bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Tvisten harpågått och domen gick samebyarna emot.Domen påverkar på ett avgörande sätt samebyarnasmöjlighet att bedriva rennäring. Jag vill betonavikten av att markfrågan ges en tillfredsställandelösning utifrån ett rättighetsperspektiv samt attsamerna med hänsyn till pågående rättsprocesser gesekonomiska möjligheter att föra sin talan.Markfrågan får inte vara avhängig av möjligheten förberörda samebyar att finansiera rättsprocesser som islutändan kan leda till svåra ekonomiska avbräck.Detta bör med bifall till motion 2001/02:K82 yrkande12 (mp) ges regeringen till känna.16. Rätt till domstolsprövning m.m. (punkt29)av (), (), PerLager (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K81 yrkande 4 och2001/02:K82 yrkande 13.StällningstagandeVi anser inte att det är tillfyllest att regeringenendast följer utvecklingen vad avser krav pådomstolsprövning som EG-rätten ochEuropakonventionen om mänskliga rättigheter ställer.I de fall då det kan konstateras att inteuppfyller krav på rättslig prövning som stadgas iinternationella konventioner, ommänskliga rättigheter eller som följer av EG-rättenmåste åtgärder för att säkerställa rätten tilldomstolsprövning vidtas. I frågor somt.ex. frysning av tillgångar som en följd av FN:ssäkerhetsråds resolutioner och EG-förordningar måsteregeringens hänsynstagande i första hand gällaSveriges konventionsenliga skyldigheter på fri- ochrättighetsområdet. Med regeringens ansvar för attvärna om de mänskliga rättigheterna följer attregeringen bör agera så att konventionsenliga ochgrundlagsskyddade fri- och rättigheter inteåsidosätts. Den enskilde måste i enlighet medviktiga rättsprinciper ges möjlighet att få sin sakprövad i domstol. Vi anser således att detta medbifall till motionerna 2001/02:K81 yrkande 4 (fp)och 2001/02:K82 yrkande 13 (mp) bör ges regeringentill känna.17. Yttrandefriheten (punkt 30)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 30borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K371 yrkande 23.StällningstagandeFör att uppnå en mer individualiserad yttrandefrihetbör 2 kap. 13 § regeringsformen utredas medinriktning mot större restriktivitet i möjlighetenatt inskränka yttrandefriheten. Detta avser såväl deallmänt hållna formuleringarna i första stycket, somden generella möjligheten i tredje stycket attbegränsa yttrandefriheten så länge begränsningenavser form och inte innehåll. Även en ny ordning däryttrandefrihetsgrundlagen i tillämpliga delar kanskydda enskildas yttrandefrihet i nya medier börprövas. Regeringen bör låta utreda en ny ordning föratt skydda enskildas yttrandefrihet i nya medier.Detta bör med bifall till motion 2001/02:K371yrkande 23 (c) ges regeringen till känna.18. Forum för levande historia m.m. (punkt 32)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2000/01:K402 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeSverige har genom satsningen Levande historia ochStockholmskonferensen om Förintelsen vunnit storinternationell respekt. Det är inte hållbart attSverige på ett plan framstår som ett föregångsland ikampen mot antisemitism och rasism och på ett annatplan framstår som en för antisemitisk,nazistisk och likartad propaganda som inte kanbedrivas i andra europeiska länder. Både den s.k.vit makt-musiken, som ofta sprids från just Sverigetill andra länder, och den propaganda över Internetsom produceras t.ex. av gruppen kring Radio Islamhar väckt berättigade frågor omden svenska lagstiftningens effektivitet och detsvenska rättsväsendets förmåga att tillgodogöra sigviktig kunskap om samtida nazistisk och närbesläktadpropaganda. får inte till följd av otydliglagstiftning eller bristande rätts-tillämpninguppfattas som en av nazistiska ochantisemitiska grupper. När det gäller satsningenLevande historia får fokus inte förskjutas frånFörintelsen till andra typer av förbrytelser i andradelar av världen och . Det bordevara en självklarhet för skola, forskning ochsamhällsdebatt att belysa och analysera folkmord ochövergrepp utan låsning till en bestämd historiskhändelse eller period. Men satsningen Levandehistoria har tillkommit i ett speciellt syfte somhar sin bakgrund i den historiska särställning somantisemitismen har i västvärldens historia. Tillskillnad från andra former av gruppfördomar harantisemitismen lett fram till en politisk ideologivars enda