bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Regeringen föreslår att kommuneroch landsting skall verka för att förtroendevaldamed funktionshinder skall kunna delta ihandläggningen av ärenden på samma sätt som andraförtroendevalda. Förslaget tas in i en ny paragraf4 kap. 33 § kommunallagen.MotionerFrågor som rör valbarhetsvillkoren tas upp i tvåmotioner.I motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp)yrkande 15 begärs ett tillkännagivande förregeringen om behovet av en översyn av geografisktrörliga gruppers möjlighet att åta sigförtroendeuppdrag. Motionärerna ifrågasätter om intevalbarhets- och folkbokföringsfrågors komplikationerför unga, ekonomiskt svagare, studenter och hemlösaborde ha analyserats samt anser att tillfälligabostadslösningar, tillfälliga arbeten, studier,familjebildning över kommungränser osv. inte börhindra människor från att få och fullfölja ettpolitiskt uppdrag.I motion 2001/02:K417 av m.fl. (s)yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om förändring i kommunallagen så att däranges att förtroendevalda har rätt till den ledighetfrån sina anställningar eller studier som behövs föruppdragen samt att konsekvensändringar bör göras ihögskoleförordningen och utfärdade föreskrifter tillhögskoleförordningen. Motionärerna pekar på att denenda reglering som finns om studerandes rätt tillledighet finns i högskoleförordningen (1993:100),där det i 7 kap. 20 § sägs att en högskola får medgeatt den som är antagen till grundläggandehögskoleutbildning vid högskola får fortsätta sinastudier efter studieuppehåll. Studieuppehålldefinieras i föreskrifter av som ettuppehåll i studierna som anmälts av studenten.Högskolans medgivande om att en student fårfortsätta sina studier efter studieuppehåll skalllämnas för en bestämd tid. Vidare sägs att särskildaskäl för att få fortsätta studierna efterstudieuppehåll kan vara sociala, medicinska ellerandra särskilda omständigheter. Vilka sådanasärskilda omständigheter kan vara exemplifieras medbl.a. Om en högskola inteanser att ett förtroendeuppdrag är en särskildomständighet för att få studieuppehåll måstestudenten acceptera det. Privata högskolor omfattasinte av bestämmelserna utan har egna regler. Motbakgrund av den skeva ungdomsrepresentationen ipolitiska församlingar borde det enligt motionärernavara självklart att införa samma regler förstuderande som för arbetstagare vad gäller rättenatt få komma tillbaka efter det att det politiskauppdraget avslutats.Två motioner rör arbetsvillkoren förförtroendevalda.I motion 2001/02:K66 av Per m.fl. (mp)yrkande 14 begärs ett tillkännagivande förregeringen om förtroendevaldas och politiskauppdragstagares rätt till ledighet och ekonomiskersättning. Motionärerna befarar att rätten tillledighet för andra möten kan leda tillgränsdragningsproblem och att detta därför bör sesöver vid den av regeringen förutskickade fortlöpandeutvärderingen.I motion 2001/02:K381 av m.fl.(mp) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande förregeringen om förbättring av förtroendevaldasarbetsförhållanden. Motionärerna anför att det skallses som en värdefull samhällsinsats att arbetapolitiskt och att det är viktigt att ge i synnerhetfritidspolitiker bättre villkor för ledighet ochersättning att tydliggöra och uppvärdera derasarbete.BakgrundGällande bestämmelserI 4 kap. kommunallagen finns bestämmelser omförtroendevalda i kommunerna.Med förtroendevalda avses i lagen ledamöter ochersättare i fullmäktige, nämnder ochfullmäktigeberedningar samt revisorer ochrevisorsersättare. Vidare avses med förtroendevaldaledamöter och ersättare i den beslutandeförsamlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd,de beslutande församlingarnas beredningar samtrevisorer och revisorsersättare i ettkommunalförbund.Förtroendevalda har rätt till den ledighet frånsina anställningar som behövs för uppdragen. De harockså rätt till skälig ersättning för denarbetsinkomst samt de pensions- och semesterförmånersom