och svårigheter attbedriva en tillfredsställande verksamhet.Därtill kommer att avvisar såvälförslaget om tillfälligt sysselsättningsstöd som bidraget tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Utskottetavvisar bestämt en sådan politik.Utskottet konstaterar att liberalerna föreslår enminskning av statsbidraget till kommunerna med 2,4miljarder kronor. Motionärerna hävdar att kommunalakoncernbildningar leder till att motsvarande skatteintäkter undandrasstaten. Utskottet delar inte motionärernas syn påkommunala koncerner. När det gäller koncernernasförhållande till skattelagstiftningen framhöll utskottetsenast i betänkande 2001/02:FiU3 att kommunala bolag givetvis skabehandlas på samma sätt som privata bolag. Utskottetfinner inte anledning att ompröva denna uppfattning.Motionärerna föreslår också förändringar avutgiftsområdestillhörighet för LSS-kostnaderna. Utskottetkonstaterar att kommittén Utjämning avLSS-kostnader avlämnade sitt slutbetänkande (SOU2002:103) . Utskottet bedömer att kommitténs förslag börberedas innan beslut fattas i frågan.Kristdemokraterna föreslår i sin motion bidrag tillkommunsektorn som överstiger de som föreslås ibudgetpropositionen. Detta beror bl.a. på att det iKristdemokraternas budgetalternativ föreslås skattesänkningar som påverkarde kommunala skatteinkomsterna. Dessa föreslåsregleras genom höjda statsbidrag men också genomatt inkomsterna nettoredovisas på inkomsttitel Fysiskapersoners inkomstskatt. Motionärerna föreslår en ram förutgiftsområdet som innebär ett nettotillskott tillkommunerna med 2003 ochytterligare 2004.Utskottet vill framhålla att i takt med att ekonomiskt utrymme harskapats harförstärkningar av vård, skola och omsorg haft högprioritet. har tillförts kommunerna.Tillskottet beräknas öka ytterligare genom satsningarpå vården och skolan. har i beslutet omramarna avstyrkt såväl Kristdemokraternasinriktning av den ekonomiska politiken som deras förslag till ramarför utgiftsområde 25. Utskottet ställer sigdärför inte bakom motionärernas förslag.Centerpartiets justering av statsbidragen för deförslag som påverkar skatteunderlaget innebär ennettominskning av ramen för utgiftsområdet med 19,5miljarder kronor. Förslagen till neutraliseringar uppgår till 21,3miljarder kronor. Nettoöverföringen tillkommunerna ökar således med 1,8 miljarderkronor. avvisar emellertid regeringens skolsatsning på2 miljarder kronor 2003 vilken redovisas underutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning och föreslår i stället en satsning på skolan genomhöjt generellt statsbidrag genom utgiftsområde25. avvisar regeringens förslagom tillfälligt sysselsättningsstöd vilketförsvagar kommunernas ekonomi. Resultatet av förslag blirsåledes att kommunernas resurser minskar. Utskottetställer sig avvisande till detta förslag.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till anslag inom utgiftsområde 25 (punkt3). Utskottet anser att den ökning med 456 miljonerkronor av ramen för utgiftsområde 25 som beslutat om den 4december 2002 bör föranleda en höjning avdet generella statsbidraget tillkommunsektorn. Utskottet har i betänkande 2002/03:FiU1 tillstyrktatt grundavdraget höjs på sätt som föreslås imotion Fi230 (s, v, mp). Därigenom reduceras detkommunala skatteunderlaget. För att kompensera kommunerna fördetta föreslås i betänkandet att dessa tillförs 456 miljonerkronor. Enligt utskottets mening bör dennakompensation regleras över anslag 48:1 Generelltstatsbidrag till kommuner och landsting. I övrigt tillstyrkerutskottet regeringens förslag till anslag inomutgiftsområde 25 (punkt 3). Därmed avstyrksmotionerna Fi262 (m), Fi232 (fp) yrkande 9 i denna del, Fi278 (fp)yrkande 1, Fi284 (kd) yrkandena 1 och 10 samt Fi264(c). 2 Bemyndigande under anslag 48:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting Utskottets förslag ikorthet Utskottet tillstyrker regeringensförslag att bemyndiga regeringen att förreservationsanslag 48:2 besluta om bidrag för främjandeav samverkan mellan kommuner och mellanlandsting med befolkningsminskning som inklusiveredan gjorda åtaganden innebär utgifter om högst50 . Därmed tillstyrkerutskottet propositionens punkt 1.Budgetpropositionen Regeringenföreslår i punkt 1 att bemyndigar regeringen att under2003 för reservationsanslag 48:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting beslutaom bidrag för främjande av samverkan mellankommuner och mellan landsting med befolkningsminskning som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst50 under 2004.Finansutskottets ställningstagandeEnligt regeringsformens 9 kap. 10 § får regeringen inte iklädastaten ekonomiska förpliktelser utan riksdagensbemyndigande. För det i propositionen beskrivnaändamålet fordras det ett bemyndigande. