bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Föratt nå detta mål föreslår motionärerna engenerell inkomstskattesänkning i fyrasteg. De inför ett rakt grundavdrag på26 vid beräkningen av kommunalinkomstskatt för och enskattereduktion på för låg- ochmedelinkomsttagare. Den nuvarandeskattereduktionen för allmänpensionsavgift ersätts med ettförvärvsavdrag på avförvärvsinkomsten. Slutligen halveras detandra steget i den statligainkomstskatteskalan och slopashelt år 2005.Andra åtgärder gäller gränsen förreseavdraget som sänks från dagens 7 000kr till och en skattereduktion på50 % för hushållen vid köp av tjänster ochstörre ROT-arbeten.Den statliga fastighetsskatten avskaffas.I stället ges kommunerna möjlighet att taut en avgift för täckande av kostnader förgatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad till fastigheten.Om långsiktigt ska vara ett landför företagande, investeringar ochtillväxt går det enligt vad som anförs imotionen inte att ha kvar skatter som göratt kapital, företag och kompetens harstarka incitament att lämna landet.Effekten av sambeskattningen avförmögenhet avvecklas i ett första steghelt genom att fribeloppet försambeskattade par höjs till 3 000 000 kr.Därefter avvecklas förmögenhetsskatten med0,så att den blir1,2004 och 2005. Vidförmögenhetsbeskattningen återgårfastigheternas taxeringsvärden till devärden som gällde före höjningarna från år2000. Beskattningen på avkastning påaktier avvecklas stegvis med en halveringav fysiska och juridiska personersutdelningsskatt och med sikte på ettfullständigt slopande . Personersom köper nyemitterade aktier i onoteradebolag får en skattereduktion(riskkapitalavdrag). Arvsskatten på bundetkapital avskaffas vid generationsskifte.För att finansiera dessa skattesänkningarföreslås bl.a. en höjd bolagsskatt till30 %.En grön skatteväxling bör genomföras ochuppgå till i ställetför den av regeringen föreslagna nivån på2,. Elskatten höjshärvid med per kWh. Utvidgningenbör enligt vad om anförs användas för attinföra ett rakt grundavdrag på 26 500 kr.Eftersom redan har högamiljöskatter skulle en europeiskminiminivå för koldioxid samtidigtförbättra svenska företagskonkurrenssituation. Det är därför viktigtatt övergå till majoritetsbeslut inom EUpå detta område.Skattepolitiken ska vara långsiktigtstabil, enkel och främja en god ekonomiskutveckling samt en god hushållning medskattemedlen. Därmed kan skattemoralenbibehållas och benägenheten tillsvartarbete minska.I motioner Fi234 yrkande12 och Fi286 yrkande 1 av . (c) anförs att skattesystemet skautformas så att det befrämjar arbete,företagande och tillväxt och ger godaförutsättningar för fler företag attstarta och växa, större ekonomiskt utrymmeför landets familjer och inriktas påförbättringar för dem som bäst behöverökat ekonomiskt utrymme. I skattepolitikenbör småföretagande, uthållig tillväxt ochlåg- och medelinkomsttagare samt boendeprioriteras. Ett långsiktigt mål bör varaatt skattetrycket och utgifternas andel avBNP ska ned till samma nivåer som jämförbara OECD-länder.De kommande åren bör en skattereformgenomföras som sänker skatten förmänniskor med låga och vanliga inkomster.År 2003 ersätts grundavdraget med en rakskatterabatt på . För den som barabetalar inkomstskatt motsvarardetta ett grundavdrag på . Vidareinförs en förvärvsrabatt på somär riktad framför allt tilllåginkomsttagare. Förvärvsrabatten skaenbart ges på inkomster frånförvärvsarbete eller företagande. Enförvärvsrabatt på arbetsinkomster innebärenligt vad som anförs en kraftig stimulansför den arbetslöse att ta ett arbete ochför den deltidsarbetande att öka sinarbetstid. Hushållens ekonomi stärksytterligare genom höjda reseavdrag till 20kr per mil som inkluderar resortill och från barnomsorg. Vidare införs enskattelättnad för ROT-arbeten ochhushållsnära tjänster år 2004.Motionärerna föreslår att omräkningen vid2003 års fastighetstaxering ska ske med