bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — I yrkande 3 krävs attSverige bör verka för att de studenter somarresterades i samband studentdemonstrationernafriges. arresterades chefredaktören för en avde största tidningarna. I yrkande 4 krävs att detidningar som stängts av regeringen i öppnasoch att journalisterna som arresterats friges. Iseptember genomfördes en kraftig inskränkning av dedemokratiska fri- och rättigheterna i . Dåarresterade myndigheterna flera företrädare förlandets politiska reformrörelse. I yrkande 5 krävsatt bör verka för att regeringstjänstemän iden eritreanska administrationen och andra politiskafångar friges.I yrkande 6 uppmärksammas att kvinnornas situationär besvärlig i många avseenden i Eritrea.Arbetslöshet bland kvinnor har medfört att detuppstått en illegal export av kvinnlig arbetskraft,framför allt till länder i . De kvinnorsom på illegala vägar fått arbete utomlands hamnar iett rättslöst förhållande i det land dit deimporterats och där de tvingas att arbeta underslavliknande förhållanden. Motionärerna kräver attsärskild uppmärksamhet bör riktas på kvinnornassituation och deras demokratiska och mänskligarättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att på flera sätt söker stödja endemokratisk utveckling och respekt för mänskligarättigheter i . och EU har underhösten 2001 reagerat starkt på rättsövergrepp somägt rum.Förhoppningar att ett öppnare politiskt klimatskulle uppstå efter kriget med har ännuinte infriats. Någon verklig demokratisering harinte ägt rum. Snarare har det skett encentralisering av makten. framstodden eritreanska regeringens tidigare tal om ökadöppenhet och demokratisering som helt övergivna.Höga samhällsföreträdare arresterades, oberoendetidningar stängdes, studenter fängslades ochprotester från det internationella samfundet innebaratt relationerna, inte minst mellan EU och Eritreablev mycket ansträngda. EU diskuterar nu hur manskall gå vidare då , med hänvisning tillinterna angelägenheter, tycks obenäget att diskuterademokratifrågor. Det är därför viktigt att EU görsitt yttersta för att undvika att väljer attisolera sig. Från svensk sida har en särskildemissarie för utsetts. Denne skall genomåterupptagen bilateral dialog, med regeringen och igörligaste mån även med andra, bidra till attmotverka internationella isolering.Biståndet till befinner sig ännu i börjanoch avsikten är att efter konflikten med Etiopienutveckla och utvidga samarbetet. Sida har tidigarefått i uppdrag att utarbeta en landstrategi för detfortsatta utvecklingssamarbetet. Landstrategiarbetethar emellertid tillfälligt fått skjutas påframtiden. kommer en översyn av detframtida svenska utvecklingssamarbetet att göras.Utskottet menar att det är av största vikt attkvinnors rättigheter och situation blir ett viktigtområde för framtida samarbete.Frågan om specialdomstolar i utgör en viktigkomponent i dialogen om mänskliga rättigheter ochdemokrati och vid en givarkonferens i september 2001uttrycktes allvarlig kritik mot dessa domstolar. Avde 2000 studenter som arresterades i samband meddemonstrationer vid harsamtliga utom studentledaren . Frågan om hans frisläppande ochdomstolsförhandlingar utgör en del av dialogen ommänskliga rättigheter och demokrati, och dessutomhar utrikesminister och EU gjort skarpauttalanden i samband med arresteringarna avjournalister och stängningen av tidningar.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2001/02:U208(v) yrkandena 16 kan besvaras.32 EtiopienI motion 2001/02:U211 (v) konstateras att Etiopienär ett gammalt land med en tvåtusenårig historia.Bortsett , då ockuperadelandet, har inte varit kolonialiserat.Trots torkkatastrofer, krig och diktatur och trotsatt utgör ett av världens fattigaste länderhar landet ofta framstått som förebild för andraafrikanska stater som sökt ett ökat oberoende. IEtiopien finns över 100 olika etniska grupper, ochlika många olika språk talas i landet. De fyradominerande grupperna är oromo, amhara, tigreaneroch somalier.Oromofolket vilket är den största befolkningsgruppeni utgör 40 miljoner av 65miljoner innevånare och är ett av de få folkslag påden afrikanska kontinenten som är kulturellt,språkligt och historiskt sammanhållet. Det rimligaförhållningssättet när det gäller konflikten mellanoromofolket och den nuvarande regeringen i AddisAbeba är, enligt yrkande 1, att ställer kravpå att den etiopiska regeringen respekterar landetsförfattning och oromofolkets nationellasjälvbestämmanderätt. I yrkande 2 krävs attregeringen i respekterar oromofolketsoch andra minoritetsgruppers mänskliga rättigheter iEtiopien.