bet · GQ01NU3 · 2002-11-28 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker - med ett undantag - de avregeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) för inomutgiftsområde 21 Energi. Enligt utskottetsuppfattning bör besluta att det föreslagnanya anslaget (35:11) Statlig prisgarantielcertifikat, vilket enligt förslag ibudgetpropositionen skall upptas till ,skall utgå. Utskottets förslag till anslag förutgiftsområdet återges i bilaga 3. Vidaretillstyrker utskottet regeringens förslag ominvesterings- och finansplan m.m. för Affärsverketsvenska kraftnät samt i övrigt här aktuella förslagtill riksdagsbeslut som regeringen framlägger underdetta utgiftsområde. Företrädarna i utskottet förModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna deltar inte i beslutet om anslag.De erinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti. I förhållandetill regeringens förslag för utgiftsområdet villeModerata samlingspartiet minska utgiftsramen med ca318 , med 1 058 miljonerkronor och med 135 miljonerkronor.Därtill menar utskottet - med bifall till krav ien motion (c) - att i ett uttalande skallbegära att regeringen återkommer i 2003 årsvårproposition beträffande de beräknadeanslagsnivåerna för vissa av anslagen inomutgiftsområdet.I betänkandet behandlas även motioner som rörenergipolitikens inriktning och stängningen avBarsebäcks andra reaktor. Samtliga motionsyrkandenpå dessa områden avstyrks av utskottet. När detgäller energipolitikens inriktning hänvisarutskottet till det energipolitiska beslut riksdagenfattade och framhåller att utskottet pådenna punkt inte ändrat uppfattning. I reservationer(m, fp; kd; mp) redogör företrädarna för dessapartier för sin syn på energipolitikens inriktning.Beträffande stängningen av menarutskottet att bör invänta att regeringenvåren till framlägger underlag för enförnyad prövning. I en reservation (m, fp, kd)framhåller reservanterna att de motsätter sig enförtida avveckling av kärnkraften, vilken de menarfår negativa konsekvenser för miljön ochsamhällsekonomin. I en annan reservation (mp)förordas att villkoren för en stängning av Barsebäck2 upphävs och att reaktorn stängs möjligt.Avslutningsvis avstyrker utskottet motionsyrkandenrörande och brunkolsbrytning iTyskland. I sammanhanget redogör utskottet för sinprincipiella ståndpunkt att det är upp tillVattenfalls ledning och styrelse att ta beslut omden operativa verksamheten. Därtill erinras om attflyttningen av byn grundar sig på i Tysklanddemokratiskt fattade beslut som i sin tur harprövats i olika instanser. I reservationer (fp, kd;mp) ifrågasätts om verksamhet i Tysklandär förenlig med det uppdrag bolaget givits avstatsmakterna och förordas att de statligaföretagens etiska förhållningssätt skalltydliggöras. I den ena reservationen (fp, kd) begärsett riksdagsuttalande om att regeringen bör försäkrasig om att inte åter hamnar i ensituation där bolaget står som ansvarigt för attmänniskor tvångsförflyttas på grund avbrunkolsbrytning. I den andra reservationen (mp)begärs att genom ett uttalande anmodarregeringen att utreda frågan om huruvida ettbevarande av byn är möjligt och attregeringen, om så är fallet, på lämpligt vis tillseratt byn bevaras.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Bedömning av regeringensresultatredovisningRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.2. Energipolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U324yrkande 19, 2002/03:Fö259 yrkande 6, 2002/03:N227yrkande 14, 2002/03:N242 yrkande 1, 2002/03: N262yrkande 2, 2002/03:N264 yrkandena 1 och 4,2002/03:N301 yrkandena 1, 2, 4, 11 och 13 och2002/03:N390 yrkandena 1 och 7.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (mp)3. Stängningen av 2Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ420yrkande 12, 2002/03:N242 yrkande 2, 2002/03:N264yrkande 3, 2002/03:N271 yrkande 1, 2002/03: N301yrkandena 5 och 6 och 2002/03:N390 yrkande 3.Reservation 4 (m, fp, kd)Reservation 5 (mp) - motiv.