bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — har därefter lö-pande anpassat sin lagstiftning till konventionens regler i sam-band med nya lagförslag eller till följd av avgöranden från bl.a.Europadomstolen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf2 i dennadel, Sf3 yrkandena 1 och 2, Sf4 yrkande 1, Sf216 yrkande 10,Sf246, Sf394 yrkande 1 och K429 yrkande 5.Vad gäller återvändande efter ett avvisningsbeslut anser ut-skottet att grundinställningen måste vara att den som fått av-slag på en ansökan om uppehållstillstånd skall rätta sig efterdetta och återvända, även om vederbörande tycker att det är ettfelaktigt beslut. Det hindrar ju inte att återvändandet sker fri-villigt. Ett återvändande sker också i de fall tvångsmedel be-hövs för att verkställa ett beslut om avvisning. Utskottet av-styrker motion Sf3 yrkande 19.Vad gäller kostnaderna för den svenska asylpolitiken har ut-skottet med anledning av ett likalydande yrkande som i motionSf208 vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande2000/01:SfU9, anfört att frågor om kostnader för invandringenhar belysts i en rapport till Expertgruppen för studier i offentligekonomi () av , biträdande professor i nationa-lekonomi, och , ekonomie doktor i nationale-konomi (Invandring, sysselsättning och ekonomiska effekter,Ds 1995:68). Utskottet fann inte anledning för attbegära en redovisning för flyktingpolitikens kostnader och in-täkter och avstyrkte motionen.Utskottet, som vidhåller denna inställning, vill tillägga atträtten till asyl är grundläggande och aldrig får mätas i pengar. Iövrigt kan nämnas att i sitt betänkande Våranhöriginvandring (SOU 2002:13) redovisar vissa ekonomiskakonsekvenser av utökad anhöriginvandring. I en bifogad studiefinns bl.a. en kalkyl över intäkter och kostnader för en genom-snittlig invandrare i olika åldersklasser. Personer i åldersgrup-pen genererar i genomsnitt ett offentligt överskott på39 medan för såväl yngre som äldre personer deoffentliga kostnaderna överstiger intäkterna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf208.EU-samarbetetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om EU-samarbetetJämför reservationerna 5 (m), 6 (kd, fp), 7 (v) och 8(mp)Genom ikraftträdande formaliserades detsom kallas det rättsliga och inrikes samarbetet inom EU. Dettasamarbete bildade då EU:s tredje pelare och handlade om attge en allmän ram för uppbyggnaden av ett samarbete mellanmedlemsländerna i fråga om migration, gränskontroller, asyloch invandringsfrågor.Amsterdamfördraget trädde i kraft . Därige-nom fördes bl.a. frågor om asyl, invandring och vissa frågorom fri rörlighet för personer över från tredje till första pelaren.Viseringsfrågor, som tidigare reglerades i EG-fördragets arti-kel 100 c, återfinns efter Amsterdamfördragets ikraftträdande iavdelning IV. Också frågan om fördelning mellan EU-ländernai samband med mottagandet av flyktingar kom genom Amster-damfördraget att omfattas av EG-fördraget. Efter en övergång-speriod , dvs. , skall fri rörlighet för perso-ner garanteras.I och med Amsterdamfördraget blev ,som kom till som en separat överenskommelse utanför det då-varande EG-samarbetet för att skynda på samarbetet kring frirörlighet för personer, en del av EU:s gemensamma regelverk.Schengenregelverket omfattar samtliga EU:s 15 medlemslän-der, med undantag av och . och Is-land deltar i samarbetet genom ett specialavtal. , somhar reserverat sig från att flyttas över till denförsta pelaren, kan besluta om man skallgenomföra de beslut som fattats av i sin na-tionella lagstiftning.Vid Europeiska rådets möte i antogsen handlingsplan för att genomföra bestämmelserna i om upprättande av ett område med frihet, säker-het och rättvisa. I handlingsplanen anges prioriteringar ochtidsramar för hur uppgifterna i fördraget om fri rörlighet förpersoner, asyl, invandring samt civilrättsligt, polisiärt ochstraffrättsligt samarbete bör genomföras och inom vilka tids-ramar. Genomförandetiden varierar mellan två och