bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Dettautmynnade i ett antal standardregler för attsäkerställa att personer med funktionshinderåtnjuter samma rättigheter och skyldigheter somandra medborgare i samhället. Reglerna antogs avFN:s generalförsamling . Till reglerna harkopplats ett system för övervakning och uppföljning.Övervakningsarbetet leds av en särskild rapportör,som är utsedd av FN och som till sin hjälp har enexpertpanel vars medlemmar i stor utsträckninghämtas från de internationellahandikapporganisationerna.Trots framstegen menar många att det talas förlite om funktionshindrades rättigheter. För attkunna bryta tystnaden är det därför viktigt attfördjupa kunskapen om mänskliga rättigheter ochmänniskor med funktionshinder.FN:s kommission för mänskliga rättigheter antog1998 och 2000 resolutioner på temat. Resolutionenfrån inbjuder Högkommissarien för mänskligarättigheter att undersöka vilka åtgärder som krävsför att stärka funktionshindrades möjligheter attåtnjuta sina rättigheter.Även Globkom den parlamentariska kommittén meduppdrag att utreda det svenska utvecklingssamarbetet har tagit upp fattigdomsproblematiken utifrån etthandikapperspektiv.Under de senaste åren har funktionshindradesrättigheter lyfts fram inom ramen för för mänskliga rättigheter antog 1998 och2000 resolutioner på temat. Resolutionen från 2000uppmuntrar Högkommissarien för mänskliga rättigheteratt undersöka vilka åtgärder som krävs för attstärka funktionshindrades möjligheter att åtnjutasina rättigheter. Ett förslag till riktlinjer fördokumentation av kränkningar samt hur defunktionshindrades rättigheter kan stärkas harbehandlats i internationella seminarier. En rapportkring detta utgavs , med syfte att utgörastöd i det fortsatta arbetet med att stärkafunktionshindrades rättigheter. Utskottet har äveninhämtat att FN har diskuterat möjligheterna attskapa en speciell kommission för frågor som rör defunktionshindrades situation.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkande 19 kan besvaras.11 KrigsförbrytelserI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att grovakränkningar av de mänskliga rättigheterna dagligenbegås runt om i världen. I stort sett alla länderbrister på något sätt i respekten för människorsgrundläggande rättigheter. En del betydligt mer ochallvarligare, andra betydligt mindre. I yrkande 27krävs att alla som gjort sig skyldiga tillkrigsförbrytelser eller brott mot mänskligarättigheter skall ställas till rättsligt ansvar. Iyrkande 28 krävs att alla stater på skallgöra sitt yttersta för att medverka till att de somåtalas vid Haagtribunalen skall utlämnas för attprövas rättsligt.UtskottetUtskottet anser att principen att överträdelser avinternationell humanitär rätt och brott motmänskligheten skall gälla i alla situationer. Ettaktivt deltagande i arbetet för att främjamekanismer för lagföring av brott har sedan längevarit vägledande för svensk utrikespolitik. Desvenska ansträngningarna i samband med upprättandetav den ()utgör ett tydligt exempel på den svenska politiken.Domstolens permanenta tillgänglighet för detinternationella samfundet och kompetens attsjälvmant inleda rättegångar kommer att utgöra ettviktigt steg i den internationellarättsutvecklingen. Genom att ersätta ad hoc-tribunaler av den typ som inrättats i ochArusha förbättras förutsättningarna för effektivinternationell lagföring väsentligen.Den internationella Tribunalen för brott mothumanitär rätt i det före detta (ICTY)inrättades genom säkerhetsrådsresolution 827 . I resolutionen slogsäkerhetsrådet fast att de omfattande och grovabrott mot internationell humanitär rätt som begåttsinom före detta gränser utgör ett hotmot internationell fred och säkerhet. Med stöd avFN-stadgans sjunde kapitel förpliktades alla länderatt samarbeta med tribunalen samt att följatribunalens förelägganden om rättshjälp.Resolutionen innebär att länderna på , såvälsom andra länder, är skyldiga att verkställatribunalens häktningsbeslut och på begäran utlämnade misstänkta till tribunalen. Utskottet har intenågon annan uppfattning än att staterna på Balkanhar denna skyldighet enligt folkrätten.