bet · GP01AU4 · 2002-03-14 00:00:00 — Denna utvärdering skall också innehållaett tydligt genderperspektiv. Detta bör gesregeringen till känna. Vi tillstyrker därmed motion2001/02:A352.15. Skyddsutrustning m.m. (punkt 17) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 15. bifaller därmedmotion 2001/02:A247 yrkandena 9 och 10 samtavslår motion 2001/02:A260.StällningstagandeAtt anställda har tillgång till en väl fungerandeskyddsutrustning är av betydelse för att förebyggaarbetsskador. I arbetet med att ta fram adekvatskyddsutrustning har bl.a. företagshälsovården uppgift. Det är viktigt att utformningen påskyddsutrustningen är sådan att den uppmuntrar tillanvändning. Skyddsutrustning med dålig passform ochvars vikt och tillgänglighet inte passararbetstagaren kommer eller aldrig tillanvändning. En stor del av dagens skyddsutrustningär utformad efter traditionella könsmönster påarbetsmarknaden. Detta innebär att utrustning inomexempelvis vård och omsorg ofta är utformad efterkvinnors storlekar medan det motsatta gäller inomtraditionellt manliga yrkesgrupper.Detta ställer till problem för personal som ärbehovs- eller projektanställd och uppdragstagare somär i behov av en personlig skyddsutrustning.Arbetsgivare bör ha ett ansvar för att även dessagrupper skall ha tillgång till en personligskyddsutrustning utformad efter dessas behov ochförutsättningar.De mätningar som ligger till grund förskyddsutrustningens standard måste ske underrealistiska förhållanden och inte ilaboratoriemiljö. Detta är nödvändigt för att ettadekvat skydd skall kunna erbjudas vid användning påarbetsplatsen. Regeringen bör ta initiativ till enöversyn av under vilka förhållanden dagensskyddsutrustningar testas. Detta bör ges regeringentill känna.Jag tillstyrker därmed motion2001/02:A247 yrkandena 9 och 10 (c). Motion2001/02:A260 (s) avstyrks.16. Regionala skyddsombud (punkt 19) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 16. bifaller därmedmotion 2001/02:A315 yrkande 4 och avslårmotion 2001/02:A215.StällningstagandeSom majoriteten konstaterar skall den som deltar iett arbetsmarknadspolitiskt program likställas meden arbetstagare vid tillämpningen av vissa delar avarbetsmiljölagen. Detta innebär att den som äranordnare av en plats inom ramen för ettarbetsmarknadspolitiskt program också har ettarbetsmiljöansvar för den person som deltar iprogrammet. Enligt vad vi har erfarit är kunskapenom detta varierande. I vissa fall saknas den helt.De regionala skyddsombuden har bara tillträdesrätttill arbetsplatser där det finns anställdamedlemmar. Detta innebär att de fackligaorganisationerna och de regionala skyddsombuden harkraftigt begränsade möjligheter att bevakaplaceringar gjorda t.ex. vid enmansföretag ochföreningar där det inte finns någon anställd medlem.Vi i anser att regeringen tillriksdagen bör återkomma med förslag om hur deregionala skyddsombuden skall få tillträde ocksåtill arbetsplatser där det finns deltagare iarbetsmarknadspolitiska program. Deltagaren börjämställas med anställda även när det gäller denbestämmelse i arbetsmiljölagen som handlar omtillträdesrätt för regionala skyddsombud.Detta bör enligt vår mening ges regeringen tillkänna. Motion 2001/02:A315 yrkande 4 (v)tillstyrks. Motion 2001/02:A215 (v)avstyrks.17. Småföretag m.m. (punkt 21) (m och kd)av (), (),(), (), MariaLarsson (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 17. bifaller därmed motion1999/2000:N273 yrkande 20 och avslår motion2001/02:A315 yrkande 3.StällningstagandePå arbetsmiljöområdet finns det en rad bestämmelsersom i sig kan vara positiva men som på olika sättskapar problem för många småföretag. Reglerna är ivissa fall svåra att förstå och tillämpa.Arbetsmiljöverket bör därför