bet · GP01FIU12 · 2002-05-30 00:00:00 — Slutligen vad gällerartikeln angående tilldelningsgrunder har Sverigefått stöd för sin uppfattning av ytterligare tremedlemsstater. Ett kompromissförslag, som innebäratt det i en beaktandesats anges i vilkenutsträckning hänsyn till allmänintresset kan vägasin mot att förslagets mer restriktiva ordalydelseantas, har diskuterats. Direktivet för den klassiskasektorn skall beslutas vidministerrådsmötet för den inre marknaden.Utskottets övervägandenDen framtida tillsynen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet förordar att det görs en förnyadprövning av ställning i samband medutredningen om myndighetsstrukturen när detgäller konsument- och konkurrensfrågor.Utskottet tillstyrker delvis motion N365(mp). Utskottet avstyrker motioner omsanktionssystemets utformning, eftersomfrågan är föremål för beredning inomRegeringskansliet. Övriga motionsyrkandenavstyrks.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp)gör bedömningen att NOU) skall ansvara för den statligatillsynen av offentlig upphandling.Upphandlingskommittén föreslog att NOU skulle slåssamman med som ombildas till en nymyndighet och att myndigheten benämnd Konkurrens-och upphandlingsverket skall ledas av en styrelseeller ett insynsråd.Regeringen anser att det måste finnas en effektivoch ändamålsenlig tillsynsorganisation. Det primärasyftet för organisationen skall vara attupphandlingslagstiftningen och gemenskapsrättensprinciper följs. Det är vidare viktigt attmyndigheten ger upphandlande enheter ochleverantörer vägledning om hur lagstiftningen skalltillämpas. Regeringen anser att det inte finnstillräckliga skäl för att föra över NOU:s uppgiftertill . Konkurrensfrågor har mycketgemensamt med upphandlingsfrågor men i praktikentorde tillsynen av offentlig upphandling kräva enhelt annan angreppsvinkel än den inriktning motkontroll och förbud som följer av konkurrenslagen.Det krävs att den statliga tillsynsmyndigheten harsärskild kunskap när den handlägger ärenden ochlämnar information som rör kommuner och landsting.Namnet NOU är väl inarbetat både internationellt ochinom landet och regeringen anser att det är viktigtatt det behålls. Behovet av en särskild myndighetför bevakning av upphandlingsområdet och för tillsynav att upphandlingsreglerna följs är enligtregeringens bedömning lika stort som när nämndeninrättades . Regeringen anser attnämndmyndighetsformen är den mest ändamålsenliga förden statliga tillsynen av den offentligaupphandlingen.SanktionerI proposition 1999/2000:128 Offentlig upphandling iinformationssamhället angav regeringen att det avflera skäl är angeläget att bestämmelserna omoffentlig upphandling följs. Av propositionenframgår att frågan om tillsynsmyndighetensbefogenheter bör beredas ytterligare. När detgäller bl.a. sanktionssystemets närmare utformningoch frågan om talerätt i s.k. överprövningsmålväcktes vissa frågor av remissinstanserna vidbehandling av kommitténs förslag ommarknadsskadeavgift i delbetänkandet. Regeringenanser i likhet med kommittén och remissinstansernaatt det bl.a. bör införas en möjlighet att kunnaingripa vid otillåten direktupphandling. Beredningeni denna del är inte avslutad och regeringen avseratt återkomma med förslag under hösten 2002.MotionernaI motion Fi30 av Per m.fl. (kd) yrkande 4föreslås att skallbli en enhet under . I motion Fi33av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs attregeringen återkommer till med förslag omatt ochKonkurrensverket skall slås samman till enmyndighet. I motion Fi35 av m.fl. (m)yrkandena 1 i denna del, 2 och 3 yrkas avslag påförslaget att låta organisationen av Nämnden föroffentlig upphandling vara oförändrad. Motionärernaanser att ochKonkurrensverket bör slås ihop till en gemensammyndighet, . Imotion Fi267 av m.fl. (m) yrkande 8,motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkande 3samt motion Fi299 av Per m.fl. (kd) yrkande7 anser motionärerna att tillsynsmyndigheten måsteges bättre förutsättningar att klara sin uppgift.Enligt motionärerna