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkandena 27 och 28 kan besvaras.12 MoldavienI motion 2001/02:U265 (kd) framhålls att , EUsamt och andra länder liksom politiskapartier och enskilda parlamentariker har arbetathårt för att få parlamentarikern och detre andra parlamentarikerna som ingår i den s.k.Ilascu-gruppen frisläppta från fängelset i att de åtminstone skulle få en fri och rättvisrättegång. Ilascu-gruppens medlemmar har suttitfängslade i väntan på att deras dödsdomarskulle verkställas. I motionen krävs att isåväl FN, EU som vid kontakter med representanterfrån och i andra sammanhang verkar för attparlamentarikerna och medlemmarna i den s.k. Ilascu-gruppen släpps fria från fängelset iTransnistrien/Moldavien.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att fallet Ilascu sträcker sig tillbakatill 1990 då etniska moldaver på båda sidor avfloden genomförde aktioner riktade motseparatisternas kamp för bildandet av en oberoendestat, Transnistrien. och de övriga igruppen dömdes i vad som bedömdes somskenrättegångar.I våras släpptes , efter påtryckningaroch vädjande från en OSSE-delegation, som besökteTransnistrien . Efter detta glädjandebesked vädjade dåvarande ordförande, denrumänske utrikesministern , till myndigheternai Transnistrien att även frisläppa de övriga tre,men dessvärre har detta ej skett.Under rådande förhållanden torde det inte varamöjligt att i Transnistrien kunna arrangera en frioch rättvis rättegång som uppfyller kraven påopartiskhet och rättssäkerhet. Det har därförtidigare diskuterats om man skulle kunna lagföramedlemmarna i Ilascu-gruppen i tredje land.Från svensk sida görs bedömningen att frågan omIlascus tre medfångar först och främst bör drivasinom ramen för då denna regionala organisationpå ett mer effektivt sätt kan diskutera och agera ienskilda fall. Möjligheterna är mindre att inomramen för FN och EU driva särskilda ärenden. Densvenska regeringen kommer, enligt vad utskottetinhämtat, att fortsätta att följa situationen för defängslade och arbeta för en förbättring avIlascugruppens situation. representation iBukarest följer utvecklingen i ärendet och har bl.a.begärt att få träffa de fängslade i Ilascu-gruppen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U265 (kd) kan besvaras.13 RysslandI motion 2001/02:U312 (m) framhålls att det svenskastödet till i första hand börske genom EU och andra multilaterala organ, . I övrigt bör det svenska stödetfungera som ett komplement främst till EU:s insatserför att stödja demokratins, rättsstatens ochmarknadsekonomins utveckling i kandidatländerna samtländernas förmåga att hantera . Svenskt stöd har främst gåtttill och de baltiska staterna. I yrkande 14(delvis) krävs att fokus i det svenska stödet börflyttas österut till de åtta regionerna i nordvästraRyssland, bl.a. och , samtVitryssland. Stödet till diktaturen Vitrysslandskall fokuseras på demokratistöd och kanaliserasgenom oberoende organisationer. Det senasteodemokratiska presidentvalet understryker vikten avdemokratistöd till . Vidare framhållermotionärerna i yrkande 15 att det är av centralbetydelse att västvärldens samarbete med Rysslandutvecklas och intensifieras. får inteavvisas och lämnas att ensamt möta framtiden.Samtidigt måste de politiska kraven på varatydliga. Kränkningar av mänskliga fri- ochrättigheter är fortfarande vanligt förekommande ochför detta har den ett eget ansvar.Utskottets övervägandenUtskottet kan konstatera att det svensk-ryskautvecklingssamarbetet huvudsakligen inriktas pånordvästra med som centrum.I området ingår län, Archangelsk,, , och samtrepubliken . omfattade samarbetettotalt i beslutade insatser. Desvenska insatserna samordnas i stor utsträckning medVärldsbanken, Europeiska ()och EU:s biståndsprogram Tacis.Samarbetet syftar till att främja integrationen iEuropa, den regionala samhörigheten