frånAmsterdamfördragets ikraftträdande.Vid Europeiska rådets sammanträde i Tammer-fors drogs riktlinjerna upp för hur man så snart som möjligtskall kunna genomföra den fria rörligheten för personer fulltut. efterlyste vid sitt möte en gemensam poli-tik för invandring och en gemensam asylpolitik grundad på enfullständig och absolut tillämpning av FN:s konvention från1951 om flyktingars rättsliga ställning, Genèvekonventionen.Fyra huvuddelar fastställdes: partnerskap med ursprungslän-derna, ett gemensamt europeiskt asylsystem, som på längresikt bör leda till ett gemensamt asylförfarande och en enhetligstatus för dem som beviljas asyl, rättvis behandling av med-borgare i tredjeland och en effektivare hantering av migra-tionsflöden.SkrivelsenEnligt skrivelsen har invandringspolitiken till följd av Amster-damfördraget och integreringen av i EU ihögre grad än blivit en EU-fråga. Amsterdamfördragetmedför nya möjligheter för EU att utarbeta rättsligt bindandeinstrument. För svensk del är det en övergripande prioriteringatt dessa instrument används och att man når fram till ett störremått av gemensam politik på området. I skrivelsen anges vida-re att kandidatländerna förväntas anpassa sin lagstiftning samtgenomföra den i enlighet med vad de nuvarande medlemssta-terna kommit överens om i det gemensamma EG-regelverket.Inom EU avhandlas migrationsfrågorna i rådet för rättsligaoch inrikes frågor. Under detta deltar i ett antal arbets-grupper som behandlar asyl, visering, gränskontrollfrågor, in-vandring samt avvisning och utvisning. Arbetet går i stor ut-sträckning ut på att genomföra uppgifterna i Amsterdamför-draget, och förhandlingarna skall genomföras inom två till femår. inträdde operativt i den25 mars 2001.Av skrivelsen framgår att endast 6 miljoner av EU-ländernasdrygt 370 miljoner medborgare beräknas vara bosatta i ett an-nat EU-land trots möjligheten att fritt röra sig inom EU. Dennaandel - som motsvarar av befolkningen - har dess-utom varit mycket stabil de senaste 20 åren.I skrivelsen anges att den sammanlagda nettoinvandringentill de 15 medlemsstaterna i EU uppgick till 717 000 personerår 1998. Detta är en märkbar minskning från drygt 1 miljonpersoner . Som jämförelse var dock nettomigrationen år1980 mycket lägre - drygt 590 000. 13 miljoner icke EU-medborgare, eller av EU:s befolkning, var bosatta i 1998. Detta är en ökning från 9,4 miljoner år 1990 (2,avEU:s befolkning).Ett EG-direktiv om tillfälligt skydd i en massflyktssituation(2001/55/EG) antogs . Syftet är att EU skall taett gemensamt ansvar för att i en krissituation ge omedelbarttillfälligt skydd till ett stort antal fördrivna personer. Direktivetgaranterar den individuella rätten att söka asyl fördem som vill få ett mer långsiktigt skyddsbehov prövat. Perso-nerna som åtnjuter tillfälligt skydd skall också garanteras rät-tigheter på skälig nivå, t.ex. föreskrivs rätten att arbeta, rättenför kärnfamiljen att återförenas, tillgång till akutsjukvård samträtt för barnen att gå i skolan. Direktivet syftar också till att bi-dra till en balans mellan medlemsstaternas insatser samt attomsätta principen om solidaritet vid mottagande av fördrivnapersoner till praktisk handling. Direktivet skall vara genomförti svensk rätt senast den 31 december 2002.Beslut om att inrätta en europeisk flyktingfond togs i sep-tember 2000. Fonden skall huvudsakligen stödja projekt förmottagande av asylsökande, integration och återvändande, menmedel kan även användas för s.k. akutåtgärder, föreskrivna idirektivet om tillfälligt skydd. är ansvarigmyndighet gentemot Europeiska kommissionen.MotionerMargit m.fl. (m) anför i motion Sf2 i denna del att frirörlighet över gränserna har åstadkommits stegvis i ochkan utvecklas vidare allteftersom fler länder vill delta i EU-samarbetet och är beredda att tillämpa de gemensamma regler-na vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter som krävs.Med öppna gränser och fri rörlighet inom blir det ock-så nödvändigt med gemensamma regler för invandring och engemensam flyktingpolitik för att de immigranter och flyktingarsom kommer till skall kunna åtnjuta samma fria rörlig-het som medborgare i EU-länder. I motionen anges att Sverigei förhandlingarna om en gemensam flykting- och invandrings-politik framför allt bör försöka medverka till att höja minimi-nivån i regelverket. Den fria rörligheten inom EU är central.