bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Arvsskatten på bundet kapital avskaffas vid generationsskifte iföre-tag.En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvill-kor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för deförändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategiför (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts avgenom de förslag som vi presenterar. Konkurrensvillkoren för åkeri- ochtransportsektorn före-slås också förbättras genom gynnsammare skatteregleri form av sänkt diesel-skatt. Vi avsätter vidare denärmaste tre åren för sänkt skatt på nybyggnation av hyresrätter.Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomst av kapital.Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättra lönebild-ningen hör också förslaget om en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäk-ring med en 33-procentig egenfinansiering som kommeratt skapa ett rakare rör mellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet ochlåga avgifter för den enskilde och vice versa. Avgiftsökningen kompenserasmer än fullt ut av inkomstskattesänkningarna.Vi ställer oss med det anförda bakom den inriktning av skattepolitiken somredovisas i motion Fi37 av m.fl. (kd).3. Skattepolitikens inriktning - cRolf Kenneryd (c) anför:StällningstagandeVi vill att alla medborgare skall ha lika villkor och lika förutsättningar.Vi har ingen ambition att försöka garantera alla medborgare ett lika utfall, utan vi ser istället till varje människas särskilda förutsättningar ochbehov i livets olika skeden. Staten skall vara stark i det som är statensuppgift, nämligen att skapa förutsättningar för tillväxt så att vi kanbevara välfärden och att ge rättvisa förutsättningar för medborgare ochregioner, som staten också måste acceptera att medborgarna ochregionerna förvaltar sina möjligheter på olika sätt. Den ekonomiskapolitiken måste utformas så att den bidrar till livskraft i hela landet ochökar vars och ens ekonomiska självbestämmande. Detta ger också den bästagrunden för en uthållig tillväxt.Skattepolitiken måste utformas så att den ger goda förutsättningar för flerföretag att starta och växa, ger större ekonomiskt utrymme för landetsfamiljer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökatekonomiskt ut-rymme, inte på dem som ropar högst. Kort sagt enskattepolitik för lika vill-kor. Därför bör skattesänkningar riktadegentemot småföretagande och ut-hållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagaresamt boende prioriteras i skatte-politiken framgent.Nuvarande inkomstbeskattning ger stora marginaleffekter för låginkomst-tagare. Svensk skattepolitik bygger i retoriken på att skatt skall tas utefter bärkraft och att det finns en omfördelande funktion i systemet. Detnuvarande skattesystemet fungerar inte tillfredsställande i detta avseendeeftersom svenska låginkomsttagare beskattas mycket hårt.Den största friheten är att kunna leva på den lön som arbetet ger. Mångafår trots en arbetsinkomst ändå inte vardagsekonomin att gå ihop och ärdärför beroende av bidrag och stöd från samhället. Familjer hamnar lätt ibidrags-fällor om det inte lönar sig att arbeta eller inte är lönsamt attgå från en del-tidstjänst till en heltidstjänst. När familjer kan gå frånbidrag till försörjning genom eget arbete ökar självbestämmandet. Vi villbryta bidragsberoendet och i stället ge förutsättningar för egenförsörjning. När skatten sänks för dem som har de lägsta inkomsterna såmotverkar vi den sociala klyvningen.För att öka människors ekonomiska självbestämmande föreslår vi en in-komstskattereform som fullt utbyggd innebär följande.· En skatterabatt, lika för alla, på ersätter dagens grun-davdrag. I praktiken ger det ungefär samma effekt som ett grund-avdrag pådrygt med en genomsnittlig kommunalskatt. Efter-somskatterabatten utgår lika för alla försvinner den negativa marginal-effektsom uppstår då grundavdraget trappas av i dagens skattesystem.