de förlorar, när de fullgör sina uppdrag.Förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltideller en betydande del av heltid är dock undantagnafrån denna rätt till ersättning. Fullmäktige skallbestämma enligt vilka grunder ersättningen skallbetalas.Fullmäktige får besluta att förtroendevalda iskälig omfattning skall få ersättning förresekostnader och andra utgifter som föranleds avuppdraget, arvode, pension samt andra ekonomiskaförmåner.För att ha rösträtt vid val av ledamöter ochersättare i kommunfullmäktige skall man enligtkommunallagen vara folkbokförd i kommunen. Den somhar rösträtt är också valbar till fullmäktige. Vidvalen av ledamöter och ersättare i nämnderna samtvalen av revisorer och revisorsersättare är denvalbar som för sådant val uppfyllervalbarhetsvillkoren. Om en förtroendevald upphör attvara valbar, upphör också uppdraget genast.Tidigare utskottsbedömningUtskottet behandlade ett motionsyrkande om rätt tillledighet för studier för riksdagsledamöter ochersättare för dessa i sitt avlämnadebetänkande 2001/02:KU13.Utskottet delade uppfattningen i motionen att denskeva ungdomsrepresentationen i de politiskaförsamlingarna är ett problem och hänvisade till attdet i proposition 2001/02:80 framhålls bl.a. att dethar blivit allt svårare att rekrytera ungdomar tillpolitiska förtroendeuppdrag och att ungdomar trotsökad utbildningsnivå fortfarande deltar i mindreutsträckning än medelålders personer i den politiskaverksamheten. Utskottet konstaterade att åtgärdermåste vidtas för att unga människor i ökadutsträckning skall engageras och ges möjlighet attengagera sig i politiskt arbete. Utskottet villeframhålla att bestämmelsen i 4 kap. 6 §regeringsformen inte innebär någon garanti mot attarbetsgivare avskedar eller inte återanställer någonsom avbrutit sin anställning för utövande avriksdagsuppdrag och att bestämmelsen alltså intemedför någon rätt att få återgå till en anställningefter att denna avbrutits för ett uppdrag somriksdagsledamot eller ersättare. Utskottetkonstaterade vidare att föreskrifter påhögskoleområdet innebär att elever kan medges att fåfortsätta studier efter uppehåll om det finnssärskilda skäl. Vad som utgör särskilda skäl avgörs,såsom utskottet har uppfattat det, med ledning avHögskoleverkets föreskrifter och respektivehögskolas egen praxis. Utskottet var mot dennabakgrund inte nu berett att förorda någon sådanändring av regeringsformen som efterfrågades imotionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag omändringar i kommunallagen avseende förtroendevaldasvalbarhet och arbetsvillkor.Utskottet konstaterar vidare att regeringensförslag att fullmäktige skall kunna besluta att enförtroendevald som valts av fullmäktige och somunder mandattiden upphör att vara valbar, vilket kanske om den valda flyttar från kommunen, skall få hakvar sina uppdrag under återstoden av mandattideninnebär en märkbar förbättring för ungdomar ochstuderande och andra geografiskt rörliga gruppersmöjlighet att åta sig förtroendeuppdrag. Utskottetär inte berett att förorda en ytterligareförsvagning mellan valbarhet i form av bosättning ikommunen och förtroendeuppdrag. Utskottet avstyrkermotion 2001/02:K66 (mp) yrkande 15.Utskottet anser att den bedömning av möjligheternatill ledighet från studier för förtroendeuppdrag somutskottet gjorde i betänkande 2001/02:KU13 ägergiltighet även i fråga om kommunalaförtroendeuppdrag. Utskottet avstyrker motion2001/02:K417 (s) yrkande 2.Utskottet utgår från att det gränsdragningsproblemsom anmärks i motion 2001/02:K66 (mp) yrkande 14uppmärksammas i den uppföljning som regeringenaviserat, och utskottet anser inte att någottillkännagivande om detta behövs. Utskottet anservidare att motion 2001/02:K381 (mp) yrkande 9 omförbättring av förtroendevaldas villkor ärtillgodosedd genom regeringens förslag.KommunrevisionUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om behovet avfristående kommunrevision.Jfr reservationerna 26 (m, kd, fp).MotionerI