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21Energia) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling ochmarknadsintroduktion besluta om åtgärder som,inklusive tidigare gjorda åtaganden, medförutgifter på högst under åren2004-2007. Därmed bifaller proposition2002/03:1 utgiftsområde 21 punkt 1.b) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 35:4 Stöd förmarknadsintroduktion av vindkraft besluta omåtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 300 000 000kr . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 21punkt 2.c) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 35:5 Energiforskning beslutaom åtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 810 000 000kr . Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 21punkt 3.d) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 35:6 Energiteknikstödbesluta om åtgärder som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, medför utgifter på högst350 . Därmedbifaller proposition 2002/03:1utgiftsområde 21 punkt 4.e) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 35:7 Introduktion av nyenergiteknik besluta om åtgärder som, inklusivetidigare gjorda åtaganden, medför utgifter påhögst . Därmedbifaller proposition 2002/03:1utgiftsområde 21 punkt 5.f) bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 35:8 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser beslutaom åtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 60 000 000 krunder . Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 21 punkt 6.g) anvisar för anslageninom utgiftsområde 21 Energi enligt utskottetsförslag i bilaga 3. Därmed bifaller riksdagendelvis proposition 2002/03:1 utgiftsområde 21punkt 9.h) avslår motionerna 2002/03:Fi232yrkande 20 i denna del, 2002/03:N264 yrkande 12,2002/03:N357 yrkandena 2-8, 2002/03:N390 yrkande20 och 2002/03:Bo292 yrkande 4.5. Redovisning av anslag för år 2004Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:N394 yrkande 1.6. svenska kraftnätRiksdagen godkänner investeringsplanen förAffärsverkskoncernen och bemyndigar regeringen definansiella befogenheter avseende Affärsverketsvenska kraftnät för som föreslås ipropositionen. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 21 punkterna7 och 8.7. och brunkolsbrytning iTysklandRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N264yrkande 7 och 2002/03: N335.Reservation 6 (fp, kd)Reservation 7 (mp)den 28 november 2002På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), ()*, IngegerdSaarinen (mp), (), ()*, (), ()*, (), ()*,(), ()*, (), (),()*, (), ReynoldhFurustrand (s) och (). * Har avstått från att delta i besluten underpunkterna 4 och 5.2002/03NU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2002/03:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 21 Energi,dels 15 motioner från allmänna motionstiden.Utskottet har vid ett besök hos den 20november 2002 fått upplysningar i ärendet.BakgrundUtgiftsområde 21 Energi omfattar politikområdetEnergipolitik, som i sin tur innesluter frågoravseende tillförsel, distribution och användning avenergi. Myndigheterna som ingår i politikområdet ärStatens energimyndighet och svenskakraftnät.I budgetpropositionen för föreslårregeringen att dels godkänner denföreslagna fördelningen av anslag inomutgiftsområdet, dels bemyndigar regeringen att fattabeslut om utgifter undersex anslag. Därtill begärs godkännande avregeringens förslag beträffande investeringsplan ochfinansiella befogenheter för svenskakraftnät.Riksdagens finansutskott har tillstyrktregeringens förslag om ramar för de olikautgiftsområdena (prop. 2002/03:1, bet.2002/03:FiU1). För utgiftsområde 21 Energi innebärdet en utgiftsram för på 1 687 miljonerkronor. I Moderata samlingspartiets partimotion2002/03:Fi231 föreslogs en minskad utgiftsram med ca318 i förhållande till regeringensförslag. har i sin partimotion2002/03:Fi232 förordat en minskning av utgiftsramenmed i jämförelse medregeringens förslag, medan