·· En särskild skatterabatt för förvärvsinkomster på av inkomsten upptill , vilket ger en maximal förvärvsrabatt på . Dennabörjar trappas ned vid en inkomst på , för att vid en års-inkomstpå och däröver uppgå till 5 400 kr.·· För att förbättra hushållens och barnfamiljernas ekonomi föreslår vihöjda reseavdrag som inkluderar resor till barnomsorg samt en extraskatterabatt för barnfamiljer med per barn och månad för barn upptill 18 år.·· Sänkt skatt på hushållsnära tjänster ger utrymme för nya jobb inom sek-torer där det knappast finns någon vit marknad samt underlättar förmänniskor att köpa tjänster som underlättar vardagen. Det stimulerar ocksåframväxten av nya företag inom tjänstesektorn.·Vi sänker vidare kostnaderna för människors boende genom att sänka fastig-hets- och förmögenhetsskatterna.· Reformering av taxeringssystemet så att extremt höga huspriser inte slårigenom på omräkningen av grannarnas taxeringsvärde. Taxeringen avfastigheter för fastboende skiljs från den för fritidsboende.·· Övergång till beskattning av en schablonintäkt på taxeringsvärdet, vilketger effekter motsvarande en fastighetsskatt på 2003 och 2004.·· Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen slopas, och endast halvataxeringsvärdet ingår i underlaget för förmögenhetsbeskattning.·Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare för att stimulera framför allt småföre-tag att utvecklas och växa. Den nuvarande reduktionen avarbetsgivaravgif-terna bör ökas till . Denna reduktionskall få beräknas på en lönesumma (föregenföretagare ). Som ett led i omställningen till en uthålligutveckling finansieras en del av sänk-ningen av arbetsgivaravgifterna genomhöjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin samt genomskatt på förbränning av osorterat avfall och höjd skatt på deponering avavfall.Den gröna sektorn ges likvärdiga konkurrensvillkor bl.a. genom att jord-brukets ryggsäck lyfts av.Riksdagens utredningstjänst har analyserat vårt inkomstskatteförslag. Detsociala utfallet visar sig vara mycket positivt. Genom utformningen med enskatterabatt lika för alla, kompletterat med en förvärvsrabatt, uppstårmycket stora vinster för personer som går från bidrag till arbete. Detinnebär att flera av de marginaleffekter som annars uppstår, i form avbarnomsorgskostnader och rese- och lunchkostnader, elimineras redan vidförvärvsinkomster på samma nivå som den tidigare bidragsinkomsten.Konsumtionsutrymmet ökar kraftigt för hushåll med låga inkomster. Dessutomfår kvinnor, som i genom-snitt har lägre lön än män, störreskattesänkningar än män.Vår skattepolitik ger lika villkor både för människor och regioner. En deli vårt skatteförslag är att grundavdraget slopas och ersätts med en statligskatte-rabatt. Detta innebär att alla kommuner och landsting får en stärktskattebas och att beroendet av statsbidrag minskar. På grund av olikakommunala skat-tesatser och utformningen av dagens grundavdrag kommerskattebasens för-stärkning med vårt förslag att variera för kommunerna. Närvårt skatteför-slag genomförs kommer kommuner och landsting med lågskattekraft att få en rejäl inkomstförstärkning. Förstärkningen utjämnasgenom det kommunala skatteutjämningssystemet . Kommuner ochlandsting med låg skattekraft får högre skatteintäkter och minskat behov avbidrag från inkomst-skatteutjämningen, medan kommuner och landsting med högskattekraft inte behöver betala lika höga avgifter till utjämningssystemet.Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om inriktningen av skattepolitiken och tillstyrker därmed motionFi38 yrkande 3 av m.fl. (c).4. Skattepolitikens inriktning - fpLennart Kollmats (fp) anför:StällningstagandeVi liberaler anser att det är än mer angeläget än tidigare att genomförastruk-turellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonominsfunktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande för atttillväxten långsiktigt skall bli bättre. Genom att begränsa utgifternasökning kan en mycket stor del av de skattepolitiska målen nås, vilketsamtidigt leder till minskad konjunk-turkänslighet. Vi prioriterar deskattesänkningar som har mest gynnsam effekt på arbete och företagande.De grundläggande principerna /skattereform, nämligen"hälften kvar" och att de allra flesta bara skall betala kommunalskatt,måste återupprättas. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de förtillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genomavskaffad s.k. värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och successivtborttagande av den s.k. LO-puckeln vill vi uppnå den grundläggandeprincipen att de flesta bara skall betala i skatt och att de med högainkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. Marginaleffekternaminskas såväl genom in-komstskattesänkningar som genom växling avinkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd och genom enhetligataxor för barnomsorg.Regeringen har tidigare tagit tre av de fyra stegen i sin egeninkomstskatte-förändring och har härvid infört en "kompensation föregenavgifterna" som bl.a. innebär att avdragsrätten för pensionsavgiftensuccessivt tas bort. Vi anser att detta står i strid med principen om attinkomst som sparas för pen-sionsändamål inte skall beskattas och slopardärför "kompensationen" och återinför avdragsrätten för pensionsavgiften.Vi föreslår i stället raka skatte-sänkningar - en omfattande reform varshuvuddrag är följande.· Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen föregenavgifterna för att undvika att personer som betalar både statlig skattoch egenavgif-ter får marginaleffekter om ca 55 %.·· Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan bortåt 120 000och finns en förhöjd marginalskatt genom attgrundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas, vilketleder till en marginalskattesänkning för betydande grupper med lå-gainkomster.·· Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vårförändring sänker marginalskatten i de aktuella in-komstskikten.·· Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs, vilket sänker skatten ochgör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Inled-ningsvisföreslås denna till av inkomsten.·· En skattereduktion, lika för alla, skall införas för att garantera attalla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en börjanvara 2 500 respektive per person. Denna tillfaller givetvis dåäven pensionärer.·I den stora socialförsäkringsreform som vi eftersträvar ingår attarbetslöshets-försäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade självafår svara för unge-fär 1/3 av premien. Dagens frivilligaarbetslöshetsförsäkring betalas enbart i mycket liten utsträckning av deförsäkrade. Höjningen av premien innebär därför en betydande avlastning påstatsutgifterna. För att den höjda premien i sig inte skall leda till ökadekostnader för de försäkrade skall inkomst-skatterna sänkas i motsvarandemån. Skattesänkningen ersätter också rege-ringens skattereduktion förfackföreningsavgift.Vi vill betona att man inte skall missbedöma hushållskassans direkta effek-ter av vare sig införandet av riktiga försäkringsavgifter eller de dåmöjliga skattesänkningarna genom att titta på dem var för sig! De måste sesi ett sammanhang, och vi genomför förändringarna för att skapa försäkringarsom blir väl fungerande, robusta och bidrar till en bättre fungerandearbetsmark-nad.Hänsyn bör tas i beskattningen till den extra försörjningsbörda och lägrebärkraft som föräldrar har. Utökningen av det generella barnstödet bördärför ske i form av en skattereduktion. Denna föreslås införas med ungefär160 kr och barn () för attsuccessivt öka till och barn (2004), kombineratmed att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rentinkomstprövat barnbidrag trap-pas ned med först 60 och sedan perbarn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000bidragsmottagare ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt,detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte fått någon större betydelse.Det bör noteras att vi väljer att föreslå skattesänkningen för barnfamiljeri formen av ren