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet regeringens förslag tillbemyndigande för reservationsanslag 48:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting (punkt 1).3 Hivpreventivt arbete i storstadsregionernaUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom att regeringen betalarut högst till hivpreventivtarbete i storstadsregionerna. Jämför reservation 1 (fp). Bakgrund Åren1998, 1999 och 2000 anvisade medel för hivpreventivt arbetei storstadsregionerna. Medlen har anvisats inomramen för anslaget för särskilda insatser i kommuneroch landsting. I budgetpropositionen gjordes ingenöronmärkning av dessa medel. tog då initiativ till attmedel skulle öronmärkas även . Ibudgetpropositionen aviserade regeringenatt man även avsåg att betala ut samma belopp, 84 miljonerkronor. I budgetpropositionen för 2003aviserar regeringen att man avser betala ut högst90 för att förebygga hiv/aids i storstadsregionernafrån anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser ivissa kommuner och landsting. Motionerna I motion Fi219 av . (v, s, fp, c, mp) begärstillkännagivande om att permanenta det specialdestinerade statligaanslaget till den preventiva verksamheten mothiv/aids. Motionärerna pekar bl.a. på betydelsenav frivilligorganisationernas arbete. Imotion Fi220 av () föreslås att skage regeringen till känna att resurserna för detöronmärkta hivpreventionsarbetet istorstadsregionerna bör fördelas på central nivå. Motionären anseratt nuvarande ordning, där de organ som fördelarresurserna själva är aktörer på området, börersättas av en ordning där fördelningen sker på central nivå ochdär frivilligorganisationer, kommuner och landsting istorstadsregionerna får söka på lika villkor. Motion Fi260 av m.fl. (v, fp,c, mp) överensstämmer till sitt innehåll med motionFi219. I motion L249 av . (fp) föreslås att ska geregeringen till känna att öronmärkta statsbidrag för hivprevention skafinnas också i fortsättningen. Bakgrunden är attregeringen betecknar bidragen som tillfälliga. ställningstagande Utskottet har ovan (avsnitt 1) tillstyrkt attreservationsanslag 48:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting ska föras upp med 348miljoner kronor 2003. Insatser som finansierats från dettaanslag har utgjort ett viktigtinslag i kampen mot hiv/aids. Arbetet bedrivs medhjälp av flera frivilligorganisationer som t.ex. Röda korset, RFSL ochNoaks ark och når på så sätt i stor utsträckningut till riskgrupperna. Utskottet förutsätter attmedlen fördelas på ett sådant sätt så att bästa möjliga effektuppnås. I budgetförslaget aviserar regeringen att man2003 kommer att betala ut upp till 90 miljonerkronor för hivpreventivt arbete istorstadsregionerna från anslaget. Motdenna bakgrund ställer sig utskottet bakom regeringens inriktningsamt avstyrker motionerna Fi219 (v, s, fp, c, mp),Fi220 (v), Fi260 (v, fp, c, mp) samt L249 yrkande 15(fp). 4 Tillfälligt sysselsättningsstöd Utskottsförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag attdet tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuneroch landsting förlängs och att det ska utgå även 2003(punkt 2). Jämförreservation 2 (m). Budgetpropositionen Regeringen föreslår i punkt godkänner att det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner och landsting förlängs och att det skautgå även 2003. Förslaget beräknas medföraminskade inkomster för staten om sammanlagt ca 3miljarder kronor under 2003 och 2004.Motionerna I motion Fi287 av LennartHedquist m.fl. (m) föreslås att beslutaratt upphäva det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting. I motion Fi234 av MaudOlofsson m.fl. (c) bygger inkomstberäkningen på attdet tillfälliga sysselsättningsstödet avskaffas.