och förtroendetmellan länderna. Det sker bl. a. genom stöd till attbygga upp ett demokratiskt försvar, gränsbevakningoch kamp mot organiserad brottslighet. Samarbetetinriktas även på att bygga upp starka relationermellan institutioner i och Ryssland.UD följer noga utvecklingen beträffande mänskliga fri- ochrättigheter i . Detta sker bl.a. genom närakontakter med frivilligorganisationer verksamma iRyssland. Det sker också genom att särskilt bevakautvecklingen i enskilda fall av principiellbetydelse, t.ex. rättsprocesserna motmarinofficerarna och , som båda stod åtalade för att bl.a. haavslöjat omständigheter kring den svåramiljöförstöringen på i nordvästraRyssland respektive i ryska Fjärran Östern.Processen mot är ännu inte avslutad.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U312 (m) yrkandena 14 (delvis) och 15 kanbesvaras.TjetjenienI motion 2001/02:U230 (v) konstateras att är ettlitet land med en liten befolkning i . IAutonoma , som området då benämndes,bodde 1,3 miljoner människor 1989. Knappt 750 000 avdem var tjetjener.Den hargjort vissa försök att få slut på kriget, menmisslyckats. EU har ägnat vissuppmärksamhet men sannolikt inte gjort allt som ståri organisationens förmåga för att få slut på kriget.Europarådet har avgivit en svidande kritik avRyssland när det gäller respekten för mänskligarättigheter under . Motionärernamenar i yrkande 1 att FN, EU, och andrainternationella organisationer skall verka för attförmå att minska sina militära insatser iTjetjenien och i yrkande 2 att organisationernaskall verka för det tjetjenska folkets rätt tillsjälvbestämmande inom . I yrkande3 krävs att FN, EU, och andra internationellaorganisationer skall arbeta aktivt för att tvingaparterna till förhandlingsbordet.Utskottets övervägandenUtskottet understryker att konflikten i fortsätteratt inge djup oro. agerar på olika sätt föratt bibehålla frågan på dagordningen och om möjligtbidra till att bringa konflikten till ett slut. Dethandlar om bilaterala kontakter med och denryska regeringen och om agerande tillsammans medövriga EU-länder och inom organisationer som FN,och Europarådet.Det rör sig dock om en komplicerad konflikt, meddjupa historiska rötter och där en stor ömsesidigmisstro råder mellan i princip alla inblandade. Denryska regeringen har visat tecken påen vilja att ta nya steg för att få i gång samtalmed den tjetjenske ledaren kommission för mänskliga rättigheter har såväl2000 som 2001 antagit resolutioner med kritik avsituationen i . Vid båda tillfällenatillkom resolutionerna på EU:s initiativ. Det harvarit av stort värde att EU:s medlemsstater kunnatagera gemensamt beträffande . EU:spolitiska tyngd medför att synpunkter och kritiktorde ha större möjligheter att vinna gehör ochpåverka än om samma budskap hade framförtsenbart från enskilda medlemsstater.Utskottet konstaterar att den europeiskasäkerhetsorganisationen har gjort vissa försökatt få slut på kriget men inte lyckats. Även EU harägnat uppmärksamhet, och harstarkt kritiserat när det gäller respektenför mänskliga rättigheter under Tjetjenienkriget.Sveriges och övriga EU:s budskap är entydigt i detatt ingen ifrågasätter territoriellaintegritet eller rätt att bekämpa terrorism. Menendast en politisk lösning, med fredliga medel, kanbringa konflikten i till ett varaktigtslut. Det tjetjenska folkets förtroende kan intevinnas med vapenmakt. Situationen beträffandemänskliga fri- och rättigheter måste förbättras.Misstänkta övergrepp under konflikten, inklusivebrott mot mänskliga rättigheter och internationellhumanitär rätt, måste utredas snabbt och grundligtoch de ansvariga ställas inför rätta. Förhållandenaför civilbefolkningen, såväl i som igrannrepubliken , måste förbättras.