bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Regeringen serdärför inte något behov av att genomförade av utredningen föreslagna åtgärderna.Detta gäller enligt vad som anförs även deförslag som lämnades av den s.k.Tjänsteutredningen i betänkandetUppskattad sysselsättning - om skatternasbetydelse för den privata tjänstesektorn(SOU 1994:43).Enligt utskottets mening skulleinförandet av en särskild stimulans förtjänstesektorn i de former motionärernaföreslår innebära ett avsteg från deprinciper om en likformig och neutralbeskattning som ligger till grund förskattereformen och som enligt utskottetsmening bör gälla. Utskottet delar ocksåregeringens bedömning att det skulle varakostsamt att genom stimulanser försökaskapa en tjänsteproduktion som kankonkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. Risken är atteffekterna på sysselsättningen blir mycketsmå eller inga alls, somkostnaderna blir stora. De erfarenhetersom man har gjort i talar för ensådan utgång. En stimulans av denna typskulle också leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov tillsvårkontrollerade gråzoner.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi287 yrkande 29 och Fi286yrkande 7.Pensions- och kompetenssparandeUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget omatt pensionssparandet skall utvidgas tillett pensions- och kompetenssparande.Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 2(fp).BakgrundPensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 §IL göras för för pensionsförsäkring som den skattskyldige äger ochför inbetalningar på pensionsspararenseget pensionssparkonto.Pensionssparavdraget får inte överstigasumman av 0,5 prisbasbelopp och ettsärskilt tillägg som är beroende av ompensionsrätt föreligger eller ej. Ompensionsrätt föreligger i anställningenuppgår tillägget till av inkomstenmellan 10 och 20 prisbasbelopp. Om denskattskyldige inte har pensionsrätt i sinanställning eller om inkomsten utgör aktivnäringsinkomst uppgår tillägget till 35 %av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp.Riksdagen har godkäntriktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling. En utgångspunkt försystemet skall vara att individen deltarmed eget sparande på kompetenssparkonto.Den kompetensutveckling som systemet skallstimulera ges en vid definition. Denenskilde individen ges möjlighet att medvissa begränsningar göra skattemässigtavdragsgilla insättningar påkompetenssparkonton. En stimulans förarbetsgivare att göra inbetalningar på enanställds kompetenssparkonto skallinföras. Uttag från kompetenssparkontobeskattas som inkomst av tjänst. Vid uttagi anslutning till kompetensutvecklinglämnas en stimulans i form av en kompetenspremie vars storlek bl.a. beror pålängden på kompetensutvecklingen. Premienges i form av en skattereduktion (prop.2001/02:175, bet. 2001/02:AU10).MotionFolkpartiet liberalerna föreslår i motionSk382 yrkande 7 av m.fl.(fp) att dagens pensionssparande utvidgasså att avdrag medges upp till ettbasbelopp, att sparandet får tas ut föratt finansiera kompetensutveckling och attkvarstående sparande kan tas ut vidpensionering.Moderata samlingspartiet har i motionFi287 föreslagit att avdraget förpensionssparande höjs till ett basbeloppfr.o.m. Förslaget har remitteratstill skatteutskottet och behandlas inte idetta ärende.Utskottets ställningstagandeInom pågår förnärvarande ett arbete med utformningen avde regler som behövs i ett system förindividuell kompetensutveckling. Enpromemoria med förslag till skattereglerhar upprättats inom finansdepartementetoch remissbehandlats över sommaren.Avsikten är att ett förslag med såvälskatteregler som övrig lagstiftning skallpresenteras . Avsikten äratt de nya reglerna skall kunna tillämpasfr.o.m. den 1 juli 2003.Enligt utskottets mening bör resultatetav regeringens arbete avvaktas. Utskottetavstyrker motion Sk382 yrkande 7.Gåvor till ideell verksamhetUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om enavdragsrätt för gåvor till internationelltbistånd.Jämför avvikande mening 2 (fp).MotionFolkpartiet liberalerna föreslår i motionSk382 yrkande 14 av m.fl.