bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — ligger näst sist i fråga om andelfamiljeföretag bland entreprenörsföretagen (dockbaserat på uppgifter från endast 10 av de 37länderna).I rapporten studeras också vilka ekonomisk-politiskainsatser som har störst inverkan på högteknologisktoch nyskapande entreprenörskap, dvs. den typ aventreprenöriell aktivitet som är viktigast förtillväxt. Av ca 30 olika typer av ekonomisk-politiska instrument har följande störst inverkan påentreprenöriella aktiviteter: en av regeringenväldefinierad entreprenörskapspolicy; regleringarsom inte hämmar entreprenörskap; fungerandekonkurrens; universitets- och högskoleutbildning;tillgång till och utnyttjande av IT; fungerandeimmateriella rättigheter; tillgång till såddkapitalvia informellt kapital (affärsänglar, familj,vänner).I stället för den nedgång i nyföretagandet somskett, måste nu en ökning komma till stånd. Fördetta krävs en annan näringspolitik än den somregeringen bedriver.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilketomfattar en mängd förändringar inom områdenaskatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenklingoch Europaengagemang. Grundläggande är att i helasamhället förändra attityderna till företagande ochentreprenörskap. Det måste skapas ett gottföretagarklimat så att fler kvinnor och män vill och vågar starta och driva företag och anställamedarbetare. För att skall få en växandeföretagsamhet måste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än det gör för närvarande.Riksdagen bör ställa sig bakom vad vi här haranfört beträffande inriktningen av näringspolitiken.Därmed blir samtliga här aktuella motioner i saktillgodosedda i berörda delar.2. Regelförenkling m.m. (punkt 3)av (), (),(), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. lägger regeringens skrivelse 2002/03:8till handlingarna och tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservation 2.Därmed bifaller motionerna 2002/03:N1yrkandena 1 och 35 och 2002/03:N2 yrkandena 46 ochbifaller delvis motionerna 2002/03:Kr264 yrkande 4,2002/03:N1 yrkande 2, 2002/03:N2 yrkandena 2 och 3,2002/03: N207 yrkande 4, 2002/03:N211 yrkandena 13,2002/03:N226 yrkande 3, 2002/03:N227 yrkande 5,2002/03:N250, 2002/03:N251, 2002/03:N263 yrkandena 5och 6, 2002/03:N266 yrkande 3, 2002/03:N269 yrkande5, 2002/03:N277, 2002/03: N306 yrkandena ,2002/03:N343 yrkande 1, 2002/03:N356, 2002/03: N392yrkande 2, 2002/03:N395 yrkande 7 och 2002/03:N396yrkandena 26, 28 och 3032.StällningstagandeVi anser i likhet med vad som anförs i bl.a.motionerna 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) och 2002/03:N1(mp) att regelförenklingsarbetet är av störstavikt för att skall kunna utvecklas somföretagarnation.Kostnaderna för ett svenskt företag med 119anställda för att administrera skatte-,arbetsmarknads- och miljöreglerna är, som tidigareredovisats, enligt en OECD-beräkning ca 30 000 krper anställd och år. Motsvarande kostnader är förföretag med 2049 anställda ca och förföretag med 50500 anställda ca . Applicerasdessa siffror på det totala beståndet av företag,kan företagens kostnader för att administrera lagar,regler och föreskrifter beräknas till minst 50miljarder kronor per år.Om det är alltför krångligt att starta och drivaföretag, blir effekten färre företag. Småföretagtillväxer heller inte i den utsträckning som ärmöjligt och önskvärt, om byråkratin är föromfattande och regelverket för krångligt. Om detföreligger onödiga hinder mot produktutveckling ochinvesteringar är det vidare en risk för attstorföretagen investerar på annat håll, därlagstiftningen är enklare än i . Samtidigtbör det betonas att samhället har behov av effektivaregelsystem för skydd av människors liv och hälsa,miljöskydd och säkerhet.I många av konkurrentländer pågår ettaktivt arbete med att minska företagens regelbörda.I har sålunda, som redovisats,parlamentet beslutat att företagens kostnader föratt hantera regelverket skall minskas ,varav en minskning uppnåddes under denförra fyraårsperioden.Vi föreslår att genom etttillkännagivande skall uttala att under innevarandemandatperiod skall en genomgång göras av hela detregelverk som berör företagandet, så att onödiga ochkrångliga regler kan tas bort. Det bör också sättasupp ett kvantitativt mål förregelförenklingsarbetet, i syfte att redan underinnevarande mandatperiod påtagligt minska företagenskostnader för administration av regelverket. Med etttillkännagivande av