Öppna gränser inom EU och deltagande i Schengen-samarbetet kräver emellertid enligt motionärerna en yttregränskontroll och införande av kompensatoriska åtgärder.Också i motion U303 av m.fl. (m) anförs i yr-kande 4 att det med öppna gränser och fri rörlighet inom Euro-pa är naturligt med gemensamma regler för invandring och engemensam flyktingpolitik och att EU:s flyktingpolitik skall ba-seras på humanitet och gemensam ansvarsfördelning.I motion Sf398 av m.fl. (v) yrkande 8 påtalasatt alla EU-instrument bör stå i samklang med internationellrätt och internationella normer. Motionärerna anför att det ärviktigt att den nya gemenskapslagstiftningen inte kommer attstyras av den minsta gemensamma nämnaren och en nedåtrik-tad harmonisering. Det är också mycket viktigt att de natio-nella parlamenten aktivt deltar i processen för att garantera attden nya lagstiftningen kommer att överensstämma med deninternationella rätten.Alf m.fl. (kd) påpekar i motion K426 yrkandena 32,34 och 35 vikten av att verka för en konsekvent europeiskflyktingpolitik baserad på flyktingars rättigheter, internationellsolidaritet och full respekt för internationella åtaganden. Mo-tionärerna förordar också ett ökat inslag av finansiell solidari-tet i EU:s flyktingpolitik och påpekar vikten av att kandidat-länderna ges hjälp och stöd med att bygga upp system och ka-pacitet för att ta emot och hantera asylsökande.I motion U301 av m.fl. (fp) yrkande 23 anförsatt det för att alla länder inom EU skall ta sitt ansvar krävs engemensam flyktingpolitik som är human och som också möj-liggör för enskilda länder att bedriva en mer generös politik.Motionärerna vill att den europeiska, såväl som den svenska,flyktingpolitiken skall vara mer human än den är idag.Också i motion Sf216 yrkande 13 av m.fl.(fp) anförs att det är nödvändigt att samordna EU:s medlems-staters minimiansvar på det flyktingpolitiska området. Motio-närerna vill se en europeisk flyktingpolitik, som bättre fördelarbördorna av mer omfattande flyktingströmmar mellan de euro-peiska länderna och där den gemensamma flyktingpolitiken ärett golv för de enskilda ländernas lagstiftning.I motion Sf373 av m.fl. (s) anförs i yrkande 3att det inom EU är viktigt att icke-polisiära åtgärder vidtas föratt hindra människosmuggling. Motionärerna anser bl.a. attEU:s s.k. viseringslista bör begränsas och att informationen itransit- och ursprungsländer bör intensifieras.Kerstin-Maria m.fl. (mp) menar i motion Sf3 yrkande 11att bör verka för att EU:s bidrag till UNHCR inteminskar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan i föregående avsnitt påpekat vikten av attSverige aktivt arbetar för att påverka utformningen av de ge-mensamma reglerna inom EU på detta område. Utskottet anseratt det bl.a. till följd av den fria rörligheten inom EU och för attuppnå målsättningen att utveckla ett område med frihet, säker-het och rättvisa behövs en gemensam politik för invandringoch en gemensam asylpolitik. Enligt utskottets mening börflyktingpolitiken bygga på flyktingars rättigheter, internatio-nell solidaritet och full respekt för internationella åtaganden.Den gemensamma politiken bör utgöras av miniminormer somläggs på en så hög nivå som möjligt. Det krävs också ett ökatinslag av finansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik och enbättre fördelning när det gäller insatserna vid omfattande flyk-tingströmmar. En europeisk flyktingfond har inrättats för attstödja projekt för mottagande av asylsökande, integration ochåtervändande, men medel kan även användas för s.k. akutåt-gärder, föreskrivna i direktivet om tillfälligt