bet · GP01LU17 · 2002-03-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet 26 motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden i olikaimmaterialrättsliga frågor. Yrkandena gäller patent-intrångsförsäkring, enklare skydd för uppfinningar,tilläggsskydd för läkemedel, patent på biotekniskauppfinningar, upphovsrättsligt skydd, skydd fördatorprogram, ersättning för kopiering, ersättningtill , statens engagemang i , följerätt(droit de suite) och s.k. arenarätt.I ärendet har en utfrågning ägt rum medföreträdare för Svenska Uppfinnareföreningen.Utskottet föreslår att skall avslåsamtliga motionsyrkanden och hänvisar därvid bl.a.till tidigare ställningstaganden från riksdagenssida samt pågående arbete på såväl nationell sominternationell nivå.Till betänkandet har fogats fem reservationer ochett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. PatentintrångsförsäkringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L256,2001/02:L281 och 2001/02: L352.Reservation 1 (kd)2. Enklare skydd för uppfinningarRiksdagen avslår motion 2001/02:L328.3. Tilläggsskydd för läkemedelRiksdagen avslår motion 2001/02:L216.4. Patent på biotekniska uppfinningarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L276yrkandena 1, 2, 4 i denna del och 5 i denna del,2001/02:L286 samt 2001/02:U304 yrkande 19.Reservation 2 (v, kd, c)5. Upphovsrättsligt skyddRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr227yrkande 5 och 2001/02: Kr422 yrkande 41.6. Patent på datorprogramRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L232 samt2001/02:L276 yrkandena 3, 4 i denna del och 5 idenna del.Reservation 3 (v, c)7. Ersättning för kopieringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr272yrkande 3 och 2001/02: Kr422 yrkande 17.8. Ersättning till STIMRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L294yrkande 1 och 2001/02: L297 yrkande 2.9. Statens engagemang i STIMRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L294yrkande 2 och 2001/02: L297 yrkande 1.Reservation 4 (m, kd, c)10. FöljerättRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr419 yrkande29.11. ArenarättRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L271 och2001/02:Kr339 yrkande 3.Reservation 5 (m, kd)den 5 mars 2002På lagutskottets vägnarTanja LinderborgFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TanjaLinderborg (v), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (m), (),(), (),(), (), KjellEldensjö (kd), (), (), (), () och AgneHansson (c).2001/02LU17Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlar utskottet 26 motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden i olikaimmaterialrättsliga frågor. Yrkandena gäller patent-intrångsförsäkring, enklare skydd för uppfinningar,tilläggsskydd för läkemedel, patent på biotekniskauppfinningar, upphovsrättsligt skydd, skydd fördatorprogram, ersättning för kopiering, ersättningtill , statens engagemang i , följerätt(droit de suite) och s.k. arenarätt.En förteckning över behandlade motionsförslagfinns i bilaga 1 till betänkandet.I bilaga 2 redovisas innehållet i den lagstiftningsom aktualiseras i motionerna. Vidare redovisaspågående arbete inom EU på ifrågavaranderättsområde.Utskottets övervägandenPatentintrångsförsäkringUtskottets förslag i korthetTre motionsyrkanden med krav på införande aven patentintrångsförsäkring bör avslås.Utskottet redovisar tidigare överväganden ifrågan samt hänvisar till de skärpningar ifråga om intrång i de immateriellaensamrätterna som skett lagstiftningsvägenunder senare år och pågående arbete inom EU.Jämför reservation nr 1 (kd).MotionernaCarl () anser i motion L256 attpatenträtten är ett bräckligt skydd föruppfinnaren. Patenthavaren är, enligt motionären,ofta i en underlägsen ställning i förhållande tillett storföretag som gjort ett patentintrång, ochpatenthavaren har inte råd eller förmåga attprocessa mot det stora företaget. Mot denna bakgrundanser motionären att staten måste garantera ettrimligt skydd mot stöld av immateriella tillgångar.Ett alternativ skulle, anförs det, kunna vara ettförsäkringsskydd som det allmänna upprätthåller ochsom möjliggör för patenthavaren att driva sin sak idomstol. Enligt motionen bör regeringen återkommamed förslag om hur ett sådant försäkringsskydd kanutformas.