bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken(prop. 2001/02:100, skr. 2001/02:101) SammanfattningDen ekonomiska politikenRiksdagen beslutade om en nyordning för hur den ekonomiskavårpropositionen skall utformas.Propositionen innehåller numeraregeringens förslag till riktlinjer förden ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Beslut om utgiftstak förde närmaste tre åren fattar påhösten efter förslag ibudgetpropositionen.Den ekonomiska vårpropositionen byggerpå budgetpropositionen om vilkendet finns en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen,och de gröna.Därmed finns en politisk majoritet förriktlinjerna för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken som är inriktade påfull sysselsättning, ett offentligtöverskott om av BNP i genomsnitt överen konjunkturcykel och prisstabilitet.Finansutskottet tillstyrker regeringensförslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken.Tillväxttakten i den svenska ekonominsjönk till följd av denkraftiga internationellakonjunkturnedgången som förstärktes avterrordåden i . Statistikoch indikatorer visar att nedgången nåttsin botten och att en återhämtningpåbörjats, såväl internationellt som iSverige. Tillväxttakten i den svenskaekonomin kommer att stiga under denärmaste åren.Så här i slutet av mandatperioden1998-2002 kan utskottet konstatera attden svenska ekonomin står på en stabilgrund. De offentliga finanserna visaröverskott och har överstigit uppsattamål, den offentliga bruttoskuldensjunker, den offentliga nettoskulden harvänts till en nettoförmögenhet, desvenska räntorna ligger endast något överräntorna i och inflationen ärlåg, även om en viss uppgång noterats detsenaste året på grund av bl.a.tillfälliga prishöjningar. Dessutom harSverige ett stort överskott i de samladeaffärerna med utlandet.Styrkan i de offentliga finanserna hargjort det möjligt att mötakonjunkturförsvagningen med en expansivekonomisk politik. Trots den svagaretillväxten har den öppna arbetslöshetenvarit fortsatt låg och sysselsättningenhar ökat som de offentligafinanserna visat överskott.Sysselsättningen i den svenska ekonominhar ökat med omkring 360 000personer och målet om en halvering av denöppna arbetslösheten till nåddes islutet av 2000.Den positiva utvecklingen påarbetsmarknaden, och styrkan i deoffentliga finanserna har också gjort detmöjligt att stärka välfärden. Denkommunala sektorn har ökat sinomslutning med omkring 84 miljarderkronor, och fler personer har anställts iskolan, vården och omsorgen. Omfattanderesurser har satsats på utbildning.Barnbidrag, studiebidrag ochflerbarnstilläggen har höjts, ochmaxtaxan har införts i barnomsorgen.Pensionerna och bostadstilläggen harhöjts, och förbehållsbelopp, maxtaxa iäldreomsorgen och ett högkostnadsskydd itandvården har införts.Arbetslöshetsförsäkringen förstärks ocharbetsskadeförsäkringen reformeras.Skatter riktade mot låg- ochmedelinkomsttagare har sänkts samtidigtsom fastighetsskatten och skatter riktademot företagen justerats ned.Studiesystemet har reformerats ochbiståndet har höjts. har storaavbetalningar gjorts på statsskulden, ochstora satsningar har gjorts för att skapaen ekologiskt hållbar utveckling.Resurser har lagts på miljöforskning,miljöövervakning, skydd av biotoper ochbiologisk mångfald, och den grönaskatteväxlingen fortsätter.Stora insatser genom såvälresursförstärkningar som skattesänkningargörs för att minska den svagakonjunkturens effekter påarbetsmarknaden. Den stora utmaningen äratt på nytt skall närma sig fullsysselsättning. Alla människors viljatill arbete skall tas till vara. Kraftenriktas mot att sysselsättningsmålet skallnås, dvs. att av den vuxnabefolkningen skall vara reguljärtsysselsatt 2004 (sysselsatta exklusivesysselsatta i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program). Denekonomiska politiken inriktas därför påfortsatt starka offentliga finanser ochlåg inflation för att även skallklara de långsiktiga utmaningar som dendemografiska utvecklingen innebär. Måletom