bet · GP01KU27 · 2002-05-14 00:00:00 — Åtgärder mot kommunalt domstolstrots SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens proposition2001/02:122 Åtgärder mot kommunalt domstolstrotsjämte två motioner som väckts med anledning avpropositionen. I propositionen föreslås lagar omändring i kommunallagen (1991:900), lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade ochsocialtjänstlagen (2001:453) i syfte att motverkaatt kommuner och landsting sätter sig över deallmänna förvaltningsdomstolarnas avgöranden.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag ochavstyrker motionerna.Tre reservationer har avgetts.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förstärkning av den interna kontrollenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900), såvitt avser9 kap. 9 och 10 §§. Därmed avslår riksdagenmotion 2001/02:K90 yrkandena 2 och 3.Reservation 1 (c)2. Sanktion mot domstolstrotsRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i kommunallagen (1991:900) iden mån lagförslaget inte omfattas av vadutskottet föreslagit ovan under punkt 1,b) lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade,c) lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453).3. Översyn av den kommunala verksamhetenRiksdagen avslår motion 2001/02:K89.Reservation 2 (m, kd, c, fp)4. Stöd och service till vissafunktionshindradeRiksdagen avslår motion 2001/02:K90 yrkande 1.Reservation 3 (c)den 14 maj 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och HelenaBargholtz (fp).2001/02KU27Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningSedan den 1 juli 2000 har möjligheteratt förelägga en kommun eller ett landsting vid viteatt följa en lagakraftvunnen dom som ger en enskildrätt till vissa insatser enligt lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)och socialtjänstlagen (2001:453).Lagrådet hade riktat skarp kritik mot förslaget ilagrådsremissen. Kritiken grundade sig främst på attförslagen var otillräckligt analyserade frånjuridisk synpunkt. Vid riksdagsbehandlingen våren2000 yttrade sig tillsocialutskottet (yttr. 1999/2000:KU5y).Konstitutionsutskottet konstaterade att frågan omåtgärder mot domstolstrots varit föremål förutredningar . hadeolika förslag lagts fram som med varierande argumentavvisats. Bakom detta låg skillnader i bedömning ifråga om vad som kan anses vara den meständamålsenliga åtgärden eller kombinationen avåtgärder mot kommuner och landsting som inteverkställer domar inom rimlig tid. Utskottetkonstaterade vidare att det pågick ettutredningsarbete inom syftandetill att göra en totalbedömning av frågan omdomstolstrots, ett uppdrag som skulle vara avslutatinom mindre än . Enligt utskottetsmening hade det varit bättre om denna utredning fåttligga till grund för en samlad lagstiftning motdomstolstrots. Utskottet kunde dock accepteraregeringens argument att tidsfaktorn var viktig ochatt det var försvarligt att de här aktuella områdenasärbehandlades på det sätt som skett ipropositionen. Utskottet ville dock framhålla viktenav att de nu föreslagna åtgärderna mot domstolstrotsinom LSS och socialtjänstlagens områden blev föremålför förnyad prövning då den fullständiga utredningenförelåg. Utskottet motsatte sig inte att deföreslagna bestämmelserna infördes. Enligt utskottethade regeringen vidtagit rimliga och adekvataförändringar i förslaget på grund av den kritik somLagrådet framförde med anledning av lagrådsremissen.I september 2000 redovisades idepartementspromemorian Kommunalt domstolstrots (Ds2000:53) uppdraget att utreda hur ettsanktionssystem bör utformas som gör det möjligt attmotverka kommunalt domstolstrots. Promemorian, somremitterades till ett femtiotal instanser, däriblandmånga kommuner, ligger till grund för det nuaktuella förslaget.Lagrådets yttrande har inhämtats i det nu aktuellaärendet. Lagrådet har hänvisat till att den tidigareefterfrågade analysen nu genomförts och har frånallmänna utgångspunkter inte haft något att invändamot de nu aktuella förslagen. Lagrådet haremellertid föreslagit vissa kompletteringar.Regeringen har följt Lagrådets förslag.Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundethar i en skrivelse tillkonstitutionsutskottet hemställt att utskottetavstyrker ett genomförande av lagförslaget omsanktionsavgift i propositionen. Enligt förbundenbör utskottet i stället verka för att enkartläggning och grundläggande analys avförekommande domstolstrots inom socialtjänstlagenoch LSS kommer till stånd som en naturlig del i ensamlad analys av rättighetslagstiftningensmöjligheter att fungera på avsett sätt med kommuneroch landsting som huvudmän.