Även () framhåller i motion L352att en enskild uppfinnare som regel saknarekonomiska möjligheter att skydda sig motpatentintrång och kunna driva en process mot den somgjort intrånget. Enligt motionen utgör detta ett hotmot innovationsklimatet. Ett enkelt sätt att kommatill rätta med dessa svårigheter för uppfinnarna är,anförs det i motionen, att staten organiserar enpatentförsäkring som bl.a. skulle bestridakostnaderna för rättsliga processer angåendepatentintrång. En sådan försäkringslösning skulle,framhålls det i motionen, bidra till ett bättrerättskydd för uppfinnare. I motionen yrkas etttillkännagivande med denna innebörd.Frågan om ett bättre rättsskydd för patent tasockså upp i motion L281 av (). Ett sådant skydd är, framhålls det imotionen, av betydelse för den enskildesframtidstro och vilja att utveckla sinverksamhet. Motionären anser att det börfinnas ett statligt ansvar för att se till attpatentskyddet fungerar och att patentsystemetupprätthålls. Ett alternativ kan vara attinrätta en rättskyddsförsäkring på området somstaten garanterar.Tidigare behandlingHösten 1996 gav regeringen ochteknikutvecklingsverket () i uppdrag att tafram ett underlag med förutsättningar för ochförslag till utformning av enpatentintrångsförsäkring som bygger på kommersiellagrunder. Uppdraget redovisades irapporten (R 1997:4) Rättsskyddsförsäkring förpatent. redogjorde i rapporten för en modellför en rättsskyddsförsäkring som bygger påkommersiell grund och föreslog lösningar medexpansionsmöjligheter till nordisk och europeisknivå.Regeringen utsåg därefter en särskild förhandlaremed uppdrag att söka få till stånd enöverenskommelse med olika intressenter om bildandeav ett försäkringsbolag för att meddela den aktuellaförsäkringen. Regeringen förklarade sig beredd attskjuta till medel för vissa initialkostnader,förutsatt att det gick att finna finansiärer som varvilliga att bidra till det erforderligaaktiekapitalet.Den särskilde förhandlaren konstaterade den 12februari 1998 i sin redovisning av uppdraget tillregeringen att det då saknades förutsättningar föratt ingå överenskommelser med intressenter förfinansiering och ägande av ett försäkringsbolag somskall tillhandahålla rättsskyddsförsäkring förpatent. Även om många ansåg att det var angelägetatt lösa problemet fanns det enligt rapportenuppenbarligen inte tillräckligt stort intresse hosnågon av de intressenter som har möjlighet,finansiellt och i övrigt, att få till stånd enordning, baserad på privat engagemang. En nationelllösning av problemet torde därför, enligt densärskilde förhandlaren, förutsätta ett väsentligtstörre engagemang, bland annat finansiellt, frånstatens sida, än vad som varit aktuellt enligtförhandlingsuppdraget. Vidare anfördes att det kandiskuteras huruvida det från allmänna utgångspunkterär lämpligt att staten på sådant sätt skulle taansvaret för problemets lösning, och det är ocksåoklart om det vore förenligt med EU:skonkurrensregler. Avslutningsvis angavs i rapportenatt problemet med patentintrång tagits upp på EU-nivå, men att de flesta bedömare ansåg att eneventuell lösning på europeisk nivå låg flera årfram i tiden. Som sin slutsats ansåg den särskildeförhandlaren att i den föreliggandesituationen borde inrikta ansträngningarna på att,tillsammans med övriga intresserade länder, aktivtdriva fram en europeisk lösning av problemet.Våren 1998 behandlade utskottet någramotionsyrkanden som tog upp behovet av enpatentintrångsförsäkring (bet. 1997/98:LU16).Utskottet fann det vara utomordentligt beklagligtatt det inte hade varit möjligt att lösa definansiella förutsättningarna för den föreslagnaförsäkringsmodellen. Med hänsyn till frågansbetydelse förutsatte utskottet att regeringen delsnoga överväger om det kan finnas alternativa vägaratt nå fram till