bet · GO01UbU8 · 2002-02-22 00:00:00 — Utskottet är inte berett attställa sig bakom en förändring som skulle innebäraatt högskolestyrelsen i sin helhet utses av dem somstuderar eller arbetar vid lärosätet. Att regeringenutser en del av styrelsens ledamöter har gällt i densvenska högskolan , och under de 7åren närmast utsågs vissa ledamöter(företrädare för allmänna intressen) av berördakommuner och landsting. En särskild utredare harhaft i uppdrag att utvärdera och analysera rektorsoch styrelsens roll och ställning vid statligauniversitet och högskolor (dir. 2000:18).Betänkandet Högskolans ledning (SOU 2000:101)publicerades och ingår i underlagetför den proposition om högskolefrågor som regeringenhar aviserat till september 2001.Högskolans samverkan med det omgivande samhällettas upp av i motion 2000/01:Ub810.Sådan samverkan är en naturlig del av lärosätenasverksamhet och innebär en ömsesidig påverkan,framhåller motionärerna (yrk. 9).Centerpartiet skriver i motion 2000/01:N267 attgenom en ökad samverkan mellan universitet,högskolor och det omkringliggande näringslivet kansamhället bistå med att överföra kunskap om den nyatidens företagande (yrk. Vidare bör framväxtenav avknoppningsföretag stimuleras (yrk. 11).Motionärerna pekar på de goda exemplen från Kistaoch , där företag ochhögskolor gemensamt bildat kluster förkunskapsöverföring.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Högskolans skyldighet att samverka med detomgivande samhället är fastslagen i högskolelagen.Regeringen har i regleringsbrev till lärosätenaålagt dessa att i sin verksamhet aktivt använda ochdra nytta av erfarenheter hos omgivningen, att iökad utsträckning och i nära samverkan medarbetslivet utforma utbildningar som svarar motarbetsmarknadens behov och att öka beredskapen fördet livslånga lärandet och utveckla flexiblastudieformer för att göra det möjligt för enskildaindivider att utveckla sin kompetens inom högskolansram. Enligt utskottets mening behövs inte detillkännagivanden som begärs i motionerna.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2000/01:Ub260 att en lärarhögskola skall omvandlastill fristående högskola (yrk. I motion2000/01: T717 (m) sägs att ett eller ett parlärosäten bör få möjlighet att övergå istiftelseform och arbeta under samma förutsättningarsom . Syftet är att skapautrymme för utveckling i olika riktningar och medolika profiler (yrk. 10).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det nuvarande styrsystemet för högskolan gerenligt utskottets mening stort utrymme förlärosätena att själva utforma sin profil, bestämmasitt utbildningsutbud och användningen av sinaforskningsresurser.I motion 2000/01:Ub491 (m) hävdar motionären att detär dumt och ineffektivt att på en universitets-eller högskoleort ha institutioner somorganisatoriskt tillhör högskolor på andra orter.Vissa högskoleutbildningar i tillhör Lundsuniversitet (läkarutbildningen och utbildningar ikonst, teater och musik). Motionären anser att entidsplan för korrigering av dessa missförhållandenär angelägen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Den nuvarande organisationen beträffande deutbildningar som motionären tar upp har beståttunder . Det finns flera exempel på att merän en statlig högskola har utbildning på en ochsamma ort. Så är fallet bl.a. i , Uppsalaoch Kiruna.Utbildning för vissa yrkenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår yrkanden omdramapedagogutbildning, om lärarutbildningför skolväsendet, ett yrkande omtrafiklärarutbildning, ett yrkande omnaprapatutbildning samt två yrkanden omtandhygienistutbildning.Jämför reservationerna 5 (kd), 2 (m), 8 (v), 6 (c)och 3 (fp).Kristdemokraterna begär i motion 2000/01:Kr345 en utredning omdramapedagogutbildningen (yrk. Utredningen börse över efterfrågan på dramapedagoger ochutbildningssituationen för denna yrkesgrupp.