bör tillsynsmyndigheten gesbättre sanktionsmöjligheter och en ny organisation.NOU bör slås samman med till ettkonkurrens- och upphandlingsverk. I motion N365 avIngegerd Saarinen m.fl. (mp) yrkande 16 föreslås attregeringen bör tillsätta en utredning för att seöver effekterna av att bilda ett nytt konkurrens-och upphandlingsverk. I motion Fi209 av MarianneAndersson m.fl. (c, m, fp, kd) förespråkas attregeringen bör lägga fram förslag som stärkertillsynen över den offentliga upphandlingen.Motionärerna i motion Fi267 (m) yrkande 9, motionFi232 (fp) yrkande 4 samt motion N365 (mp) yrkande15 anser att konkurrens- och upphandlingsverketskall få möjlighet att föra talan om s.k. marknads-skadeavgift vid länsrätt. I motion Fi267 (m) yrkande10 och motion Fi232 (fp) yrkande 5 ansermotionärerna att branschorganisationer även skallges talerätt i upphandlingsmål. I motion Fi28 avJan-Evert Rådhström och () yrkasatt sanktionsmöjligheter införs mot upphandlandeenheter som gång på gång bryter motupphandlingsreglerna. I motion Fi35 av GunnarHökmark m.fl. (m) yrkandena 4 och 5 samt i motionFi267 av m.fl. (m) yrkandena 11 och12 anser motionärerna att möjligheterna för enförfördelad leverantör att erhålla skadestånd börförbättras och att preskriptionstiden i skadestånds-och marknadsskademål bör förlängas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det måste finnas en effektiv ochändamålsenlig tillsynsorganisation. Organisationensviktigaste uppgift är att upphandlingslagstiftningenoch gemenskapsrättens principer följs. Behovet avtillsyn och bevakning av upphandlingsfrågorna ärstort. Myndighetsstrukturen när det gällerkonsument- och konkurrensfrågor är för närvarandeunder utredning i . Utskottetförordar att det i samband med dessa övervägandengörs en förnyad prövning av NOU:s ställning medinriktning bl.a. på att ta vara på de fördelar somkan finnas med en kontroll- och tillsynsfunktion viaen förvaltningsmyndighet och utvecklingsfunktioner ieventuellt andra former. Detta bör som sinmening tillkännage för regeringen. Därmedtillstyrker utskottet delvis motion N365 (mp)yrkande 16. Utskottet avstyrker motionerna Fi30 (kd)yrkande 4, Fi33 (fp) yrkande 1, Fi35 (m) yrkandena 1i denna del, 2 och 3, Fi267 (m) yrkande 8 , Fi232(fp) yrkande 3, Fi299 (kd) yrkande 7 samt Fi209 (c,m, fp, kd).I propositionen anförs att regeringen anser attdet bl.a. bör införas en möjlighet att kunna ingripavid otillåten direktupphandling. Utskottet anser attdet är viktigt att regeringen återkommer idenna fråga, och har erfarit att regeringen avseratt presentera förslag för under hösten2002. Därmed tillgodoses i huvudsak syftet medmotionerna N365 (mp) yrkande 15, Fi267 (m) yrkandena9-12, Fi232 (fp) yrkandena 4 och 5, Fi28 (m) samtFi35 (m) yrkandena 4 och 5. Någon särskild åtgärdfrån synes inte nödvändig, varförmotionerna avstyrks.Översyn av m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner medhänvisning till att det inte behövs någonytterligare åtgärd för att införlivabestämmelserna i eller degrundläggande EG-rättsliga principerna.Jämför reservation 2 (kd).MotionernaI motion Fi299 av Per m.fl. (kd) yrkande 6föreslås att de fem grundläggande principerna i deneuropeiska gemenskapen om offentlig upphandling börföras in i . I motion N370 av m.fl.(kd) yrkande 13 föreslår motionärerna att börses över i syfte att förverkliga principerna omaffärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår att flera remissinstanserhar föreslagit att bestämmelsen i 1 kap. 4 § LOUkompletteras eller ersätts med en bestämmelse attupphandling skall göras enligt gemenskapsrätten samtprinciperna om likabehandling, icke-diskriminering,ömsesidigt erkännande, öppenhet, förutsebarhet ochproportionalitet.Bestämmelserna i och bestämmelser iden s.k. sekundärrätten, t.ex. i skilda EG-direktiv,gäller som svensk rätt i och med att degrundläggande fördragen införlivades med svensk rättgenom lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen. Bestämmelsernagäller med den effekt de har enligt EG-rätten. Någonytterligare