mål är att till varje pris utplånasamtliga medlemmar av en bestämd etnisk grupp, varde än finns på jorden. Projektet förbli ett projekt som utgår från Förintelsenoch den ideologi som ledde fram till Förintelsen.Detta bör med bifall till motion 2000/01:K402yrkandena 1 och 2 (fp) ges regeringen till känna.19. Upplysning om brott mot mänskligheten(punkt 33)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), (), och HelenaBargholtz (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K314, 2000/01: K359 och2001/02:K280 yrkande 2.StällningstagandeKommunismen och nationalsocialismen har mångaideologiska beröringspunkter. Det gäller allt frånden kollektivistiska samhällsanalysen, enligt vilkenolika grupper ställs mot varandra och där målet äratt utplåna den ena gruppen (kapitalister respektivejudar), via förespråkandet av en omfattandestatsmakt, till de enpartivälden med hemlig polisoch förintelseläger som blivit det praktiskaresultatet. Kommunismen och nationalsocialismen harlett till över hundra miljoner människors död genomavrättningar, planerad svält eller i arbets- ochkoncentrationsläger. Att de diktatorer som stodansvariga för detta, , , och ,nu hyllas av politiska rörelser i kan tyckasofattbart, men är likafullt ett faktum. Det äruppenbart att undervisning och samhällsdebatt intehar förmått förmedla tillräcklig kännedom omhistoriens illdåd och tillräcklig vaksamhet mot deantidemokratiska resonemangen. När skolan misslyckasmed att förmedla kunskap och färdigheter till allaelever är det ett direkt problem att elever oftainte får tillräckliga kunskaper om totalitäradiktaturers begångna oförrätter. Undervisningengällande nationalsocialisternas politiska massmordoch förintelseläger har förbättratsgenom särskilda insatser. En liknande uppmärksamhetborde ägnas åt kommunismens brott mot mänskligheten.I dag är kunskaperna om exempelvis ,och politiska massmord alltför oftabristfälliga. Det är en skyldighet mot de offer sommördades att kunskapen om de barbariska övergreppensprids till kommande generationer. Detta får heltenkelt aldrig inträffa igen. Vi föreslår att det istatsbudgeten avsätts för ensärskild upplysningskampanj om kommunismens brott.Detta bör med bifall till 2001/02:K280 yrkande 2,2000/01: K314 och 2000/01:K359 (alla m) gesregeringen till känna.20. Retroaktivitetsförbud (punkt 34)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K371 yrkande 30.StällningstagandeRegeringen bör föranstalta om en översyn avretroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 §regeringsformen som endast skyddar mot retroaktivlagstiftning i fråga om strafflagstiftning ochskatter eller avgifter. Det finns dock problem medatt det finns utrymme för att ändra andra reglerretroaktivt. Det är uppenbart att förändringar avt.ex. bidrag kan ha nog så stor betydelse förföretags och enskildas möjligheter att planeralångsiktigt. Det är därför önskvärt att se överretroaktivitetsskyddet för att göra det mer allmänttillämpligt i fråga om all lagstiftning medretroaktiv verkan som missgynnar medborgare eller engrupp av medborgare. En skärpning avretroaktivitetsförbudet måste dock göras så att inteförändringar utifrån politiska majoritetsskifteneller förändrade förutsättningar i t.ex. ekonominomöjliggörs. Ett förbud mot retroaktivitet måste ioch för sig avse den retroaktiva verkan, inteuteblivna framtida förmåner. Detta bör med bifalltill motion 2001/02:K371 yrkande 30 (c) gesregeringen till känna.21. Negativ föreningsfrihet (punkt 36)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K278 yrkande 5 och2001/02:K236 yrkande 12.StällningstagandeEnligt 2 kap. 1 § regeringsformen är varjemedborgare gentemot det allmänna tillförsäkradfrihet att sammansluta sig med andra för allmännaeller enskilda syften, den s.k. positivaföreningsfriheten. Den negativa föreningsfrihetenregleras i 2 kap. 2 § regeringsformen och innebäratt varje medborgare gentemot det allmänna ärskyddad mot tvång att tillhöra politiskasammanslutningar, trossamfund eller andrasammanslutningar för åskådning i politiskt,religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende.Med rätten att ansluta sig till en förening borderimligen också följa en rätt att utan sanktionutträda ur en förening. En sådan rätt är emellertidlångt ifrån given med nuvarande regelsystem. Detförekommer fortfarande att fackliga organisationernekar eller ställer