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande behandlades vid förrariksmötet och avslogs då med hänvisning bl.a. tillden väntade propositionen om lärarutbildning (bet.1999/2000:UbU14 s. 29 f.). Denna har lagts framoch behandlats av (prop. 1999/2000:135,bet. 2000/01:UbU3, rskr. Inom den struktur somden nya lärarutbildningen får enligt propositionenfinns det utrymme för att erbjuda inriktningar ochspecialiseringar på dramapedagogik. Den nyautbildningen har ännu inte startat. Om i framtidenpersonal som skall använda drama i skolverksamhetenkommer att utbildas inom ramen förlärarutbildningen, förändras - som utskottetpåpekade - förutsättningarna för denbefintliga dramapedagogutbildningen. Vilkautbildningar inom det estetiska området som kanbehövas för t.ex. terapeutiskt eller rehabiliterandearbete eller för folkbildning och fritidsverksamhetoch hur de skall organiseras, ankommer det - somutskottet också anmärkte - i första handpå andra än att bedöma.Lärarutbildningen för skolväsendet tas upp i ettflertal motioner.Kristdemokraterna begär i motion 2000/01:Ub316 etttillkännagivande om vikten av blivande läraresutbildning i värdegrund och etik (yrk. kanblivande lärare passera genom hela lärarutbildningenutan att arbeta med begreppet värdegrund hävdarmotionärerna, som finner detta oacceptabelt.Vänsterpartiet vill att skall få iuppdrag att inom ramen för utvecklandet av den nyalärarutbildningen särskilt stimulera envidareutveckling av lärarutbildningen när det gällersex- och samlevnadsundervisningen (mot.2000/01:Ub246 yrk. 7).Centerpartiet anser enligt motion 1999/2000:T703att varje lärare under sin utbildning måste stöta påinformationsteknik (IT) och få sådana kunskaper iIT-pedagogik att han eller hon kan använda IT sominstrument i undervisningen (yrk. 8).Folkpartiet pläderar i motion 2000/01:Ub236 förvikten av mer gedigna ämneskunskaper ilärarutbildningen (yrk. vill ha enanpassad lärarutbildning för personer med akademiskexamen och avvisar förlängningen av sådan utbildningfrån två till tre terminer (yrk. Vidare villpartiet återinföra speciallärarutbildningen (yrk.12).Enligt motion 2000/01:Ub211 (m) finns det fördelarmed att rekrytera lärare med annan yrkesbakgrund,eftersom sådana lärare kan höja motivationen förteoretisk inlärning bland eleverna (yrk. 2).Personer med annan högskoleutbildning änlärarutbildning bör få möjlighet att snabbt läsa inpedagogisk kompetens (yrk. 3).I motion 2000/01:Ub439 (m) sägs att incitament börskapas för obehöriga lärare att utbilda sig så attde når behörighet. Motionärerna anser att man börförbättra villkoren för lärarkåren och erbjudasärskilda utbildningsinsatser för obehöriga lärare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Som nämnts tog i oktober 2000ställning till regeringens proposition om nylärarutbildning. I den nya struktur förlärarutbildningen som ställt sig bakomingår ett allmänt utbildningsområde. Det skallomfatta vissa för läraryrket centralakunskapsområden, till vilka värdegrunden hör. Detbör därmed inte kunna förekomma attstuderande avlägger lärarexamen utan att hafördjupat sig i värdegrunden. Avsikten är att densom skaffat sig ämneskunskaper på andra sätt ocksåskall kunna genomgå det allmänna utbildningsområdetoch därefter få lärarexamen.I bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100)anges som ett av kraven för att få den nyalärarexamen att studenten skall kunna användainformationsteknik i den pedagogiska utvecklingenoch inse betydelsen av massmedias roll för denna(SFS 2001:23). motionsyrkande ärenligt utskottets uppfattning därmed tillgodosett.Utskottet anser liksom tidigare att det är viktigtatt blivande lärare blir förberedda för alla sinaläraruppgifter, bl.a. att undervisa om sex ochsamlevnad och om alkohol, narkotika och tobak.Utskottet utgår från att de organ som har hand omlärarutbildningen arbetar utifrån målet att de somavlägger lärarexamen skall kunna fungera i skolan ienlighet med läroplanerna.Frågan om ämneskunskaper i den nyalärarutbildningen behandlades i betänkande2000/01:UbU3, där utskottet avstyrkte yrkandenmotsvarande yrkande 10 i den nu aktuellafolkpartimotionen. Utskottet