en nationell lösning, dels verkarför att driva fram en försäkringslösning påeuropeisk nivå.Med det anförda avstyrkte utskottet bifall till dedå aktuella motionsyrkandena.Utskottets ställningstagandeNär nu frågan om åtgärder för att skydda patent pånytt aktualiserats motionsvägen vill utskottet förstpeka på den lagstiftning mot immaterialrättsligtintrång som beslutats under senare år.Våren 1994 beslutade om väsentligtskärpta åtgärder mot intrång i de immateriellaensamrätterna (prop. 1993/94:122, bet. Genombeslutet, som innebar ändringar i patentlagen,upphovsrättslagen, varumärkeslagen,mönsterskyddslagen, firmalagen, lagen omkretsmönster i halvledarprodukter ochväxtförädlarrättslagen, har domstolarna numöjligheter att vid vite förbjuda fortsatt intrånginom hela det immaterialrättsliga området. Vidareändrades skadeståndsbestämmelserna på detindustriella rättsskyddets område så atträttighetshavarnas ställning vid intrång förstärks.Också straffbestämmelserna ändrades så attintrång som begås av grov oaktsamhet är straffbaraäven på det industriella rättsskyddets område.Vidare höjdes maximistraffet för intrång i deindustriella ensamrätterna från fängelse i sexmånader till fängelse . Till detta kommeratt det infördes regler om straff förförsök och förberedelse till intrång i nämndarättigheter. Den nya lagstiftningen trädde i kraftden 1 juli 1994.För att ytterligare motverka det ökande olovligakommersiella utnyttjandet av andras verk, produkteroch varumärken beslutade om enny skyddsåtgärd intrångsundersökning vidimmaterialrättsintrång (prop. 1998/99:11, bet. LU5).Åtgärden innebär att en rättighetshavare i ettcivilrättsligt förfarande kan begära att det görs enundersökning för att säkra bevis hos någon som pågoda grunder misstänks ha gjort ett intrång i enimmateriell rättighet. Ett beslut omintrångsundersökning skall fattas av allmän domstoloch verkställas av kronofogdemyndigheten.Bestämmelserna om intrångsundersökning, som tagitsin i patentlagen, upphovsrättslagen,varumärkeslagen, mönsterskyddslagen, firmalagen,lagen om skydd för kretsmönster förhalvledarprodukter och växtförädlarrättslagen,trädde i kraft den 1 januari 1999.På hela det immaterialrättsliga området harSverige samma skydd för ensamrätter som många andraeuropeiska länder, och man har fått till stånd ettså gott som enhetligt sanktionssystem på hela detimmaterialrättsliga området.När det sedan gäller motionsspörsmålen rörandepatentintrångsförsäkring torde förutsättningarna fören lösning på nationell nivå vara desamma nu som år1998. Enligt vad företrädare för upplyst om pågår inom EU vissaöverväganden i riktning mot att skapa enförsäkringsordning på europeisk nivå beträffandepatentintrång. Utskottet ser positivt på dettaarbete och förutsätter alltjämt att regeringenverkar för att driva fram en sådanförsäkringslösning.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna L256, L352 och L281.Enklare skydd för uppfinningarUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande med krav på införande avett enklare skydd för uppfinningar böravslås. Utskottet hänvisar till pågåendeöverväganden inom EU.MotionenBerndt () framhåller i motion L328 attpatent i princip är ett dyrbart skydd. Det saknas,konstaterar motionären, i svensk rätt ettenkelt och snabbt rättsligt skydd som kan erhållas iavvaktan på patent. Ett sådant skydd skulle, anförsdet i motionen, stärka uppfinnarens ställning ochöka hans eller hennes trygghet mot att idén stjäls.I motionen yrkas ett tillkännagivande med dennainnebörd.Tidigare behandlingVid tidigare behandling av motsvarandemotionsyrkanden har utskottet hänvisat till pågåendediskussioner på Europanivå om en harmonisering avreglerna om bruksmodellskydd, och utskottet har intefunnit skäl för någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionerna. Därmed har utskottetavstyrkt bifall till dessa (bet. 1998/99:LU14 och1999/2000:LU18). har följt utskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan nu konstatera att arbetet inom EU meddirektivförslaget om