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U230 (v) yrkandena 13 kan besvaras.14 VitrysslandI motion 2001/02:U312 (m) yrkande 14 (delvis) krävsatt stödet till diktaturen skallfokuseras på demokratistöd och kanaliseras genomoberoende organisationer. I motion 2001/02:U345 (fp)framhålls att har biståndet tillVitryssland varit en radikal föregångare förframtidens demokratibistånd. När programmet togsfram prioriterades tre insatsområden: insatser föratt främja demokrati och mänskliga rättigheter,miljöinsatser och insatser ute i regionerna. Svenskaenskilda organisationer fick tillsammans medvitryska partner ansvaret för att göra verklighet avambitionerna, och befriades från kravetpå att bidra av projektkostnaden i s.k.egeninsats, som annars är förfolkrörelsebiståndet. I yrkande 62 framhålls viktenav att utökar sitt stöd tillfolkrörelsebiståndet i . Liknandesynpunkter framförs i motion 2001/02:U328 (fp) som iyrkande 9 anser att erfarenheterna avVitrysslandsprogrammet bör användas som en grund förett mycket mer omfattande folkrörelseinriktatdemokratibiståndsprogram.Utskottets övervägandenDet svenska utvecklingssamarbetet med inleddes 1994.På grund av den negativa demokratiska och politiskautvecklingen i har detdock inte varit möjligt att etablera ett fulltutvecklat samarbete med landet. Sida arbetar i dagfrämst genom enskilda organisationer i viktig prioritering är att insatserna fårspridning i landets olika regioner och attrepresentanter för vitryska myndigheter ochorganisationer får möjlighet till internationellakontakter. Från svensk sida finns en beredskap attytterligare utveckla samarbetet.Utskottet konstaterar att stöd tillVitryssland är i enlighet med EU:s riktlinjer inriktat på regionalt, humanitärt ochdemokratiuppbyggande stöd. Huvuddelen av stödet ärinriktat på demokratistöd genom oberoendeorganisationer. Enligt Sidas statistik överbiståndet till 19942001 har avmedlen använts för stöd till oberoendeorganisationer, till journalistutbildning ochmassmedier och till lokal demokrati. Övrigaområden har varit sociala projekt, miljöprojekt ochlantmäteri.Huvuddelen av samarbetet kanaliseras genom enskildaorganisationer. Det särskilda program som sedan 1998finns för samarbete mellan svenska och vitryskaorganisationer genom Forum Syd kommer att fortsättade närmaste åren. Programmet startade och harresulterat i att drygt 40 svenska enskildaorganisationer engagerats i projekt med vitryskasamarbetspartner. Ett brett urval av organisationerdeltar: politiska ungdomsförbund, fackföreningar ochorganisationer inom den sociala sektorn. Forum Sydgenomför även kurser och seminarier om iSverige. driver sedan 1998ett projekt för lokal demokrati och det bedrivsprojekt om kunskapsstöd inom lantmäteriområdet,magisterprogram i fastighetsteknik samt fortbildningav vitryska journalister. Inom Svenska Institutetsaktiviteter ryms student- och högskoleutbyte,kultursamarbete samt insatser för att öka kunskapenom i . Under de förutsättningarsom råder i har det partinära biståndetvisat sig mycket ändamålsenligt, och det kan finnasförutsättningar för att tillämpa de erfarenheter somvunnits av detta också i andra sammanhang.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna2001/02:U312 (m) yrkande 14 (delvis), 2001/02:U328(fp) yrkande 9 samt 2001/02:U345 (fp) yrkande 62 kanbesvaras.15 Armenier, assyrier/syrianer och kaldéerI motion 2001/02:U219 (v) behandlas frågan omfolkmordet på armenierna, assyrierna/syrianerna ochkaldéerna. Motionärerna framhåller att detta ärförra århundradets största folkmord, och det ärnågot som rimligen inte kan döljas eller något mankan bortse från. Inte heller kan man bortse fråneller undgå att nämna någon av de drabbadegrupperna. I samband med Förintelsen har det oftahänt att det fasansfulla som drabbade romerna kommiti skuggan av vad som drabbade den större folkgruppenjudarna. Detta är självfallet inte godtagbart ochinte heller att bortse från det som drabbadearmenier, assyrier/syrianer och kaldéer när dethandlar om folkmordet i . I yrkande1 krävs att bör verka för att och visa pådet angelägna och nödvändiga i en officiellredovisning och ett erkännande av att det folkmordsom drabbade armenierna i ocksåomfattade assyrier/syrianer och kaldéer och iyrkande 2 att verka för