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet behandlade regeringens förslag i proposition2001/02:95 ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting ibetänkandena /02:FiU25 och 2001/02:FiU26. Utskottet tillstyrkte dåmed vissa förtydliganden regeringens förslag ipropositionen. I samband med behandlingen avpropositionen avvisade utskottet yrkanden med samma innebördsom den nu aktuella.Utskottet motiverade sitt ställningstagande med att stödet gör detmöjligt att stärka kvaliteten i denkommunala verksamheten och upprätthållasysselsättningen samt tidigarelägga planerade nyanställningar.Därigenom motverkas en ökning av arbetslöshetensamtidigt som verksamheten stärks inom sektorersom har stor betydelse för välfärden. Regeringen anför ibudgetpropositionen att man bedömer att motsvarande stödbör utgå även 2003. Detta motiveras bl.a. av vill förstärka kommunernas ekonomi (se bl.a.volym 1 s. 28 och 87 samt volym 2 utgiftsområde 25 s. 12 f.).Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringensförslag att det tillfälliga sysselsättningsstödettill kommuner och landsting förlängs och att det skautgå även 2003 (punkt 2). Därmed avstyrker utskottet motion Fi287 (m)yrkande 40. 5 Kommunalekonomi och balanskrav Utskottetsförslag i korthet Utskottet avstyrkermotionsyrkanden om bl.a. balanskravet, preciseringoch reglering av finansieringsprincipen och breddning av den kommunalaskattebasen. Jämförreservationerna 3 (fp), 4 (kd) och 5 (c).Motionerna I motion Fi278 av KarinPilsäter m.fl. (fp) yrkande 2 framhålls betydelsen avatt följa utvecklingen så att kommuner kompenseras på rätt nivåefter införandet av maxtaxa inom barnomsorgoch äldreomsorg. Det är enligt motionärernaviktigt att följa utvecklingen så att de båda maxtaxesystemen inteleder till kvalitetsförsämringar.Motionärerna framhåller vidare i yrkande 3 att det bör utredas hurstor del av kostnaderna för socialbidrag som ärdirekt beroende av arbetslöshet. Bakgrundentill förslaget är att motionärerna anser att det är ett gemensamtansvar för stat och kommun att få dem som är långvarigtsocialbidragsberoende ur fattigdomsfällan.Kunskaperna behövs för att kunna utveckla åtgärder för attbyta bidrag mot försörjning. I motionFi284 av m.fl. (kd) anförs att regeringen under senaredelen av använt kommunerna som enbudgetregulator och att statsbidragen urholkatsoch skatteintäkterna försvagats. har statligareformer krävt ett ökat kommunalt ansvarstagande som intekompenserats av finansieringsprincipen. I yrkande6 framhålls att nuvarande regering ochmajoriteten i gjort alltför många avsteg frånfinansieringsprincipen. Kommuner och landsting harinte fått motsvarande kompensation via statsbidragför att täcka kostnaderna för de nya uppgifterna. Motionärerna menaratt finansieringsprincipen behöver lagfästas och gesett mer preciserat innehåll. I yrkande 8 isamma motion förespråkar motionärerna ett fortsatt arbete medsyfte att öka den kommunala skattebasen så att behovet avstatliga bidrag kan minskas. Den kommunalasjälvstyrelsen gagnas enligt motionärerna inte avspecialdestinerade bidrag. Dessa orsakar i stället undanträngningseffekterinom flera av kommunernas verksamheter.I motion Fi234 av m.fl. (c) yrkande 9begär motionärerna att regeringen ska låta utredafrågan om förstärkt skattebas. Genom enförstärkning av skattebasen ska bl.a. beroendet av statsbidragminskas. En metod som motionärerna framhåller äratt ersätta grundavdraget med enskatterabatt. I motion Fi221 av ChristerAdelsbo och i (s)framhålls att den ekonomiska situationen är svår för många, framför alltför små och medelstora kommuner. Motionärernakonstaterar att det har varit en viss övervältringav kostnader från stat till landsting och kommuner och attkommunernas svårigheter att få ekonomin i balans i kombinationmed balanskravet ibland leder till åtgärder som påsikt inte är bra för kommunen. Därför börkommunernas ekonomiska situation och effekterna av balanskravet sesöver. () anför i motion Fi246yrkande 1 att inte alla kommuner kommer att kunnaleva upp till balanskravet såsom föreskrivs i kommunallagen. Kommuneroch landsting ska ha sina budgetar i balans senast 2002.Det är dock oklart vad som händer i de fallkommuner inte lever upp till kravet. I lagstiftningen skadet klargöras vilket åtagande den enskilda kommunen har liksomstatens skyldigheter att agera och ta sittansvar. Det bör enligt motionären utredas hur dennalagstiftning bör utformas. Finansutskottetsställningstagande Frågan om attprecisera finansieringsprincipens innehåll togs upp avfinansutskottet (bet. 1993/94:FiU2) dåutskottet