skattereduktion. Detta motsvarar i storleksordningen 6 000respektive i höjt grundavdrag, men med vår modell tillfallerskatte-reduktionen även de föräldrar som inte har en erforderligt storförvärvsin-komst för att kunna tillgodogöra sig grundavdragshöjningar. Vianser att de barnfamiljer som har det allra sämst ekonomiskt, med de minstamarginalerna och/eller de största marginaleffekterna, ofta studenter ellersocialbidragsmot-t-agare, inte ska uteslutas från detta barnstöd.Vi inför vidare rejäla skattelättnader för köp av hushållstjänster. Viföreslår en reform som innebär att det vita priset på hushållsnära tjänsterkan halveras. Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också förhushåll med nor-mala inkomster och svarta jobb, som tyvärr är vanligtförekommande, bli vita.Förmögenhetsskatten sänks för att helt slopas. I eninternationalise-rad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. ärdet vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för"de rika", medan 16 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning avskatten. Vi föreslår nu avskaffad sambeskattning och höjt fribelopp till . På det viset tas ett avgörande steg för att få bort denförlegade kvinnosyn som ligger bakom tanken att man inte beräknar skattindividuellt. De allra flesta innehavare av vanliga bostäder slipper genomvår politik betala förmögenhetsskatt.För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastig-hetsskatt och i många fall förmögenhetsskatt gör att detta blir orimligthögt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Dagens beskattningsformär oacceptabel. anser att sänkningen av fastighetsbeskattningenskall ske stegvis och inledas omgående. Hela systemet för taxering måstereforme-ras och likformighet mellan boendeformer upprättas.Riksdagens majoritet beslutade, utan föregående reformering, att släppafrysningen av taxeringsvärdena . Detta harlett till en fastighetsskattechock i stora delar av landet för boende ibåde små-hus och lägenheter. I ljuset av de alltmer desperata protesternafrån många drabbade människor har regeringen och dess stödpartier sänktskattesatsen och infört en begränsningsregel. Det är givetvis ett steg irätt riktning men innebär fortfarande för stora grupper att skatteökningenbara begränsats. Detta är oacceptabelt. I avvaktan på en grundläggandereformering bör taxerings-värdena därför fortsättningsvis vara frysta vidskattesatserna för enfa-miljshus och för flerfamiljshus.Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättningför en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkom-mande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för dettaändamål viktigt. Regeringen har en överenskommelseom s.k. grön skatteväxling, där höjd skatt på energi skulle växlas motsänkt skatt för kompetenssparande. finns efter lång segdragning enbartett prin-cipförslag, vilket vi inte godkänner. För oss liberaler är valetenkelt. Den enskilde måste få makten över sin egen kompetensutveckling. Vianser därför att avdragsrätten för kompetenssparande/pensionssparande börhöjas från ett halvt till ett helt basbelopp.Den dubbla beskattningen på aktieutdelningar måste slopas. Det är en av deviktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången tillriskvilligt kapital för småföretagen. Det gäller att långsiktigt säkratillgången till risk-ka-pital och det även i mindre företag. Vi föreslårdärför en successiv avveck-ling av dubbelskatten på aktieutdelningar. Underde närmaste två åren kan dubbelskatten för privatpersoner halveras. Det ärett första viktigt steg för att kunna avveckla denna straffskatt pårisksparande helt.De s.k. 3:12-reglerna måste förenklas. Det är otillfredsställande attfrågan begravts i en utredning som knappast kan leda till någon förändringförrän möjligen . Med den hastighet som försämringar förfåmansbolags-ägare genomförts finns heller inget stort hopp att ett sådantförslag från den socialdemokratiska regeringen verkligen skulle innebära enradikal förbätt-ring. Vi föreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras såatt ett belopp mot-svarande en normalinkomst beskattas som arbetsinkomst,resterande som inkomst av kapital.I ser vi positivt på systemen med andel i vinst. Vi tror attdet ökar förståelsen för företagandets villkor och höjer motivationen ochtrivseln på arbetsplatserna. Många moderna företags största kapitaltillgångligger just i de anställdas kunnande. För att företaget skall kunna behålladenna tillgång är en väg att bereda dem ägande i företaget, t.ex. genompersonaloptioner. Optionsbeskattningen ses över med sikte på att enskattelättnad skall kunna ges.Arbetsgivaravgiften bör sänkas i tjänstesektorn. Vårtlångsiktiga mål är att helt ta bort arbetsgivaravgifternas skattedel. Vipriorite-rar till att börja med sänkningen i den privata tjänstesektorn,den del av nä-ringslivet som är mest känslig för arbetskraftskostnader ochsom därigenom kan få störst betydelse för ett växande småföretagande,särskilt i de branscher där många kvinnor är verksamma. Genom våra förslagtill att bryta de offent-liga monopolen kan deras företagande också gynnas.En lägre arbetskostnad i arbetsintensiva tjänstesektorer gör att fler fårarbete i privata företag.Vi är förespråkare av grön skatteväxling. Denna tanke har dock förfuskatsunder genom att energi- och miljöskatterna, bl.a. på bensin ochel, har höjts utan motsvarande sänkning av skatten på arbete. Vi anser attskatten på arbete, såväl inkomstskatter som arbetsgivaravgift skall sänkas.Den vikti-gaste miljöförbättrande förändringen är att arbeta för gemensamkoldioxids-katt i EU. Vi föreslår också en skatt på sopförbränning.Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om inriktningen av skattepolitiken och tillstyrker därmed motionFi39 yrkande 2 av m.fl. (fp).Bilaga 3Finansutskottets offentliga utfrågningom övervakning av aktiemarknadenTid: kl. 10.00-13.15Lokal: AndrakammarsalenInbjudnaVd , StockholmsbörsenGeneraldirektör , FinansinspektionenVd , Fondbolagens FöreningVice vd , Fondbolagens föreningVd , AktiespararnaAktieägarombudsman , AktiespararnaDeltagande ledamöterJan (), ordförandeMats (), vice ordförandeGunnar ()()()()()()()offentliga utfrågning om övervakning av aktiemarknadenOrdföranden: Då vill jag hälsa er alla välkomna till finansutskottetsutfråg-ning om övervakning av aktiemarknaden.För ovanlighetens skull har vi en offentlig utfrågning utan att visamtidigt behandlar ett ärende där frågan är aktuell. Det här är ett led ifinansutskottets kunskapsinhämtande och uppföljningsverksamhet. Vi harförstått att utskotten behöver ägna sig mycket mer åt uppföljning ochutvärdering än vad vi tradi-tionellt har gjort i riksdagen.Vi är intresserade av att få veta mer om hur övervakningen av aktiemark-naden fungerar, om regelverket är tillfredsställande, om efterlevnaden avreglerna fungerar bra och om lagstiftningen är tillräcklig för attupprätthålla förtroendet för aktiemarknaden.Vi är väl medvetna om att det finns många intressenter på aktiemarknaden.Vi har inte ambitionen att belysa alla aspekter av aktiemarknaden. Vikan t.ex. konstatera att de stora aktiebolagen inte är inbjudna i dag.Utfråg-ningen har ett visst fokus på övervakningsfrågorna, och vi villockså få med konsumenternas, spararnas och investerarnas perspektiv. Vi hardärför bjudit in företrädare för Stockholmsbörsen, ,och Aktiespararna.Jag vill hälsa våra inledare särskilt välkomna. Det är börschef , Stockholmsbörsen, generaldirektör från Finansinspektio-nen, verkställande direktör från ochverk-ställande direktör från Aktiespararna. Ni skakänna er mycket välkomna.Uppläggningen av dagens utfrågning är mycket enkel. Vi har först fyrainledningar, och därefter ställer utskottets ledamöter frågor. Jag skapassa på att säga att på grund av ett tidigare engagemang kommer Lars-ErikForsgårdh att behöva gå härifrån . Efter det att har gått kommer att svara för Aktiespararnasräkning.Därmed vill jag först överlämna ordet till : Tack så mycket för att jag har fått komma hit tillfinansut-skottet. har