(fp) att en avdragsrätt för gåvor tillinternationellt bistånd införs för attuppmuntra människor att dela med sig avsitt välstånd.Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigtatt det finns en demokratisk process bakomdet stöd som samhället ger tillfrivilligarbete i kyrkliga organisationer,idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete, m.m. En avdragsätt för gåvor tillden här typen av verksamhet skulle minskautrymmet för det samhälleliga stödet ochöka dessa viktiga verksamheters beroendeav enskilda personers förmögenheter,förmåga och vilja att bidra.Det är vidare önskvärt att skattesystemetså långt möjligt hålls fritt från inslagsom inte hänger samman med dessgrundläggande funktion att utgöra en säkerbas för finansieringen av den gemensammasektorn. Att belasta skattemyndigheternamed en kontroll av den här typen av stödär enligt utskottets mening inte lämpligt.En ytterligare nackdel med att lämnastödet som ett skatteavdrag är att detinte på vanligt sätt blir föremål för enårlig och samlad prövning i samband medbudgetberedningen.Utskottet avstyrker motionsförslaget.Kapital och företagsbeskattningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omslopad skatt på aktieutdelning,riskkapitalavdrag, starta-eget-avdrag,höjd bolagsskatt och slopad arvsskatt påarbetande kapital i fåmansföretag.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BakgrundFrågan om s.k. enkelbeskattning och dessinverkan på företagsinvesteringarna harutretts av 1992 årsföretagsskatteutredning. Utredningenavvisade i betänkandet En lättnad idubbelbeskattningen av mindre företagsinkomster (SOU 1996:119) ett generelltslopande av dubbelbeskattningen som ettmedel att förbättra villkoren förföretagande.Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97: SkU13),som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20),har genomfört lättnader ibeskattningen av utdelning ochkapitalvinst på aktier i onoterade företagfr.o.m. Lättnadernaersatte det riskkapitalavdrag som införtstidigare.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motionFi287 yrkande 26 av m.fl.(m) att skatten på aktieutdelningar slopasfr.o.m. taxering.Folkpartiet liberalerna anför i motionSk382 yrkande 24 av m.fl.(fp) att beskattningen av aktieutdelningarbör avskaffas i etapper och de föreslåratt den halveras för privatpersoner underde närmste två åren.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi256yrkandena 19 och 20 av m.fl.(kd) och motion Sk383 yrkandena 2, 6 och14 av Per m.fl. (kd) attbeskattningen av aktier avskaffas stegvismed en halvering av fysiska och juridiskapersoners utdelningsskatt och medsikte på ett fullständigt slopande år2005. Ett permanent riskkapitalavdrag förköp av aktier i onoterade bolag upp till100 införs fr.o.m. år 2003.Bolagskatten höjs till som enfinansiering av avvecklad förmögenhetsskatt m.m.I motion Fi286 yrkandena16, 17 och 22 av m.fl. (c)föreslås en avdragsrätt för starta-eget-sparande på ,totalt högst och ett personligtriskkapitalavdrag på högst perår för start av företag utanhjälp av starta-eget-sparande.Motionärerna föreslår vidare attarvsskatten för arbetande kapital i fåmansföretag slopas.Utskottets ställningstagandeI finansplanen anför regeringen att starkaoch livskraftiga företag är av avgörandebetydelse för att skall präglas avuthållig tillväxt och rättvisa, och attdet är angeläget att förbättra deskattemässiga villkoren för företagen. Detfinns drygt 800 000 företag iSverige, varav drygt 600 000 enmansföretag. Dessa företag utgör en viktig deli näringslivet och deras vikt ochbetydelse för den svenska ekonomin kommerenligt vad som anförs sannolikt att ökaytterligare . Reglerna ombeskattning av småföretagsägares utdelningoch kapitalvinst som löne- ochkapitalinkomst är