att , som ett led iatt stärka sin demokratiska identitet ochtrovärdighet, öppnar sina arkiv för oberoendeinternationell forskning om folkmordet på armenier,assyrier/syrianer och kaldéer i Ottomanska riket.Vidare krävs i yrkande 3 att bör verka föratt bevarar arkivmaterial om folkmordet påarmenier, assyrier/syrianer och kaldéer på etttillfredsställande sätt så att forskare kan ta delav det.I motion 2001/02:U235 (s) konstateras att genom sittinitiativ till förintelsekonferenserna har densvenska regeringen skapat ett värdefullt redskap föratt bringa klarhet om tunga händelser imänsklighetens historia. Motionärerna anser attfrågan om assyrierna/syrianerna och kaldéerna börbehandlas på en kommande Förintelsekonferens.I motion 2001/02:U262 (kd) yrkande 1 konstateras attassyriernas situation vid åtskilliga tillfällen harbehandlats av . Frågan har alltmerfokuserats på assyriernas pressade situation mellanolika kurdiska grupper och staters regeringar ideras hemländer och på kravet på erkännande som ettfolk med gemensamt språk och gemensam kultur. Det ärangeläget att FN uppmärksammas på assyriernas svårasituation och etnisk diskriminering mot dem. Iyrkande 2 krävs att i FN och andrainternationella sammanhang verkar för att assyriernaerkänns som ett folk. I yrkande 3 krävs att det våldoch förtryck, den laglöshet och förföljelse somförekommer i norra och speciellt riktas motassyrier uppmärksammas framför allt av FN. I yrkande5 framhålls att det i det tysta pågår en omfattandevåg av mord, expropriation och fördrivning specielltriktad mot assyrier i norra . Det äranmärkningsvärt att denna etniska förföljelse kanpågå i en av FN beskyddad zon och utföras av enfolkgrupp, kurderna, som själv räddats frånförföljelse genom FN:s inrättande av zonen i norraIrak. Eftersom FN inte verkar vara förmöget attgarantera assyrier skydd i den av FN självövervakade skyddszonen i norra , bör manöverväga att inrätta en för assyrierna särskiltövervakad zon inom den av FN upprättade skyddszoneni norra (yrkande 6).FN:s roll och avsikter på lång sikt i norra börklargöras. Motionärerna menar i yrkande 7 attassyriernas svåra situation måste upp på FN:sdagordning och att det assyriska kulturarvet, somockså är ett kristet kulturarv, måste bevaras tilleftervärlden. Ett sätt att fånga FN:s och världensuppmärksamhet på assyriernas situation kan, enligtyrkande 8, vara att på allvar tarsig an denna fråga. Genom att lyfta fram kulturarvetskulle också assyriernas situation hamna istrålkastarljuset.I motion 2001/02:U271 (s) konstateras att Stockholmsinternationella forum om Förintelsen 2000 utmynnadei en åsiktsförklaring att anordna enkonferens om aktuella värdefrågor på temat samveteoch medmänsklighet. Framtida konferenser kan ta uppetniska konflikter, folkmord ochkonfliktförebyggande åtgärder. Det fruktansvärda somdrabbade assyrier/syrianer och kaldéer under de såkallade Svärdens år, 19141918, är ett angelägetämne som väl skulle rymmas inom konferensens syfte.Därför är det angeläget att regeringen verkar föratt på ett tillfredsställande sätt skallbevara arkivmaterial om folkmordet påassyrier/syrianer. Därtill är det angeläget attockså arkivmaterial på Utrikesdepartementetbeträffande assyrier/syrianer sammanställs och görstillgängligt.Utskottets övervägandenUtskottet understryker vikten av att verkar för att geassyrierna/syrianerna och kaldéerna möjlighet att pålika villkor med majoritetsbefolkningen i berördaländer åtnjuta alla de mänskliga rättigheterna ochatt de får möjlighet att behålla sin särart. En radinternationella instrument behandlar denna fråga,bl.a. konventionen om de medborgerliga och politiskarättigheterna, som uppmanats att ratificera.Sverige stöder åtgärder som syftar till samarbeteoch dialog mellan olika grupper. Detta sker bl.a.genom biståndet och genom multilaterala insatserinom EU och FN för att främja allas möjligheter,inklusive personer som tillhör nationella elleretniska, religiösa och språkliga minoriteter, attåtnjuta de mänskliga