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås åtgärder som har tillsyfte att motverka kommunalt domstolstrots. Deföreslagna ändringarna i kommunallagen (1991:900)innebär att de kommunala revisorerna ges vidgademöjligheter att granska ärenden som rörmyndighetsutövning mot enskilda, att ett beslut somkan överklagas genom laglighetsprövning fårverkställas innan det har vunnit laga kraft om intesärskilda skäl talar emot det och att beslut omrättelse av ett redan verkställt beslut skallmeddelas utan oskäligt dröjsmål. Ändringar föreslåsockså i lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade (LSS) och isocialtjänstlagen (2001:453), som innebär att ensanktionsavgift skall kunna åläggas kommuner ochlandsting som dröjer alltför länge med attverkställa domar angående insatser enligt dessalagar. Sanktionsavgiften får bestämmas till och högst . Den fårinte dömas ut vid obetydliga försummelser.Utskottets övervägandenFörstärkning av den internakontrollenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill ändring i kommunallagen såvitt gällervidgade möjligheter för de kommunalarevisorerna att granska ärenden som rörmyndighetsutövning mot enskilda samtanmälnings- och rapporteringsskyldighet förrevisorerna.Jämför reservation 1 (c).Gällande bestämmelserEnligt 9 kap. 9 § kommunallagen granskar revisorernai den omfattning som följer av god revisionssedårligen all verksamhet som bedrivs inom nämndernasverksamhetsområden. Revisorerna prövar omverksamheten sköts på ett ändamålsenligt och frånekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt, omräkenskaperna är rättvisande och om den internakontroll som görs inom nämnderna är tillräcklig.Om revisorerna i sin granskning finner att detföreligger misstanke om brott avförmögenhetsrättslig karaktär skall de anmälaförhållandet till berörd nämnd. Om nämnden finneratt det föreligger misstanke om brott och inte utanoskäligt dröjsmål vidtar åtgärder, är revisorernaskyldiga att rapportera nämndens agerande tillfullmäktige.Enligt 9 kap. 10 § kommunallagen omfattarrevisorernas granskning inte ärenden som avsermyndighetsutövning mot någon enskild i andra fall ännär handläggningen av sådana ärenden har vållatkommunen eller ekonomisk förlust ellernär granskningen sker från allmänna synpunkter.PropositionenRevisorernas granskning skall enligt regeringensförslag även omfatta ärenden som avsermyndighetsutövning mot någon enskild, närgranskningen gäller hur nämnderna verkställeravgöranden av allmänna förvaltningsdomstolar. Omrevisorerna i sin granskning finner att detföreligger misstanke om att allmänförvaltningsdomstols avgörande åsidosatts skall deanmäla förhållandet till berörd nämnd. Om nämndenefter en sådan anmälan inte vidtar åtgärder utanoskäligt dröjsmål, är revisorerna skyldiga attrapportera det till fullmäktige.MotionenÅsa m.fl. (c) yrkar i motion 2001/02:K90avslag på regeringens förslag om utvidgadegranskningsmöjligheter för revisorerna och omsärskild anmälningsplikt till nämnder ochfullmäktige (yrkandena 2 och 3). Motionärerna kaninte acceptera den återgång till centraldetaljstyrning av den kommunala verksamheten somförslagen innebär.Det skall enligt motionen ankomma på nämndernasjälva att inom ramen för verksamhetsansvaret setill att följa förvaltningsdomstolarnas domar. Detär viktigt att det finns ett politisktansvarstagande. kan revisorerna granskanämndernas agerande i detta avseende, och denföreslagna ändringen förefaller onödig.Motionärerna anser vidare att det inte är rimligtatt revisorerna ges en närmast statligspecialuppgift att särskilt kontrollera de aktuellafrågorna. Om denna uppgift skall vara prioriteradfinns det en risk för att andra revisionsuppgifterfår träda tillbaka. Revisorerna bör ävenfortsättningsvis bestämma granskningens inriktningoch omfattning utifrån väsentlighets- ochriskanalyser enligt god revisionssed. Motionärernamotsätter sig således också att den särskildaanmälningsplikten till nämnderna och tillfullmäktige införs.Utskottets ställningstagandeRedan i dag har de kommunala revisorerna vissamöjligheter att granska i vad mån nämndernarespekterar förvaltningsdomstolarnas avgöranden.Revisorernas granskning kan inriktas på i förstahand berednings-, besluts-, ochverkställighetsrutiner så att domstolstrots somberor på brister i dessa avseenden undviks.Emellertid innebär bestämmelsen i 9 kap. 10 §kommunallagen att revisorernas granskning inteomfattar ärenden som avser myndighetsutövning motenskilda. Utskottet delar regeringens