viktiga, och regeringenvill genomföra enförändring av dessa regler för att ökaavkastningen för den som tar risken attstarta ett eget företag och/ellerexpandera sin verksamhet. Regeringen avseräven att ändra reglerna så att flerföretag får lägre skatt vidgenerationsskiften.Enligt utskottets mening visar deutredningar som gjorts på området att enslopad skatt på aktieutdelningar inte ärett verksamt medel för att förbättra destörre företagens villkor. Tillgången internationell kapitalmarknad gör attbeskattningen av sparande endast ibegränsad omfattning inverkar påföretagens investeringsbenägenhet.Utskottet anser att en generell sänkningav skatten på ägarnas sparande i aktierinte är en effektiv metod för attförbättra villkoren för företagandet ochavstyrker därför motionsyrkandena omslopad skatt på aktieutdelning.För små och medelstora företag som inte ialla avseenden har tillgång till deninternationella kapitalmarknaden kanemellertid inte bortses från att denpersonliga kapitalbeskattningen inverkarpå avkastningskravet och därmed i viss månfungerar som en skatt på företagensinvesteringar. Detta förhållande harbeaktats i samband med att påsenare år beslutat om en rad ändringar isyfte att förbättra villkoren förnyföretagande och entreprenörskap. Enlättnad i beskattningen av utdelningar ochkapitalvinster på aktier i onoterade bolaginfördes och har utvidgatsgenom olika beslut och1998. Även villkoren för finansiering medegna vinstmedel har förbättrats. Enskildanäringsidkare fick vid taxeringutvidgade möjligheter till reserveringgenom avsättning till periodiseringsfond,och denna möjlighet har ytterligareförbättrats som ett resultat av en meringående undersökning av hur företagenanvänder periodiseringsfonderna (prop.1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m.). Mot denna bakgrund finnsdet enligt utskottets mening inte någonanledning att överväga att införa ettsärskilt avdrag för investeringar ionoterade aktier. Utskottet avstyrkerdärför förslaget om ett permanentriskkapitalavdrag.Enligt utskottets mening är det viktigtatt skattereglerna inte lägger hinder ivägen för nyföretagande ochentreprenörskap och att avkastningen förden som tar risken att starta ett egetföretag eller att expandera sin verksamhetär tillräcklig. Särskilda stimulanser isamband med nystart av företag ger emellertid inte denna effekt utan skapartvärtom en risk för att livskraftigaföretag slås ut i konkurrensen mednystartade och skattegynnade företag,något som inte kan anses varaförenligt med kravet på stabila och godaregler för företagen. Utskottet är motdenna bakgrund inte berett att tillstyrkaförslagen om olika former av starta-eget-avdrag.När det gäller förslaget om avskaffadarvsskatt vid generationsskiften i företagbör regeringens förslag avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi287 yrkande 26, Sk382 yrkande24, Fi256 yrkandena 19 och 20, Sk383yrkandena 2, 6 och 14 och Fi286 yrkandena16, 17 och 22.Avyttring av fåmansföretag genomandelsbyteUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omolika åtgärder i anslutning tillfåmansbolagsägares andelsbyten.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BakgrundDet förekommer att fåmansbolag avyttrasgenom byte mot andelar i ett annatföretag. Om likviden till högst 10 %utgörs av kontanter och det är frågan omuppköp av ett helt företag är det möjligtatt få uppskov med beskattningen av denvinst som uppkommer. Vinsten delas normaltupp i en tjänstebeskattad och enkapitalbeskattad del som en följd av deregler som gäller för fåmansföretag (3:12-reglerna). Om de mottagna andelarnasjunker i värde får förlusten på vanligtsätt dras av i inkomstslaget kapital.Skatteeffekten av detta avdrag är docklägre än den beskattning som träffar dentjänstebeskattade delen av vinsten. Kravetpå skatt för den uppskjutna vinstenkvarstår även om de mottagna andelarnahelt skulle förlora sitt värde. Dekomplikationer som kan uppkomma för denenskilde i fall