enmedianvärdesmodell där iden undre och övre kvartilen räknas bort,vilket beräknas sänka taxeringsvärdena med10 %. Härutöver bör skatteuttaget påfastigheter minskas genom attfastighetsskatten sänks till år2004. I det fortsatta arbetet med attförändra fastighetsskatten omvandlas dennatill en schablonintäkt som beskattas somkapital. Begränsningsregeln med dess nyaform av sambeskattning behövs inte och kanavskaffas.Starka skäl talar enligt motionärerna föratt förmögenhetsskatten successivt börfasas ut. Sambeskattningen av förmögenhetär en kvarleva från ett gammaltpatriarkalt samhälle med familjeförsörjareoch bör slopas . Innanförmögenhetsskatten är helt avskaffad börden endast beräknas på halvataxeringsvärdet från 2003.Sparande i eget företagande underlättasgenom skattebefrielse för "starta-eget-sparande" och möjlighet att göra avdragför personligt riskkapital.Arbetsgivaravgifterna sänks för allaföretag, och sänkningen utformas så attden betyder mest för de mindre företagen.Skatternas miljöstyrande effekter börsuccessivt öka. En skattepolitik sombelönar investeringar i arbete och miljömen också styr bort från utnyttjande avändliga naturresurser och skadligautsläpp, bidrar till omställningen avSverige till ett modernt land därmiljöhänsyn är en avgörande del i den framtida tillväxten. Höjda skatter på utsläppav kväveoxid och koldioxid i industrin ochen skatt på förbränning av osorteratavfall finansierar delvis de sänktaarbetsgivaravgifterna. genomförsett pilotprojekt med biodrivmedel, vilketsubventioneras genom en skattereduktion.Den gröna sektorn ges likvärdigakonkurrensvillkor genom sänkt diesel- ochkväveskatt i jordbruket.Skatteutskottets yttrandeEnligt utskottets mening är skatternasfrämsta syfte att finansiera välfärden.Skatterna ska stimulera tillarbete och investeringar, till en uthålligutveckling och till minskade ekonomiskaoch sociala klyftor. Det kan inteaccepteras att redan välbeställda isamhället får stora skattesänkningar påbekostnad av kvaliteten i vård, skola ochomsorg eller att klyftorna i samhälletökar kraftigt. Fortsatta reformer förrättvisa och tillväxt går före skattesänkningar.Enligt utskottets mening måste ettställningstagande till de olika förslagenom förändringar av inkomstbeskattningen tasin utgångspunkt i det statsfinansiellautrymmet för sådana åtgärder. Skatternassyfte är att finansiera välfärden, och nyaresurser ska i första hand användas föratt öka tryggheten och rättvisan.Regeringen genomför även satsningarpå utgiftssidan. Goda villkor för dagensunga och deras familjer är enrättvisefråga och en investering . Regeringen bygger därför vidare påde betydande satsningar som gjorts förbarnen och deras familjer de senaste åren.Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genomatt allmän förskola införs för 4-5-åringar, föräldraförsäkringen förstärksytterligare och den generella välfärdenstärks genom att inkomsttaket iföräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10prisbasbelopp fr.o.m. nästa år.Studiebidraget utökas från 9 till 10månader. Det innebär att barnfamiljer meden tonåring på gymnasiet får 950 kronormer per år.Riksdagen har under den förramandatperioden genomfört tre av fyra stegi en reform som syftar till attinkomstbeskattningen successivt återställstill en profil som motsvarar det läge sområder när huvuddelen av de skattskyldigaendast betalar inkomstskatt ochen andel kring också betalar statliginkomstskatt. Den extra belastningen avden allmänna pensionsavgiften innebär enavvikelse från denna profil förskattskyldiga med arbetsinkomst, ochavvikelsen är mer kännbar förskattskyldiga med låga inkomster.Avvikelsen har reducerats kraftigt genomde tre steg i reformeringen avinkomstbeskattningen som genomförts. Ilikhet med regeringen bedömer utskottetatt ett fjärde och sista steg ireformeringen av inkomstbeskattningen börgenomföras om detstatsfinansiella utrymmet tillåter det.Starka och