bedömning attundantaget bör begränsas så att det möjliggör eneffektiv kontroll av att de allmännaförvaltningsdomstolarnas avgöranden inte åsidosätts.Undantaget bör således begränsas på så sätt att detges ett uttryckligt utrymme att granska hurnämnderna verkställer avgöranden av de allmännaförvaltningsdomstolarna. Utskottet anser vidare attvikten av att stärka revisorernas roll när detgäller att motverka domstolstrots gör attrevisorerna bör ges en skyldighet att anmäla ettåsidosättande av förvaltningsdomstols avgörande tillberörd nämnd och - om nämnden inte vidtar åtgärderutan oskäligt dröjsmål - till fullmäktige. Utskottettillstyrker följaktligen regeringens lagförslagsåvitt avser 9 kap. 9 och 10 §§ och avstyrker motionK90 yrkandena 2 och 3 (c).Sanktion mot domstolstrots, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omatt en kommun eller ett landsting somunderlåter att utan oskäligt dröjsmåltillhandahålla en insats enligt 9 § LSS ellerbistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagensom någon är berättigad till enligt endomstols avgörande, skall åläggas att betalaen särskild avgift. Vidare tillstyrksregeringens förslag till bestämmelser om attett beslut som kan överklagas genomlaglighetsprövning får verkställas innan dethar vunnit laga kraft om inte särskilda skältalar emot det, och om att beslut om rättelseskall meddelas utan oskäligt dröjsmål när ettredan verkställt kommunalt beslut harupphävts.Gällande bestämmelserEnligt 26 a § LSS och 13 kap. 7 § socialtjänstlagenfår länsstyrelse om den finner att en kommun ellerett landsting inte fullgör vad som ålagts kommuneneller i en lagakraftvunnen dom om rätttill vissa insatser förelägga kommunen ellerlandstinget att avhjälpa bristen. Föreläggandet fårförenas med vite. får inte meddela ettvitesföreläggande om verkställighet av domen redanhar sökts enligt utsökningsbalken, och ettmeddelande om vitesföreläggande förfaller omverkställigheten söks enligt utsökningsbalken.PropositionenYtterligare åtgärder behöver enligt regeringenvidtas för att motverka att kommuner och landstingsätter sig över de allmänna förvaltningsdomstolarnasavgöranden. En kommun eller ett landsting somunderlåter att utan oskäligt dröjsmål tillhandahållaen insats enligt 9 § LSS eller bistånd enligt 4 kap.1 § socialtjänstlagen som någon är berättigad tillenligt en domstols avgörande, skall enligt förslagetåläggas att betala en särskild avgift som ersätterden nuvarande möjligheten till vitesföreläggande.Sanktionsavgiften får bestämmas till lägst tio tusenkronor och högst . När avgiftensstorlek fastställs skall det särskilt beaktas hurlänge dröjsmålet pågått och hur allvarligt det iövrigt kan anses vara. Avgiften får efterges om detfinns synnerliga skäl för det. I ringa fall skallinte någon avgift tas ut. Frågor om sanktionsavgiftprövas av länsrätten efter ansökan av länsstyrelsen.En sanktionsavgift får dömas ut bara omlänsstyrelsens ansökan delgetts kommunen ellerlandstinget från det att domen ominsatsen eller biståndet har vunnit laga kraft.Regeringen föreslår vidare en bestämmelse om attett beslut som kan överklagas genomlaglighetsprövning får verkställas innan det harvunnit laga kraft om inte särskilda skäl talar emotdet. Vidare föreslås en bestämmelse om att ettbeslut om rättelse av verkställighet skall meddelasutan oskäligt dröjsmål när ett redan verkställtkommunalt beslut har upphävts.En fördel med ett system med sanktionsavgifterframför vitesförelägganden är enligt propositionenatt sanktionsavgiften kan få effekt sompåtryckningsmedel på ett tidigare stadium. Ettvitesföreläggande får motsvarande effekt betydligtsenare eftersom det kan utfärdas först närverkställigheten dröjt för länge och ger dessutomytterligare en tids respit till kommuner ochlandsting. Ett system med sanktionsavgifter innebärdessutom sannolikt en enklare administrativhantering än den som krävs vid vitessanktionen ochkan innebära att handläggningstiden förkortas.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens lagförslag såvittavser 10 kap. 14 a och 15 §§ kommunallagen(1991:900), lagen (1993:387) om stöd och servicetill vissa funktionshindrade samt socialtjänstlagen(2001:453).