upp hinder då en medlem önskarutträda eller skapar svårigheter för arbetsgivaresom vill anställa någon som inte är fackligtansluten. Det kan uppstå svårigheter för enarbetssökande i de fall arbetsgivaren förbundit sigatt endast anställa dem med viss fackligtillhörighet och den arbetssökande tillhör en annanorganisation eller inte tillhör någon fackligorganisation alls. Det förekommer även påtryckningarpå arbetsgivare att acceptera kollektivavtal. Atträtten att stå utanför en förening inte är någonsjälvklarhet i illustreras även väl avEuropadomstolens dom i målet mellan TorgnyGustafsson och svenska staten. Mot bakgrund av vadsom anförts bör nuvarande brist i regeringsformensnarast avhjälpas på så sätt att det av grundlagentydligt framgår att enskilda utan organisationstvångkan ingå exempelvis icke-kollektivavtalsbundnaarbetsrättsavtal. Detta bör med bifall tillmotionerna 2000/01:K278 yrkande 5 och 2001/02:K236yrkande 12 (båda m) ges regeringen till känna.22. Kriminalisering av enskilds stöd till ellerdeltagande i rasistiska organisationer(punkt 37)av () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K264 och 2000/01:Sf25yrkande 9.StällningstagandeRegeringen bör lägga fram förslag till ändring avregeringsformen och annan lagstiftning så attenskilds stöd till eller deltagande i rasistiskorganisation eller annan organiserad brottslighetkriminaliseras. De senaste årens händelser påvisarbehovet av förändringar. Eftersom saknar engenerell organisationslagstiftning är det svårt för att inte säga meningslöst att direkt förbjudarasistiska eller likvärdiga organisationer. som förbjuds , kan snabbt återuppståunder annat namn . Därför är det mycketeffektivare att kriminalisera det enskildadeltagandet i den typen av organiserad rasism. Detriktigt och viktigt att i regeringsformen inskränkaföreningsfriheten vid förföljelse av t.ex.invandrare eller flyktingar eller vid förföljelse pågrund av nationellt ursprung eller trosbekännelse. ISOU 1991:75 föreslogs en lagstiftning riktad motsammanslutningar som strävar efter att med våldeller liknande brottslighet mot person eller egendomförverkliga rasistiska syften och att denenskildes befattning med sådana sammanslutningarskulle kriminaliseras. Effekten på tryckfrihets-eller yttrandefrihetsområdet är om deltagande skereller stöd lämnas i form av meddelande i trycktskrift eller i andra medier som är reglerade iyttrandefrihetsgrundlagen. En sammanslutning somt.ex. distribuerar utbildningsmaterial om rasistiskförföljelse eller som uppmanar till våld eller hotmot viss grupp träffas av en sådan bestämmelse.Kriterier för ingripande skall vara någon form avvåld, hot eller tvång. Utredaren ville införabegreppet organiserad rasism i brottsbalkensbrottskatalog. Troligen behöver detta justeras brottsbenämning som är mer generell, nämligenorganiserad brottslighet. Men det grundläggandesynsätt som utredningen anlägger om attsammanslutningen skall anses medverka elleruppmuntra till brottslighet som innebär hot, våldeller tvång kan anses vara tillräcklig som grund föringripande. Som synes är detta synsätt generellttill sina karaktär och omfattar inte baraorganiserad rasism. Det kan nämnas att den tyskastrafflagen har ovanstående inriktning där begreppenär generella och inriktas på enskilds deltagandeeller stöd för föreningar vars ändamål ochverksamhet är inriktad på att begå straffbarahandlingar. Detta bör med bifall till motionerna2000/01:K264 och 2000/01:Sf25 yrkande 9 (båda kd)ges regeringen till känna.23. Äganderätten (punkt 40)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 40 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K278 yrkande 4,2000/01:K305, 2001/02:K223 yrkandena 1 och 2,2001/02:K236 yrkande 11, 2001/02:K270, 2001/02:K278,2001/02:K293, 2001/02:K314 yrkandena 1 och 2,2001/02:K336 i denna del och 2001/02:MJ339 yrkande7.StällningstagandeRegeringen bör lägga fram förslag om stärktgrundlagsskydd för äganderätten och förimmateriella rättigheter. Genom ägande ges människormöjligheter att påverka sin livssituation genom egnainsatser såsom arbete, sparande och företagande ochges ett incitament till ett effektivt utnyttjande avresurserna. Ägandet är en förutsättning för attmänniskor, oberoende av andra, skall kunna skapa sigen trygg tillvaro och är därför lika viktig ochskyddsvärd som andra individuella fri- ochrättigheter. Mot denna bakgrund