bruksmodellskydd föruppfinningar, KOM (97) 691 och KOM (99) 309, förnärvarande vilar. Bakgrunden härtill är, enligt vadutskottet erfarit, att det inom EU bedömts lämpligtatt prioritera övriga aktuella reformer av systemenför patent i . Det är dock inte aktuellt förkommissionen att återkalla förslaget.Enligt utskottets mening bör man från svensk sidaavvakta vad som sker inom EU i frågan ombruksmodellskydd, och utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motion L328.Tilläggsskydd för läkemedelUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om förlängt patentskyddför läkemedel bör avslås.Gällande rättEtt patents maximala giltighetstid är , räknatfrån den dag patentansökan lämnades in (40 §patentlagen). Skyddstiden har bestämts med hänsyntill att patenthavaren skall kunna täcka sinaforsknings- och utvecklingskostnader samt få enrimlig handelsvinst på sitt bidrag till teknikensutveckling.Normalt kan en produkt föras ut på marknaden redani anslutning till att en ansökan om patent hargjorts. Uppfinnaren kan då dra nytta av sinensamrätt . För vissaprodukter gäller emellertid att de inte får säljasförrän det finns ett offentligt godkännande. Om ettsådant administrativt tillståndsförfarande drar utpå tiden finns det risk för att den skyddstid somåterstår när ett godkännande för försäljning gesblir förhållandevis kort. Problemet med en alltförkort effektiv patenttid har medfört särskildaproblem för läkemedelsindustrin. Detta beror främstpå att forskning och utveckling av ett nyttläkemedel är en långsiktig, osäker och mycket dyrbarprocess.För att råda bot på den korta effektivapatenttiden för läkemedel antog 1992 enförordning om supplerande skyddscertifikat förläkemedel. Genom förordningen, som trädde i kraftden , har skapats ett system medförlängd ensamrätt till läkemedelsuppfinningar.Systemet innebär att innehavaren av ettläkemedelspatent efter ansökan kan få skyddstidenför patentet förlängd med högst fem år.Förlängningstiden har gjorts beroende av hur långtid det har tagit att få läkemedlet godkänt förförsäljning. Ansökan om förlängning görs enligtförordningen hos den nationella patentmyndigheten.Genom medlemskap i unionengäller förordningen om tilläggsskydd för läkemedel iSverige.MotionenEnligt motion L216 av () börregeringen verka för att patentskyddet för läkemedelinom EU förlängs till 20 år.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte se annat än att motionsönskemåletsedan länge är tillgodosett i gällande rätt.Riksdagen bör därför avslå motion L216.Patent på biotekniska uppfinningarUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om att patent inte skall fåbeviljas på biotekniska uppfinningar böravslås. Utskottet hänvisar till pågåendeberedning av förslag till lagstiftning föratt i svensk rätt genomföra EG-direktivet omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar.Jämför reservation nr 2 (v, kd, c).MotionernaLennart m.fl. (c) förordar i motion L276 atten svensk nationell position i alla internationellaförhandlingar skall vara att patent på enskildagener och organismer inte får förekomma. Som enkonsekvens härav bör, enligt motionen, regeringeninom EU verka för ett upphävande av EG-direktivet omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Vidareanser motionärerna att regeringen bör ta initiativtill att EPC omförhandlas i syfte att undanröjamöjligheten till patent på enskilda gener ochorganismer. Slutligen anförs i motionen att enöversyn bör göras av den svenskapatentlagstiftningen i syfte att åstadkomma en såstor restriktivitet som möjligt i fråga ommöjligheterna till patent på enskilda gener ochorganismer. I motionen yrkas tillkännagivanden ienlighet med det anförda (yrkandena 1, 2, 4 delvisoch 5 delvis).