livskraftiga företag är enligtutskottets mening av avgörande betydelseför att ska präglas av uthålligtillväxt och rättvisa. I likhet medregeringen anser utskottet att det ärangeläget att förbättra de skattemässigavillkoren för företagen.Fastighetsskatten är en del avkapitalinkomstbeskattningen och en viktiginkomstkälla för att finansiera denoffentliga välfärden. Regeringen hartillsatt en parlamentarisk kommitté somska utreda fastighetsskatten, förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten.Uppdraget ska vara avslutat vid utgångenav . Kommittén ges möjlighet attpröva lösningar som kan innebära avstegfrån nu gällande principer förfastighetsbeskattningen.Den fortgående globaliseringen ställerenligt utskottets mening det svenskaskattesystemet inför utmaningar.Kunskaperna om hur de svenska skattebaserna påverkas av en alltmerinternationaliserad omvärld är dockofullständiga och behöver förbättras. Denav regeringen tillsatta utredningen föratt analysera globaliseringens betydelseför olika skattebaser lämnar sitt slutbetänkande under hösten.Enligt utskottets mening utgör enfortsatt grön skatteväxling en central deli omvandlingen av till ettekologiskt hållbart samhälle. Det främstasyftet med skatteväxlingen är att ökamiljörelateringen av skattesystemet. Genommiljöskatter sätts ett pris på miljön, ochdet blir dyrare att släppa ut föroreningartill luft eller vatten. Härigenom fårhushållen ekonomiska motiv att välja enmer miljövänlig och resurssnål livsstilmedan företagen stimuleras att utveckla enmer miljövänlig teknik. En grönskatteväxling innebär inte en höjning avdet totala skatteuttaget då höjningar avde miljörelaterade skatterna balanseras avsänkningar av skatterna på arbete.Med det anförda ställer sig utskottetbakom den av regeringen förordadeinriktningen av skattepolitiken.I det följande går utskottet närmare inpå de skatteförslag som läggs fram i deolika budgetalternativen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi231(m) yrkandena 9 och 11, Fi233 (kd)yrkande 7 i denna del, Fi234 (c) yrkande12, Fi255 (kd) yrkandena 1 och 7, Fi256(kd) yrkandena 2-7 och 23, Fi286 (c)yrkande 1, Sk382 (fp) yrkandena 1, 3, 4och 26 samt MJ432 (kd) yrkande 23.3.3 Fysiska personers inkomsterTabell 39. Inkomsttitel Fysiskapersoners inkomstskatt*grafiskt element borttaget*3.3.1 Beskattning av förvärvsinkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjt grundavdrag med den ändring somföreslås i motion Fi230 (s, v, mp). Övrigamotionsförslag avstyrks.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2.1, punkt27) att grundavdraget höjs med upp till3 i inkomstskiktet 53 600-264 200kr som ett led i en grön skatteväxling.Syftet är att riktainkomstskattesänkningen till låg- ochmedelinkomsttagarna och att samtidigtförenkla grundavdragsreglerna. Förändringen innebär att upptrappningen avgrundavdraget tidigareläggs, att denhögsta nivån höjs och att nedtrappningensenareläggs.MotionerI motion Fi230 yrkande 12 i denna del avBritt m.fl. (s, v, mp) föreslårmotionärerna att budgetpropositionensskatteväxling om 2,6 miljarder kronorutvidgas så att den får en totalomslutning på och attdetta sker genom att ytterligare höjningarav koldioxidskatten på bränsle och energiskatten på el får finansiera enytterligare höjning av grundavdraget.Motionärerna föreslår att grundavdragethöjs med i det lägsta skiktet ochatt den efterföljande upptrappningen höjsfrån till , så att den högstanivån breddas.I Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 1-7 och 33 av . (m) föreslår motionärerna eninkomstskattereform i fyra delar. År 2003införs ett grundavdrag på som år2004 höjs till . Grundavdragettrappas upp ochtrappas ned . Över170 uppgår grundavdraget till18 respektive . Vidareinförs ett förvärvsavdrag av denpensionsgrundande inkomsten. Skiktgränsenför den statliga inkomstskatten höjs tillden övre gränsen för uttag av allmänpensionsavgift, och det andra steget