ansåg att tolkningen ochtillämpningen av principen borde klargöras. Ikompletteringspropositionen 1994 (prop. 1993/94:150, bilaga 7,s. 33 och 34) gjorde regeringen ett antalförtydliganden om principens tillämpning. Därframgår t.ex. att principen enbart omfattar statligt beslutade åtgärder somtar direkt sikte på kommunala verksamheter, attreglering enbart ska göras för direktaekonomiska effekter och att alla propositioner som påverkarkommunsektorns verksamhet och ekonomi ska innehållaen bedömning av de kommunalekonomiskakonsekvenserna och huruvida finansieringsprincipen ärtillämplig. Finansieringsprincipen omfattar inte statliga åtgärdersom inte tar direkt sikte på, men ändå fårindirekta ekonomiska effekter för kommunsektorn.Sådana effekter ska däremot beaktas när en bedömning görs avstatsbidragens storlek.I 2001 års ekonomiska vårproposition anförde regeringen att dentillsammans med ochLandstingsförbundet tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att diskutera processfrågor avseende tillämpningenav finansieringsprincipen. Regeringen avser attåterkomma om resultatet av detta arbete.Mot bakgrund av de svårigheter vissa kommuner ochlandsting har med att uppnå ekonomisk balans utsågregeringen en utredare med uppgift att göra en översynav kommunallagens bestämmelser om god ekonomisk hushållningoch dess tillämpning. Utredaren skulle enligtdirektivet undersöka behovet av att ytterligareförtydliga och eventuellt modifiera balanskravet. Utredningensresultat, som presenterades (SOU2001:76), bereds inom Regeringskansliet.Regeringen beslutade att förordnageneraldirektör som generaldirektöri från den 1 januari 2003.Hennes uppgift blir i första hand att med hjälp av ett särskilt kanslifölja utvecklingen i kommuner och landstingsom har ekonomiska svårigheter. Arbetsuppgifternahandlar om att analysera den ekonomiska situationen i vissakommuner och landsting, samt vid behov och i samarbete meddessa ta fram program för omstrukturering ochutveckling av verksamheten. Hon kommer att biträdaden politiska ledningen i i bedömningen av behovetav insatser. Arbetet kommer inledningsvis att inriktaspå att särskilt följa upp den ekonomiskasituationen i . Vadgäller skattebasen har ()slagit fast att den enskilt viktigaste faktorn förutvecklingen av kommunernas inkomster är sysselsättningensutveckling. Sysselsättningen är också ett centraltmål för politiken, och en rad åtgärder vidtas föratt öka sysselsättningen. har också pekat på någraandra möjliga förändringar för att bredda skattebasen ochminska kommunernas beroende av statliga bidrag.I det nu behandlade förslaget till statsbudgetgenomförs två förändringar som bidrar till att minska kommunernasberoende av statens bidrag. Det gäller delsborttagandet av avgiften tillkommunkontosystemet, dels skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Utskottet ser mot bakgrund av det arbete sompågår ingen anledning att göra någottillkännagivande utifrån de här behandlade motionerna. Därmedavstyrker utskottet motionerna Fi221 (s), Fi278(fp) yrkandena 2 och 3, Fi284 (kd) yrkandena 6och 8, Fi246 (v) yrkande 1 samt Fi234 (c) yrkande 9.6 Inkomst- och kostnadsutjämningssystemetUtskottets förslag i korthetEn kommitté har till uppgift att se över vissa delar avstatsbidrags- och utjämningssystemet. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet ett antal motionsyrkandenom översyn av utjämningssystemet. Jämförreservationerna 6 (m), 7 (fp), 8 (kd) och 9 (c).Budgetpropositionen Ibudgetpropositionen konstaterar regeringen att det finns ettbehov av att kontinuerligt följa upp och utvärderautjämningssystemet. En parla- mentariskkommitté för översyn av det kommunala statsbidrags- ochutjämningssystemet (dir. 2001:73) har i uppdrag attbl.a. se över träffsäkerheten iutjämningssystemet, möjligheterna till förenklingar ocheffekterna av befolkningsförändringar. Den ska även seöver de s.k. införandereglerna. Kommittén skaredovisa sitt uppdrag senast den 1 oktober2003. MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi231 föreslåsatt det kommunala utjämningssystemet skaersättas med ett statligt utjämningssystem somtydligt belönar tillväxt och kostnadseffektivitet som det gergoda förutsättningar för alla kommuner medotillräcklig skattekraft att fullgöra sinauppgifter (yrkandena 15 och 16). Motionärerna anser att detnuvarande systemet är