fungera som rådgivare iarbetsmiljöfrågor. I samband med attArbetsmiljöinspektionen har sin första kontakt medett företag bör den redogöra för de krav som ställsenligt arbetsmiljölagen och enligtArbetsmiljöverkets föreskrifter och ge råd om vägaratt uppfylla dessa bestämmelser. Speciellt viktigtär det för småföretag att få information om hursystematiskt arbetsmiljöarbete bör bedrivas. Somhjälp till småföretag bör läggaupp en idébank med exempel på hur andra löstsäkerhetsproblemen.Vad vi här har anfört bör ges regeringen tillkänna. Motion 1999/2000:N273 yrkande 20 (m,kd och fp) tillstyrks därmed. Vi delarmajoritetens ställningstagande vad gällermotion 2001/02:A315 yrkande 3 (v) som därmedavstyrks.18. Småföretag m.m. (punkt 21) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 18. bifaller därmedmotion 2001/02:A315 yrkande 3 och avslår motion1999/2000:N273 yrkande 20.StällningstagandeI reservation 16 behandlar vi det arbetsmiljöansvaren anordnare av ett arbetsmarknadspolitiskt programhar gentemot deltagaren. I denna reservationåterkommer vi till denna fråga.Som tidigare nämnts är kunskaperna på områdetbristfälliga. Vi har fått uppfattningen att defackliga organisationerna inte har information omvar någonstans det finns personer placerade iarbetsmarknadspolitiska program. Vi befarar attdetta gäller också Arbetsmiljöinspektionen. Detinnebär att verkets tillsyn på många arbetsplatserär bristfällig och att de fackliga organisationernainte på ett tillfredsställande sätt kan bevakaplaceringar gjorda vid sådana företag ellerföreningar.Vi i anser mot den bakgrunden attdet är angeläget att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om hur ansvars-, tillsyns- ochinformationsfrågan bättre skall organiseras vadgäller de arbetsplatser som tar emot personer vilkafår en placering inom ramen förarbetsmarknadspolitiken.Detta bör ges regeringen till känna och därmedtillstyrker vi motion 2001/02:A315 yrkande 3(v). Vi ser däremot ingen anledning attställa oss bakom de förslag som lämnas imotion 1999/2000:N273 yrkande 20 (m, kd ochfp), vilken motion därför avstyrks.19. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m.(punkt 22) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 19. bifaller därmedmotionerna 2000/01:A277 yrkande 8 och2001/02:A246 yrkande 8.StällningstagandeArbetsmiljöverket måste arbeta på ett aktivt sättmed såväl fysisk som psykisk ohälsa. Arbetet medarbetsrelaterad stress bör ske med ett sådant brettperspektiv som vi anfört i reservation 2. Detförebyggande arbetets betydelse kan inteöverskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighetatt genomföra "systematiskt arbetsmiljöarbete" påvarje arbetsplats. Hela personalen skall involverasi arbetet. Det ger en ökad medvetenhet om hur etthälsofrämjande arbetsliv kan skapas så att människortrivs och mår bra.I reservation 17 har vi tillsammans medföreträdare för pekat på att det ärviktigt att fungerar som rådgivaregentemot småföretag i arbetsmiljöfrågor. Vi menaratt verket även i övrigt bör fungera som enuppsökande samarbetspartner för de företag,organisationer och offentliga förvaltningar som villha råd och stöd i arbetet med fysisk och psykiskohälsa. En annan viktig uppgift för verket är att setill att det systematiska arbetsmiljöarbetet blirett verksamt instrument på arbetsplatserna.Vad vi här har anfört bör ges regeringen tillkänna. Vi tillstyrker därmed motionerna2000/01:A277 yrkande 8 (kd) och 2001/02:A246yrkande 8 (kd).20. Sanktioner (punkt 24) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 20. bifaller därmedmotion 2001/02:A315 yrkande 2.StällningstagandeAntalet arbetsplatsolyckor ökar och det är enligtvår mening ett mycket allvarligt problem. Deutredningar som görs