åtgärd för att införliva bestämmelsernai EG-fördraget eller grundläggande EG-rättsligaprinciper är inte nödvändig. De grundläggandeprinciperna om likabehandling, icke-diskriminering,ömsesidigt erkännande, öppenhet, förutsebarhet ochproportionalitet har för upphandlingsärenden vidarekonkretiserats i upphandlingsdirektivensbestämmelser rörande exempelvis annonsering,objektiva kriterier för uteslutning av leverantörersamt tilldelning av upphandlingskontrakt.Direktivbestämmelserna har genomförts genom (jfrNJA 1998 s. 873).Utskottet delar uppfattningen i propositionen attdet skulle vara främmande att i ange att denämnda principerna skall gälla vid tillämpning avlagen. En hänvisning till de nämnda principernaskulle vidare inte innebära ett förtydligande avmöjligheten att vid offentlig upphandling ta socialaeller arbetsmarknadspolitiska hänsyn ellermiljöhänsyn, eftersom sådana hänsyn, med undantagfrån principerna om icke-diskriminering ochlikabehandling, har sin grund i andra än de ovannämnda principerna.Utskottet anser vidare i likhet med regeringen attdet inte behövs någon ytterligare åtgärd för attinförliva bestämmelserna i eller degrundläggande EG-rättsliga principerna. MotionernaFi299 (kd) yrkande 6 och N370 (kd) yrkande 13avstyrks därför.Borttagande av begreppetaffärsmässighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion om borttagande avbegreppet affärsmässighet.Jämför reservation 3 (v).MotionenI motion A316 av m.fl. (v) yrkande 15begärs att begreppet "affärsmässighet" utmönstras urLOU.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att ett borttagande avaffärsmässighetsbegreppet kan skapa problem ochavstyrker motion A316 (v) yrkande 15.Kriterier för miljömärkenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omatt upphandlande enheter får hänvisa tillkriterier för miljömärken, om kriterierna förmärket har utarbetats på grundval avvetenskaplig information. Utskottet anserdock att det är viktigt att regeringenfortsätter sitt arbete med att verka för attEG:s regler och andra internationella reglerpå sikt ändras så att det blir möjligt att tastörre hänsyn till miljön vid upphandling.Detta bör som sin meningtillkännage för regeringen. Utskottetavstyrker med hänvisning till detta ett antalmotioner om olika miljökrav vid upphandling.Jämför reservationerna 4 (m), 5 (kd), 6(c) och 7 (fp).PropositionenI propositionen föreslås att det i förtydligasatt en upphandlande enhet i de tekniskaspecifikationerna får hänvisa till kriterier förmiljömärken, om kriterierna för märket harutarbetats på grundval av vetenskaplig information.Förslaget innebär inte någon ändring av gällanderätt, utan är ett förtydligande. Det innebär att detskall vara möjligt att t.ex. ställa krav på att deprodukter som upphandlas uppfyller kriterierna förmiljömärkning. Kriterierna skall vara förenliga medEG-fördragets grundläggande principer ochupphandlingsdirektiven. Kriterierna får t.ex. inteutformas så att de strider mot exempelvis principenom icke-diskriminering eller principerna om frirörlighet av varor eller tjänster.De upphandlande enheterna får godta inte enbartintyg på miljömärkning som bevis vad gäller sådanatyper av miljökrav som baseras påmiljömärkningskriterier. De kan även godta andratyper av bevis, t.ex. testrapporter.MotionernaI motion Fi34 av () yrkande 2anförs att om lagen om offentlig upphandlingförhindrar intagandet av miljökriterier bör lagenändras. I motion Fi32 av m.fl. (c)yrkandena 1 och 2 anförs att en upphandlande enhet,förutom i de tekniska specifikationerna, även skallfå hänvisa till kriterier för miljömärken ispecifikationerna av hur en vara eller tjänstproduceras. Motionärerna begär att regeringenåterkommer med tydliga regler för vilka miljökravsom är möjliga att ställa i ettupphandlingsförfarande. I motion MJ519 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkande 18 förespråkas attregeringen inom EU aktivt bör verka för attupphandlingsdirektiven ändras så att de medger högakrav på miljöhänsyn vid all offentlig