överskott i de offentligafinanserna över en konjunkturcykel liggerfast. Utgiftstaken skall hållas. Densvenska ekonomins långsiktigaproduktionsförmåga skall höjas genom attlediga arbetskraftsresurser mobiliseras.En central uppgift är att bryta dendramatiskt stigande sjukfrånvaron ochförhindra att alltfler människor slås utfrån arbetsmarknaden genom sjukdom ellerförtidspension. Det elvapunktsprogram somregeringen presenterade ibudgetpropositionen följs löpande upp.Reformerna för rättvisa och trygghetfortsätter. Levnadsvillkoren skallfortsätta att förbättras, och som enföljd av detta skallsocialbidragsberoendet halveras mellan1999 och 2004. utökasstudiebidraget och biståndet höjs.Satsningar görs på infrastruktur,bostadsbyggande, hälso- och sjukvården,rättsväsendet och skolan. Ett system förindividuell kompetensutveckling skallinföras, och inkomstprövningen avänkepensioner slopas. Sammantaget handlardet om reformer på ca 17 miljarderkronor.År 2004 får vården, förskolan ochskolan ytterligare resurser. Biståndethöjs ytterligare, och rättsväsendettillförs mer resurser. Nya satsningargörs på infrastruktur, miljö ochbostäder. Sammantaget betyder det refomerpå ca 12 miljarder kronor.BudgetpolitikenUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill inriktning av budgetpolitiken.Med sitt redovisade förslag tillinriktning av budgetpolitiken fullföljerregeringen en politik som innebär att debudgetpolitiska målen ligger fast.Utgiftstaken skall och överskotteti de offentliga finanserna skall under enkonjunkturcykel vara i genomsnitt avBNP.Regeringen kommer efter valet attgenomföra en rad reformer som tidigareredovisats för . I sammandragfördelar sig reformerna och åtgärdpå följande sätt.Regeringens utgifts- och inkomstreformer2002-2004Effekt på de offentliga finanserna iförhållande till föregående årMiljarder kronor200 200 200 2002-22 3 4 004Utgiftsreformer 21, 17, 12, 50,851 07 22 0Inkomstreformer 27, - 0.2 24,530 3,0 0 00Summa utgifts- 48, 14, 12, 75,3och 81 07 42 0inkomstreformerFinansiering m.m. -7, -5, -2, -15,71 44 59 74Reformer 41, 8,6 9,8 59,5inklusive 10 2 4 6finansieringDe olika oppositionspartiernas förslagtill inriktning av budgetpolitikenavvisas av utskottet.SkattepolitikenUtskottet ställer sig bakom deninriktning av skattepolitiken somregeringen redovisar i propositionen.Enligt utskottet är det viktigt attskattepolitiken har en inriktning som gördet möjligt att upprätthålla en varaktig,stabil och rättvis finansiering avvälfärden.Inkomstbeskattningen har under senareår reformerats varvid tyngdpunkten legati en inkomstskattereform på ca 50miljarder kronor. Tre av fyra steg idenna reform har genomförts, ochregeringen planerar att ta ett fjärde ochavslutande steg när det finns utrymme fören sådan åtgärd.Under mandatperioden har flera stegtagits i en grön skatteväxling med ökadeskatter på utsläpp av bl.a. koldioxid ochsänkta skatter på arbete.Skatteväxlingsstrategin beräknas under entioårsperiod omfatta sammanlagt30 miljarder kronor.Utskottet avvisar de alternativainriktningar av skattepolitiken somförordas av de fyra olikaoppositionspartierna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riktlinjer för denekonomiska politiken (avsnitten1.1-1.3)godkänner de riktlinjerför den ekonomiska politiken somregeringen förordar och tillkännagerför regeringen vad utskottet anfört(avsnitt 1.3). Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:100punkt 1 och avslår motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m)yrkande 1,2001/02:Fi37 av m.fl.(kd) yrkandena 1, 2, 4 och 5,2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 1 samt2001/02:Fi39 av m.fl.(fp) yrkandena 1 och 4.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Riktlinjer förbudgetpolitiken (avsnitt 2.2.3)godkänner det förslag tillriktlinjer för budgetpolitiken somregeringen förordar och tillkännagerför regeringen vad utskottet anfört(avsnitt 2.2). Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:100punkt 2 och avslår motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del,2001/02:Fi37 av m.fl.