bet · GP01SFU17 · 2002-04-23 00:00:00 — Det kan t.ex. vara två syskon ellerpersoner som i ett visst skede helt enkelt inte villvara ensamma. Sammanfattningsvis är det enligtregeringen rimligt att BTP skall kunna lämnas förboende i tvåbäddsrum åtminstone när båda har valtdetta. En sådan avgränsning i reglerna är docktveksam, eftersom det fria valet kan kännaspåtvingat särskilt som "ett fritt val" innebär enekonomisk vinst för pensionären. Regeringen gördärför bedömningen att BTP även fortsättningsvis börkunna lämnas för boende i tvåbäddsrum.MotionernaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf26 etttillkännagivande om BTP och tvåbäddsrum i särskiltboende. Enligt motionärerna är principen attjämställa boende i tvåbäddsrum med egen lägenhetinte hållbar. Med en sådan ordning riskerar BTP attbli ett kommunalt bidrag och inte ett grundskydd förpensionärer. Detta kan i sin tur leda till attmindre lämpliga vårdmiljöer permanentas.I motion Sf24 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om skärpta regler för BTP såvittgäller icke frivilligt boende i tvåbäddsrum isärskilda boendeformer för äldre. De som inte villbo tillsammans med andra skall enligt motionärernainte tvingas att göra det. Det bör därför sättas entydlig gräns för hur länge BTP skall kunna lämnasför sådant boende. En sådan tidsgräns bör sättastill för att ge kommunerna ensignal om att de måste se till att alla äldre isärskilda boendeformer som vill får eget rum.Utskottets ställningstagandeI betänkande 1993/94:SfU16 (s. 8-9) ifrågasatteutskottet om boende i tvåbäddsrum i andra fall ännär det rör sig om två makar eller andra närståendesom själva valt att dela rum kan betraktas som etteget boende. Utskottet ansåg att regeringen bordeöverväga vilka krav som bör ställas för att boende isärskilda boendeformer skall berättiga till BTP, ochdetta gav som sin mening regeringen tillkänna. I proposition 2000/01:140 anförde regeringen(s. 56) att frågan skulle övervägas i samband medberedningen av betänkandet Pension på institution(SOU 2000:112). Utskottet godtog i sitt av riksdagengodkända betänkande 2001/02:SfU3 (s. 20) regeringensförslag om reformerade regler för BTP, inklusiveförslaget om att BTP kan lämnas för boende itvåbäddsrum, men förutsatte att regeringen i denfortsatta beredningen skulle beakta vad utskottettidigare hade anfört i frågan.Utskottet instämmer i regeringens bedömning attdet måste finnas möjlighet att få BTP för boende itvåbäddsrum under förutsättning att de boende självavalt det. Däremot är det i princip inte rimligt attBTP lämnas för ofrivilligt sådant boende. Att införaen regel som ger rätt till BTP vid frivilligt boendei tvåbäddsrum men inte annars är emellertid inte ärnågon framkomlig väg. Så länge boende i tvåbäddsrumexisterar torde en sådan regel leda till att ävenpersoner som inte valt denna form av boende kommeratt hävda motsatsen för att komma i åtnjutande avBTP. Emellertid utgör det förhållandet att detfortfarande förekommer ofrivilligt boende itvåbäddsrum det stora problemet. Oavsett om reglernaför BTP ger felaktiga signaler till kommunerna ellerej kan detta problem inte angripas på annat sätt ängenom att antalet tvåbäddsrum i särskilt boendeminskar. Som framgår av propositionen sker också enstadig minskning av antalet pensionärer med boende itvåbäddsrum genom ny- och ombyggnad aväldrebostäder. Antalet pensionärer som får BTP förboende i tvåbäddsrum är 1 266.Antalet har minskat eftersom tvåbädds-och flerbäddsrum successivt minskar i antal.För att råda bot på problemet med ofrivilligtboende i tvåbäddsrum är det enligt utskottets meningviktigt med en fortsatt satsning på enbäddsrum isärskilt boende. Utskottet förutsätter attkommunerna fortsätter att verka för en minskning avantalet tvåbäddsrum till förmån för enbäddsrum. Omså inte sker kan frågan om reglerna för BTP behövaaktualiseras på nytt. Med detta avstyrker utskottetmotionerna Sf26 och Sf24.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens övrigaförslag.PropositionenI propositionen lämnas, utöver tidigare redovisadeförslag, ett flertal andra förslag vilka i huvudsakredovisas nedan.Avskaffande av det särskilda grundavdragetDet särskilda grundavdraget för folkpensionäreravskaffas fr.o.m. . Bestämmelsernasom gäller fr.o.m. skall til-lämpas även på retroaktiva pensionsutbetalningar somhänför sig till tid före 2003.Fastställande av balanstalet m.m.Beräkningen av balanstal skall basera sig på deförhållanden som råder fr.o.m. 2003.Som en följd av att medel som Premiepensionsmyn-digheten (PPM) till-fälligt förvaltar fr.o.m. den1 får placeras på annat sätt än vad som nugäller görs följdändringar i lagen (1998:676) omstatlig ålderspensionsavgift och lagen (2000:981) omfördelning av socialavgifter.