av polis och åklagare i sådanasammanhang leder oftast inte till någon form avansvar för brott eller att påföljd döms ut.Det kanske mest centrala för att långsiktigtminska arbetsrelaterad ohälsa är att det finnseffektiva sanktioner mot dem som bryter mot om systematiskt arbetsmiljöarbete.Sanktioner vid brott vid enskilda olyckor ärviktiga. Än mer viktigt är dock att det förebyggandearbetsmiljöarbetet fungerar, att system och rutinerfinns för sådant arbete och att underbemanning ochdålig arbetsorganisation åtgärdas.För arbetsgivare med omfattande tillgångar ären sanktionsavgift på avringa betydelse. är viktiga att följa omarbetsrelaterad ohälsa skall minska. Detmåste därför bli en tydligare kopplingmellan bristande förebyggande arbete ochekonomiska påföljder. Sanktionssystemet börförbättras så att arbetsgivarnas ekonomiskaincitament till förebyggandearbetsmiljöarbete stärks. Detta bör gesregeringen till känna. Vi tillstyrker därmedmotion 2001/02:A315 yrkande 2.21. Nämndemän (punkt 26) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 21. bifaller därmedmotion 2001/02:A286 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeFör många domare och nämndemän kan deltagande iförhandlingar i domstol innebära en högsäkerhetsrisk. De kan råka ut för exempelvis ettfritagningsförsök med knivhot, skjutning irättssalen eller liknande vid en domstol. De kanockså drabbas om en domstol bombhotas eller om enbrand bryter ut. De bör då ha tillgång till olikastödinsatser, krissamtal, utbildning i dessa frågoretc.Bland annat föreskrifter omFörsta hjälpen och krisstöd (AFS 1999:7) ochföreskrifter om Systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS2001:1 tidigare Internkontroll) är tillämpliga idessa fall. I dessa föreskrifter reglerasarbetsgivarens arbetsmiljöansvar vid bl.a.olycksfall och katastrofer på arbetsplatsen.För nämndemännen, som är förtroendevalda och inteanställda vid domstolarna, är det oklart vem somskall anses ha arbetsmiljöansvaret enligtarbetsmiljölagen och ovan nämnda föreskrifter. Ärdet den domstol som betalar ut arvodet tillnämndemännen eller eller någon annan?Enligt vad utskottets majoritet anfört harutskottet haft underhandskontakter medDomstolsverket i frågan. harbekräftat vad som anförs i motion 2001/02:A286 omatt frågan aldrig prövats och att det juridiskaläget är oklart. Det finns därför inget som helstskäl att inte bifalla denna motion. Det bör gesregeringen till känna att frågan snart måsteutredas. Motion 2001/02:A286 yrkandena 1 och 2 (kd)tillstyrks därför.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. Rehabilitering (c och fp)av () och ().Det ökade antalet långtidssjukskrivningar ochdiagnoser med stressrelaterade sjukdomar tyder påatt den nuvarande arbetsmiljölagstiftningen inte ärtillfredsställande. Utredningar visar att det är fåsom får tillgång till rehabilitering. Arbetsgivarnahar ett stort, men otydligt, ansvar förde anställdas rehabilitering. Innebörden avrehabiliteringsansvaret tolkas olika av olikaarbetsgivare.Det operativa ansvaret för rehabiliteringen harförskjutits till fyra olika instanser, nämligenlandstingens hälso- och sjukvård, ,kommunernas socialtjänst och statensarbetsförmedling. Dessvärre står det klart attrehabiliteringen inte fungerar och att det saknasincitament för att de olika sektorerna skall bidramed finansiering av rehabiliteringen. En samordningav insatserna skulle väsentligt förbättralivsvillkoren för den enskilde individen.Olika frågor på rehabiliteringsområdet har varitföremål för utredningar . Vinoterar att frågor om rehabilitering är en del iregeringens s.k. elvapunktsprogram för ökad hälsa iarbetslivet. Vi menar att det nu är av ytterstavikt att regeringen lägger fram ocksåkonkreta