skydd. Utskottetvill här peka på att EG-direktivet har antagits i syfte att EUskall ta ett gemensamt ansvar för att i en krissituation ge ome-delbart tillfälligt skydd till ett stort antal fördrivna personer.Direktivet syftar också till att bidra till en balans mellan med-lemsstaternas insatser samt att omsätta principen om solidaritetvid mottagande av fördrivna personer till praktisk handling.Direktivet skall vara genomfört i svensk rätt senast den31 . En departementspromemoria (Ds 2001:77)har presenterat förslag till regler som skall gälla fördem som ges skydd, t.ex. i fråga om uppehälle, sjukvård, rättatt söka asyl, arbetstillstånd och familjeåterförening.Utskottet vill också i detta sammanhang nämna att i rege-ringens fyrapunktsprogram inför EU:s framtidskonvent, varsförslag skall utgöra ett underlag för den regeringskonferenssom skall förhandla om förändringar av ,anges som en av fyra prioriterade frågor arbetet med att skapaen gemensam asyl- och migrationspolitik inom EU. Regering-ens representant vid konventet, statsrådet ,har anfört att en gemensam solidarisk asylpolitik har störreförutsättningar att värna en generös flyktingpolitik i hela Euro-pa än om länderna hanterar dessa frågor var för sig, varföräven beslut med kvalificerad majoritet och medbeslutanderättför på hela det asyl- och migrationspolitis-ka området förespråkas.När det gäller vill utskottet understrykavikten av att kandidatländerna får hjälp och stöd med att byggaupp sina system för att ta emot och hantera asylsökande. Ut-skottet kan konstatera att stöd och bistånd på dettaområde redan ges i form av bl.a. besöksutbyte och seminarierpå både tjänstemannanivå och på politisk nivå. EU har finansi-erat projekt i kandidatländerna som gällt bl.a. asylmottagandetoch organisations- och kapacitetsuppbyggnad inom helamigrationsfältet. I det samarbete som sker mellan medlemslän-derna kommer ett s.k. forum för gränsfrågor att inrättas. Tilldetta forum kommer också kandidatländerna att inbjudas engång per år.Sverige bör också vara pådrivande i fråga om EU:s roll i detinternationella arbetet. Detta kan ske genom att bl.a. värna omstödet till UNHCR, där EU och EU:s medlemsländer stårför av UNHCR:s budget, men också genom att EUsatsar på förebyggande arbete genom exempelvis en intensifie-rad information i transit- och ursprungsländer. Utskottet kankonstatera att ett omfattande arbete pågår inom för asyl och migration, som inrättades 1998. Högni-vågruppens arbete syftar till att utveckla en gemensam externasyl- och migrationspolitik där man använder de olika åtgärdersom möjliggörs av fördraget såsom utrikespolitik, utvecklings-hjälp och bistånd, migrations- och asylpolitik, bekämpande avdiskriminering bl.a. på grund av kön samt bekämpande avolaglig invandring. För ett antal länder håller handlingsplaner,som syftar till att på ett övergripande sätt angripa orsakerna tillflyktingströmmarna i ursprungslandet, på att genomföras.Beträffande frågan om kompensatoriska åtgärder i sambandmed Schengeninträdet har utskottet i sitt yttrande till justitieut-skottet, 1997/98:SfU3y, uttalat att utskottet förutsätter att rege-ringen noga följer effekterna av slopandet av kontrollen vid deinre gränserna.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf2 i dennadel, Sf3 yrkande 11, Sf216 yrkande 13, Sf373 yrkande 3,Sf398 yrkande 8, K426 yrkandena 32, 34 och 35, U301 yrkan-de 23 samt U303 yrkande 4.InvandringspolitikenArbetskraftsinvandringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- arbetskraftsinvandring- säsongsarbetstillståndJämför reservationerna 9 (m), 10 (v), 11 (c), 12 (fp), 13(mp) och 14 (kd)SkrivelsenFör andra utlänningar än EU- och EES-medborgare beviljas iprincip permanent uppehålls- och arbetstillstånd för bosättningav rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet intekan tillgodoses inom EU eller något av de länder som är an-slutna till . Av skrivelsen framgår att 433 sådanatillstånd beviljades och 1999. De största enskil-da ursprungsländerna var , och . Det kangälla t.ex. personer med nyckelfunktioner inom näringslivet.