oförenligt med grundlagensbestämmelser. Utjämningssystemet tar bort allaincitament för kommunerna att själva påverka sin inkomstsituationgenom en förhöjd skattekraft. De hårdast drabbade ärtillväxtkommuner och aktiva glesbygdskommuner.Utjämningssystemet har direkt skadliga effekter församhällsekonomin. Kommuner med hög förvärvsfrekvens straffas. Kommunerdär nya jobb skapas straffas. Kommuner som kommer ini en negativ utvecklingsspiral får inte högreintäkter, även om kommunen anstränger sig för att vända dennautveckling. Pålandstingssidan har som enda landstingdrabbats mycket hårt av en mycket långtgåendeutjämning som leder till attinkomstutjämningsavgiften skenat. har inte fått behållainkomsterna av sin tillväxt men däremot med råge takostnaderna för den. I avvaktan på ettnytt statligt utjämningssystem föreslår motionärerna attvissa förändringar görs i utjämningssystemet fr.o.m. 2003.Kommuner och landsting som har en relativskattekraftstillväxt ska få behålla denna.Kommuner som tappar skattekraft berörs inte utan får som kompensationför detta. Motionärerna anser att en spärr skainföras för utjämningsavgiften för landsting.Effekten blir att en allt orimligare finansieringssituation förvissa kommuner och landsting mildras; får dekommuner och landsting som erhåller stöd inomutjämningssystemet behålla dessa. Folkpartietliberalerna anför i motion Fi290 att direktiven för denparlamentariska Kommittén om översyn av inkomst- ochskatteutjämningen är alltför begränsade.Kommittén bör därför ges tilläggsdirektiv.Utjämningssystemet måste bli tydligare. kan en kommun bli starktberoende av hur en viss enskild faktor fallerut. Inkomstutjämning med nuvarande konstruktionger skenande oförutsedda betalningsflöden. Mot bakgrund av dettabör kommittén utreda en renodling av systemet, dvs. minskaantalet ingående faktorer. Inkomst- ochkostnadsutjämning bör ses samlat och inte som i dagenssystem separerat. Kommittén bör vidare utreda om utjämningen som helhetska ske genom statens försorg. I ett sådantuppdrag måste ligga att utreda vilkaförändringar i form av skatteväxlingar och andra förändringari statsbidragssystemet som i så fall skulle varanödvändiga för att utjämningen även i fortsättningenska beröra både kostnader och intäkter samt hur statenskulle ha ekonomiskt utrymme att lösa denna uppgift.Folkpartiet liberalerna anför i motion Bo290 att systemet förskatteutjämning mellan kommuner utgör en hämmandefaktor för bostadsbyggandet (yrkande 8).Motionärerna anser att kommuner och landsting ska ha likvärdigaförutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet.Utjämningen ska dock baseras på tydligt mätbarastrukturella kostnadsskillnader. För flera kommuner uppstår ens.k. pomperipossaeffekt, dvs. vid en ökning avskatteunderlaget får kommunen betala en avgifttill systemet som är högre än skatteinkomstökningen. Reglerna medfören utjämningseffekt på mellan 99 och 102 %.Motionärerna anser att utjämningsgraden börsänkas för att rätta till rådande missförhållanden.Regelverket måste således reformeras i grunden.Centerpartiet anför i motion N345 att vissa faktorer från detkommunala skatteutjämningssystemet ska föras övertill den statliga regionalpolitiken (yrkandena 13och 14). Riksdag och regering ska inte inskränka den kommunalabeslutanderätten. För att det ska fungera måste landetskommuner så långt som möjligt också gesekonomiska möjligheter till självbestämmande. Det kommunalaskattesystemet handlar om att alla i hela landet ska få likvärdigtillgång till skola, vård och omsorg. Systemet skautjämna såväl skillnader i skattekraft somstrukturella skillnader. Dagens tekniska lösning kan leda till vissaeffekter som kan upplevas motverka tillväxt ochförnyelse. Dessa mindre problem måste justeras föratt systemet ska ha bred förankring och legitimitet.I motion Fi204 av och () anförsatt en ö- faktor bör införas i utjämningssystemetså att kommuns merkostnader för sjukvårdenkan utjämnas. Motionärerna anser att kommunen inte i längdenkommer att klara av finansieringen av sjukvården om den ska haen sjukvård som är likvärdig med övriga landet.De anser att de speciella förhållanden som gällerför sjukvården på bör uppmärksammas i arbetet med att seöver utjämningssystemet.Henrik () begär i motion Fi206 ett tillkännagivande om attdagens utjämningssystem mellan kommunerna skaavskaffas (yrkande 2).