motion 2001/02:K339 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen ombehovet av en fristående kommunrevision. Det ärenligt motionären fortfarande ett problem attrevisorerna utses av kommunfullmäktige, samma organsom utser företrädare för de nämnder och styrelsersom granskas. Inte minst för politikens ochrevisionens trovärdighet i allmänhetens ögon är detviktigt att revisionen i alla aspekter är såfristående att dess oberoende, trovärdighet ochgenomslagskraft inte kan ifrågasättas, framhållermotionären. Han anser att man som modell för en nykommunrevision bör ha den modell som riksdagennyligen beslutat om för den statliga revisionen ochsom innebär att slås ihop medRiksdagens revisorer. En från partierna friståendekommunrevisor skulle själv utse medarbetare, väljavad som skall revideras, hur och på vilket sätt.Kommunrevisorn drar själv slutsatser av singranskning och överlämnar sedan sina förslag tillexempelvis en särskild nämnd av förtroendevaldapolitiker som drar de politiska slutsatserna avrevisorns rapport. På detta sätt skulle man uppnå enhögre grad av oberoende och minska risken förmisstankar av olika slag beträffande revisionen,t.ex. som ett redskap för kommunens majoritet elleropposition. Motionären anse att regeringen börtillsätta en utredning som ser över dagens systemmed kommunrevision och föreslår nödvändigaförändringar i lagstiftningen gällandekommunrevision.Frågan återkommer i en motion frånKristdemokraterna, som väckts med anledning avpropositionen. I motion 2001/02:K65 av IngvarSvensson m.fl. (kd) yrkande 7 begärs etttillkännagivande för regeringen om en utredning omen oberoende kommunrevision. Utredningen bör föreslånödvändiga förändringar i lagstiftningen gällandekommunrevisionen. Motionärerna hänvisar till attbehovet diskuterades i Demokratiutredningensslutbetänkande, där vikten av en så fri revision sommöjligt påtalades. Modellen för en ny kommunrevisionkan enligt motionärerna hämtas från den somriksdagen beslutat för den statliga revisionen.BakgrundBestämmelser om revision finns i 9 kap.kommunallagen. Revisorerna omfattas av sammajävsbestämmelser som gäller förtroendevalda ochanställda. Reglerna om jäv i revisionskärptes genom en lagändring (prop. 1998/99:66, bet. 1998/99:KU30, rskr.1998/99:210). infördes regler om attrevisorerna skall biträdas av sakkunniga, som desjälva väljer och anlitar i den omfattning sombehövs. De sakkunniga skall ha den insikt ocherfarenhet av verksamhet som fordras föratt kunna fullgöra uppdraget.Vid riksdagsbehandlingen av den nämndalagändringen behandlades också motioner om enoberoende, professionell revision i kommunerna.Konstitutionsutskottet delade därvid den uppfattningsom finansutskottet gett uttryck åt i ett yttrande.Finansutskottet ville understryka den kommunalaverksamhetens särart, som bl.a. tar sig uttryck iatt det är de förtroendevalda som ansvarar förverksamheten i dess helhet. Mot denna bakgrund ansågfinansutskottet det viktigt att revisionen inteminst ses som ett instrument för kommunaldemokratisksjälvkontroll. Detta system hade enligtfinansutskottet fungerat tillfredsställande, ochutskottet delade därför regeringens bedömning attdet inte fanns skäl att genomföraen genomgripande förändring i ansvarssystemet.Med anledning av en motion om en oberoenderevision konstaterade finansutskottet att regeringenvar beredd att överväga behovet av en yrkesmässigtoberoende revision som komplement till den revisionsom skedde av de förtroendevalda revisorerna, om dei propositionen föreslagna reglerna om sakkunnigtbiträde inte skulle visa sig vara tillräckliga.Någon åtgärd av det slag som föreslogs i motionenvar därför enligt utskottets mening för närvarandeinte påkallad.Finansutskottet kunde vidare, med hänsyn till attutskottet ansåg att systemet med förtroendevaldarevisorer borde bestå, inte utan vidare ställa sigbakom förslaget i en motion om försöksverksamhet meden ordning med enbart professionell revision.Demokratiutredningen