som dessa haruppmärksammats under år 2001.Skatteutskottet behandlade i sittyttrande över budgetpropositionen hösten2001 (yttr. 2001/02:SkU1y) och undermotionsbehandlingen (bet.2001/02:SkU15) motioner som tog upp deproblem som uppkommer när en företagarefår betalt för sitt företag i andelar somsedan förlorar sitt värde. Vid den senarebehandlingen hade ett analysarbetepåbörjats i och den dåaktuella motionen avstyrktes medhänvisning till detta arbete.Finansdepartementet presenterade den 12april 2002 en promemoria om 3:12-reglernaoch reglerna om andelsbyten. I promemorianredovisades fyra tänkbara lösningar påproblemet. I tre modeller mildrasbeskattningen av uppskovsbeloppet på olikasätt om de tillbytta andelarna sjunker ivärde. I den fjärde modellen betraktasandelsbytet inte som en försäljning, utanbeskattningen sker först när det tillbyttaandelarna avyttras och då efter särskildaregler.I april 2002 tog skatteutskottet uppfrågan till förnyade överväganden medanledning av att det arbete som pågickvisat sig vara så komplicerat att beredningen inte beräknades kunna slutförasunder våren. För att de berörda småföretagarna skulle få besked i någon formom hur regelsystemet bör förändrasföreslog utskottet att skulletillkännage för regeringen att den skallåterkomma till med ett förslagtill en retroaktivt verkande lagändringsom eliminerar de effekter som uppstår iförlustsituationer till följd av att etttjänstebelopp skall tas upp tillbeskattning av den som genom ett uppskovsgrundande andelsbyte har avyttratandelar i ett fåmansföretag. Utskottetuttalade att regeringen senast i augusti2002 skulle återkomma till meden proposition. biföll den 16maj 2002 utskottets förslag ( bet.2001/02:SkU29).Regeringen har aviserat att enproposition kommer att avlämnas till . Regeringen har den 14oktober 2002 överlämnat en lagrådsremissom utvidgning av reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten tillLagrådet.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Sk417yrkandena 14 och 15 av . (m) anför motionärerna att riksdagenbör lagstifta på egen hand om regeringeninte lägger fram något förslag, ochmotionärerna föreslår att rikdagen fattarbeslut om att en försäljning avfåmansbolag där likvid erhållits i andelaroch med villkor om att andelarna inte fårsäljas förrän i sinhelhet skall beskattas i inkomstslagetkapital. Beslutet bör gälla från och medden . Motionärerna anförvidare att även kontantbegränsningen viduppskov ger orimliga effekter eftersomberäkningen utgår från andelarnasnominella värde, och de föreslår attregeringen får återkomma med ett förslagom att denna regel avskaffas från och medden 1 januari 1999.I liberalernas motion Sk382yrkande 22 av m.fl. (fp)anförs att de problem som uppkommer viduppskovsgrundande avyttring avfåmansföretag mot andelar också kanuppkomma i närliggande fall, och de begärett tillkännagivande om att regeringen börbeakta detta förhållande vid sinutformning av den aviserade propositionen.I motion Fi286 yrkande 23av m.fl. (c) anförs att detblivit uppenbart att 3:12-reglerna geupphov till problem för dem som såltföretag och fått betalt i andelar somsedan sjunkit i värde. Motionärernanoterar att regeringen lämnat enlagrådsremiss i ärendet men anser attriksdagen under alla omständigheter måstefatta ett beslut vid behandlingen avbudgetpropositionen för . Deföreslår därför att beskattningen avvinster vid andelsbyten ändras på ettsådant sätt att andelsägare kan välja ombeskattning skall ske vid andelsbyteteller vid den slutliga försäljningen.I motion Fi261 av Per ()anförs att de problem som visat siguppkomma vid uppskovsgrundande andelsbytenockså kan uppkomma i andra fall. Gälleravyttringen konvertibler ellerteckningsoptioner eller lägger kontantbegränsningsregeln hinder i vägen kanbeskattningskonsekvenserna bli desamma.Motionären begär ett tillkännagivande omatt det bör utredas om en begränsning tilluppskovsfallen inte leder till att likafall behandlas