förslag till förbättringar på området.Arbetsmiljölagstiftningen bör t.ex. ses över isyfte att förbättra rehabiliteringen, och denenskilde medborgaren bör ges ett ökat inflytande iprocessen genom lagfästa rättigheter.2. Folkhälsa m.m. (c)av ().FolkhälsaDet finns ett tydligt samband mellan arbetstagarnas hälsostatusoch deras sociala situation. Utsatthet för stressökar i takt med att den ekonomiska situationen förden enskilde ansträngs. Det finns också regionalaskillnader vad gäller hälsan. Medellivslängden i demest utsatta regionerna av landet är lägreän i den region som har högst medellivslängd. Där ärohälsotalet på arbetsmarknaden också de högsta.Arbetsmiljöforskningen har under lång tidfokuserats på vad som är orsaken till den ökadesjukfrånvaron. Däremot har intresset varit mindreför vilka friskfaktorerna är för de yrkesgrupper ochregioner som har låg sjukfrånvaro. Även dettraditionella arbetsmiljöarbetet har koncentreratstill förhållanden på enskilda arbetsplatser. Det harinte i samma utsträckning gjorts kopplingar mellanohälsa och exempelvis otrygga arbetsmarknader. Underhögkonjunktur ökar graden av sjukskrivningar blandde anställda medan det i motsvarande grad kanpresenteras sjunkande siffror för sjukskrivningarvid lågkonjunktur. Detta behöver inte nödvändigtvisbetyda att de anställda är friskare i enlågkonjunktur. En mer trolig orsak till detta är atträdslan över att bli av med sitt arbete på grund avhög sjukfrånvaro är större bland de anställda underen lågkonjunktur. Det leder till att den s.k.sjuknärvaron ökar.Det förebyggande arbetet måste förbättras. Ettsätt att förbättra det förebyggande arbetet är attutarbeta kriterier för en god arbetsmiljö. Dessakriterier skulle kunna ligga till grund för enarbetsmiljöcertifiering. Företagare som lever upptill dessa kriterier bör få en nedsättning avarbetsgivaravgifterna. Utformningen av dagenssocialförsäkringar och bristande möjlighet attsnabbt få rehabilitering vid sjukskrivning ledertill att många är sjukskrivna i onödan.Såväl arbetsgivare som andra aktörer måste hatydligare incitament att förebygga och åtgärdaohälsa.Regeringen har tidigare aviserat att den skullelägga fram en proposition om folkhälsan under våren.Det finns enligt vad jag har erfarit risk för attpropositionen inte kommer att läggas fram förriksdagen som det var planerat. Jag är mycketkritisk till detta. Med hänsyn till den allvarligautveckling som vi sett vad gäller ohälsa måste nuregeringen visa betydligt bättre handlingskraft ochkomma med förslag till åtgärder på folkhälsoområdet.ArbetslivsinstitutetEnligt uppfattning harArbetslivsinstitutet en viktigt uppgift att fyllainom forskningsområdena arbetsmiljö, arbetsmarknadoch arbetsorganisation. Vi kan dock konstatera attdet finns brister i styrningen av institutetverksamhet. Verksamheten har därigenom bl.a. blivitsvår att överblicka. Institutets budget är också iobalans. För att komma till rätta med problemenkrävs en rad åtgärder. Det krävs att manskapar förutsättningar för en långsiktigt hållbarutveckling av verksamheten.ÖvrigtI detta sammanhang vill jag också påpeka att harväckt motioner i olika arbetslivsfrågor somutskottet redan har behandlat i samband medberedningen av statsbudgeten, bet. 2001/02:AU1.3. Småföretag m.m. (fp)av ().Småföretag m.m.Komplicerade regler och krav på uppgiftslämnandeinnebär en större belastning för små företag än förstörre. Vi i har påpekatatt det är angeläget att genomföra regelförenklingarför dessa företag. Jag ser positivt på attregeringen har en särskild Simplexenhet inomNäringsdepartementet, som har till uppgift attarbeta för färre, mer begripliga regler. Jagkonstaterar dock att det finns en hel del arbetekvar med att slopa, förenkla eller