(kd) yrkande 3 i denna del,2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 2 samt2001/02:Fi39 av m.fl.(fp) yrkande 3.Reservation 2 (m)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)Reservation 5 (fp)3. Riktlinjer förskattepolitiken (avsnitt 2.2.4)avslår motionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del,2001/02:Fi37 av m.fl.(kd) yrkande 3 i denna del,2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 3 samt2001/02:Fi39 av m.fl.(fp) yrkande 2.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)Reservation 9 (fp)4. Riktlinjer för kommunernasekonomi (avsnitt 3.1)avslår motion2001/02:Fi40 av m.fl.(v).Reservation 10 (v, mp)5. Årsredovisning för staten2001 (avsnitt 4.1)lägger skrivelse2001/02:101 Årsredovisning för staten2001 till handlingarna.Stockholm den 30 maj 2002På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (),(), Per (), GunnarAxén (m), (), (), (), () och ().2001/02FiU20Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 2001/02:100 2002 årsekonomiska vårproposition om förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken, punkterna 1 och 2,dels regeringens skrivelse 2001/02:101Årsredovisning för staten 2001 ochdels de motioner som väckts med anledningav ärendena enligt förteckningen i bilaga1.Yrkande 3 i proposition 2001/02:100 harför beredning överlämnats tillkonstitutionsutskottet. Övriga yrkanden iproposition 2001/02:100 samt övrigamotioner väckta med anledning avpropositionen behandlas ifinansutskottets betänkande 2001/02:FiU21Tilläggsbudget I för medundantag för motionerna 2001/02:Fi36yrkande 3 och 2001/02:Fi41 yrkande 1 somför beredning överlämnats tillsocialförsäkringsutskottet, 2001/02:Fi41yrkande 2 som behandlas ifinansutskottets betänkande 2001/02:FiU27Vissa motioner inom finansutskottetsberedningsområde samt 2001/02:Fi42yrkande 16 som behandlas ifinansutskottets betänkande 2001/02:FiU19Utvecklingen inom den kommunala sektorn.Yttrande från annat utskott (proposition100)Yttrande över vårpropositionens förslagjämte motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde har inkommitfrån- skatteutskottet (2001/02:SkU4y).Yttrandet återfinns i bilaga 2 ibetänkandet.UtfrågningFinansutskottet anordnade den 2 april2002 en offentlig utfrågning omövervakning om aktiemarknaden med vdKerstin Hessius, Stockholmsbörsen,generaldirektör ,, vd ochvice vd , ,samt vd ochaktieägarombudsman ,Aktiespararna.Protokoll från utfrågningen återfinns ibilaga 3 i betänkandet.Inkomna skrivelserSkrivelser i ärendet har inkommit frånbl.a. Småhusägare mot boendeskatt.Utskottets överväganden1 Den ekonomiska politiken1.1 Den internationella utvecklingen1.1.1 Återhämtning efter fjolårets snabbakonjunkturnedgångDen snabba internationellakonjunkturnedgången och oron efterterrorattackerna i Förenta staternagjorde att tillväxttakten ivärldsekonomin nära nog halverades underförra året, från 2000 till ca 2,5 %under 2001. Det är den lägsta tillväxtensom noterats i världsekonomin sedanbörjan av . Den ekonomiskaaktiviteten dämpades i alla störreekonomiska regioner och avmattningen ivärldsekonomins draglok, Förentastaterna, förstärktes av fallandeindustriinvesteringar, speciellt inom dens.k. IKT-sektorn (sektorn förinformations- och kommunikationsteknik),och en kraftig utförsäljning av tidigareuppbyggda lager.Statistik och s.k. ledande indikatorersom publicerats iår tyder på att konjunkturnedgången nåttsin botten och att en återhämtningpåbörjats. Drivkraften bakom uppgången ärbl.a. den omläggning av både penning- ochfinanspolitiken i en kraftig expansivriktning som genomfördes i Förentastaterna och i flertalet andra länderefter terrorattackerna i ochWashington . Enstigande internationell efterfrågan ökarvärldshandeln och produktionen.Diagram 1. Tillväxten i olika delar avvärlden(diagram borttaget)Källa: FinansdepartementetSom framgår av tabell 1 räknar regeringeni vårpropositionen med att tillväxttakteni världsekonomin stiger med 0,1procentenheter , till . Det