i denstatliga inkomstskatteskalan slopas.Kompensationen för den allmännapensionsavgiften slopas, och avgiften bliravdragsgill fullt ut. Ett grundavdrag på12 per barn 2004till . Skattereduktionen förutländska experter avskaffas.I liberalernas motion Sk382yrkande 2 av m.fl. (fp)föreslår motionärerna att brytpunkten förstatlig skatt höjs till gränsen för uttagav allmän pensionsavgift för att undvikaatt personer som betalar både statligskatt och egenavgifter fårmarginaleffekter om . I ett förstasteg höjs brytpunkten till år2003. är avsikten att avde skattskyldiga ska betala statlig skatt.Det andra steget i den statligainkomstskatteskalan slopas eftersom dennabeskattning enligt vad som anförs ledertill flykt av människor med goda kunskapertill andra länder. Ett förvärvsavdrag motkommunalskatten införs och uppgår till 3 %av inkomsten. En skattereduktiongaranterar att alla får del av enskattesänkning och uppgår till perperson och stiger till år2004.I motioner Fi256yrkandena 8-11 och 33 av . (kd) och Fi255 yrkandena 2-5 och 8av Per m.fl. (kd) föreslås engenerell inkomstskattesänkning i fyrasteg. införs ett rakt grundavdragpå vid beräkningen av kommunalinkomstskatt. En skattereduktion på 4 000kr utgår upp till en inkomst på 276 000 kroch avtrappas sedan för att upphöra vid436 . Den nuvarande skattereduktionen för allmän pensionsavgift ersättsmed ett förvärvsavdrag på av inkomstav anställning och näringsverksamhet. Detandra steget i den statligainkomstskatteskalan halveras ochslopas helt år 2005.I motion Fi286 yrkandena2-4 av m.fl. (c) föreslåsatt grundavdraget ersätts med enrak skatterabatt på . För den sombara betalar inkomstskattmotsvarar detta ett grundavdrag på ca30 . Vidare införs en förvärvsrabattsom fasas in av inkomsten upptill och som fasas ut avinkomsten över 180 000 kr.Förvärvsrabatten ska enbart ges påinkomster från förvärvsarbete ellerföretagande. Skattereduktionen för denallmänna pensionsavgiften slopas ochavgiften blir avdragsgill fullt ut.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attgrunden för den gröna skatteväxlingen äratt höjda skatter på energi- ochmiljöområdet ska växlas mot sänkta skatterpå arbete och att skatten på arbete 2001och 2002 sänkts genom höjda grundavdrag iinkomstbeskattningen och sänktasocialavgifter som en del i en sådan grönskatteväxling.Utskottet konstaterar att det förslag somläggs fram i budgetpropositionen ochmotion Fi230 för innebär att etttredje steg tas i skatteväxlingen och attdet utrymme på förskattesänkningar på arbete som därigenomskapas utnyttjas till att höjagrundavdraget för låg- ochmedelinkomsttagare. Förslaget innebär attgrundavdraget höjs för personer medinkomster . Vid delägsta inkomsterna är höjningen ochi inkomstskiktet mellan och264 200 är större höjningar möjliga. Denmaximala höjningen uppgår till 3 600 kr.Eftersom pensionärer följer sammaskatteregler som löntagare fr.o.m. år 2003berör de föreslagna justeringarna igrundavdraget även pensionärer.Utskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot den utformning avgrundavdraget som föreslås ibudgetpropositionen och motion Fi230 ochtillstyrker att förslaget genomförs.Eftersom grundavdragets nivå är koppladtill gränsen för uttag av allmänpensionsavgift, statligålderspensionsavgift och gränsen förpensionsgrundande inkomst föreslårutskottet att även dessa regler ändras ochatt gränsen för deklarationsplikt höjs.Övriga motionsyrkanden avstyrks.