avstyrkte där ocksåyrkandet om speciallärarutbildning, som enligtutskottets mening är tillgodosett med den nyastrukturen för lärarexamen. Omfattningen i poäng avlärarutbildning för den som tidigare skaffat sigämneskunskaper är det enligt utskottets meningregeringens sak att besluta om.Regeringen har avsatt medel för s.k. särskildalärarutbildningar. Det gäller lärarutbildning somkombineras med anställning och praktik i en kommun.Utbildningen vänder sig till personer som har ensådan bakgrund att de kan avläggagrundskollärarexamen eller gymnasielärarexamen,främst för undervisning i matematik,naturvetenskapliga ämnen och tekniska ämnen, inom entvåårsperiod efter deltidsstudier parallellt medlärartjänstgöring. Det faktum att skollagen intemedger att kommunerna ger obehöriga personertillsvidareanställning som lärare innebär ettincitament för dem att genomgå lärarutbildning framtill examen. Andra incitament som t.ex. lönevillkoroch arbetsförhållanden kan också vara effektiva, mendessa är det inte sak att bestämma om.Hem- och konsumentkunskap är inteett ämne som finns representerat i nationella kurseri gymnasieskolan. bör enligt utskottetsmening utgå från att universitet och högskolor medlärarutbildning känner ansvar för att erbjuda sådanainriktningar inom den nya lärarutbildningen attskolan kan förses med lärare med utbildning för allade ämnen som förekommer där.Trafiklärarutbildning bör enligt motion2000/01:Ub418 (m) anordnas inom högskolan (yrk. 1).Forskningsanknuten trafiklärarutbildning lederenligt motionären till att trafiksäkerhetsarbetetkommer att vila på vetenskaplig grund.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande. Ett motsvarandeyrkande avslogs efter förslag avtrafikutskottet (bet. 1999/2000:TU5).Trafikutskottet, som ansåg att det finns starka skälför att trafiklärarutbildningen skall bedrivas påhögskolenivå, ville då inte föregripa pågåendeberedning i av förslagom stegvist förarutbildningssystem. Denna beredningpågår fortfarande.De studerande vid bör enligtmotion 2000/01:Ub409 (kd) omfattas av det allmännastudiefinansieringssystemet (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Regeringen har - efter etttillkännagivande av -fattat beslut om att den fyraåriganaprapatutbildningen vid skallberättiga till studiemedel. Yrkandet är därmedtillgodosett.Tandhygienistutbildningen, som är tvåårig, börenligt motionerna 2000/01:Ub438 (m) yrkande 4 och2000/01:Ub490 (m) förlängas till tre år.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Socialstyrelsen aktualiserade i rapporten 1999från ett projekt om framtida kompetensfördelninginom tandvården en förlängning avtandhygienistutbildningen till . I december2000 tillsatte regeringen en särskild utredare fören samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m.(dir. 2000:65). Utredaren skall bl.a. belysa denframtida tillgången och efterfrågan påtandvårdspersonal med olika typer av kompetens.Fördelningen av arbetsuppgifter mellan tandvårdensolika yrkeskategorier skall tas upp i utredningen.Tandhygienisternas och tandsköterskornas roll itandvården skall behandlas mot bakgrund bl.a. av attdet har ifrågasatts om de utbildningsmöjligheter somi dag finns på gymnasienivå för den som vill arbetasom tandsköterska är tillräckliga. Utredaren skallredovisa sina förslag senast den 31 mars 2002.Forskarutbildning och forskarkarriärUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motionsyrkanden omvillkoren för forskarutbildning och ommöjligheterna till postdoktoral karriär.Jämför reservation 3 (fp).Folkpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub820 att möjligheten attdoktorera utan att ha en doktorandtjänst, exempelvispå deltid, skall återinföras (yrk. Enligtmotionärerna innebär den forskarutbildningsreformsom genomfördes att doktorandstudierna måstevara finansierade för en fyraårsperiod, innandoktoranden blir antagen. I samma motion föreslåsett tillkännagivande om att tiden för disputationmåste tillåtas variera. Det går inte att på politiskväg tvinga fram ett system där tiden för disputationär densamma för samtliga avhandlingar inom alladiscipliner, heter det i motionen (yrk. 12).Motionärerna anser också att hälften av dem somavlägger doktorsexamen bör få möjlighet attfortsätta en vetenskaplig postdoktoral karriär iSverige eller utomlands (yrk. 14).