Översyn av den kommunalaverksamheten m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) omen översyn av den kommunala verksamheten ochett motionsyrkande (c) om tilläggsdirektivtill Kommittén om nationell utjämning avverksamhetskostnader enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) isyfte att staten skall ta över verksamheten.Jämför reservationerna 2 (m, kd, c, fp) och 3(c).MotionernaI motion 2001/02:K89 av Per m.fl. (m) begärsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn av denkommunala verksamheten. Motionärerna anser att detär tveksamt att genom lagstiftning åläggerkommunerna en mängd uppgifter som sedaninte finansierar. I stället åläggs kommunerna defacto att sköta finansieringen via kommunalskatten,som enligt regeringsformen enbart får tas ut förskötseln av de kommunala uppgifterna. Enligtmotionärerna måste utgångspunkten vara att den s.k.finansieringsprincipen skall iakttas strikt, dvs.att staten när den ålägger kommunerna att svara föruppgifter också svarar för finansieringen.Motionärerna motsätter sig inte regeringensförslag om att sanktonsavgifter skall införas.Vikten av att domstolsutslag följs och respekterasbör markeras. Emellertid ligger själva problemet iatt genom lagstiftning ålägger kommunernakostsamma uppgifter som kommunerna själva skallfinansiera. Det är orimligt att kommunerna sedanskall kunna åläggas sanktionsavgifter för att deinte har tillräckliga resurser att utföra deuppgifter som beslutat att de skallutföra. Regeringen bör därför tillsätta en utredningmed uppgift att se över finansieringen ochhuvudmannaskapet för uppgifter som ålagtkommunerna att svara för. Det behövs en tydligareuppgiftsfördelning mellan stat och kommun, som ocksåomfattar finansieringsansvaret. Beträffande en raduppgifter gäller att en nationell finansiering avstaten bör övervägas.I motion 2001/02:K90 (yrkande 1) av ÅsaTorstensson m.fl. (c) begärs tilläggsdirektivtill Kommittén om nationell utjämning avverksamhetskostnader enligt lagen om stöd ochservice till funktionshindrade (Fi 2001:04) isyfte att utreda ett statligt huvudmannaskap.Det finns anledning att också utreda om detkommunala huvudmannaskapet på detta områdeskall behållas . Motionärerna hävdaratt verksamheter som är så reglerade som i LSSinte bör finansieras med kommunala medeleftersom det inte finns någon praktiskmöjlighet att pröva beloppen i den kommunalabudgetprocessen. Man bör överväga om ett ändrathuvudmannaskap inte skulle göra verksamhetenmer stabil om man kom ifrån ett specielltsvårhanterat utjämningssystem mellankommunerna. Det är därför nödvändigt attstudera frågan om ett statligt besluts- ochkostnadsansvar för den verksamhet som reglerasi LSS.BakgrundRegeringen beslutade att tillkallaen parlamentarisk kommitté för att utreda hurutjämning skall ske för kostnadsskillnader mellankommuner avseende verksamhet enligt lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade(LSS). Kommittén skall enligt direktiven (dir.2000:99) lämna förslag till ett system för utjämningav kostnadsskillnader mellan kommuner i verksamhetenligt LSS och analysera hur de tillfälliga bidragenåren 2001 och 2002 fungerar. Vidare skall kommitténöverväga behovet av författningsändringar som gerkommunerna möjlighet att lämna ut sådan informationsom erfordras för de förslag som kommittén lämnarsamt därvid även beakta de krav sompersonuppgiftslagen ställer på behandling avpersonuppgifter. Kommittén skall lämna förslag omhur påverkbarheten från enskilda kommuner avutfallet i ett utjämningssystem skall kunna minskaseller elimineras och, om så krävs, lämna förslagtill hur en god kvalitet skall kunna säkerställas idet statistiska underlag som behövs för en utjämningför kostnadsskillnader i verksamhet enligt LSS.Kommittén skall också analysera hur köp avboendeplatser fungerar och vilka effekter ochsamband det har med frågan om utjämning av kostnaderför verksamhet enligt LSS. Kommittén skall redovisakostnadsberäkningar av sina förslag, förslag tillfinansiering och lagförslag. Kommittén skall enligttilläggsdirektiv (dir. 2001:72) redovisa sittslutbetänkande senast den 1 november 2002.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet har underinnevarande avstyrkt motioner omansvarsfördelningen mellan statlig, regional ochkommunal nivå. I betänkandena Regional samverkan ochstatlig länsförvaltning (bet. 2001/02:KU7),Författningsfrågor, m.m. (bet. 2001/02:KU13) ochDemokrati för det nya seklet (bet. 2001/02:KU14)hänvisades till att regeringen i proposition2001/02:7 angett att en översyn bör genomföras avuppgifts- och ansvarsfördelningen mellan staten,kommunerna och landstingen. Enligt regeringen visadedebatten i regionfrågan att det finns ett behov avatt mer samlat och långsiktigt se över uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan de olika nivåerna isamhällsorganisationen. Utgångspunkten för en sådanöversyn bör vara upprätthållandet av en