upphandling. Imotion N365 av m.fl. (mp) yrkande14 begärs att regeringen bör arbeta för att förändraEG-rätten så att all offentlig upphandling skallkunna ske utifrån principen om en långsiktigthållbar utveckling. I motion MJ519 (kd) yrkande 19krävs att regeringen inom EU verkar för attdirektiven ändras så att det även blir möjligt attväga in energiförbrukning i transportledet. I motionMJ518 av m.fl. (mp) yrkande19 anförs att det bör klargöras vilka miljökrav somfår ställas vid offentlig upphandling. I motionFi232 av m.fl. (fp) yrkande 7 anförmotionärerna att det är mycket viktigt att deupphandlande enheterna gör noggrannakravspecifikationer där olika typer av kvalitetskravställs, t.ex. miljökrav. I motion MJ528 av m.fl. (kd) yrkande 3 anförs att LOUmåste ändras så att det klart framgår att det finnsmöjlighet att välja ekologiska alternativ. I motionFi211 av () anförs att de reglersom gäller för upphandling motverkargenomförandet av åtagandena i . Motionärenanser att frågan hur direktiven i skallkunna följas vid upphandling måsteregeringen klara ut inom EU. I motion Fi227 av EwaLarsson och () föreslås attregeringen bör påverka svenska myndigheter och bolagatt endast köpa bra miljöval-märkt el. Motionärernaanser att även endast bör köpa bramiljöval-märkt el. I motion Fi35 av . (m) yrkande 1 i denna del yrkas avslag påregeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det vara av absolut grundläggandebetydelse att det skall finnas goda möjligheter attta miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Det ärdärför viktigt att de upphandlande enheternaanvänder sig av de möjligheter som finns enligtgällande bestämmelser. Frågan i vilken utsträckningsom upphandlande enheter får ställa miljökrav hardiskuterats i . Utskottetanser det därför tillfredsställande att regeringenföreslår att det i skall förtydligas att deupphandlande enheterna i de tekniskaspecifikationerna får hänvisa till kriterier förmiljömärken. Det är mycket viktigt att reglerna ärtydliga för att undvika tolkningssvårigheter.Av kommissionens tolkningsmeddelande angåendemöjligheterna att ta miljöhänsyn vid offentligupphandling, KOM(2001) 274 framgår att enupphandlande enhet får ställa krav på grön el i detekniska specifikationerna. Enheten får dock intekräva att elektriciteten skall vara producerad medhjälp av vindkraft, vattenkraft eller solenergi.Enheten får däremot ställa krav på att den kommerfrån förnybara energikällor. Specifikationerna fårsåledes inte utformas så att de strider motexempelvis principen om icke-diskriminering ellerprinciperna om fri rörlighet av varor ellertjänster. De skall vara förenliga med de föroffentlig upphandling grundläggandegemenskapsrättsliga principerna och EG-fördragetsregler om den inre marknaden.Det framgår vidare att upphandlande enheter fårställa krav på att livsmedel är ekologiskt odlade.Enheten kan i den tekniska specifikationen beskrivavad de avser med ekologiskt odlade livsmedel genomatt använda sig av de tekniska specifikationerna somfinns i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24juni 1991 om ekologisk produktion avjordbruksprodukter och livsmedel.Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för attmiljöhänsyn i större utsträckning skall kunna tasvid offentlig upphandling. Utskottet anser dock attdet är viktigt att regeringen fortsätter sitt arbetemed att verka för att och andrainternationella regler ändras så att detblir möjligt att ta större hänsyn till miljön vidupphandling. Detta bör som sin meningtillkännage för regeringen.Därmed tillstyrker utskottet delvis motion N365(mp) yrkande 14. Utskottet avstyrker motionerna Fi32(c) yrkandena 1 och 2, Fi34 (mp) yrkande 2, Fi35 (m)yrkande 1 i denna del, Fi211 (fp), Fi227 (mp), Fi232(fp) yrkande 7, MJ518 (mp) yrkande 19, MJ519 (kd)yrkandena 18 och 19 samt MJ528 (kd) yrkande 3.Särskilda kontraktsvillkorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag atten upphandlande enhet får ställa särskildakrav på hur ett uppdrag i ettupphandlingskontrakt skall utföras. Utskottetföreslår ett tillkännagivande till regeringenom att även fortsättningsvis börarbeta för att det skall vara möjligt att tasådana sociala och arbetsmarknadspolitiskahänsyn som står i överensstämmelse med EG-fördragets bestämmelser vid tilldelningen avett upphandlingskontrakt och att detta måsteframgå av direktiven. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta motionerna.Jämför reservationerna 8 (m, kd), 9 (c)och 10 (fp).PropositionenDet är möjligt att enligt ställa villkor omsociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn vidoffentlig upphandling i den utsträckning som ochEG-rätten medger. Regeringen föreslår dock att det iLOU tydliggörs att upphandlande enheter får ställasärskilda kontraktsvillkor. Den föreslagnabestämmelsen har inte någon motsvarighet i någotdirektiv och innebär ingen ändring av gällande rätt.I kommissionens förslag till nya direktiv föroffentlig upphandling (KOM[2000] 275 slutlig) angesemellertid i en ingress att villkor för kontraktetsutförande är förenliga med direktivet, förutsatt attde inte är direkt eller indirekt diskriminerande iförhållande till anbudsgivare i andra medlemsländeroch förutsatt att de angetts i annonsen omupphandling. Vidare anges att de särskilt kananvändas för att befrämja sysselsättning förmänniskor som är socialt utsatta eller utslagnaeller att motverka arbetslöshet. Det följer även avkommissionens tolkningsmeddelande om möjligheternaatt ta sociala hänsyn vid offentlig upphandling attden tolkar nu gällande direktiv på sådant sätt.Av propositionen framgår att enligt regeringensmening kan ett väsentligt syfte med villkoren varaatt föreskriva särskilda arbets- elleranställningsvillkor för det arbete som skallutföras. Kontraktsvillkoren kan således innefattakollektivavtalsbestämmelser från sådanakollektivavtal som gäller på arbetsplatsen eller iden bransch som tjänsten eller bygg- elleranläggningsarbetet i fråga avser.Regeringen påpekar att den upphandlande enhetenbör kontrollera efterlevnaden av villkoret ochöverväga vilka sanktioner som skall knytas tillvillkoret för den händelse leverantören inte följervillkoret, såsom ett i kontraktet förutbestämt viteeller hävning.I budgetpropositionen redovisas attregeringen för att minska diskrimineringen iarbetslivet har ambitionen att i den kommandeupphandlingspropositionen föreslå attantidiskrimineringsklausuler införs från den 1 juli2002 (prop. 2001/02:1, volym 1, avsnitt 1.5).För att ge de upphandlande enheterna ochleverantörerna ledning avseende vilken typ avkontraktsvillkor som kan användas i kontrakt somtilldelas i offentlig upphandling har regeringen ijanuari 2002 gett uppdrag att ta fram exempel påantidiskrimineringsklausuler. Det gäller exempel påvillkor för att främja likabehandling i arbetslivetoavsett kön, ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung eller trosbekännelse, funktionshinder ellersexuell läggning. Klausulerna skall också utgöraexempel på åtaganden av en leverantör att följadiskrimineringsförbud i lag och därtill koppladerättsföljder om leverantören överträder ettdiskrimineringsförbud. Klausulerna skall varaförenliga med och EG-fördragets bestämmelser.NOU skall utföra uppdraget i samråd med JämO, DO,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning och . Samråd skallockså ske med ochLandstingsförbundet samt näringslivsorganisationeroch fackliga organisationer.MotionernaI motion Fi27 av och (), motion Fi224 av m.fl. (s)och motion A316 av m.fl. (v) yrkande16 förespråkas att bör ändras så att det skallkunna ställas krav på att anbudsgivare tecknatkollektivavtal. I motion Fi251 av ochLena () yrkandena 1 och 2 föreslåsatt kollektivavtalsbärande fackföreningar skall harätt att yttra sig över underlaget vid offentligupphandling. Motionärerna föreslår också att lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ävenskall omfatta sådan verksamhet som upphandlas enligtLOU. I motion Fi226 av ochHillevi () anser motionärerna att defackliga organisationernas inflytande och insyn iupphandlingsprocessen