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.Vissa bestämmelser angående beräkning avgarantipension för personer födda ellertidigareVissa utländska pensioner samt utländsktjänstepension som är skattepliktiga i skallingå i underlaget för beräkning av garantipensionfr.o.m. 2003 för personer som är födda ellertidigare. Vidare skall för personer som borutomlands pension ingå i underlaget om den ärskattepliktig enligt lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta.För personer födda skall det belopp sombetalades ut i tjänstepension och vissa utländskapensioner för ingå i underlaget förberäkning av garantipension , sedan beloppeträknats upp till ett årsbelopp. För personer som ärfödda skall motsvarande belopp som betalades utför 65-årsmånaden ingå i underlaget, sedan deträknats upp till ett årsbelopp.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2003.Utvidgad uppgiftsskyldighet vid garantipensionDen som uppbär vissa utländska pensioner ellerlivränta enligt utländsk yrkesskadelagstiftningskall vara skyldig att lämna uppgift om ersätt-ningens storlek samt namn och adress påutbetalaren till . För den somär född eller tidigare och vid utgången av2002 uppbär folkpension i form av ålderspensionskall sådana uppgifter liksom uppgift omtjänstepension lämnas på begäran. Ändringarnaföreslås träda i kraft såvitt gäller uppgift ompension och livränta enligt utländsklagstiftning och i övrigtden 1 januari 2003.Vårdbidrag till särskilt förordnadvårdnadshavareVårdnadshavare som inte är föräldrar skall lik-ställas med föräldrar när det gäller rätten tillvårdbidrag. Ändringen föreslås träda i kraft den 1juli 2002.Vissa frågor om sjuk- och aktivitetsersättningFör rätt till sjuk- och aktivitetsersättning skallkrävas att den försäkrade var försäkrad vidförsäkringsfallet. Detta krav skall dock inte gällaför försäkrade för vilka försäkringsfallet inträffatföre det år de fyllde 18 år.För en försäkrad som före utgången av 2002 harfolkpension i form av förtidspension i förhållandetill det antal år för vilka pensionspoäng förtilläggspension tillgodoräknats skall försäkringstidför garantiersättning beräknas med samma kvotdel av40 års försäkringstid som svarar mot den kvotdel av30 års tillgodoräknade pensionspoäng somfolkpensionen beräknats på.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 2003.AdministrationFörsäkringskassornas årsredovisning, delårsrapportoch underlag till budgetunderlag skall beslutas avstyrelsen, och delårsrapporten skall undertecknas avordföranden och direktören. Den eller deförsäkringskassor som regeringen bestämmer skalltillsammans med sjukvårdshuvudman få bedriva projektsom gäller viss medicinsk verksamhet och därmedsammanhängande forskning i enlighet med vadregeringen bestämmer. Ändringarna föreslås såvittavser årsredovisning m.m. träda i kraft den 1januari 2003 och i övrigt den 1 juli 2002.Följdändringar m.m.Följdändringar görs i vissa lagar med anledning avreformeringen av pensionssystemen. Därutöver görsrättelser av enklare art i vissa lagar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att invända motregeringens nu redovisade förslag. Det kan därvid konstateras attriksdagen redan har beslutat att det särskildagrundavdraget för personer födda ellertidigare skall upphöra att gälla fr.o.m. den 1januari 2003 (prop. 1999/2000:127, bet.2000/01:SfU3, rskr. 2000/01:10).Ekonomiska konsekvenserPropositionens förslag är enligt regeringen tillövervägande del marginella justeringar utanekonomiska konsekvenser. I två fall medför dockförslagen ekonomiska konsekvenser.Det ena är förslaget att utvidga möjligheten tilleftergift av statens fordran avseende återbetalningav underhållsstöd om återbetalningsskyldighet harbeslutats för tid före den dag som faderskapetfastställdes. Statens utgifter för anslaget beräknasöka med 2002 och därefter med 50 000 krper år. Regeringen bedömer att utgiftsökningen rymsinom nuvarande anslag för underhållsstöd.Även förslaget att särskild vårdnadshavare skalllikställas med förälder vid bedömning av rätt tillvårdbidrag beräknas ge ekonomiska konsekvenser.Regeringen gör bedömningen att förslaget medför enökad belastning på anslaget för vårdbidrag påcirka . Utgiftsökningen rymsdock inom nuvarande ekonomiska ramar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Återbetalningsskyldighet avseendeunderhållsstöd (punkt 1)av och (bådav).