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De nya kraven på att studiefinansieringen skallvara ordnad för att en högskola skall få anta enperson som doktorand innebär att den som antas skallfå anställning som doktorand eller bli tilldeladutbildningsbidrag för doktorander, eller atthögskolan bedömer att det är möjligt att finansierautbildningen på annat sätt, t.ex. genomyrkesverksamhet parallellt med forskarutbildningen,som skall kunna genomföras av . Deltidsstudier är alltså möjliga.Utskottet anser att bestämmelsen attforskarutbildningen skall planeras för att kunnagenomföras inom ramen heltidsstudierbör finnas kvar. En sådan regel har gällt församtliga fakultetsområden åtminstone . Denbildar en ram för bedömningen av huravhandlingsprojekt skall väljas och avgränsas. Denya regler för forskarutbildningen som infördes ihögskoleförordningen 1998 innebär bl.a. att enindividuell studieplan skall fastställas för varjedoktorand. Den individuella studieplanen skall bl.a.innehålla en tidsplan för doktorandensforskarutbildning och en beskrivning av de åtagandensom doktoranden och fakultetsnämnden har underutbildningstiden. Planen skall följas upp avfakultetsnämnden minst en gång och vidbehov förändras. En doktorand som försenats i sittavhandlingsarbete och inte hinner slutföra det inomden planerade tiden är inte förhindrad att disputeraoch avlägga examen.En utbyggnad av antalet anställningar somforskarassistent eller biträdande lektor ärangelägen. Möjligheterna till detta är beroende avtillgången på medel och prioriteringar som olikalärosäten gör av de resurser som anvisas till dem.Som framgår av budgetpropositionen har regeringenavsatt till en satsning på ungaforskare (prop. 2000/01:1utg.omr. 16 s. 211). Dessa medel anvisas tillVetenskapsrådet.Lunds universitets historiska museumUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om Lundsuniversitets historiska museum.Jämför reservation 3 (fp).Motionerna 2000/01:Ub486 (fp, m, v) och2000/01:Ub508 (m) tar upp situationen för . Motionärernapåpekar att detta museum (LUHM) hars.k. stående begäran hos omfyndfördelning, som innebär att arkeologisktmaterial som hittas i tilldelas LUHM. Enligttrepartimotionen bör regeringen utreda och lämnaförslag till hur LUHM skall få förutsättningar attleva vidare och utvecklas under statligt ansvar. Ennaturlig lösning vore, anser motionärerna, att LUHMgår in i . I den andramotionen föreslås att ochKulturdepartementet kommer fram till en princip förett delat ekonomiskt ansvar för LUHM. I dettasammanhang skall man enligt motionären också kunnabelysa vilken roll skall spela förframtiden, liksom andra lokala och regionalaintressenter som t.ex. Lunds stift.Utbildningsutskottet har berett kulturutskottettillfälle att yttra sig över motionerna.Kulturutskottets yttrande 2000/01:KrU2y återfinns ibilaga 2.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Som framhålls av kulturutskottet är de samlingarsom finns hos Lunds universitets historiska museumstatens egendom. pågår nu enutredning om museer och samlingar,inom vars ram olika former av huvudmannaskap skallprövas. instämmer ikulturutskottets uppfattning att inte,medan utredningen pågår, bör göra några sådanauttalanden som begärs i motionerna. påpekar skulle ett överförande avmuseet till medföra attmedel måste överföras från utgiftsområde 16 tillutgiftsområde 17.