ärnästan lägre än vadregeringen räknade med ibudgetpropositionen . Anledningentill att tillväxten inte bedömsstiga mer är bl.a. en svag inledning pååret samt att investeringarna, till följdav bl.a. lågt kapacitetsutnyttjande inomtillverkningsindustrin, förväntasfortsätta att utvecklas svagt understörre delen av året. I takt med attöverkapaciteten inom IKT-sektorn avtarstiger investeringarna, framför alltunder 2003. Detta, tillsammans med enstigande konsumtionsefterfrågan, gör atttillväxttakten i världsekonomin stigertill 2003 och 2004, enligtregeringens bedömning.Tabell 1. Tillväxt, inflation ocharbetslöshet i världsekonomin(tabell borttagen)Förra årets kraftigakonjunkturförsvagning innebar attefterfrågan på svenska exportvaror avtogväsentligt. Marknadstillväxten för densvenska exportindustrin ökade inte allsunder , efter en uppgång under2000 på . Återhämtningen ivärldsekonomin gör att marknaden förbearbetade svenska produkter väntas stigamed och under nästa år.1.1.2 Tydliga tecken på återhämtning iFörenta staternaFörra året steg BNP i Förenta staternamed - den svagaste tillväxten i denamerikanska ekonomin , om man bortser då BNPbl.a. till följd av det s.k. Kuwaitkrigetsjönk . Förra åretskraftiga avmattning drevs på av enförsvagning inom industrin, då specielltinom IKT-sektorn där produktionen,investeringarna och vinsterna sjönksnabbt. Industrins kapacitetsutnyttjandeföll kraftigt och tidigare uppbyggdalager avvecklades i en mycket storomfattning. Även hushållens efterfråganförsvagades, till följd av svagaresysselsättning, stigande arbetslöshet ochfallande kurser på aktiebörserna.Under de senaste månaderna har detskett en tydlig stabilisering av denamerikanska ekonomin, efterkonjunkturnedgången och den ekonomiskaoron månaderna efter terrorattackerna iseptember . Tecknen på enåterhämtning blir alltfler. Deframåtriktade ledande indikatorernaförbättras som både företagensoch hushållens förtroende för denekonomiska framtiden ökar.Industriproduktionen har återigen börjatstiga, även inom IKT-sektorn, vilketbl.a. är en signal om att förra åretskraftiga lagerutförsäljning upphört ellerär på väg att upphöra. Återhämtningengynnas av den mycket expansivafinanspolitiken - främst i form avomfattande skattesänkningar som ökarhushållens disponibla inkomster - och denhistoriskt sett mycket låga räntenivån.Hushållens konsumtion steg mot slutet avförra året och uppgången har fortsattunder inledningen av 2002.Den stigande konsumtionen gör att BNP iår ökar - vilket är nästan 1procentenhet lägre än den bedömning somregeringen gjorde i budgetpropositionenför 2002. I takt med att produktionenökar och kapaciteten i industrin stigerbörjar även investeringarna att stiga,vilket bidrar till att tillväxttakten iFörenta staterna stiger ytterligare 2003,till enligt regeringensbedömning.1.1.3 Uppgången i sätterfart på EuropaNedgången i IKT-sektorn och den minskadeinternationella efterfrågan bidrog tillatt konjunkturen i euroområdetförsämrades drastiskt under förra året.Särskilt markant var nedgången underandra halvåret, då även hushållenskonsumtion försvagades väsentligt, bl.a.till följd av en snabb försvagning avsysselsättningstillväxten i framför alltde större och en stigandeinflation. Sammantaget mer än halveradesBNP-tillväxten i euroområdet, och i deenskilda länderna var nedgången extrakraftig i , ochFinland. I och Nederländernasjönk tillväxttakten med 2,4procentenheter, medan den gick ned med4,i , från 5,6 %2000 till 2001.Trots en svag ekonomisk aktivitet ibörjan av 2002 visar flertalet ledandeindikator för , i likhet medindikatorerna för , på enbegynnande återhämtning i konjunkturen.Regeringen räknar med att tillväxten ieuroområdet stiger under loppet av 2002,främst till följd av den stigandeinternationella efterfrågan och en ökadexport. Hushållens konsumtion väntas dockinte ta fart på allvar förrän under nästaår, bl.a. på grund av att det svagaarbetsmarknadsläget i de storaeuroländerna dämpar konsumtionstillväxtenunder framför allt 2002. Vid sidan