ipartimotion 2002/03:Fi233 har föreslagit en minskadram med . förslagi partimotion 2002/03:Fi234 för utgiftsområde 21Energi avvek inte från regeringens förslag. Dessaförslag följdes upp vid finansutskottets behandlingav ärendet i reservationer av företrädare förrespektive parti. Företrädarna för Vänsterpartietoch anslöt sig vid finansutskottetsbehandling till regeringens förslag till utgiftsramför detta utgiftsområde vad avser budgetåret 2003.Förslagen i propositionen och motionerna återges ibilaga 1. Regeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag för inom utgiftsområde21 Energi redovisas i bilaga 2.Utskottets övervägandenBedömning av regeringensresultatredovisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad utskottet anförtom regeringens resultatredovisning. Utskottetkonstaterar att redovisningen på ettövergripande plan uppfyller de krav påöverskådlighet och saklighet som riksdagenefterfrågar. erinras om vadutskottet gav uttryck för i samband medbehandlingen av föregående årsbudgetproposition; utskottet utgår från attdessa synpunkter beaktas i det fortsattaarbetet.PropositionenRiksdagen beslutade (prop. 2001/02:143,bet. 2001/02:NU17) om riktlinjer förenergipolitiken. Det beslut fattadeinnebär att riktlinjerna energipolitiskabeslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12) liggerfast. Enligt vad fastställt skall densvenska energipolitiken ha följande övergripandemål.Den svenska energipolitikens mål är att på kortoch lång sikt trygga tillgången på el och annanenergi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Vidare skall energipolitikenbidra till ett breddat energi-, miljö- ochklimatsamarbete i . Energipolitikenskall därtill utformas så att energimarknaderna gesen säker tillgång på energi - el, värme, bränslenoch drivmedel - till rimliga priser.Politikområdet Energipolitik, vilket sammanfallermed utgiftsområdet Energi, omfattar de treverksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrigenergimarknadspolitik och Politik för ett uthålligtenergisystem. Elmarknadspolitiken syftar till attskapa goda ramvillkor för en effektiv och välfungerande elmarknad. Insatserna inom Övrigenergimarknadspolitik fokuserar i första hand påmotsvarande frågor inom övrig ledningsburen energi,dvs. på naturgas och fjärrvärme, liksom på bränsle-och drivmedelsmarknaderna. Politik för ett uthålligtenergisystem utgörs i huvudsak av de energipolitiskaåtgärder som godkände för denfortsatta omställningen och utvecklingen avenergisystemet och vad gäller åtgärdernaför ett långsiktigt uthålligt energisystem.Det är främst () och svenskakraftnät () som har ansvaret för attgenomföra åtgärderna inom energipolitiken.Mål för ElmarknadspolitikenMålet för elmarknadspolitiken är en effektivelmarknad som genererar en säker tillgång på el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser.Regeringens redovisning av elmarknadspolitikengörs med hjälp av sex resultatindikatorer. Dessaindikatorer är prisutvecklingen på den nordiskaelbörsen, elpriser till slutanvändare,strukturutvecklingen, nättariffer, antalet ärendenvid tillsynsmyndigheten samt effekt- och elbalanser.Elpriserna har varit sjunkande på spotmarknadenfrån elreformen fram . Undervåren 2001 vände trenden och priserna steg kraftigt.Den främsta orsaken till prisstegringen var atttillrinningen var lägre än normalt i underbörjan av året. Medan börspriserna på el varieratkraftigt har elpriserna till konsumenten varit merstabila, även om genomsnittspriset sjönk . brötstrenden med sjunkande konsumentpriser och prisernabörjade stiga som en följd av utvecklingen påspotmarknaden. Att elpriserna till konsumenternasjunkit har dock inte fått så stort genomslag påkonsumenternas kostnad för el eftersom nivån påenergiskatten på el stigit sedan avregleringen.Sedan elmarknadsreformen genomfördes harkoncentrationen i elproduktionen ökat;elproduktionen i är i hög grad koncentreradtill ett fåtal företag. De två störstakraftproducenterna, och ,stod