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet går i sittyttrande närmare in på förslaget om höjtgrundavdrag och anför följande.För varje år som en person har varitförsäkrad och har haft inkomster här ilandet som är pensionsgrundande, ska hanseller hennes pensionsgrundande inkomstfastställas. Detta gäller dock endast omsumman av de inkomster som ärpensionsgrundande uppgått till minst 40,av det för intjänandeåret gällandeprisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring.Allmän pensionsavgift tas ut förfinansiering av försäkringen förinkomstpension och tilläggspension enligtlagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension och tilläggspension i formav ålderspension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring. Avgiften betalas avden enskilde och beräknas på ett underlagsom består av inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbete till dendel summan av inkomsterna inte överstiger8,07 förhöjda prisbasbelopp. Avgiften betalas inteav den vars inkomster för året understiger40,av prisbasbeloppet.Statlig ålderspensionsavgift tas ut förfinansiering av försäkringen förinkomstgrundad ålderspension. Avgiftenbetalas på vissasocialförsäkringsersättningar m.m. tillden del dessa ersättningar tillsammans medövriga pensionsgrundande inkomster inteöverstiger 8,07 inkomstbasbelopp. Dessutomska statlig ålderspensionsavgift betalaspå pensionsgrundande belopp (fiktivinkomst som grundar pensionsrätt bl.a. förföräldrar till små barn) och fr.o.m. 2003på inkomstrelaterad ålderspension ochinkomstrelaterad sjukersättning samtinkomstrelaterad aktivitetsersättningenligt 8 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring . Avgiften betalasinte på ersättningar och inkomster som föråret understiger avprisbasbeloppet.Enligt nuvarande bestämmelser i lagen(2001:1227) om självdeklaration ochkontrolluppgifter är bl.a. fysisk personskyldig att lämna självdeklaration närhans eller hennes intäkter av tjänst ochav aktiv näringsverksamhet underbeskattningsåret uppgått till sammanlagtminst av prisbasbeloppet. Detinnebär att inkomster som understigerdenna gräns inte läggs till grund förtaxering. anföratt en höjning av det allmännagrundavdraget från till avprisbasbeloppet bör få till följd attgränsen för skyldigheten att lämnasjälvdeklaration och kontrolluppgift skahöjas till av prisbasbeloppet.Därmed kommer inkomster som understigerdenna gräns inte att läggas till grund förtaxering.Eftersom taxeringen tjänar som underlagför beräkning av avgifter och avpensionsgrundande inkomst tvingasutskottet konstatera att ett höjt allmäntgrundavdrag medför att den nedreinkomstgränsen för betalning av allmänpensionsavgift och statligålderspensionsavgift måste höjas imotsvarande mån och att detsamma gällerför gränsen för fastställande avpensionsgrundande inkomst.Utskottet har i yttrande 2001/02:SfU1ykommenterat de då föreslagna ändringarnaav den pensionsgrundande inkomsten ochpensionsavgifterna till följd av enhöjning av det allmänna grundavdraget tillnuvarande av prisbasbeloppet.Utskottet ansåg det olyckligt om en annarsvällovlig skatteväxling ledde till attenskilda personers ålderspensionpåverkades. Även om förslagen innebar attpensionsavgift inte skulle betalas ominkomsterna understeg detta belopp, kundeförändringar av grundavdraget och därmeddeklarationsskyldigheten medföra attenskilda personer fick svårt att bilda sigen uppfattning om vilka inkomster somskulle komma att läggas till grund för denframtida pensionen. Utskottet godtog dockregeringens förslag om höjd gräns förfastställande av pensionsgrundande inkomstliksom förslagen avseendepensionsavgifterna. Om ytterligare höjningav det allmänna grundavdraget skulle bliaktuell, fanns det, enligt utskottetsmening, skäl att överväga om den indirektakopplingen mellan ett höjt grundavdrag ochden nedre gränsen för att fastställapensionsgrundande inkomst kan bibehållas.Med detta påpekande tillstyrkte utskottetregeringens förslag till ändringar i lagenom allmän pensionsavgift, lagen ominkomstgrundad ålderspension och lagen omstatlig ålderspensionsavgift.Enligt utskottets mening bör en höjningav det allmänna grundavdraget från 40,3 %till av prisbasbeloppet medföra attriksdagen antar motsvarande följdändringarvad avser pensionsgrundande inkomst,allmän pensionsavgift och statligålderspensionsavgift. Utskottet anservidare att regeringen bör överväga om