av enökad konsumtion väntas äveninvesteringarna öka under nästa år.Sammantaget bedömer regeringen att BNP ieuroområdet stiger och 2,. Tillväxten i , som ären av viktigaste handelspartner,förväntas emellertid ligga en bra bitunder genomsnitt för , pågrund av minskad sysselsättning ochstigande arbetslöshet. Enligt regeringensbedömning stiger BNP i ochnästa år respektive 2,4 %.Trots den internationellakonjunkturnedgången och sjunkandeindustriproduktion växte den brittiskaekonomin . Uppgångenförklaras bl.a. av en stark inhemskkonsumtion och en kraftig expansion inomtjänstesektorn. En fortsatt lågarbetslöshet och en låg ränta gör attkonsumtionen fortsätter att öka under denärmaste åren som industrinåterhämtar sig i takt med den stigandeinternationella efterfrågan.Storbritanniens BNP stiger 2002och 2004, enligt regeringensbedömning i vårpropositionen.Vid sidan av är de övriganordiska länderna - , ochNorge - de viktigaste marknaderna iEuropa för den svenska exportindustrin.Som framgår av tabell 1 räknar regeringenmed att BNP stiger 2002och 2003, efter en uppgång underförra året . I likhet med iStorbritannien är det hushållenskonsumtion som står för större delen avtillväxten medan exporten hålls tillbakaav den starka norska kronan och ett högtkostnadsläge. Den internationellaavmattningen och nedgången i IKT-sektornslog hårt mot den finländska ekonominunder . Den stigande internationellaefterfrågan och en ökad konsumtion,stimulerad av bl.a. skattesänkningar,bidrar till att BNP stiger med 1,. Tillväxttakten stiger ytterligareunder 2003, till , bl.a. på grund avstigande investeringar.Arbetslösheten i EU har sjunkit med 3-4procentenheter . Somframgår av tabell 1 räknar regeringen medatt den svaga tillväxten ökararbetslösheten med ungefär 0,5procentenheter . Trots det minskarskillnaden i arbetslöshet mellan och , eftersomarbetslösheten i den amerikanska ekonominväntas stiga mer än i . Under andrahalvan av , , vararbetslösheten i drygt 6procentenheter högre än i Förentastaterna. kommer skillnaden iarbetslöshet att uppgå till 2,5procentenheter för att sjunka ytterligarenågot , enligt regeringensbedömning.1.1.4 Fortsatt allvarligt läge i JapanSituationen i den japanska ekonomin harinte förbättrats, snarare tvärtom. Deninternationella konjunkturnedgången harytterligare försämrattillväxtförutsättningarna och förstärktdet deflationstryck som levt underi snart tio år.BNP sjönk med omkring0,, och arbetslöshetenoch antalet konkurser ligger fortfarandepå historiskt höga nivåer. harinflationen fallit kontinuerligt och den offentliga bruttoskuldenär den högsta i OECD-området.Några avgörande tecken på förbättringfinns inte i det korta perspektivet.Tvärtom riskerar de åtgärder somregeringen vidtar för att förbättraekonomins funktionssätt och reformerafinans- och företagssektorn att leda ännu lägre inhemsk efterfrågan.Möjligheterna att via finanspolitikenstimulera konsumtionen ochinvesteringarna är också begränsade genomden snabbt växande offentliga skulden.Regeringen räknar med att BNPfaller med , menatt tillväxten ökar under nästaår till följd den stigandeinternationella efterfrågan och en ökadjapansk export.De exportberoende mindre länderna iövriga , t.ex. , ,och , drabbades hårt avnedgången i IKT-sektorn och deninternationella konjunkturförsvagningen.Den ökade internationella efterfrågan göratt tillväxttakten i dessa länder stigerunder perioden.En hög inhemsk efterfrågan gjorde atttillväxten i och var fortsatthög , och uppgångenväntas fortsätta under de närmaste åren.Sydostasien som helhet växer iår och , enligtregeringens bedömning.1.1.5 Ljusare i trots kriseni ArgentinaDen svaga internationella utvecklingenunder bidrog till att förvärrakrisen i . Nedgången iproduktionen kommer att fortsätta i år.En viss återhämtning kan komma undernästa år, men utvecklingen är mycketsvårbedömd till följd av osäkerhetenkring den ekonomiska politiken och definansiella marknaderna. Den brasilianskaekonomin påverkades till en börjannegativt av utvecklingen i , mendessa effekter har avtagit och har det kommit tydligatecken på en återhämtning av denekonomiska aktiviteten i Brasilien.