sammanlagt för av elproduktionen i landetår 2001. Beträffande försäljning till slutkund ärkoncentrationen inte lika stor, men även där ärtrenden att koncentrationen ökar. De tre störstabolagen - , och -svarar för av slutkundsförsäljningen iSverige.Elkonkurrensutredningen överlämnade sittslutbetänkande om konkurrensen på elmarknaden (SOU2002:7) . Slutsatsen var attkonkurrensen och prisbildningen i huvudsak fungerarförhållandevis väl, men att koncentrationstendenserpå marknaden ställer krav på aktivare uppföljningoch vissa kompletterande åtgärder. Den bedömning somregeringen gör är att elmarknaden i huvudsakfungerar väl. I propositionen påpekas att detemellertid är av stor vikt att reglerna förtillsynen av elnäten vidareutvecklas. Resurserna förtillsyn och allmän bevakning av elmarknaden behöverdärför förstärkas. Vidare har Statskontoret avregeringen getts i uppdrag att genomföra en översynav verksamhet och resursbehov.Tillsynen av nätverksamheten harvarit inriktad på nättarifferna samt efterlevnadenav regelverket kring schablonberäkning. Regeringenmenar, mot bakgrund av den viktiga roll somtillsynen har, att en vidareutveckling av verktygenför att utöva tillsyn har hög prioritet. Den nyabestämmelsen i ellagen med kriterier för vad som kananses vara en skälig nätavgift trädde i kraft i juli2002 och kommer att tillämpas på nättarifferna förår 2003. De nya kriterierna för skälig nätavgiftinnebär bl.a. att en större vikt läggs vid attöverföringen av el sker med god kvalitet. Regeringenpåpekar att det inte finns några klarakriterier för vad som kan anses vara god elkvalitet,men att det är regeringens avsikt att se till attsådana kriterier tas fram.Sedan avregleringen har flera kraftföretagbeslutat om stängning av anläggningar förreservkraftproduktion, i huvudsak oljeeldadekraftverk. Detta har medfört att tillgängligkapacitet (effekt) för elproduktionen har minskat,något som inneburit att under enstaka timmarde senaste vintrarna varit nära effektbrist i vissaregioner. För att säkra effektbalansen på kort sikthar vidtagit en rad åtgärder desenaste åren. Effektbalansen för den kommandevintern kommer att vara fortsatt ansträngd befararregeringen och framhåller att det är viktigt att detarbete som bedrivs för att säkra effektbalansenfortlöper. Vidare avser regeringen att behandlaSvenska kraftnäts förslag till långsiktig lösning aveffektproblemet och återkomma till i dennafråga.Mål för Övrig energimarknadspolitikMålet för verksamhetsområdet är att energipolitikenskall utformas så att energimarknaderna ger en säkertillgång på energi - värme, bränslen och drivmedel -till rimliga priser. Målet förnaturgasmarknadspolitiken är att vidareutvecklagasmarknadsreformen så att en effektivnaturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås.Målet för värmemarknadspolitiken är att förbättratransparensen så att en ökad konkurrens ocheffektivitet stimuleras.Som resultatindikatorer på detta område använderregeringen främst pris- och konkurrensförhållandenapå naturgas- och värmemarknaderna.År 2000 inleddes en stegvis öppning avnaturgasmarknaden med ikraftträdandet av den nyanaturgaslagen. Ytterligare ett steg mot enkonkurrensutsatt naturgasmarknad har tagits genomatt tröskelvärdet för att fritt väljanaturgasleverantör kommer att sänkas till en årligförbrukning om den 1 augusti2003. Regeringens bedömning är attgasmarknadsreformen fungerattillfredsställande. En viss risk för snedvridningarav konkurrensen har dock kunnat konstateras, bl.a.beroende på att det saknas alternativatillförselvägar, sägs det i budgetpropositionen. Medanledning av förslag tillrevidering av gasmarknadsdirektivet kan denfortsatta marknadsöppningen komma att ske i ensnabbare takt än tidigare planerat.I budgetpropositionen redogörs för attEnergimyndigheten konstaterat att värmemarknadernakännetecknas av betydande tröghet med därmedföljande prisspridning. Beroende på byteskostnadernasker konkurrensen huvudsakligen inom ett och