i enlighet med detsagda tillgodoses motionerna 2002/03:N2 (m, fp, kd,c) och 2002/03:N1 (mp) i berörda delar.För att det nyssnämnda målet skall kunna uppnås ärdet viktigt att takten i regelförenklingsarbetetökar , jämfört med tidigare år.Ett instrument för att åstadkomma detta är att dettas fram ett mått som kan visa hur regelbördanutvecklas. Därför bör det tas fram en mätmetod somskall vara färdig att använda redan under år 2003.Mätmetoden skall vara utformad i enlighet med denmätmetod som använder. När det gäller deoberoende granskningar som genomför av olikaländers regelförenklingsarbete har regeringentidigare sagt sig vara intresserad av en sådan. nu aktuella skrivelsen säger regeringen dockendast i vaga ordalag att den alltjämt övervägertidpunkten för en granskning. Vi finner inte dettaacceptabelt, utan anser det angeläget att regeringenunder inger anmälan till medbegäran om granskning av regelförenklingsarbetet iSverige. Genom en sådan granskning kan värdefullkunskap om position i en internationelljämförelse erhållas. bör genom sitttillkännagivande anmoda regeringen att delsfastställa mätmetoder, dels inge anmälan till ienlighet med vad vi här har anfört. Därmed blirmotion 2002/03:N1 (mp) tillgodosedd i de bådaaktuella avseendena och tillstyrks.Ytterligare ett område där vi anser att det krävsomedelbara åtgärder från regeringen gällerregelverket vid en företagsstart. I fordrasatt en blivande företagare kontaktar ett stort antalmyndigheter, och ett stort antal blanketter skallbeställas och fyllas i. I många fall behöverföretagaren få förtydliganden av blanketterna ochmåste då försöka få tag på rätt person, vilket kanförsvåras genom begränsningar i telefontid. Efterdet att blanketter sänts in, kan det ibland ta långtid innan företagaren får besked. Mot denna bakgrundär det inte förvånande att många personer drar sigför att starta företag. Därför anser vi att det börsättas upp en bestämd tid, inom vilken myndigheternamåste ha svarat eller handlagt ett ärende. Generelltsett måste myndigheterna förbättra sin servicegentemot företagen och i större utsträckning kunnafungera som lots i sina kontakter med företagen.Riksdagen bör genom sitt tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vinu har anfört. Därmed blir motion 2002/03:N2 (m, fp,kd, c) helt tillgodosedd i de båda aktuellaavseendena och tillstyrks.Med det anförda tillstyrker vi alltså motionerna2002/03:N2 (m, fp, kd, c) och 2002/03:N1 (mp) i dedelar som angivits. Övriga yrkanden i dessamotioner, liksom de övriga här aktuellamotionsyrkandena, blir därmed också i saktillgodosedda. bör vidare läggaregeringens redogörelse för regelförenklingsarbetettill handlingarna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv(punkt 4)av , och (alla m).I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslaget om preliminärt utgiftstak för år 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken börvara en sänkt utgiftskvot. För detta krävs såväl enmoderniserad arbetsmarknad och avregleringar somsänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar till att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Ännufler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden,och den sociala tryggheten ökar också i andrabemärkelser genom att hushållen får en störreekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrartill mångfald, en bättre kvalitet och en störretrygghet. De enskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma. Avsevärda resursertillförs t.ex. för att bryta den ökade sjukfrånvaronoch de ökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ med förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar bör ses som en helhet, där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. Då majoritet har fattat beslut omen annan inriktning av politiken, deltar vi inte iutskottets beslut avseende punkt 4 om anslag m.m.inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottetsbetänkande /03:FiU1 om utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna har företrädarna förModerata samlingspartiet i en reservation lagt framförslag till totala utgifter på statsbudgeten ochfördelning på utgiftsområden. När det gäller det häraktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv innebär denföreslagna ramen en minskning med 289 miljonerkronor jämfört med beslut. Hur denminskade ramen borde fördelas på olika anslagframgår av motion 2002/03:N357 (m) och av bilaga 2.Det krävs