tagit ett bra initiativ att talakring en aktuell fråga, dvs. övervakningen av aktiemarknaden i dagsläget.Jag tänkte inleda med att göra en exposé över Stockholmsbörsen och vad somhar hänt på aktiemarknaden . Sedan går jag övertill vår övervakningsfunktion. (grafik borttaget)Vad är börsens funktion? Börsens huvudsakliga funktion är att se till attbolag som behöver pengar för att kunna växa och investera kan sprida sittägande. Då söker de sig till börsen för att få en notering. Börsentillhandahåller också en andrahandsmarknad där vi har medlemmar somupprätthåller likviditet i aktierna som är noterade på börsen. Därigenomsänker man riskpremien på värdepapperen.Börsens roll i sammanhanget är väsentlig för att bolagen ska kunna växa. Vihar både en primärmarknad och en sekundärmarknad.Börsens medlemmar är banker och fondkommissionärer som uppfyller de kravbörsen ställer på medlemmarna. De i sin tur har slutinvesterare bakom sig.Medlemmarna ger råd. De erbjuder orderläggning. De gör i vissa fallanalyser.Stockholmsbörsens roll är att ha kontakt med bolagen och medlemmarna, intemed slutinvesterarna direkt. (grafik borttaget)Vad arbetar en börs med? En bra börs ska ha god likviditet i aktierna, dvs.det ska vara lätt att omsätta de noterade bolagens aktier. Vi erbjuderockså effek-tivitet och tillgänglighet i systemen. Det ska vara lätt attgöra affärer. Det är också viktigt att en börs har högt förtroende. Detinnebär förtroende hos både bolag och medlemmar, men inte minst hosslutinvesterarna.Stockholmsbörsen har ett brett urval av produkter. Vi erbjuder bådenotering av aktier och också av andra instrument, t.ex. derivat, dvs.optioner och ter-miner för att hantera risker på ett effektivt sätt. Vi haren elektronisk mark-nadsplats. Det är den mest effektivamarknadsplatsformen. Vi har elektronis-ka avslutssystem. Vi har ettregelverk som omfattar medlemmarna och ett regelverk som omfattar bolagen. (grafik borttaget)En kort tillbakablick: Vad har hänt på aktiemarknaden under de senaste tvådecennierna? har antalet bolag tredubblats. I dagär 300 bolag noterade på Stockholmsbörsen. var det 100bolag. (grafik borttaget)Antalet medlemmar har dubblerats. Hela den uppgången består av utländskamedlemmar på Stockholmsbörsen. är mer än hälften av våra medlem-marsådana som inte har sitt säte i , s.k. fjärrmedlemmar. De äruppkopplade till vår elektroniska börs från , och andrastäl-len i . (grafik borttaget)Aktieomsättningen har också ökat dramatiskt . Här harjag statistik som inte går så långt tillbaka i tiden. Bara under 90-talethar det blivit en kraftig uppgång. omsätts ungefär 15 miljarderkronor på Stockholmsbörsen. Det görs ungefär 40 000 avslut. var motsvarande siffror och 3 000avslut . (grafik borttaget)Den kraftiga tillväxten av Stockholmsbörsens bolag, omsättning och med-lemmar har skett under en kraftig kursuppgång på den svenska aktiemarkna-den. har vi i och för sig sett en nedgång, mendess-förinnan har vi haft en rejäl, positiv kursutveckling. (grafik borttaget)Även om Stockholmsbörsen har vuxit kraftigt är vi inte den största börsen iEuropa. Vi är nummer sex i , och vi har några riktigt stora runtom-kring oss i , och . Men vi försöker att göra ossstörre. (grafik borttaget)Vi har ett nordiskt samarbete som kallas för Norex. Vi arbetar med attförsöka göra oss mer lättillgängliga och mer attraktiva. Tanken medNorexsamarbetet är att man som medlem ska behöva bara en koppling in tillfyra börser. På det sättet förbättrar vi tillgången till bolag för alla defyra börserna i , och det gör varje enskild börs mer attraktiv. Vi ären bit på väg. Vi har t.ex. ett gemensamt regelverk för alla medlemmar somvill ansluta sig på någon av de fyra börserna i , , Danmarkeller . Vi fortsätter att försöka förenkla för att nå så mångamedlemmar som möjligt.Att nå många medlemmar är väsentligt. Det är viktigt för bolagen att nåstor spridning av aktierna. (grafik borttaget)Stockholmsbörsen har god spridning. av svenska folket äger aktier,direkt eller indirekt.