menar vi att det ärangeläget att äganderätten ges ett bättre skydd ilagstiftningen. Grundlagens skydd moträttighetsinskränkande lagstiftning bör vara likastarkt oavsett vilken fri- och rättighet det gäller.Den enskilda äganderätten skyddas förutom avbestämmelserna i 2 kap. 18 § regeringsformen även iEuropakonventionen. Med egendom avses i konventioneninte bara äganderätt till fast och lös egendom utanäven rättigheter som fordringar och immateriellarättigheter. Något sådant skydd för immateriellarättigheter ges emellertid inte i regeringsformen.Det föreligger dock ett nära samband mellan dem ochtraditionella äganderätter. Författare, konstnäreroch fotografer äger enligt 2 kap. 19 §regeringsformen rätt till sina verk enligtbestämmelser som meddelas i lag. Något egentligtskydd för immateriella rättigheter ges inte i dettalagrum eftersom bestämmelsen förutsätter att detfinns lagregler om upphovsrätt. All egendom börliksom enligt ges i princip sammaskydd och begränsningar. Alla ingrepp i äganderättenmåste ske med rimligt beaktande av de drabbadesintressen och ge möjlighet för enskilda och företagatt ställa om sig till ett nytt rättsläge. Enförfattning som inte ger ett starkt och stabiltskydd för äganderätten riskerar att ge en kraftigtdämpande effekt på företagande och ekonomisktillväxt.Äganderätten behöver stärkas med tydligaersättningsregler vid inskränkning inyttjanderätten. Det finns en fara i att ensidigthävda de gemensamma intressena framför den enskildesäganderätt. Inte minst riskerar det att leda tillökad misstro mot rättsstaten och till att människori allt mindre utsträckning känner det personligaansvaret för sin egendom och den egna miljöpåverkan.Sådana inskränkningar som inte drabbar generelltutan inom ett bestämt geografiskt område ellerenskilda individer skall som huvudregel medföra rätttill ersättning. Motionerna 2000/01:K278 yrkande 4(m), 2001/02:K223 yrkandena 1 och 2 (c) 2001/02:K236yrkande 11 (m), 2001/02:K270 (m), 2001/02:K278 (c),2001/02:K293 (kd), 2000/01:K305 (m, kd, c, fp),2001/02:K314 yrkandena 1 och 2 (m), 2001/02:K336 (m) i dennadel samt 2001/02:MJ339 yrkande 7 (c) tillstyrks.24. Näringsfriheten (punkt 41)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K345 yrkande 2,2001/02:K314 yrkandena 3 och 4 samt och 2001/02:K336i denna del.StällningstagandeSom framhålls i motionerna 2000/01:K345 (yrkande2), 2001/02:314 (yrkande 3 och 4) samt 2001/02:K336behöver grundlagsskyddet för näringsfrihetenstärkas. I en rättsstat är det staten som skall setill att människor kan känna sig trygga. Ett problemför många näringsidkare är den skadegörelse ochplundring som de utsätts för när aktivister angriperdem i försök att krossa kapitalismen. För attkunna skydda människor från detta behöver polisenresurser. Drabbade näringsidkare och andra måstedessutom garanteras ersättning för de skador deåsamkas. Näringsidkares äganderätt hotas även påandra sätt. I samband med större evenemang, som EU-möten och andra stora konferenser, spärras oftastora områden av. Affärer innanför avspärrningarmöter svårigheter eftersom kunderna befinner sigutanför avspärrningarna. Givetvis måste alladrabbade näringsidkare kompenseras för detta. Motdenna bakgrund menar vi att näringsfriheten måsteges ett tydligare och mer adekvat skydd ilagstiftningen. Ersättningsreglerna måste också sesöver så att dessa blir mer funktionella. Det liggerenligt vår mening en rättsosäkerhet i den ovisshetsom finns om t.ex. framtida beskattning, intrång ochkonfiskation. Regeringen bör utreda hur företagenoch andra bättre kan skyddas mot rättsövergrepp ochhur staten bättre än skall kunna ta sittskadeståndsansvar vid rättsövergrepp. Detta bör medbifall till motionerna 2000/01:K345 yrkande 2,2001/02:K314 yrkandena 3 och 4 samt och 2001/02:K336(alla m) i denna del ges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Olika aktörers roll i arbetet med demänskliga rättigheterna (punkt 8)2.Per () anför följande:Det är viktigt att uppmärksamma behovet av attkvinnojourerna byggs ut och att deras möjlighet atterbjuda professionell hjälp stärks. Alla kvinnor,oberoende av bostadsort och medborgarskap, skall gestillgång till kvinnojourer och skyddat boende.Invandrarkvinnors situation och behov måste beaktasinom ramarna för den nuvarandekvinnojoursverksamheten eller genom tillskapandet avsärskilda kvinnojourer inriktade påinvandrarkvinnors