förbättrareglerna för företagen. Jag förutsätter attregeringen fortsätter detta arbete med all kraft.På arbetsmiljöns område finns det många bra reglersom är viktiga att värna om. De kan många gångervara svåra att tillämpa och förstå för arbetsgivarnai de små företagen. Av utskottets ställningstagandeunder rubriken uppdrag framgåratt har förbättrat verksamhetensinformations- och serviceinsatser . Jagvälkomnar detta, men är av den uppfattningen attytterligare ansträngningar är angelägna för att sålångt det är möjligt underlätta för de små företagenatt följa arbetsmiljölagens intentioner.Alkohol och drogerMånga människor har någon i sin närhet medalkoholproblem, inte sällan på den egnaarbetsplatsen. Arbetskamrater och arbetsledare ärviktiga när det gäller möjligheterna att hjälpanågon med missbruksproblem. Om det hos arbetsgivarenfinns fungerande policydokument och handlingsplanerkan arbetsplatser också förebygga uppkomsten avalkohol- och drogproblem.Jag sympatiserar med det som framförs i motion2000/01:A253 om att i samarbetemed bör göra gemensammainformationsinsatser för att få fler arbetsgivareatt utarbeta ett handlingsprogram mot alkohol ochannat drogmissbruk på arbetsplatserna.4. Friår och arbetstidsförkortning m.m. (mp)av ().VardagsmaktI många sammanhang har brist på balans mellaninflytande och för höga krav på arbetsplatsenangetts som en viktig förklaring till den ökadeohälsan. En gemensam kraftsamling behövs för attkomma till rätta med utbrändhet och ökad stress iarbetslivet.Enligt min mening är det angeläget att en samladanalys görs av alla samhällets och arbetslivetssystem för att utröna hur människors möjligheter attforma vardagen efter egna behov och önskemål kanöka.Många har en bild av att ökad ekonomisk tillväxtär positiv i sig. Jag för min del menar att detfinns skäl att tala om olika sorters tillväxt.Välfärd går inte alltid att mäta i ekonomiskatermer. Om strategierna för att öka den ekonomiskatillväxten medför att människor får ett minskatsocialt umgänge och att ohälsan ökar är tillväxteninte god. Som utskottets majoritet anför finns detindikationer på ett samband mellan förändringarna påarbetsmarknaden och att människor blir sjukare.Det finns arbetsgivare som behandlar sin personalsom utbytbara maskindelar. De delar som harförbrukats tar arbetsgivaren inte ansvar för. Detbör därför övervägas hur företagen kan görasansvariga, eventuellt ekonomiskt, när sjukfrånvaronökar till oacceptabla nivåer.Jag förespråkar också att en vardagsmaktsutredningtillsätts. Utredningen bör ta upp frågor om hurmänniskors behov av inflytande och de krav somställs på individen kan balanseras bättre.En nationell kampanj för ohälsaI dag finns det en god kunskap från forskningen omorsakerna till ohälsan i arbetslivet och hur denskall förebyggas. Denna kunskap bör utnyttjas så attden når ut till arbetsplatserna. Även omhuvudansvaret för att skapa godaarbetsmiljöförhållanden ligger på arbetsgivarna,behövs en större kraftsamling med fler inblandadeför att förebygga ohälsan. En nationell kampanj motohälsa i arbetslivet bör initieras.Friår och arbetstidsförkortningVi i förordar en arbetstidsreform ochinförande av friår i hela landet som två sätt attmotverka den tilltagande ohälsan i arbetslivet.En arbetstidsförkortning skall ses som envälfärdsreform, motiverad av såväl jämställdhetsskälsom hälsoskäl. En arbetstidsförkortning skulle ocksåöka människors livskvalitet.Det är svårt att få företag att förändra dåligaarbetsmiljöförhållanden frivilligt. Därför är detenligt min mening motiverat med en lagstiftning omen arbetstidsförkortning. Vi i föreslåratt den dispositiva arbetstidslagstiftningenbibehålls. Normalarbetstiden bör dock sänkas till 35timmar i en första etapp och sedermera till 30timmar. Arbetstiden kan sedan via kollektivavtalanpassas till olika branscher.Arbetstidsförkortningen bör alltså genomföras isamspel mellan staten och parterna påarbetsmarknaden. Även taket för övertid börbegränsas från dagens /år till 100timmar/år. Det är viktigt att genomföra enarbetstidsförkortning av flera anledningar:· För att folk skall orka utnyttja sin fritid närde är lediga.