rättigheterna. Vid direktakontakter med den turkiska regeringen tar Sverigekontinuerligt upp frågorna om bristande respekt förde mänskliga rättigheterna och situationen isydöstra , inkluderande assyrierna/syrianernaoch kaldéernas situation. Utskottet menar attSverige med kraft och tydlighet har reagerat motkränkningarna av mänskliga rättigheter motminoriteterna i . verkar för attassyrierna/syrianerna och kaldéerna skall hamöjlighet att utöva grundläggande rättigheter somerkänns dem i egenskap av etnisk minoritet iinternationella instrument, såsom FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna. Enligtdessa grundläggande principer skallassyrierna/syrianerna och kaldéerna liksom andraetniska religiösa eller språkliga minoriteter gesrätt att i gemenskap med andra i sin grupp ha etteget kulturliv, utöva sin religion och använda sitteget språk. Den lokala administrationen i norra en skyldighet att respektera individensrättigheter.Det finns generellt en stor insikt om kulturarvetsvärde och den betydelse det har för människorsidentitet. bör kunna spela en roll i dettasammanhang genom att uppmärksamma även denassyriska/syrianska och kaldéeskabefolkningsgruppens kulturarv på samma sätt som manföljer situationen på andra håll i världen. Förskydd av världskulturarvet finns en , och utskottet understrykeratt det är viktigt att organisationen spelar denroll som medlemsstaterna givit den mandat att ha vadgäller bevarande och skydd av kulturarv, och dettaäven av sådana som ej står på lista men somriskerar att förstöras. Vid uttalade såväl EU somSverige stöd för den deklaration om kulturellmångfald och skiss till handlingsplan som då antogs.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U262 (kd) yrkandena 13 samt 58 kanbesvaras.Utskottet konstaterar att om Förintelsen bl.a. har utmynnat i enåsiktsförklaring av regeringen att anordnaen konferens om aktuella värdefrågor på tematsamvete och medmänsklighet (conscience andhumanity). Tanken är att framtida konferenser skallkunna ta upp värdefrågor av internationellbetydelse. Dit hör givetvis etniska konflikter,folkmord och konfliktförebyggande åtgärder.Utskottet menar att motionärernas förslag att ta uppfrågan om assyriernas/syrianernas och kaldéernashistoria och frågan om massakern som drabbatarmenier, assyrier/syrianer och kaldéer väl skullestämma överrens med konferensens uttalade syften.Det kommer emellertid an på regeringen att avgöraagendan för kommande konferenser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U235 (s) kan besvaras.I modern tid har den assyriska folkgruppen drabbatsav tre blodiga massakrer. Den första skedde år 1843då en femtedel av den i bosattaassyriska befolkningen beräknas ha dödats. Massakernutfördes på order av den kurdiske ledaren den ottomanska regimens samtycke. I 1915 årsförföljelse, som av assyrierna/syrianerna ochkaldéerna går under namnet "Svärdets år", mördades,enligt vissa källor, mellan en halv till en miljonassyrier på order av den dåvarande ottomanskaregimen, som deklarerade att kriget var heligt. År1933 genomfördes den s.k. Similmassakern då över 60assyriska byar i utplånades och plundrades.Utskottet har tidigare behandlat motioner som kräveratt den bör erkänna folkmordet påassyrier /syrianer och kaldéer som ett historisktfaktum samt att den bör verka för att dagens Turkieterkänner folkmordet på armenierna. Motionerna syftarpå händelser som i huvudsak inträffade vid tidenföre och innan den nuvarandeturkiska staten upprättades.Utskottet konstaterar att en officiell svensk syninte har formulerats i frågan om händelserna underdet var ett folkmord. Folkmordbetraktas inom modern folkrätt som ett brott sommedför ansvar, oberoende om en stat är part till deovan nämnda konventionerna eller inte. Folkmorddefinieras främst i folkmordskonventionen från 1948.Andra relevanta juridiska instrument inkluderarstadgarna för tribunalen för och Romstadganför den . Fråganom huruvida ett brott begåtts mot dessa avgörs avjuridiska instanser.