en rad förändringar för att Sverigeskall bli ett land som bättre än andra attraheraroch stimulerar företagande. Det handlar bl.a. om enny och förenklad företagsform, avveckladeetableringshinder för småföretagare,regelförenklingar utan dröjsmål, ökad rättssäkerhet,en företagarvänligare miljöbalk, en öppen och rörligarbetsmarknad, bättre konkurrensvillkor, slopadöverbeskattning av företagande och investeringar,förbättrad etableringsfrihet och upphandling,trygghet för företagare, avpolitiseradenergiförsörjning och en modern infrastruktur.De prioriteringar som görs i budgetpropositionenför utgiftsområde 24 Näringsliv bidrar enligt oss imycket ringa utsträckning till ett förbättratföretagsklimat. Vi finner därför att en radförändringar är angelägna.Anslaget (38:2) Näringslivsutveckling m.m. fåranvändas till s.k. näringslivsfrämjande åtgärder,vilket i praktiken bl.a. innebär subventioner somsnedvrider konkurrensen och förhindrar nyskapandeoch utveckling. Vi anser därför att budgetutrymmetför sådana åtgärder måste minska och att anslagetborde ha minskats med 44 miljoner kronor.Konkurrensverket bedriver ett viktigt arbete,varför vi vill satsa ytterligare ekonomiska medel pådetta. Det vore lämpligt om en del av verketsresurser används för att påvisa dekonkurrenssnedvridningar som är en följd avoffentliga sektorns monopol samt kommunalt ochstatligt ägande av bolag som konkurrerar med privataföretag. Anslaget (38:16) borde ha höjts med3 miljoner kronor.Regeringen föreslår att anslaget (38:20) Kostnaderför omstrukturering och genomlysning av statligtägda företag m.m. i huvudsak skall användas tillomstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m.Dock är det oklart vilka försäljningar av statligtaktieinnehav regeringen planerar, varför det intekan uteslutas att medlen i praktiken är tänkta attanvändas till förvaltning av statligt ägda bolag.Detta är, enligt vår mening, oacceptabelt.Förvaltningen skall bolagen själva stå för, ochkostnader som uppstår i samband med de försäljningarsom förhoppningsvis sker skall täckas avförsäljningsintäkten. Därmed skulle anslaget som nuär upptaget med kunna tas bort.Anslaget (39:6) för näringslivsutveckling iÖstersjöområdet bör ses som en del av stödet tillCentral- och . Stödets struktur är inte iöverensstämmelse med de behov som föreligger, varföranslaget som är upptaget med börupplösas och medel i stället tillföras det ordinarieanslaget gällande samarbete med Central- ochÖsteuropa under utgiftsområde 7 bör renodla sin verksamhet och blimer avgiftsfinansierat genom att tillhandahållatjänster som överensstämmer med konsumenternasefterfrågan. Därmed kan anslaget (40:2) minskas med20 . Konsumentorganisationerna börvidare bedriva en verksamhet som i högre grad än förnärvarande är självfinansierad. Därmed kan enbesparing på det sistnämnda anslaget (40:5) med3 göras. Den mest angelägna delen avverksamheten, som inte får utsättas för besparingar,är den verksamhetsgren som är inriktad på att nå degrupper som vanligtvis inte nås avkonsumentinformation, t.ex. invandrare,funktionshindrade, barn och ungdomar.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv(punkt 4)av och (båda fp).I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslaget om preliminärt utgiftstak för år 2004.Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2003innebär i sina huvuddrag sänkta skatter på arbeteoch företagande som syftar till att uppnå enlångsiktig och uthållig tillväxt. Det syftar ocksåtill en mer rättvis skattepolitik för bl.a.barnfamiljer. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, utbildning, vård och omsorg, förbättringarför handikappade, åtgärder mot ohälsan samtsatsningar på miljö och rättssäkerhet.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 24Näringsliv har, som nämnts, avslagits ibudgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det i detta andra stegav budgetprocessen inte meningsfullt att delta ibeslut avseende fördelning på olika anslag inomutgiftsområdet. Vi deltar således inte i utskottetsbeslut avseende punkt 4 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottetsbetänkande /03:FiU1 om utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna har företrädarna förFolkpartiet i en reservation lagt fram förslag tilltotala utgifter på statsbudgeten och fördelning påutgiftsområden. När det gäller det här aktuellautgiftsområdet 24 Näringsliv innebär den föreslagnaramen en minskning med jämförtmed beslut. Hur