framhävde den demokratiskafunktion som den kommunala revisionen har.Utredningen anförde att förtroendevalda bör granskaspå ett opartiskt sätt och att revisorers oberoende,trovärdighet och genomslagskraft är av avgörandebetydelse. I offentlig verksamhet bör revisionen ståså fri som möjligt gentemot de politiskabeslutsfattarna, och utredningen uttalade att ikommunerna en oberoende revision bör utses avfullmäktige men under sådana villkor attrevisorernas opartiskhet inte kan ifrågasättas.Här kan också nämnas att isitt remissyttrande överEkonomiförvaltningsutredningens betänkande Godekonomisk hushållning i kommuner och landsting (SOU2001:76) ansett att den nuvarande kommunalarevisionen saknar förutsättningar för en oberoendekontroll av kravet på god ekonomisk hushållning ikommuner och landsting.För den statliga revisionens del gäller attriksdagen har fattat ett principbeslut om att en nymyndighet under , benämnd ,skall inrättas (bet. 2000/01:KU8). Myndigheten skalli enlighet med föreskrifter som meddelas i lag svaraför granskning av i huvudsak den verksamhet sombedrivs av staten. Regeringen har lagt fram förslagtill nödvändiga ändringar regeringsformen (prop.2001/02:73). Utskottet kommer att behandla dessaförslag samt förslag till övriga lagändringar idenna fråga senare i år.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de skäl för den nuvarandeordningen för revision som konstitutions-och finansutskotten anförde vid /99alltjämt äger giltighet. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2001/02:K65 (kd) yrkande 7 och2001/02:K339 (kd).Direktvalda kommundelsnämnderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om införande avdirektvalda kommundelsnämnder.Jfr reservation 27 (v, c, fp, mp).MotionerFrågan om direktval till kommundelsnämnder tas upp ifyra motioner.I motion 2001/02:K341 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen om atten försöksverksamhet med direktvalda stads- ochkommundelsnämnder bör möjliggöras.I motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande omdirektval till kommundelsnämnder. Motionärerna anseratt medborgarnas vilja bör få ett större lokaltgenomslag genom att de kommuner som så önskar skallkunna inrätta direktvalda kommundelsnämnder.I motion 2001/02:K424 av m.fl.(fp) yrkande 5 delvis föreslås ett tillkännagivandeför regeringen om åtgärder för att vitalisera denlokala demokratin. Motionärerna hänvisar tillförslag av och till attFolkpartiets representant i kommittén reserverat sigför att det bör öppnas en möjlighet för kommuner somså önskar att införa direktvalda kommundelsnämnder.I motion 2001/02:K62 av m.fl.(fp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande förregeringen om möjligheten till direktvaldakommundelsnämnder.BakgrundUtskottet behandlade frågor om kommundelsnämnder ochdirektval till sådana nämnder senast i betänkande2000/01:KU12. Utskottet pekade då på att enutvärdering av erfarenheterna av kommundelsnämndernasom organisationsform och deras betydelse för attöka medborgarnas möjligheter till inflytande i detlokala samhällslivet ingick iKommundemokratikommitténs uppdrag. Utskottet ansågatt resultatet av kommitténs arbete liksomberedningen av betänkande borde avvaktas.Demokratiutredningen ansåg kommundelning vara attföredra framför fler nivåer. Om kommundelning avolika skäl inte bedömdes rimlig, borde kommunerna fåinföra direktval till kommundelsnämnder för att ökagenomskinligheten och möjligheterna för medborgareatt bestämma vem som skall företräda dem. Oavsett omman har indirekt eller direkt valds stads- ellerkommundelsnämnder fick enligt utredningenvariationsrikedomen inte bli så stor attmedborgarnas rätt till likvärdig offentlig serviceäventyrades.Kommundemokratikommittén har haft i uppgift attgöra en samlad utvärdering av hurkommundelsnämnderna, främst ur demokratiskaaspekter, har fungerat under 1980- och 1990-talen.Kommittén har i sitt betänkande Att vara med påriktigt demokratiutveckling i kommuner