behov. Såväl individens behov somintegrationsaspekter bör beaktas. Konkret bör t.ex.kvinnojourerna ges medel för anlitande av tolk samtha tillgång till tolkjourverksamhet för att snabbtkunna erhålla tjänsten. Vidare bör kvinnojourernavid behov få tillgång till kompetens om etnicitetm.m. Behovet av generell kompetensförstärkning börses över och medel tilldelas för informations- ochutbildningsinsatser. I det enskilda fallet börmöjlighet föreligga att snabbt kunna få tillgångtill efterfrågad kompetens med hänsyn till att enkvinna kan uppsöka kvinnojouren vid akut skydds- ochstödbehov. Jag förutsätter att dessa frågor övervägsi det fortsatta arbetet med att stödjakvinnojourerna.3. Miniminormer för asylrätt, m.m. (punkt 11)4.Per () anför följande:Det borde finnas skäl att i ett lämpligt sammanhangöverväga en ordning som ger presumtiva flyktingarmöjlighet att söka humanitärt visum vid t.ex. svenskambassad i fall då det vore orimligt att låta denasylsökande avvakta handläggningen av asylärendet iursprungs- eller transitland. Medorimlighetsrekvisitet avses då att personen kan göratroligt att det föreligger grava hot mot liv ochfrihet.Till följd av Amsterdamfördraget har frågor omförföljelse och tortyr kommit att bli en del avgemenskapsrätten. Målsättningen bör vara att tillseatt EU:s politik på området främjar högt ställdakrav på rätten till asyl. Harmoniseringsdokument somstrider mot de mänskliga rättigheterna och/ellerinternationella konventioner på området kan inteaccepteras. bör inom EU verka förminiminormer i harmoniseringsdokument som värnar enhumanitär asylrätt och ha en högt ställd profil idessa frågor. Det måste vara den enskildesrättighetsperspektiv som är det viktiga inteharmonisering och gemenskapspolitik som sådan.Kommissionens meddelande om ett gemensamtasylförfarande och en enhetlig status giltig i helaunionen för den som beviljas asyl undergräver idénom harmonisering via miniminormer och strider mot demänskliga rättigheterna på asylområdet. För denenskilde blir första landets reglering avgörande,utan möjlighet att få förnyad prövning i enmedlemsstat med mer generösa regler.5. Avskaffande av vissa lagar, m.m. (punkt 15)6.Per (), (), ()och () anför följande:Människors handlande bör i så liten utsträckning sommöjligt vara omgärdat av regleringar. Av denanledningen finns det i och för sig skäl attöverväga avskaffandet av lagar som onödigtvisbegränsar handlingsfriheten.7. Integritet (punkt 27)8.Per (), (), ()och () anför följande:Det är angeläget att lagstiftningen kan erbjudaskydd för den personliga integriteten. Den tekniskautvecklingen öppnar oavbrutet vägar för attkontrollera medborgarna. Viktiga delar av enmänniskas liv kan karläggas på en rad skilda vägarsom bankkort, via Internet, apotekskort. En centralfrågeställning är hur skyddet för integriteten skallutformas utan att begränsa medborgarnasyttrandefrihet och insyn i myndigheternas verksamhetoch ge betryggande vägledning för detframtida bruket av personuppgifter. Enteknikoberoende generellintegritetsskyddslagstiftning kan behöva kombinerasmed en förstärkning av det nuvarandegrundlagsskyddet, etiska normer och medsäkerhetsmässiga och praktiska åtgärder. Regeringenhar nu aviserat att en utredning kommeratt tillsättas med uppgift att kartlägga, analyseraoch utvärdera sådan lagstiftning som berör denenskildes integritet. Vi anser att det är mycketviktigt att en sådan utredning nu tillsätts ochförutsätter att så sker.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2001/02:83 En nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheterna.Följdmotioner2001/02:K79 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en värdekommission.2001/02:K80 av Per m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om hur de mänskliga rättigheternabör stärkas.2001/02:K81 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en vidgadflyktingdefinition.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillsätta enparlamentarisk utredning för att se överbarnkonventionens tillämpning.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attförbättra omhändertagandet av ensamma flyktingbarn.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att kraftfulltdriva frågan om rättssäkerhet så att våra grundlagarupprätthålls gentemot alla våra medborgare.2001/02:K82 av Per m.fl. (mp) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1.