·· För att folk skall orka arbeta fram till 65 årsålder.·· För att människor skall få mer tid för socialtliv och engagera sig i samhället utanförfamiljen.·· För att minska arbetslösheten och den stress somde arbetslösa utsätts för.·· För jämställdheten. Det skulle ge männen störremöjligheter att ta ökat ansvar för hemmet ochfamiljen.·· För att minska antalet arbetsskador ochsjukskrivningar.·Miljöpartiet har föreslagit attmöjlighet att ta ett friår införs. Förslaget innebäri korthet att den som tar ledigt får av a-kassan som ersättning. För att få ut ersättningenmåste arbetsgivaren erbjuda plats åt någonarbetslös. Ledigheten skall kunna tas ut för attstudera eller vara hemma med barnen. För dem somvill utbilda sig eller vara hemma med barnenföreslår vi ledighet. För dem som vill ta utledighet av annan anledning kan en lägreersättningsnivå diskuteras. Med vår modell tjänaralla på förslaget. Den anställde som väljer friårkan berika sitt liv och den arbetslöse får en chansatt komma in på arbetsmarknaden. Staten betalar utlägre ersättning än , av a-kassenivån förden som tar friår mot för den som är normaltarbetslös. Glädjande nog har genomförhandlingar med regeringen och fåtttill stånd en försöksverksamhet med friår i tolv avlandets kommuner. Jag menar att försöket börutvidgas till hela landet.BullerFler och fler människor mår dåligt på grund avbuller. Gränsvärdena bör därför omvärderas *o*c*h**s*ä*n*k*a*s*. ***D*e* *g*r*ä*n*s*v*ä*r*d*e*n* *f*ö*r* *b*u*l*l*e*r**s*o*m* *g*ä*l*l*e*r* *i* *d*a*g* *s*a*t*t*e*s**p*å* *1*9*5*0*-* *o*c*h* *1*9*6*0*-*t*a*l*e*n*. **D*e* *ä*r* *a*l*l*d*e*l*e*s* *f*ö*r**g*e*n*e*r*ö*s*t* *s*a*t*t*a*. * *G*r*ä*n*s*e*n**p*å* *8*5* *d*B* *i* *f*a*b*r*i*k*s*m*i*l*j*ö**m*e*d*f*ö*r* *u*n*d*e*r* *e*n* *l*ä*n*g*r*e**t*i*d* *r*i*s*k* *f*ö*r* *h*ö*r*s*e*l*s*k*a*d*o*r**p*å* *1*0**"1*5* *%*. * *J*a*g* *a*n*s*e*r* *a*t*t**e*t*t* *m*e*r* *r*i*m*l*i*g* *g*r*ä*n*s*v*ä*r*d*e**ä*r* *c*a* *7*0* *d*B*. * *D*e*t*t*a* *s*t*ö*d*s**b*l*.*a*. * *a*v* *p*r*o*f*e*s*s*o*r* *T*o*r**K*i*h*l*m*a*n* *v*i*d* *C*h*a*l*m*e*r*s**t*e*k*n*i*s*k*a* *h*ö*g*s*k*o*l*a*,* *s*o*m* *ä*r**e*x*p*e*r*t* *p*å* *b*u*l*l*e*r*. * *H*a*n**m*e*n*a*r* *o*c*k*s*å* *a*t*t* *g*r*ä*n*s*e*n* *i**u*r*b*a*n*a* *m*i*l*j*ö*e*r* *b*o*r*d*e**l*i*g*g*a* *p*å* *c*a* *4*0* *d*B* *i**s*t*ä*l*l*e*t* *f*ö*r* *d*a*g*e*n*s* *5*5* *d*B*. **D*y*g*n*s*m*e*d*e*l*v*ä*r*d*e*n* *s*o*m**u*p*p*m*ä*t*s* *i*n*n*e*b*ä*r* *a*t*t* *t*o*p*p*armed mycket höga ljudnivåer accepteras bl.a. fråntrafik och flygplan, liksom att flygplan ävengenererar buller i de låga s.k. oktavbanden. Detbuller som förekommer i samhället kanuppfattas som en svår förorening för mångamänniskor. Det är otillfredsställande, menar jag.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotion väckt med anledning av prop.2001/02:91 Nationellnarkotikahandlingsplan2001/02:So27 av och ():17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om narkotikafriaarbetsplatser.Motioner från allmänna motionstiden1999/20001999/2000:Sf304 av m.fl. (v):7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utreda behov avförändringar rörande företagshälsovård för attunderlätta rehabilitering,1999/2000:So226 av m.fl. (fp):3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppdrag till dennationella folkhälsokommittén omföretagshälsovårdens roll i folkhälsoarbetet,5.