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett stort antal motionsyrkanden ifrågor där det enligt gällande styrsystem ankommerpå andra än att fatta beslut.Ansvaret för skolväsendet och den högre utbildningendelas mellan stat, kommuner och respektiveskola/lärosäte. Enligt gällande styrsystem skallriksdagen främst fatta beslut om övergripande ochnationella frågor.Ett stort antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på regeringen, lärosätena eller andra organatt fatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att följandemotionsyrkanden avslås.Motion 1999/2000:Ub213 (c) rör konsumentutbildningi gymnasieskolan. Frågan om införande av ett sådantobligatoriskt ämne i gymnasieskolan behandlas iutskottets betänkande 2000/01:UbU10. Motionären villatt det skapas en gymnasielärarutbildning för dettaämne (yrk. 2).Kristdemokraterna tar i motion 1999/2000:Ub275 uppbehovet av fortbildning av lärare i bör, i samarbete med lärosätena,utarbeta en plan för rullande fortbildningav redan examinerade lärare, heter det i motionen(yrk. 11).I motion 1999/2000:Ub282 (s) sägs att eleverna igrundskolans lägre årskurser måste få undervisning ihemkunskap av för ämnet utbildade lärare (yrk. 2).Folkpartiet anser att samtliga lärare isamhällsorienterande ämnen samt skolbibliotekariermåste få möjlighet att fortbilda sig i praktisk IT-användning (mot. 1999/2000:T705 yrk. 10).Eftersom lärare och alla skolans vuxna har enledarskapsuppgift gentemot eleverna bör enligtmotion 2000/01:Ub214 (m) ledarskapsutbildninginföras i lärarutbildningen, utbildningen avskolledare och fortbildningen av lärare ochskolledare (yrk. 1).Framgången i skolans arbete mot mobbning är enligtmotion 2000/01:Ub218 (m) beroende av kontinuerligvidareutbildning av skolans medarbetare (yrk. 6).Förslag om en gymnasielärarutbildning ikonsumentkunskap läggs fram i motion 2000/01:Ub241(c) yrkande 3.Sex- och samlevnadsundervisning bör enligt motion2000/01:Ub245 (mp) yrkande 1 vara obligatorisk ilärarutbildningen.I motion 2000/01:Ub253 (kd) påtalas attlärarutbildningen är bristfällig när det gäller ANT-kunskap.Handikappkunskap bör enligt motion 2000/01:Ub269(m) yrkande 4 införas som obligatorium i samtligapedagogiska och vårdande utbildningar för att ökaförståelsen hos personalen för hur det är att levasom funktionshindrad.Obligatorisk undervisning om alkoholen och dessskadeverkningar bör införas i skolor och på linjerdär personal som har kontakt med barn utbildas,heter det i motion 2000/01:Ub277 (v).Enligt motion 2000/01:Ub332 (c, fp) kan studerandelämna lärarutbildningen utan att ha några kunskaperom alkoholens problem.Naprapathögskolan bör enligt motion 2000/01:Ub409(kd) ges examensrätt (yrk. 1).Utbildning av parkinsonsjuksköterskor begärs imotion 2000/01:Ub423 (kd).Regeringen bör enligt motion 2000/01:Ub430 (kd) geHögskolan i rätt att utfärdaforskarexamina inom hela det humanistisk-samhällsvetenskapliga området.Regeringen bör enligt motion 2000/01:Ub432 (kd)lägga fram förslag om inrättande av ett centrum förfamiljeforskning. Ett sådant centrum skulle gemöjlighet att arbeta fram underlag för entidsanpassad och sammanhållen familjepolitik, heterdet i motionen.Integrering av utbildningarna till tandsköterskaoch tandhygienist föreslås i motion 2000/01:Ub438(m). Utbildningen skall ske på högskolenivå med detförsta året gemensamt för båda yrkesgrupperna (yrk.1 och 2). Legitimerad tandsköterska skall habehörighet att arbeta i munnen på patienterna (yrk.3). Behörighetsområdet för tandhygienister börutvidgas till att omfatta vissa enklare vårdinsatsersom utförs av tandläkare (yrk. 5).Dimensioneringen av utbildningen bör ses över föratt skapa balans mellan tillgång och efterfrågan påassisterande personal (yrk. 6).Enligt motion 2000/01:Ub444 (s) är en översyn avhur utländsk examen och yrkeskompetens från andraländer översätts till svenska på bästa sätt av storvikt.Enligt motion 2000/01:Ub452 (kd) måste allpersonal inom förskola och skola i sin utbildningoch fortbildning få de kunskaper som krävs för attse och kunna tolka signalerna från barn som farilla, t.ex. genom mobbning.Sex- och samlevnadsundervisning bör enligt motion2000/01:Ub454 (mp, s, m, v, kd, c, fp) varaobligatorisk i lärarutbildningen.Vikten av att i lärarutbildningen uppta utbildningi konfliktlösning