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag(1996:1030) om underhållsstöd och tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenpropositionen i denna del och motion 2001/02:Sf25.StällningstagandeVad först gäller de fall där faderskapet fastställseller ändras sent i ett barns liv anser vi att den"nyblivne" fadern bör få rätt till föräldrapenning iform av en pappamånad. Det är viktigt att barnet gesen ovillkorlig rätt till bästa möjliga start med den"nya" pappan som pappan får möjlighet attetablera en god kontakt med sitt barn.Vad därefter gäller den inkomst som läggs tillgrund för fastställande av återbetalningsskyldighetavseende underhållsstöd konstaterar vi att nuvaranderegler innebär att återbetalningsbeloppet grundarsig på den senaste taxeringen, dvs. på förhållandensom gällde . Det är emellertid inteovanligt att personer som blir arbetslösa får sinårsinkomst reducerad med om de börjaruppbära arbetslöshetsersättning i början av ett år.Om den återbetalningsskyldige fått väsentligt lägreinkomst än den inkomst efter vilkenåterbetalningsbeloppet beräknats bör enligt våruppfattning den aktuella inkomsten användas, dvs.samma regler som gäller i studiemedelssystemet börgälla även i underhållsstödsystemet. Med väsentligtminskade inkomster menas enligt enminskning med under betalningsåretjämfört med senaste taxering. Regeringen bör med detsnaraste återkomma till med förslag omändrade regler i nu berört avseende.Vad nu framförts bör som sin mening geregeringen till känna.2. BTP för boende i tvåbäddsrum (punkt 2)av (), (), GöranLindblad (m), (), BirgittaCarlsson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf24 och 2001/02:Sf26.StällningstagandeDet är enligt vår mening viktigt att depensionärer som önskar det får möjlighet till egetrum även om de bor i en särskild boendeform föräldre. Dessvärre förekommer det forfarande att äldremänniskor i särskilda boendeformer bor tillsammansmed annan person trots att de hellre skulle vilja haett eget rum. Det förhållandet att det 1994 varbrist på enkelrum, och att det vid införandet av detstatliga BTP ansågs som orimligt attneka BTP när något alternativ till tvåbäddsrum intefanns, kan inte tas till intäkt för att åtta årsenare ha kvar en principiellt mindre lämplig regel.I praktiken innebär ett bibehållande av regeln attstatsmakterna ger berörda kommuner en signal om attfortsatt ofrivilligt tvåbäddsboende dels kandelfinansieras av staten med bidrag, dels är engodtagbar boendeform. Detta är enligt våruppfattning oacceptabelt och kan leda till att BTPblir ett kommunalt bidrag och inte ett grundskyddför pensionärer. Det kan vidare leda till att mindrelämpliga vårdmiljöer permanentas. Av nu anförda skälbör det sättas en tydlig gräns för hur länge BTPskall kunna lämnas för icke frivilligt boende itvåbäddsrum. Det skulle ge en tydlig signal till dekommuner som ännu har frågan om eget rum olöst. Enlämplig tidsgräns bör bestämmas till den 1 januari2005. Det innebär att det påtvingade"dubbelrumsboendet" i äldrevården försvinner senastunder 2004. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till erforderlig ändring av BTP-reglerna. Vad nu framförts bör som sinmening ge regeringen till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:119 Vissasocialförsäkringsfrågor m.m. har regeringen() föreslagit att antarde i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag,5. lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,6. lag om ändring i lagen (1997:297) omförsöksverksamhet med samtjänst vidmedborgarkontor,7. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483),8. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,9. lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,10. lag om ändring i lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift,11. lag om ändring i lagen (1998:702) omgarantipension,12. lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring ilagen (1998:702) om garantipension,13. lag om ändring i lagen (2001:767) om ändring ilagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) omgarantipension,14. lag om ändring i lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag,15. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),16. lag om ändring i lagen (2000:461) omefterlevandepension och efterlevandestöd tillbarn,17. lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring ilagen (2000:461) om efterlevandepension ochefterlevandestöd till barn,18. lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelningav socialavgifter,19. lag om ändring i lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl.,20. lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring ilagen (2001:761) om bostadstillägg tillpensionärer m.fl. och21. lag om ändring i lagen (2001:1227) omsjälvdeklarationer och kontrolluppgifter.Lagförslagen återfinns som bilaga 2.Motioner2001/02:Sf24 av m.fl. (fp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om skärpta regler förbostadstillägg, såvitt gäller icke frivilligt boendei tvåbäddsrum i särskilda boendeformer för äldre.2001/02:Sf25 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enpappamånad när faderskap fastställs eller ändrassent i ett barns liv.2. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen skall återkomma med förslagpå omedelbara förändringar av inkomstbegreppetenligt vad i motionen anförs om att tillämpa sammaregler för fastställande avåterbetalningsskyldighet av underhållsstöd som vidåterbetalning av studiestöd.2001/02:Sf26 av m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om bostadstillägg förpensionärer och tvåbäddsrum i särskilt boende.Bilaga 2Regeringens lagförslag