Även i , som under förra åretdrabbades hårt av avmattningen i Förentastaterna, finns tecken på återhämtning.Exporten stiger och förtroendet hoshushållen och företagen ökar. Regeringengör bedömningen att tillväxten iLatinamerika som helhet blir under2002 och under 2003.1.1.6 Osäkerheter i den internationellabedömningenSammanfattningsvis räknar regeringen medatt den internationella konjunkturenvänder uppåt . Lågaräntor och en expansiv finanspolitikbidrar bl.a. till att öka aktiviteten iFörenta staterna, vilken genomutrikeshandeln sprider sig till Europaoch övriga delar av världen. Fortsattlåga investeringar och en utdragenuppgång inom IKT-sektorn gör attåterhämtningen tar rejäl fart först motslutet av 2002 och under 2003.Det finns flera risker och osäkerheteri bedömningen av den internationellautvecklingen. Det senaste åretsavmattning beror bl.a. på kraftigtfallande investeringar inom IKT-sektorn.I prognosen gör regeringen bedömningenatt sektorn successivt återhämtar sigunder 2002 och 2003, vilket väntas bidratill att öka investeringarna ivärldsekonomin under framför allt 2003.En klar risk är att uppgången inom IKT-sektorn dröjer, vilket i sin tur skullekunna innebära att den internationellaåterhämtningen blir långsammare och merutdragen än vad regeringen räknar med ivårpropositionen.En annan risk är konsumtionen ochhushållens agerande. Trots oron efterterrorattackerna har hushållensefterfrågan i utvecklatsöverraskande starkt. Till exempel kanökad osäkerhet om utvecklingen påarbetsmarknaden dämpa konsumtionen, medsvagare tillväxt som följd. Hittills i århar hushållskonsumtionen i euroområdetoch då särskilt i utvecklatsbetydligt svagare än i Förenta staterna.En fortsatt försvagning avsysselsättningstillväxten i de störreeuroländerna kan dämpa hushållenskonsumtion ytterligare och fördröjaåterhämtningen i Europa.1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Tydliga tecken på återhämtningDen internationella nedgången slog hårtmot den svenska konjunkturen. EnligtStatistiska centralbyråns (SCB) förstapreliminära beräkning av utfallet stegBNP . Det är enkraftig nedgång jämfört med då BNPökade . Det är också 0,5procentenheter lägre än vad regeringenräknade med i budgetpropositionen för2002.Exporten av varor och tjänster sjönksamtidigt som investeringsverksamheteninom industrin minskade, bl.a. till följdav sjunkande kapacitetsutnyttjande ochden globala nedgången inom IKT-sektorn.Trots kraftigt stigande inkomsterutvecklades konsumtionen mycket svagt.Hushållens konsumtion steg med 0,2 %under förra året, vilket kan jämföras meden konsumtionsökning under perioden1999-2000 på i genomsnitt perår. Precis som när det gäller exportenoch investeringarna kan en del avavmattningen i konsumtionen förklaras avförsämringen inom IKT-sektorn. Hushållensförmögenhetsställning förbättradesmarkant i ochbörjan av bl.a. på grund avstigande aktiekurser i IKT-företagen.Under framför allt 2001 föll kurserna ibl.a. IKT-bolagen kraftigt, vilketförsämrat hushållensförmögenhetsställning och påverkat deraskonsumtionsbenägenhet. En annanförklaring kan vara att hushållen nått enviss mättnad när det gäller att köpabilar och andra kapitalvaror.Konsumtionsuppgången berodde bl.a. på att det fanns ettstort behov hos hushållen att ersättagamla och slitna kapitalvaror med nya. av detta behov har tillgodosetts.Återhållsamheten med att konsumeraresulterade i att hushållens finansiellasparande steg kraftigt under förra året.Sparkvoten, dvs. hushållens sparande somandel av den disponibla inkomsten, ökademed , efter en stadignedgång sedan mitten av 1990-talet.I likhet med utvecklingeninternationellt har det under de senastemånaderna kommit tydliga tecken på attäven den svenska ekonomin är på väg attåterhämta sig efter förra åretskonjunkturnedgång. Som framgår av diagram2 har både hushållens och företagensförväntningar om den ekonomiska framtidenstigit .