måste stärkas. I motion Fi34av () yrkande 1 föreslås att alloffentlig upphandling skall förenas medantidiskrimineringsklausuler. I motion Fi248 avMarie () anförs att det bör införas enmöjlighet att använda antidiskrimineringsklausulervid offentlig upphandling. I motion Ju395 av AndersYgeman m.fl. (s) yrkande 3 föreslås att det bör gesmöjlighet att väga in ett socialt ansvarstagande vidupphandling.I motion Fi32 av m.fl. (c) yrkande 3yrkas att propositionen avslås i den del som ger enupphandlande enhet rätt att ställa särskilda villkorsom skall gälla för uppdragets utförande även omvillkoren inte har ett samband med de behov somskall tillgodoses. I motion Fi33 av . (fp) yrkande 2 krävs att de krav som denupphandlande enheten ställer skall vara koppladetill och ha ett direkt samband med den upphandladevaran eller tjänsten. I motion Fi35 av GunnarHökmark m.fl. (m) yrkande 1 i denna del yrkas avslagpå regeringens förslag.I motion Fi231 av () förespråkasatt regering och riksdag alltid skall ställakrav på porrfrihet vid upphandling av hotellrumoch konferensanläggningar.Utskottets ställningstagandeDet är möjligt att enligt ställa villkor omsociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn vidoffentlig upphandling i den utsträckning EG-rättenmedger det.Särskilda kontraktsvillkor kan användas i olikasyften. Av propositionen framgår attkontraktsvillkoren kan innefattakollektivavtalsbestämmelser från kollektivavtal somgäller på arbetsplatsen eller i den bransch somtjänsten eller bygg- eller anläggningsarbetet ifråga avser. En upphandlande enhet kan också användasig av antidiskrimineringsklausuler. villkor för att främja likabehandling iarbetslivet oavsett kön, ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung eller trosbekännelse,funktionshinder eller sexuell läggning.I rådsarbetsgruppen som behandlar de nyaupphandlingsdirektiven har framfört att detskall vara möjligt att ta sådana sociala ocharbetsmarknadspolitiska hänsyn som står iöverensstämmelse med EG-fördragets bestämmelser vidtilldelningen av ett upphandlingskontrakt och attdetta måste framgå av direktiven. Utskottet anseratt även fortsättningsvis bör arbeta för ensådan förändring. Detta bör som sin meningtillkännage för regeringen.Det bör enligt regeringen även förtydligas idirektiven att en upphandlande myndighet kan ställakrav på att en arbetsgivare som tilldelas ettupphandlingskontrakt skall tillämpa arbets- ochanställningsvillkor som är allmänt vedertagna inomden bransch och i det land där arbetet utförs.Mot bakgrund av vad som anförts i propositionen iövrigt ser utskottet inte något skäl för riksdagenatt ta något initiativ med anledning av de motionersom väckts inom området. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi27 (s), Fi32 (c) yrkande 3,Fi33 (fp) yrkande 2, Fi34 (mp) yrkande 1, Fi35 (m)yrkande 1 i denna del, Fi224 (s), Fi226 (s), Fi231(s), Fi248 (s), Fi251 (s), Ju395 (s) yrkande 3 samtA316 (v) yrkande 16.ILO:s konvention nummer 94Utskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att regeringen berederfrågan om ratificering av konvention nr94 och avstyrker därför motion omratificering av konventionen.MotionI motion A316 av m.fl. (v) yrkande 17föreslås att bör ratificera konventionnr 94.Utskottets ställningstagandeI rådsarbetsgruppen som behandlar de nyaupphandlingsdirektiven har framfört att ettförtydligande bör införas som garanterar attarbetstagare som utför arbete under ett offentligtkontrakt har arbets- och anställningsvillkor somligger i nivå med de villkor som är etablerade inomden bransch och inom det område där arbetet utförs.Detta ligger för övrigt helt i linje medbestämmelserna i konvention nr 94. Det bördock inte föreligga en absolut skyldighet, utan detbör i stället vara en angelägenhet förmedlemsstaterna att avgöra hur långtgående en sådanskyldighet skall vara.Det bör enligt regeringen vidare i ingressen förasin en punkt som erinrar om konvention nr 94och att direktivets bestämmelser inte påverkartillämpningen av konventionens bestämmelser.