den minskade ramen bordefördelas på olika anslag framgår av motionerna2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03: N263 (fp) och avbilaga 2. I det följande redovisar vi vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområde 24 somförordats av Folkpartiet.Folkpartiet föreslår en radikal reform avföretagsklimatet i i syfte att få fler nyaoch växande företag. Vägen dit går över sänktaskatter på företagande, färre och enklare regler somstyr företagandet samt ett värnande av den friakonkurrensen. Vi föreslår bl.a. att ett mätbart målför förenklingsarbetet skall sättas upp.Kartellsamarbete skall kriminaliseras och beläggasmed höga böter.Vi anser att ökade medel borde ha satsats påKonkurrensverket och på konkurrensforskningen. Debåda berörda anslagen (38:16 och 38:17) borde haökats med 10 respektive . I motion2002/03:Bo290 (fp) förordas också ökade medel tillKonkurrensverket här med hänvisning till attkonkurrensen inom byggsektorn måste skärpas. Ettviktigt led i arbetet med att skapa en fungerandebyggmarknad är att ges möjligheteratt genomföra en effektiv övervakning av attgällande konkurrensregler verkligen efterföljs. Enökning av anslaget till åtgärder på konsumentområdetborde vidare ha skett med 5 miljoner kronor.Olika utredningsorgan har kritiserat de s.k.Östersjömiljarderna. Anslaget (39:6) borde dras in.Även anslaget (38:20) till kostnader föromstrukturering och genomlysning av statligt ägdaföretag borde slopas. Därutöver borde en neddragningha skett på FoU-anslag (26:2) och påanslaget (38:14) till rymdverksamhet med 100miljoner kronor för vartdera anslaget.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv(punkt 4)av ().I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslaget om preliminärt utgiftstak för år 2004.Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken än denregeringen och dess stödpartier föreslår.Kristdemokraterna anser att näringspolitikenhuvudsakligen skall bedrivas med generella medel.Historien visar att statligt stöd och detaljstyrningär mindre effektivt än att inrikta insatserna på attundanröja hinder och att skapa ett allmänt gottnäringsklimat. näringspolitikinnebär att en lång rad, framför allt försmåföretagen, skadliga skatter skall reduceras ellerslopas. Detta skapar förutsättningar för att ocksåminska statens kostnader för olika former av stödtill näringslivet.Kristdemokraternas budgetalternativ med förslagtill utgiftstak, anslagsfördelning ochskatteförändringar bör ses som en helhet, där intenågon eller några delar kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra. Då majoritet harfattat beslut om en annan inriktning av politiken,deltar jag inte i utskottets beslut avseende punkt 4om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. betänkande 2002/03:FiU1 omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna harföreträdaren för i en reservationlagt fram förslag till totala utgifter påstatsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. Närdet gäller det här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskningmed jämfört med riksdagensbeslut. Hur den minskade ramen borde fördelas påolika anslag framgår av motion 2002/03:N395 (kd) ochav bilaga 2. I det följande redovisar jag vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområde 24 somförordats av Kristdemokraterna.Ett nytt anslag Regionalt innovations- ochproduktutvecklingsstöd borde ha införts. Det ärviktigt att näringslivets regionalt förankrade ochregionalt ägda institutioner tillvaratas förförmedling av bl.a. statliga resurser.Kristdemokraterna anser det vara av störstabetydelse att det utgår stöd till de nätverk somutgör en grundstomme i utvecklingen av svenskindustriverksamhet. Ett sådant är , sombestår av ett tjugotal självständiga bolag runt om ilandet, med det lokala och regionala näringslivetsom majoritetsägare. IUC fungerar som enutvecklingsresurs för de regionala företagen ochfokuserar på att skapa industriell tillväxt genomutveckling av produkter, teknik och kompetens. UPA-uppdraget (uppsökande verksamhet,produktutveckling och avknoppning) bör utvecklas ienlighet med den s.k. BennetJohnsson-gruppensförslag. Medel till UPA-uppdraget förmedlas förnärvarande via . anser attrollerna bör renodlas så att står förrådgivning, men att statliga medel bör gå direkttill IUC-bolagen. De är självständiga aktörer somkanaliserar hjälp över olika trösklar fram till enföretagsstart. Ett nytt anslag borde alltså