olika.Utskottets ställningstagandeRegeringen avlämnar enproposition till med förslag omändrade regler för beskattningen av vissaandelsbyten. Regeringen föreslår attmetoden med uppskov ersätts med enbeskattning där mottagna andelar övertardet omkostnadsbelopp som de avyttradeandelarna har. Vinst eller förlustbeskattas först när de mottagna andelarnaavyttras. De nya reglerna skall undervissa förutsättningar få tillämpasretroaktivt på andelsbyten som skett undertiden den 1 januari 1999-den 31 december2002. Av den lagrådsremiss som ligger tillgrund för propositionen framgår attengångseffekterna i form av uteblivenskatteintäkt beräknas till 283 miljonerkronor, medan den varaktiga effektenberäknas till iutebliven skatteintäkt. Det påpekas attuppskattningarna är behäftade med storosäkerhet.Utskottet ser positivt på att regeringennu har avlämnat en proposition med detförslag till en retroaktivt verkandelagändring som begärt. Somframgått redan i samband med riksdagensbeställning rör det sig om ett kompliceratlagstiftningsärende som kräver en noggrannberedning. Utskottet avser att taställning till den närmare utformningen avde föreslagna lagändringarna under denfortsatta riksdagsbehandlingen.När det gäller de olika motionsförslagenom att nu skall fatta beslut omolika förändringar anser utskottet att denfortsatta riskdagsbehandlingen avregeringens förslag bör avvaktas.Utskottet avstyrker därför dessamotionsyrkanden.I vissa motioner begärs tillkännagivandenom att regeringen bör utreda om inteytterligare grupper kan ha liknandeproblem och ta ställning till behovet aven utvidgning av lagstiftningsärendet tilldessa grupper. Även dessa frågor börenligt utskottets mening anstå i avvaktanpå den fortsatta riksdagsbehandlingen.Utskottet avstyrker även dessamotionsyrkanden.Utskottet återkommer till dessa frågorunder inkomstberäkningen.Beskattning av royaltyinkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omskattefrihet och kapitalbeskattning avroyalty.Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3(kd).BakgrundRoyalty skall enligt huvudregeln beskattasi inkomstslaget näringsverksamhet. Omroyalty grundar sig på anställning ellerpå uppdrag eller tillfällig verksamhet sominte ingår i en näringsverksamhet skallden dock tas upp i inkomstslaget tjänst.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 27 av m.fl. (m)anförs att den nuvarande beskattningen avroyalty från uppfinningar och patentdriver uppfinningsrika innovatörer ilandsflykt i stället för att slå vakt omderas kompetens för att utveckla nya idéeri . Motionärerna föreslår attroyalty beskattas i inkomstslaget kapitalfr.o.m. år 2003.I motion Sk383 yrkande12 av Per m.fl. (kd) anförs attSverige har en onormalt stor export avpatent och uppfinningar som exploateras iandra länder, och de föreslår attroyaltyinkomster befrias från skatt de tvåförsta åren för att därefter beskattas sominkomst av kapital.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör det undvikasatt införa särskilda skattestimulanser förviss typ av verksamhet. Förslag omskattefrihet förroyaltyinkomster har tidigare föreslagitsav (SOU 1993:84),men har inte ansetts vara aktuella attgenomföra. Utskottet avstyrker motionernaFi287 yrkande 27 och Sk383 yrkande 12.FastighetsskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omfrysta taxeringsvärden, sänktfastighetsskatt, och omläggningen till enkommunal avgift, m.m.