långtgåendekommunal självstyrelse inom ramen för ett starktnationellt ansvar för medborgarnas välfärd i helalandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Något tillkännagivande till regeringen om behovet aven översyn är inte påkallat mot bakgrund av attregeringen aviserat en översyn av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna ochlandstingen. Motion K89 (m) avstyrks följaktligen.Med hänsyn till denna aviserade översyn ärutskottet inte heller berett att förorda attuppdraget till Kommittén om nationell utjämning avverksamhetskostnader enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade utvidgas på detsätt som föreslås i motion K90 yrkande 1 (c).Motionsyrkandet avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Förstärkning av den interna kontrollen(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900), såvitt avser 9kap. 9 och 10 §§. Därmed bifaller motion2001/02:K90 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeMed allt större tydlighet verkar det som omregeringen vill se en återgång till en centralstyrning av den kommunala verksamheten. Det börenligt min mening ankomma på nämnderna själva attinom ramen för verksamhetsansvaret och mot bakgrundav det politiska ansvarstagandet se till att följaförvaltningsdomstolens domar. Eftersom revisorernaredan i dag kan granska nämndernas agerande i dettaavseende tycks regeringens förslag i denna delonödigt.Det är inte heller rimligt att revisorerna ges ennärmast statlig specialuppgift att särskiltkontrollera dessa frågor. Om denna uppgift skallvara prioriterad finns det risk för att andrarevisionsuppgifter får träda tillbaka. I stället börrevisorerna även fortsättningsvis bestämmagranskningens inriktning och omfattning utifrånväsentlighets- och riskanalyser enligt godrevisionssed. bör med bifall till motionK90 yrkandena 2 och 3 (c) avslå regeringens förslagangående en utvidgad granskningsmöjlighet förrevisorerna och angående den särskildaanmälningsplikten till nämnderna och fullmäktige.2. Översyn av den kommunala verksamheten(punkt 3)av Per (), (), IngerRené (m), (), von der Esch(kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K89.StällningstagandeDen kommunala självstyrelsen är en hörnsten i detsvenska statsskicket, och det är enligt vår meningtveksamt att genom lagstiftning åläggerkommunerna en mängd uppgifter som sedaninte finansierar. I realiteten åläggs kommunerna attsköta finansieringen via kommunalskatten, vilkenenligt regeringsformen endast får tas ut förskötseln av de kommunala uppgifterna.Enligt vår mening måste utgångspunkten vara attfinansieringsprincipen skall iakttas strikt. Närstaten ålägger kommunerna att svara för uppgifterbör den således också svara för finansieringen.Behovet av lagstiftning mot s.k. domstolstrots harsin grund i det förhållandet att genomlagstiftning ålägger kommunerna kostsamma uppgiftersom kommunerna skall finansiera själva.En utgångspunkt måste i stället vara en tydligareuppgiftsfördelning mellan stat och kommun som ocksåomfattar finansieringsansvaret. Regeringen bördärför tillsätta en utredning med uppgift att seöver finansieringen och huvudmannaskapet föruppgifter som ålagt kommunerna att verkaför. Detta bör med bifall till motion K89 (m) gesregeringen till känna.3. Stöd och service till vissafunktionshindrade (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K90 yrkande 1.StällningstagandeVerksamheter som är så reglerade som den somomfattas av LSS bör inte finansieras med kommunalamedel. Det finns nämligen ingen praktisk möjlighetatt pröva beloppen i den kommunala budgetprocessen.Man bör enligt min mening överväga ett ändrathuvudmannaskap som skulle kunna göra verksamhetenmer stabil, viket skulle vara fallet om man komifrån ett speciellt svårhanterat utjämningssystemmellan kommunerna. Det är således nödvändigt attutreda frågan om ett statligt ansvar för kostnaderoch en statligt beslutanderätt i fråga om verksamhetsom regleras i lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Mot denna bakgrund bör riksdagenmed bifall till motion K90 yrkande 1 (c) som sinmening ge regeringen till känna att regeringen tillKommittén om nationell utjämning avverksamhetskostnader enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) bör getilläggsdirektiv som innebär att kommittén skalllägga fram förslag om att staten skall ta öververksamheten.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:122 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i kommunallagen (1991:900),2. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade,3.