Även fria yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sighär om de uppfyller vissa krav. Därutöver beviljades år 2000ca 17 500 tidsbegränsade arbetstillstånd för t.ex. montörer, oli-ka specialister, artister och idrottsmän.Medborgare i EU och i de stater som omfattas av och vissa av deras anhöriga, oavsett de senares med-borgarskap, har rätt att flytta inom området för att ta anställ-ning, starta egen verksamhet, studera m.m. Arbetstillståndkrävs inte i dessa fall.Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andraformer för kortvariga arbeten exempelvis inom trädgårdsnä-ringen ingår i tillståndstypen säsongsarbetstill-stånd. Systemet bygger på att länsarbetsnämnderna fastställerbranschvisa kvoter efter samråd med parterna på arbetsmark-naden. Den som erhållit tillstånd får byta arbetsgivare men intebransch eller yrkesområde.I skrivelsen anges att principerna för arbetskraftsinvand-ringen bygger på en proposition . Därvid fastställdesatt utländsk arbetskraft inte skulle kunna användas för att styratillgången på arbetskraft. Detta skulle i stället främst ske ge-nom arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom utbildning av ar-betslösa, omflyttning inom landet etc. Vidare skulle man un-derlätta kvinnors inträde på arbetsmarknaden.Av skrivelsen framgår att Europeiska kommissionen 2000 presenterat ett meddelande om en invandringspoli-tik för Gemenskapen (KOM(2000) 757) samt ettmeddelande om en öppen samordningsmetod för gemenska-pens invandringspolitik (KOM(2001) 387).MotionerI motion Sf2 i denna del av m.fl. (m) anförs attden demografiska utvecklingen kommer att leda till arbets-kraftsbrist i och i EU. Motionärerna anser därför attSverige bör möjliggöra en ökad arbetskraftsin-vandring. För att kunna konkurrera med om arbets-kraften krävs det att marknadsför sig som ett intressantland att arbeta i.I motion Sf296 av m.fl. (v) yrkande 6 begärsatt regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning om beho-vet av en framtida arbetskraftsinvandring och hur denna börregleras. Motionärerna anför att det inte kommer att vara möj-ligt att lösa arbetskraftsbristen enbart genom att sysselsätta ar-betslösa. Det enda alternativet är att öka arbetskraftsin-vandringen. Om möjligheterna till arbetskraftsinvandring skallöka får det emellertid inte bli så att och EU utsätter för brain drain genom att prioritera den mest välutbilda-de arbetskraften menar motionärerna. Inte heller bör s.k. gäs-tarbetarsystem tillåtas.Tasso Stafilidis m.fl. (v) anför i motion Sf325 att Sverigebör öka och underlätta invandringen i stället för att skuldbe-lägga kvinnor genom att moralisera över och ställa krav på attde skall föda barn.Agne m.fl. (c) anför i motion Sf255 yrkande 12 attdet behövs fler människor i produktionen för att välfärdssam-hället skall klara av att ta hand om den åldrande befolkningen.Motionärerna anser att en ökad arbetskraftsinvandring är ettsätt att lösa framtidens utmaningar.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf216 yrkandena 26-28 tillkännagivanden om att liberalisera reglerna för arbets-kraftsinvandring och att en utredning bör tillsättas som klar-lägger behovet av förändringar i regelverket som möjliggör enmer omfattande arbetskraftsinvandring. I motionen anförs attdet är möjligt att se att det behövs ett betydandetillskott av arbetskraft om den svenska ekonomin skall hålla enbit in . Invandring av kvalificerad arbetskraft frånutomeuropeiska länder kan på sitt sätt främja sysselsättningoch integration för de invandrare som lever i Sverige.Frågan är hur en sådan arbetskraftsinvandring skall gå till ochvarifrån vi kan räkna med att personer kan komma att utvand-ra. Motionärerna anser vidare att bör verka för attmedborgare i nya EU-länder skall omfattas av denfria rörligheten.