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BakgrundUttaget av fastighetsskatt på bostäder harsedan år 1996 kraftigt begränsats genom enrad successiva beslut. Detomräkningsförfarande som då infördes harinte tillämpats som avsett, utantaxeringsvärdena har i princip varit oförändrade . När"frysningen" av taxeringsvärdena upphördeår sänktes i stället skattesatsen försmåhus och är nu (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02:FiU1).Riksdagen beslutade omen begränsningsregel för fastighetskatten(prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3).Regeln, som bygger påFastighetsbeskattningskommitténs förslag,tar sikte på hushåll med låga inkomstersom är bosatta i fastigheter med högataxeringsvärden och innebär attfastighetsskatten under vissaförutsättningar inte skall överstiga femprocent av hushållets sammanlagdainkomster.Vidare harFastighetstaxeringsutredningens förslag omatt omräkningsförfarandet vidfastighetstaxeringen skall tas bortgenomförts. I stället har det införts ettsystem för småhus-, hyreshus- ochlantbruksenheter som innebär attförenklade fastighetstaxeringar skall skemitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. För småhus innebär det atten förenklad fastighetstaxering skall skeförsta gången . Allmänfastighetstaxering för småhus kommer attske och . Småhusen omräknassista gången (prop. 2001/02:43,bet. 2001/02:SkU11).Regeringen har vidare aviserat ettförslag om en s.k. dämpningsregel somsyftar till att höjda taxeringsvärden inteomedelbart skall slå igenom på uttaget avfastighetsskatt. Meningen är att endast entredjedel av höjningen skall slå igenomunder taxeringsåret och lika mycket undervart och ett av de två därpå följandeåren.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 18 delvis, 19 och 21 av LennartHedquist m.fl. (m) föreslås atttaxeringsvärdena fryses nivå,att fastighetsskatten för småhus bestämstill och ochatt begränsningsregeln och dämpningsregelnupphävs. I motion Fi245 yrkande 1 av KarinEnström (m) begärs ett tillkännagivande omatt fastighetskatten bör avskaffasomdelbart.I liberalernas motion Sk382yrkandena 8-10 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om attfastighetsskatten måste avvecklas ,systemet för taxering reformeras ochlikformighet mellan boendeformerupprättas. Motionärerna föreslår atttaxeringsvärdena fryses till nivåoch att skatten på reavinst vidbostadsrätts- och fastighetsförsäljninghöjs från till 30 %.I motioner Fi256yrkandena 13 och 14 av m.fl.(kd), Fi254 yrkandena 1-3 av Per Landgrenm.fl. (kd) och Bo216 yrkande 6 av AnnelieEnochson (kd) anförs att fastighetsskattenbör slopas helt för småhus (egna hem),bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar) och kommersiella lokaleroch industrienheter. Kommunerna skall istället ges rätt att ta ut en fast avgiftper småhus, per bostadslägenhet samt perkvadratmeter lokalyta för kommersiellalokaler och industrienheter. Den totalakommunala avgiften får inte överstigakommunernas självkostnader för gator/vägaroch parkering, räddningstjänst samt fysiskplanering. Reavinstskatten vid försäljningav privatbostadsfastighet och bostadsrätthöjs till den generella nivån på 30 %.I motion Fi286 yrkandena 9och 11 av m.fl. (c) föreslåsatt fastighetstaxeringsvärdenräknas om med en medianmodell i den undre och övrekvartilen tas bort. Motionärerna räknarmed att detta sänker taxeringsvärdena medca . De föreslår vidare attbegränsningsregeln upphävs eftersom denbygger på en omodernsambeskattningsprincip och inte behövs.Utskottets ställningstagandeRegeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skallutreda fastighetsskatten, förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten.Uppdraget skall vara avslutat vid utgångenav . Kommittén ges möjlighet attpröva lösningar som kan innebära avstegfrån nu gällande principer förfastighetsbeskattningen. En förutsättningär dock att de fördelningspolitiskakonsekvenserna är acceptabla. En viktigutgångspunkt är en likformig beskattningav olika typer av tillgångar. Kommitténhar fått i uppdrag att åstadkomma ettregelsystem som både är enkelt ochrättvist.Enligt utskottets mening ärfastighetsskatten en del av kapitalinkomstbeskattningen och en viktig inkomstkällaför att finansiera den offentligavälfärden. Den beräknas ge intäktertill staten på drygt 20 miljarder kronor.Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att tillstyrka tillkännagivandeneller beslut som innebär attfastighetsskatten helt eller delvis avskaffas.