sammaenergislag. Vidare konstaterar attde trögheter som finns på värmemarknaderna gör detmöjligt för fjärrvärmeföretag med låga kostnader attfå höga vinster. Regeringen gör bedömningen attytterligare åtgärder krävs för att utvecklafjärrvärmemarknaden. Därför avser regeringen atttillsätta en särskild utredare med uppdrag attföreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenternamot oskälig fjärrvärmeprissättning, överväga behovetav bestämmelser som reglerar åtskillnaden mellankonkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden och påfjärrvärmeverksamhet samt analysera om det ärlämpligt att införa tredjepartstillträde tillfjärrvärmenäten.Mål för Politik för ett uthålligt energisystemDet energipolitiska programmet från år 1997innehåller ett program för ett ekologiskt ochekonomiskt uthålligt energisystem för perioden1998-2004. Målet är att energin skall användas såeffektivt som möjligt med hänsyn tagen till allaresurstillgångar. Stränga krav skall ställas påsäkerhet och omsorg om hälsa och miljö vidanvändning och utveckling av all energiteknik.Programmet indelas i energipolitiska åtgärder påkort sikt (1998-2002), åtgärder för ett långsiktigtuthålligt energisystem (1998-2004) samtenergipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser (1998-2004). Det energipolitiskabeslut som fattade omfattaråtgärder för den fortsatta omställningen avenergisystemet.Energipolitiska åtgärder på kort sikt är den delav programmet som avser att kompensera bortfallet avelproduktion från den andra reaktorn i Barsebäck.Ett villkor för stängningen av andrareaktor är att bortfallet av elproduktion kankompenseras genom tillförsel av ny elproduktion ochminskad användning av el. Syftet med åtgärderna inomdet kortsiktiga programmet är att under perioden1998-2002 minska användningen av el för uppvärmning,öka tillförseln av el och värme från förnybaraenergikällor och utnyttja det befintligaenergisystemet effektivare.För de kortsiktiga åtgärderna används somresultatindikatorer det beräknade effekttillskottet,den årliga reduktionen/produktionen, kostnaden ikronor per kW (effekt), kostnaden i kronor per kWh(energimängd) samt miljöindikatorer (utsläpp avsvavel, kväveoxider, koldioxid m.m.).Målet med insatserna för minskad elanvändning(reduktionsmål) är att åtgärderna skall leda till enminskad årlig elanvändning på under perioden1998-2002. Enligt regeringen kan måluppfyllelsen förminskad elanvändning betraktas som tämligen god. Densammanlagda reduktionen av elförbrukningen och denökade produktionen av mottryck i fjärrvärmesystemetmotsvarar ca , baserat på de ansökningar sombeviljats medel och de utbetalningar som gjortsunder . Regeringen konstaterarsamtidigt att utgifterna för de elminskandeåtgärderna , liksom och 2000,varit lägre än beräknat.Målet med åtgärderna för att öka tillförseln av elfrån förnybara energikällor (produktionsmålet) äratt öka tillförseln med totalt . Fördelningen mellan energislagenär biobränslebaserad kraftvärme, 0,5 TWhvindkraft och småskalig vattenkraft.Regeringen konstaterar att målen avseende stöden förutbyggnaden av vindkraftverk och biobränsleeldadekraftvärmeverk kommer att nås inom programperioden.Målet avseende utbyggnaden av småskalig vattenkraftkommer dock ej att uppnås, bl.a. beroende på tveksamlönsamhet och kompliceradetillståndsgivningsprocesser. uppgår till 0,88 TWhbiobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och0,småskalig vattenkraft enligt redovisningeni budgetpropositionen. Totalt omfattar beslutadeåtgärder således medan genomförda åtgärdert.o.m. utgör 0,691 TWh.