ochlandsting (SOU 2001:48) bedömt attkommundelsnämnderna överlag inte harinfriat förhoppningarna om en bättre kontakt mellanväljare och valda men att de däremot haft positivademokratiska effekter när det gäller antaletförtroendevalda, politikerrollen och det lokalapartiarbetet. Kommittén ansåg en fortsatt diskussionom vilka uppgifter som kommundelsnämnder bör ansvaraför vara betydelsefull och konstaterade attbefintlig lagstiftning inte hindrar att invånarna ien kommundel röstar om vilka som skall representeradem i kommundelsnämnden, varefter fullmäktigekonfirmerar detta genom att utse ledamöter ochersättare i enlighet med valresultatet. Kommitténpekade på att ett sådant förfarande fordrar bredenighet i fullmäktige. Kommittén ansåg att dennamöjlighet är tillräcklig och såg ingetbehov av ändringar i lagstiftningen i dettaavseende. De demokratiska vinsterna av direktval ärenligt kommittén osäkra och kan sammantaget intesägas överväga de nackdelar som en sådan ordningskulle kunna tänkas innebära. att det i andra sammanhang kan varavärdefullt att kommunen fördjupar samarbetet medlokala utvecklingsgrupper utifrån deras intresse ochförmåga samt utifrån förhållandena i respektivekommundel.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar bedömning.Det finns enligt utskottets mening inte nu anledningatt införa direktvalda kommundelsnämnder. Motionerna2001/02:K62 (fp) yrkande 4, 2001/02:K341 (kd),2001/02:K371 (c) yrkande 14 och 2001/02:K424 (fp)yrkande 5 i denna del avstyrks således.Kommunala extraval och nämndvalUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om möjlighettill kommunala nyval, om begränsad befogenhetför avgående kommunstyrelse efter val och omändring av lagen om proportionellt valsätt.Jfr reservationerna 28 (m, fp).MotionerI motion 2001/02:K60 av m.fl. (m)yrkande 14 föreslås att skall begära attregeringen lägger fram förslag om införande av rätttill nyval i kommunerna.I motion 2001/02:K368 av m.fl. (m)yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om upplösningsrätt, rullandemandatperioder samt möjlighet att hålla nyval.Frågan hänger samman med frågan om skilda valdagarför kommunal- och riksdagsval, som också tas upp imotionen, och som behandlas i ett annat betänkande.Motionärerna anför att kommunerna själva skall fåbesluta när val skall hållas och att sedan rullandemandatperioder med upplösningsrätt tillämpas så attdet finns en möjlighet att lösa knutarna närpolitikens valda företrädare kör fast.Även i motion 2001/02:K247 av ()yrkande 1 begärs ett tillkännagivande för regeringenom möjligheten att utlysa kommunalt nyval. I sammamotion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande ocksåom möjligheten att avsätta en kommunalförtroendevald före nästa val.I motion 2001/02:K385 av () föreslåsett tillkännagivande för regeringen om att försökmed möjligheten till kommunala nyval bör genomförasi tio kommuner. Motionären hänvisar till attDemokratiutredningen i sitt slutbetänkande pekat påett kommunalt extravalsinstitut som ett sätt attvitalisera den kommunala demokratin.Ett snabbare genomslag av valresultatet i kommunernaönskas i motion 2001/02:K354 av ochKjell (). Motionärerna föreslår etttillkännagivande för regeringen om detta. De anseratt kommunallagens bestämmelser bör ändras så attden avgående kommunstyrelsen endast kan fungera somexpeditionsministär och så att den nyvaldafullmäktigeförsamlingen skall välja ny styrelse ochnya nämnder vid sitt första möte, som skall kunnahållas från den 1 oktober.En fråga om proportionellt val tas upp i motion2001/02:K356 av (v).Motionären föreslår ett tillkännagivande förregeringen om att lagen om proportionellt valsättbör ändras för att säkerställa proportionaliteten.Hon anför ett exempel från ett fyllnadsval och anseratt intentionen bakom lagen om proportionelltvalsätt bör vara att valteknisk samverkan mellanpartier bör kunna genomföras och, när ingen sådansamverkan gjorts, garantera att de mandat somtilldelats ett parti i