Även i motion L286 av m.fl. (v)framhålls att patent på livsformer får olyckligakonsekvenser. Exempel finns, anförs det, på attpatent på viktiga mediciner motverkar medicinsktekniköverföring av vissa för den fattiga delen avvärlden nödvändiga produkter. Mot denna bakgrund ärdet, enligt motionen, angeläget att motverka patentpå livsformer och verka för att patenträtten får enetisk dimension. I motionen framförs ocksåuppfattningen att regler om patent påliv står i strid med FN:s konvention om biologiskmångfald. I motionen yrkas ett tillkännagivande omatt regeringen i olika internationella forum skallmotverka patent på livsformer (yrkande 1). Vidareyrkas ett tillkännagivande om att konventionen ombiologisk mångfald skall överordnas (yrkande 2).Marianne m.fl. (c) framhåller i motionU304 att utvecklingsländernas växter och djur är avstort intresse för bl.a. livsmedels- ochläkemedelsindustrin i i-länderna. Dessa företagskaffar sig, anför motionärerna, patent på detgenetiska materialet i enlighet med TRIPS-avtalet.Patentering av levande organismer eller delar avlevande organismer och deras arvsmassa är, enligtmotionen, etiskt oförsvarbart. En omarbetning avartikel 27.3.b i bör, anförmotionärerna, därför innefatta en möjlighet attundanta enskilda gener och organismer från kravet påpatenterbarhet. Man bör också, enligt motionen,sträva efter att harmonisera med FN:skonvention om biologisk mångfald. I motionen yrkasett tillkännagivande i enlighet med det anförda(yrkande 19).Tidigare behandlingRiksdagen har vid ett flertal tillfällen avslagitmotioner med samma inriktning som de nu aktuella (sebet. 1997/98:LU16, 1998/99:LU14, 1999/2000:LU18 och20001/02:LU8). Sammanfattningsvis har utskottetdärvid konstaterat att EG-direktivet om rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar, som finnsredovisat i bilaga 2, synes stå i god samklang medgällande svensk patenträtt, att vissa ändringar avsvensk lagstiftning ändå erfordras och att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att förberedaförslag till de författningsändringar som direktivetger anledning till. Några bärande skäl för attmotverka ett genomförande av direktivet harutskottet inte ansett föreligga.Utskottet har inte heller sett någon anledning attföregripa det arbete som pågår såväl i sominternationellt såvitt avser den närmareutformningen av ett från etisk synpunkt lämpligt ochi övrigt väl fungerande skydd för biotekniskauppfinningar. Därutöver har utskottet framhållit attutvecklingen av biotekniska produkter kräver storainvesteringar i forskning och utveckling och att detimmaterialrättsliga skyddet mot denna bakgrund är avavgörande betydelse för verksamheten. Frånexempelvis läkemedelsindustrins sida har gjortsgällande att möjligheterna till patent påbiotekniska uppfinningar är en av de viktigasteförutsättningarna för investeringar i forskning ochutveckling.I departementspromemorian (Ds 2001:49) Rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar finns förslag påhur EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar skall genomföras i svensk rätt.Promemorian innehåller förslag till ändringar ipatentlagen och växtförädlarrättslagen, vilkahuvudsakligen bygger på och väsentligenöverensstämmer med direktivet. Utgångspunkten förförslagen är, enligt promemorian, att grunderna förden gällande regleringen inte skall påverkas och attreglerna skall ge uttryck för respekt förgrundläggande principer om människans värdighet ochintegritet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det inte någonanledning att föregripa pågående arbete med att isvensk rätt genomföra EG-direktivet om rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar.När det sedan gäller motionsspörsmålen rörandeförhållandet mellan FN:s konvention om biologiskmångfald (CBD) och vill utskottet pekapå att EG och dess medlemsstater i ett yttrande tillTRIPS-rådet konstaterat att de bådakonventionerna har olika målsättningar och reglerarolika ämnen samt skiljer sig åt i fråga om rättslignatur men att det inte finns någon rättslig konfliktmellan konventionerna. Vidare anfördes i nämndayttrande att det inte finns någonting i någon avkonventionerna som hindrar en stat att fullföljasina åtaganden under båda konventionerna. Iyttrandet framhölls också att CBD inte hindrarpatent på uppfinningar som använder genetisktmaterial