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf3 yrkandena 8och 9 att antalet som sökt tillstånd av arbetsmarknadsskäl harökat 2001 jämfört med2000 och att sagt sig inte klara av den belast-ningen med nuvarande resurser. Dessa långa handläggningsti-der bör regeringen se över. Motionärerna anser att arbets-kraftsinvandringen skall präglas av en generell öppenhet medökade möjligheter för alla yrkesgrupper och båda könen. Detär viktigt att det inte skapas ett system för elitgästarbetare utanatt den som vill, oberoende av yrkestillhörighet, skall beredasmöjlighet att arbeta i Sverige.Också i motion Sf394 av m.fl. (mp) yr-kande 27 begärs ett tillkännagivande om att underlätta arbets-kraftsinvandringen.Magnus () anför i motion Sf277 yrkande 3 att detför dem som vill jobba eller studera inom EU bör införas ettsystem med för att underlätta integrationen runtÖstersjön.I motionerna Sf333 av Per m.fl. (m) yrkandena 1, 3 och 10samt Sf244 av Per m.fl. (m) anförs att det är hög tid att in-se att dagens generation av unga och välutbildade individer,oavsett var de är födda och oavsett om de utbildat sig till ci-vilingenjörer, ekonomer, läkare eller sjuksköterskor, har enhelt annan möjlighet att välja var de vill jobba . gränser, språk, religion, facklig tillhörighet m.m. förlo-rar mer och mer relevans för besluten. Om skall kunnakonkurrera om de lättrörliga individernas intresse krävs enlång rad förändringar. Motionärerna anser att det bör varamöjligt och lätt för alla som själva eller via ett företag lyckasskaffa sig ett jobb att få arbetstillstånd. Ingen som arbetar ochförsörjer sig själv genom hederligt arbete skall heller kunna ut-visas ur landet. Vidare vill motionärerna införa ett system medGreen Card enligt amerikansk förebild. På så sätt tas stegetfrån passivt mottagande till att aktivt rekrytera kvalificeradepersoner att komma till . Det bör också enligt motionä-rerna vara möjligt för individer som kommer hit som flyktingaratt skaffa sig ett arbete och kvalificera sig som arbetskraftsin-vandrare.Ewa m.fl. (m) anför i motion A390 yrkande 1 atten i boende icke EU-medborgare med arbetstillståndi efter flytt till inte kan arbetspendla tillDanmark efter det att han eller hon på grund av flytten förloratsitt danska arbetstillstånd. Vidare nämner motionärerna att enperson som kommer från ett land varifrån krävs visum ochsom skall besöka men ankommer till Kastrupbehöver visum till båda länderna. Bland annat dessa regler förtredjelandsmedborgare utgör enligt motionärerna ett hinder förrörlighet av arbetskraft i Öresundsregionen.I motion Sf335 av () yrkande 1 anförs attmöjlighet till längre arbetstillstånd än bör finnas pågrund av trädgårdsnäringens behov av säsongsarbetskraft.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motioner om arbetskraftsinvandring itidigare betänkanden om migration och asylpolitik, senast ibetänkande 2000/01:SfU9. Utskottet konstaterade där att i ochmed att blev medlem i EU öppnades den svenska ar-betsmarknaden för flera hundra miljoner människor. Under år2000 fick 7 396 personer, varav kvinnor, uppehållstill-stånd i enlighet med . Utskottet konstaterade vidareatt ca 400 personer hade fått permanenta up-pehållstillstånd på grund av arbetsmarknadsskäl. Utskottet kannu konstatera att därutöver har ca 17 500 tidsbegränsade till-stånd och närmare 7 700 tillfälliga arbetstillstånd (s.k. sä-songsarbetstillstånd) beviljats . Dessa tillståndkan gälla tidsperioder upp till 48 månader.Migrationsverket och () är demyndigheter som ansvarar för utfärdande av tillstånd.Av årsredovisning framgår attav alla förstagångssökande arbetstagare fick, trots ett ökat antalsökande, sina beslut . Den genom-snittliga handläggningstiden hos var 40 da-gar.På senare år har det presenterats ett flertal studier och rap-porter som visat att det råder arbetskraftsbrist inom en rad oli-ka branscher och yrken. och har därförpå regeringens uppdrag utarbetat förslag till ett antal föränd-ringar i AMS riktlinjer, bl.a. möjlighet att ge arbetstillstånd förtäckande av tillfällig arbetskraftsbrist för längre perioder änvad som är möjligt.