framhålls i motion 2000/01:Ub459(fp).Kompletteringsutbildningar för personer medutländsk akademisk examen bör enligt motion2000/01:Ub468 (s) i ökad utsträckning erbjudas avuniversitet och högskolor inom ramen för derasordinarie verksamhet.I motion 2000/01:Ub488 (m) påpekas att för attlärarna fullt ut skall kunna utnyttja de nyamöjligheterna till utveckling i arbetslivet måstelärarhögskolornas kurser kompletteras med kurser ientreprenörskap och företagande.Forskning och utbildning i Diversity Managementhar varit framgångsrik i och skulle lämpa sigväl för och högskolor, framhållermotionären i motion 2000/01:Ub489 (m).Enligt motion 2000/01:Ub499 (s) förekommer detinom olika yrkesutbildningar moment som kan varakränkande för homo- och bisexuella. Högskoleverketoch andra berörda verk och institutioner bör enligtmotionärerna få i uppdrag att kartlägga vilken bildav homo/bisexuella och transpersoner som förmedlastill blivande lärare.I motion 2000/01:Ub510 (s) sägs att Södertörnshögskola bör ges status som universitet (yrk. 3).Enligt motion 2000/01:Ub512 (s) bör det göras delsen kartläggning av vilka olika informations- ochutbildningsinsatser som behövs inom området socialekonomi (yrk. 1), dels en handlingsplan för sådanainsatser (yrk. 2).Behovet av kompetensutveckling hos olikapersonalgrupper som arbetar med mångfaldsfrågorlyfts fram i motion 2000/01:Ub513 (s). Motionärernaanser att det finns ett stort behov av att inventeraoch sprida metoder och erfarenheter på detta område(yrk. Det är också viktigt att lärarutbildningenoch socionomutbildningen rustar studenterna för attarbeta i ett mångkulturellt samhälle (yrk. 2).Fler lärare i hem- och konsumentkunskap behöverutbildas. Detta bör enligt motion 2000/01:Ub802 (s)uppnås genom att utbildningen anordnas på fler än detre orter där den finns (yrk. 4).Utbildning av fler lärare i hem- ochkonsumentkunskap föreslås också i motion2000/01:Ub804 (c) yrkande 3.Vid bör enligt motion2000/01:Ub807 (m) utbudet av utbildningar som ärgränsöverskridande vidareutvecklas (yrk. 4).Elevinflytande bör enligt motion 2000/01:Ub813 (s)vara en del av vidareutbildningen av dagens lärare,men också en del av den framtida lärarutbildningen(yrk. 2).Folkpartiet pläderar i motion 2000/01:Ub820 föratt utbildningsåret skall delas upp i tre termineroch innefatta sommarmånaderna (yrk. De föreslårockså ett tillkännagivande om vikten av att flerstuderar utomlands, vilket bl.a. skall främjas genomatt alla som läser en eller flera terminer utomlandsskall få ett skriftligt intyg om hurutlandsstudierna kommer att räknas vid hemkomsten(yrk. För att fler utländska studenter skallrekryteras till svenska universitet och högskolorbör enligt motionärerna fler kurser ges på andraspråk än svenska och textböcker på andra språk änsvenska och engelska användas (yrk. Man börunderlätta för personer med utländsk bakgrund attarbeta inom bristyrken (yrk. Motionärerna anseratt språkproven för utländsk personal fäster förstor vikt vid rättstavning.Enligt motion 2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp)yrkande 18 bör sex- och samlevnadsundervisning varaobligatorisk i lärarutbildningen.Folkpartiet anser enligt motion 2000/01:L459 attundervisningen om homo- och bisexuella behöverförbättras i lärarutbildningen och utbildningarna avsocionomer, läkare, präster, psykologer, juristeroch poliser. föreslås få i uppdragatt lägga upp en plan för hur detta skall ske (yrk.17). Kompetensen inom polisväsendet,åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvårdenom homo- och bisexuellas situation behöver höjas(yrk. 19).Kunskapen om adoptioner och adoptivbarnenslevnadsförhållanden är bristfällig på de flesta hålli samhället, anser motionären bakom motion2000/01:Sf241 (c). Hon anser att adoptionsfrågor böringå i alla yrkesutbildningar som syftar till arbetemed barn (yrk. 5).Genom att inrätta fler professurer i reumatologivid universitetssjukhusen kan man enligt motion2000/01:So361 medverka till att minska bristen påreumatologer (yrk.