denindirekta kopplingen mellan ett höjtgrundavdrag och den nedre gränsen för attfastställa pensionsgrundande inkomst skabibehållas. Socialförsäkringsutskottetföreslår att det sistnämnda ges regeringentill känna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets ochsocialförsäkringsutskottets bedömningaroch tillstyrker propositionen punkt 27 medden ändring som föreslås i motion Fi230(s, v, mp) yrkande 12 och deföljdändringar som skatte- ochsocialförsäkringsutskotten rekommenderar isina yttranden. De budgetmässigaeffekterna av utskottets ställningstagandeframgår av avsnitt 3.11 Beräkning avstatsbudgetens inkomster för 2003.I likhet med socialförsäkringsutskottetanser finansutskottet att regeringen böröverväga om den indirekta kopplingenmellan ett höjt grundavdrag och den nedregränsen för att fastställapensionsgrundande inkomst ska bibehållas.Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna.Utskottet avstyrker motionerna Fi256 (kd)yrkandena 8-10, 11 i denna del och 33,Fi255 (kd) yrkandena 2-4, 5 och 8, Fi286(c) yrkandena 2-4, Fi287 (m) yrkandena 1-7och 33 samt Sk382 (fp) yrkande 2. Ensamlad redovisning av de lagändringar somutskottets ställningstaganden medför finnsunder rubriken fasta beloppet vid beskattningav förvärvsinkomstUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom att det fasta beloppet på skaanses utgöra en inkomstskatt ävenvid taxering.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2.3, punkt31) att det fasta belopp på somutgår vid statliga beskattningen avförvärvsinkomster ska utgöra en kommunalinkomstskatt även vid taxering.Regeringen anför att den statliga skattenom harbeslutats utgöra en inkomstskattoch att detta har motiverats medkommunernas och landstingens behov avmedelsförstärkning. Regeringen konstateraratt kommunerna har ett visst behov avmedelsförstärkning även ochföreslår därför att den fasta skatten om200 kr ska utgöra en inkomstkattockså vid inkomsttaxering.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i likhet medskatteutskottet inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker propositionen punkt 31.3.3.3 Beskattning av sjömän i vissinternationell trafikUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en förlängning av den tillfälligaskattefriheten för svenska sjömän vidarbete i viss inter-nationell trafik till2004 års taxering.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.2.4, punkt32) att den skattefrihet som enligt densärskilda övergångsbestämmelsen i artikel31.3 i det nordiska skatteavtalet gällerför i obegränsat skattskyldigasjömän som uppbär ersättning för arbeteombord på danskt, färöiskt, finskt,isländskt eller norskt skepp iinternationell trafik ska gälla också vid2004 års taxering.Regeringen anför att frågan ombeskattningen av sjömän i det nordiskaskatteavtalet är en fråga som lämpligenbör lösas gemensamt inom Norden.Regeringen påbörjade enöversyn av lastsjöfartens ochfärjenäringens villkor. Syftet är attutreda möjligheterna till en gemensamnordisk uppfattning när det gäller denframtida utformningen av Europeiskagemenskapernas riktlinjer för statligtstöd till sjötransport. Detta uppdrag skaredovisas senast . I avvaktanpå en gemensam nordisk lösning ochresultatet av den översyn som inlettsföreslås att skattefriheten förombordanställda på nordiska skepp skagälla även vid taxering.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot detta förslagoch tillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i likhet medskatteutskottet inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker propositionen punkt 32.3.3.4 Förmånsbeskattning av miljövänligabilarUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker motionsförslaget omen ettårig förlängning av dentidsbegränsade jämkningsregeln förmiljövänliga bilar.BakgrundDe nuvarande reglerna om justering avvärdet av bilförmån för s.k. miljöbilartillämpades första gången vid 2000 årstaxering.