hainrättats, och borde ha anvisatsför för att ytterligare stärka denframgångsrika och fungerande verksamhet som IUC-bolagen bedriver.När det gäller anslaget (26:1) till Vinnovasförvaltningskostnader borde, med hänsyn till detekonomiskt osäkra läget och för att finansierakristdemokratiska reformer som förbättrar generelltför företagen, en besparing med hagjorts.Den ökning av FoU-anslag (26:2) med30 som regeringen har föreslagit somen engångssatsning för uppbyggnad av ett nationelltinkubatorprogram borde inte genomföras. I ställetborde, som nämnts, motsvarande medel satsas för attstärka IUC-bolagens funktion som inkubatorer.Beträffande Nuteks förvaltningsanslag (38:1)borde, med hänvisning till det stora anslagssparandesom antas för , en minskning ha skett med15 . Under Nuteks anslag (38:2) förnäringslivsutveckling, m.m. aviserar regeringen ensatsning på för att utveckla ettdesignprogram som skall främjanäringslivsutvecklingen på området.Kristdemokraterna ställer sig tveksamma till densortens kortsiktiga projekt och menar attlångsiktiga strukturella reformer av generellkaraktär är till större nytta för näringslivet.Därför borde en neddragning med 20 miljoner kronorha gjorts på anslaget.En besparing med borde ha gjortspå förvaltningsanslaget (38:3) för ITPS. Detta medhänvisning till anslagssparandet ochdet föreslagna höjda anslaget för år 2003.När det gäller turistfrämjande (38:4) borde 5miljoner kronor utöver regeringens förslag haanvisats för att finansiera ökade satsningar påmarknadsföringen av som turistland. Sverigehar en stor potential att utvecklas som turistland,och turistnäringen skapar stora värden i form avarbetstillfällen och skatteintäkter. En godmarknadsföring av är av största betydelseför att attrahera ytterligare turister. Ökade medeltill marknadsföring av som turistland harockså föreslagits i motionerna 2002/03:N226 (kd) och2002/03:N391 (kd).Beträffande anslaget (38:5) till Sverigesgeologiska undersökningsverksamhet m.m. kankonstateras att antalet nya undersökningstillståndligger på en lägre nivå än , nästan påsamma låga nivå som bottennivån och1993. Vad gäller ansökningar om förlängning avbefintlig prospektering är dessa lika många somtidigare år, dock sökes förlängning med endast ettår i stället för som brukligt . Detta berorsannolikt på konjunkturbedömningar och inväntandetav förändringar i minerallagen. Med hänsyn till detnämnda och att det finns ett betydandeanslagssparande borde en besparing påBergsstatens verksamhet ha kunnat ske, med15 miljoner kronor.På anslaget (38:14) Rymdverksamhet borde enbesparing med ha gjorts.Kristdemokraterna vill öka Konkurrensverketsmöjligheter att driva viktiga konkurrensmål ochanslaget (38:16) borde därför ha höjts med 5miljoner kronor. Dessutom borde Nämnden föroffentlig upphandling (NOU) göras till ensjälvständig del av , och därförborde föras över frånutgiftsområde 2, varifrån NOU för närvarandefinansieras.Företag som är verksamma på en konkurrensutsattmarknad skall, enligt mening,inte ägas av staten. bör alltsåavyttras i den takt som marknaden kan absorbera,varvid försäljningen bör finansieras inom bolagen.Anslaget (38:20) till kostnader för omstruktureringoch genomlysning av statligt ägda företag m.m. bordedärmed slopas.Beträffande anslaget (39:2) till Kommerskollegiumkan konstateras att regeringens förslag innebär enuppräkning, som funktionsansvaret förutrikeshandel inom civilt försvar har försvunnit. Istället borde en besparing på anslaget med5 ha gjorts.Regeringen föreslår för anslaget (39:3)Exportfrämjande verksamhet kraftigt ökade medel om52 för utökade satsningar påexportfrämjande åtgärder och för tillskapandet avett av staten helägt nytt bolag förexportkreditgivning. Detta sker utöver denförstärkning om för åren 2003 och2004 som redan beslutats. avvisardessa satsningar och även bildandet av ett nyttstatligt exportkreditinstitut. Mot denna bakgrundborde en besparing med ha gjorts.Anslaget (39:6) till näringslivsutveckling iÖstersjöregionen borde slopas. Kristdemokraternaställer sig avvisande till statligt stöd tillföretagsetableringar utanför gränser.I regeringens förslag till anslag (40:2) tillKonsumentverket ingår en IT-satsning på 6 miljonerkronor i syfte att öka konsumentinformationenstillgänglighet och effektivitet. Kristdemokraternaanser att den IT-stödda informationsverksamheten medfördel kan skötas och till stor del också redanombesörjs av andra aktörer, varför denna satsninginte borde ske.