Åtgärder för effektivare energianvändning syftartill att främja en effektiv användning av energi ochomfattar främst information och kunskapsspridningtill olika målgrupper. Redovisningen avmåluppfyllelsen görs utifrån kvalitativa variabler,och regeringen påpekar att det av olika skäl ärsvårt att ställa upp relevanta kvantitativa mål. Denuppföljning som skett har därför varit inriktad påen kvalitativ uppföljning. Regeringens bedömning äratt åtgärderna för en effektivare energianvändningstimulerar intresset för energieffektiviseringar hossåväl specifika användargrupper som allmänheten.Utnyttjandet av anslagna resurser när det gällerteknikupphandling är emellertid lågt, konstaterasdet i budgetpropositionen. Av detta skäl avserregeringen att se över arbetsformerna för stödettill teknikupphandling.Energipolitiska åtgärder på lång sikt är den delav programmet som innebär en långsiktig satsning påforskning, utveckling och demonstration av nyenergiteknik . Målet försatsningen på forskning, utveckling ochdemonstration av ny energiteknik är att under denärmaste tio åren kraftigt öka el- ochvärmeproduktionen från förnybara energikällor ochutveckla kommersiellt lönsam teknik förenergieffektivisering.Det övergripande målet för energiforskning är attbygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap ochkompetens på energiområdet inom universiteten,högskolorna och näringslivet i enlighet med 1997 årsenergipolitiska beslut. Energiforskningen skall ävenbidra till ett breddat energi-, miljö- ochklimatsamarbete i . Insatserna kringforskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet skall bidra till ökad användning avrenare och effektivare energiteknik. Den verksamhetsom bedrivs skall bidra till att stabilaförutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigtnäringsliv och till en förnyelse och utveckling avden svenska industrin.De statliga insatserna skall bidra tilluppbyggnaden av kunskap inför framtida kommersiellatillämpningar, effektivisering av den teknik som är kommersiell samt utveckling av nykonkurrenskraftig teknik med högre verkningsgrad ochlägre miljöpåverkan. De områden som särskiltprioriteras är bl.a. kraftvärme baserad påbiobränsle, biobränslebaserad kraftproduktion,biobränsleförsörjning inklusive hantering ochnyttiggörande av askor och nya processer företanolproduktion baserad på cellulosahaltigaråvaror. Därtill skall alternativa drivmedel, nyteknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft ochhavsbaserad vindkraft, solceller samt forsknings-och utvecklingsarbete för energieffektivisering ibebyggelse, industri- och transportsektorprioriteras.Regeringen påtalar att insatsernas långsiktigakaraktär innebär att det inte är relevant att mätamåluppfyllelsen med enskilda resultat under ettenskilt år. Därför redovisas främst utfall ochindikatorer för verksamhetens kvalitet och relevans,sägs det. I propositionen redovisas resultatenutifrån en indelning i sexton utvecklingsområden,vilka är organiserade inom fem tematiska områden(Bränslebaserade energisystem, Transporter,Elproduktion och kraftöverföring, Industri ochBebyggelse). De fem temaområdena fördelas överforskningsprogram, utvecklingsprogram ochkompetenscenter. finansieradeEnergimyndigheten 17 forskningsprogram, 24utvecklingsprogram och 5 kompetenscenter. Denstörsta mottagarkategorin var universitetoch högskolor. Redovisningen i propositionen görsutifrån beviljade medel under respektive år. Underår 2001 har beviljat 567 miljonerkronor till totalt 693 projekt. Till detta kommerfinansiering från näringslivet som uppgicktill 512 miljoner kronor.För att säkerställa verksamhetens kvalitet ochrelevans har låtitgenomföra oberoende utvärderingar av sammanlagt åttaforsknings- och utvecklingsprogram. Ensammanställning av dessa återfinns ibudgetpropositionen.Regeringens bedömning - med stöd i genomfördaoberoende utvärderingar av stödet till forskning ochutveckling med avseende på såväl kvalitet somrelevans - är att forskningens inomvetenskapligakvalitet och insatsernas relevans ärtillfredsställande. Mot bakgrund av den samladeredovisningen gör regeringen bedömningen attinsatserna för ett långsiktigt uthålligtenergisystem har goda förutsättningar att uppnå deformulerade målen.Revisionens iakttagelseRiksrevisionsverket (RRV) bedömer attårsredovisningen 2001 iallt väsentligt är rättvisande. Myndigheten ficksamma omdöme .