allmänna val tillfallerpartiet.BakgrundBestämmelser om mandattider och val till nämnderLedamöter och ersättare i fullmäktige väljs för fyraår räknat normalt fr.o.m. valåret, iStockholm fr.o.m. valåret.Ledamöter och ersättare i styrelsen väljs för fyraår, räknat fr.o.m. året efter valåret.Fullmäktige får dock bestämma att styrelsensmandattid skall räknas fr.o.m. det sammanträde dåvalet förrättas intill det sammanträde då val avstyrelse förrättas nästa gång. I ett sådant fallskall nyvalda fullmäktige välja styrelsen vidfullmäktiges första sammanträde. De kommuner ochlandsting som så önskar kan alltså låta styrelsentillträda tidigare än den 1 januari.För andra nämnder än styrelsen bestämmerfullmäktige mandattiden.Ledamöter och ersättare i en nämnd väljs avfullmäktige. Om ersättarna inte väljsproportionellt, skall fullmäktige bestämma i vilkenordning som de skall tjänstgöra. Val av ledamöternaskall ske genom en enda valhandling, och motsvarandegäller beträffande ersättarna.Om en ledamot i styrelsen eller i en annan nämndavgår , skall fyllnadsval hållas.Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val,inträder i stället en ersättare enligt den ordningsom har bestämts för ersättarnas tjänstgöring.Bestämmelser om proportionella val finns i ensärskild lag, lagen (1992:339) om proportionelltvalsätt. Den gäller proportionella val som förrättasav kommunfullmäktige, av , avstyrelsen eller någon annan nämnd i en kommun, ettlandsting eller ett kommunalförbund, avförbundsfullmäktige eller förbundsdirektionen ikommunalförbund och av kommunalaindelningsdelegerade.Ett val skall vara proportionellt, om en vissandel av de väljande begär det, nämligen minst såmånga väljande som motsvarar den kvot som man får omantalet närvarande ledamöter delas med det antalpersoner som valet avser, ökat med 1. Dettaproportionella valsätt kan enligt kommunallagen varatillämpligt bl.a. vid val av ledamöter och ersättarei nämnder och beredningar.Den proportionella valmetoden tillämpas ipraktiken sällan, men bestämmelserna utgör enväsentlig grund för de överenskommelser sompartierna regelmässigt träffar om hur mandaten skallfördelas. Reglerna om proportionella val utgör engaranti för att en minoritet kan få till ståndsådana val.Aktuella utredningsförslagDemokratiutredningen pekade på extraval som ett sättatt vitalisera den kommunala demokratin. Liksom iriksdagen skulle man möjliggöra utlysande av valunder mandatperioden om något avgörande inträffatsom förhindrar att den kommunala eller regionalastyrelsen fungerar tillfredsställande och nyamajoriteter påkallas.Kommundemokratikommittén har haft i uppgift attöverväga behovet av och formerna för en lagregleradmöjlighet att besluta om extraval med anledning aven indelningsändring. Kommittén har ansettdet önskvärt att det tillskapas en möjlighet tillextraval, så att en beslutad indelningsändring kangenomföras än vad som ärmöjligt. Kommittén har genom tilläggsdirektiv(dir. 2001:75) fått i uppdrag att utreda om det börmöjliggöras för regeringen att besluta om extravalvid större indelningsändringar.1999 års författningsutredning har genomtilläggsdirektiv (dir. 2000:21) fått i uppdrag attutreda frågan om skilda valdagar. Utredningenberäknas avsluta sitt arbete senast den 30 april2002.Tidigare utskottsbedömning av frågan om kommunalaextravalUtskottet behandlade en motion om möjligheten attförordna om nyval i kommuner och landsting senast isitt betänkande 1999/2000:KU13. Utskottet fann ingenanledning att frångå sin tidigare uttrycktauppfattning i frågan om möjligheten att genomföraextraval i kommuner och landsting. Utskottethänvisade till att utskottet tidigare i huvudsakanfört att principen om samlingsstyre ochmöjligheten att i vissa situationer entledigaledamöterna i nämnderna och välja nya talade motinförande av ett kommunalt nyvalsinstitut.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser ingen anledning att frångå sintidigare bedömning i frågan om extraval ikommunerna.