och att principen i CBD om nationellsuveränitet över genetiska resurser inte står istrid med TRIPS-avtalet.Frågan om förhållandet mellan EG-direktivet omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar, och CBD behandlas i ovannämndadepartementspromemoria Ds 2001:49. Därvid görsbedömningen att direktivet ligger väl i linje medregleringen i artikel 27.3.b i . Vidarekonstateras att CBD inte innehåller någrabestämmelser som reglerar möjligheten till patent påbiotekniska uppfinningar, och CBD har följaktligeninte någon direkt betydelse för de frågor somregleras av direktivet. I promemorian redovisaspågående arbete i flera internationella forum föratt åstadkomma lämpliga lösningar på förhållandetmellan immaterialrättsligt skydd å ena sidan och desyften som bär upp CBD å den andra, liksom när detgäller anknytande frågor om tillträde till ochfördelning av avkastningen från genetiska resurser.I promemorian framhålls att aktivt deltar idetta arbete och att det är viktigt att fåtill stånd ändamålsenliga och effektiva lösningarsom på ett balanserat sätt beaktar berördaintressen.Mot denna bakgrund anser utskottet att riksdagenbör avslå motionerna L276 yrkandena 1, 2, 4 i dennadel och 5 i denna del, L286 och U304 yrkande 19.Upphovsrättsligt skyddUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på åtgärder för attytterligare värna det upphovsrättsligaskyddet bör avslås. Utskottet hänvisar bl.a.till pågående överväganden inom EU.MotionernaElisabeth m.fl. (m) anför i motion Kr227att konstnärer måste kunna känna sig säkra på attdet upphovsrättsliga regelverket ger utövarna ettfullgott skydd. I motionen yrkas etttillkännagivande med denna innebörd (yrkande 5).I motion Kr422 av m.fl. (mp)konstateras att den elektroniskt förmedlade textenkommer att dominera framöver. Det vore, enligtmotionärerna, olyckligt om utvecklingen skulle gådithän att upphovsmannens skydd i det sammanhangetförsämras liksom hans eller hennes möjlighet att fåersättning för utnyttjande av elektroniska verk. Imotionen yrkas att skall begära attregeringen gör en översyn av upphovsmannensrättigheter till elektroniska verk (yrkande 41).Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade ett motsvarandemotionsyrkande som det nu aktuella yrkande 5 imotion Kr227 om behovet av att värna detupphovsrättsliga skyddet (bet. 2000/01:LU8).Utskottet hade då inte någon annan uppfattning änmotionärerna om vikten av att värna konstnärernasupphovsrättsliga skydd. I sammanhanget pekadeutskottet på att , såväl somhösten 1998, beslutat om väsentligt skärpta åtgärdermot intrång i samtliga immateriella ensamrätter(prop. 1993/94:122, bet. LU17 och prop. 1998/99:11,bet. LU5).Inför ett ställningstagande till det nu aktuellamotionsyrkandet vill utskottet framhålla att det påden internationella arenan bedrivsett omfattande arbete som syftar till att värnaskyddet för de immateriella rättigheterna ochmotverka kränkningar av bl.a. upphovsrätten. avlämnade en grönbok ombekämpning av varumärkesförfalskning ochpirattillverkning på den inre marknaden, KOM (98)589. hade tre syften. För det förstaskulle den skapa ett underlag för en bedömning avvarumärkesförfalskningens och piratkopieringensekonomiska konsekvenser för den inre marknaden. Fördet andra skulle den ligga till grund för enutvärdering av hur effektiv lagstiftningen påområdet är. För det tredje skulle den skapa ettunderlag för frågan om det krävs åtgärder pågemenskapsnivå.I november 2000 antog kommissionen ett meddelandeKOM (2000)789 om uppföljning av grönboken omvarumärkesförfalskning och pirattillverkning. Imeddelandet förutskickas en rad åtgärder i syfte attförbättra och intensifiera kampen motvarumärkesförfalskning och pirattillverkning. Blandannat avser kommission att föreslå ett direktiv föratt harmonisera medlemsstaternas möjligheter attgenomdriva skydd för de immateriella rättigheterna.Mot den redovisade bakgrunden finns, enligtutskottets mening, inte skäl för någon riksdagensytterligare åtgärd med anledning av motion Kr227yrkande 5.