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att är aktivt på flera plan föratt främja demokratisering och respekten förmänskliga rättigheter i . Bilateralt ochgenom EU förs en kontinuerlig politisk dialog medlandet om MR-frågor, inklusive kvinnors, barns,minoriteters, flyktingars, krigsfångars, och olikabefolkningsgruppers rättigheter och vad gällergodtyckliga frihetsberövanden som ofta drabbaroromofolket. Författningen tillgodoserflertalet krav vad gäller respekt för de mänskligarättigheterna, men lagstiftningen har i många fallinte anpassats till vad som sägs i författningen.Till problemen hör också att domstolarna är svagaoch överbelastade. Genom bistånd för att stärka kapaciteten inomEtiopiens rättssystem. Stöd utgår också tillenskilda MR-organisationers verksamhet, förupplysning, rådgivning och utbildning.Sverige avser att ytterligare stärka engagemangetför att främja respekten för de mänskligarättigheterna. I arbete med att utforma en nylandstrategi för utvecklingssamarbetet kommer storvikt att fästas vid frågor om demokrati ochmänskliga rättigheter. Problemet med den begränsadekapaciteten inom rättssektorn kommer att behandlas.FN arbetar tillsammans med andra givare, däriblandSverige, för att stärka parlamentet och stödjainrättande av en och en MR-ombudsman.Bilden är inte entydig, men pluralismen hartilltagit och flera enskilda organisationer,oppositionspartier och oberoende tidningar verkar iEtiopien. Varken demokratisering ellerdecentralisering är emellertid problemfria. Trotsuttalade ambitioner från statsmakterna förekommerallvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna,vilket utskottet anser oacceptabelt.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U211 (v) yrkandena 1 och 2 kan besvaras.33 KenyaI motion 2001/02:U246 (v) konstateras att eftermånga års befrielsekamp blev självständigt år1963. Landet har bara haft två presidenter:befrielseledaren och den nuvarandeDaniel Arap Moi. Kenyatta strävade efter att enaKenyas många olika folk, men hans västvänligapolitik verkade provocerande på starka krafter inomhans parti, (),vilket kom att splittras. 1992 hölls de första valendär flera partier kunde ställa upp. Oppositionenssplittring medförde dock att med Arap Moi vannvalet. Moi återvaldes 1997 för ytterligare enfemårsperiod. Lagstiftningen ger kenyanska arbetarealla grundläggande fackliga fri- och rättigheter. Ipraktiken sker dock många grova kränkningar, ochmånga offentliganställda tillåts inte att organiserasig. Även lantarbetarfacket har problem att fårepresentera sina medlemmar i kontakter medarbetsgivarna.Demokratiaktivister och människorättsförsvarare,politiker, journalister och andra blir föremål förtrakasserier och misshandel. Människor har blivitutomrättsligt avrättade. Minst 55 människor dömdestill döden och mer än 1 000 människor satt idödscell vid slutet av . Motionärerna kräveri yrkande 1 att i EU, FN och andrainternationella forum verkar för att demokratiskafri- och rättigheter införs i och, i yrkande2, att driva frågan om fackliga rättigheter och denkenyanska fackliga rörelsens rätt att själv väljasina ledare utan statlig inblandning. Vidare krävs iyrkande 3 att i EU, FN och andrainternationella sammanhang skall verka för attdödsstraffet avskaffas i Kenya.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att under ordförandeskapet i EUtog initiativ till en politisk dialog med Kenya.Syftet var att försöka åstadkomma en informell menregelbunden dialog med regeringen och andraintressenter för att öka samförståndet och öka EU:smöjligheter att fungera mer effektivt iutvecklingssamarbetet med . Efter vissainledande svårigheter är förhoppningen att dialogennu skall inledas och fokusera på de viktigastefrågorna inför valet, dvs. MR- ochdemokratifrågorna, inklusive valprocessen ochkonstitutionsreformen.En demokratisk utveckling och respekt för mänskligarättigheter främjas inom alla former avutvecklingssamarbetet med . En delav det svenska stödet sker genom samarbete med 15enskilda organisationer, men samarbetet med Kenyasregering planeras att öka. Särskild tonvikt läggsvid att stärka den fattiga majoritetens, kvinnorsoch barns rättigheter. har ett riktcivilt samhälle vuxit fram i och respekten förde mänskliga rättigheterna granskas av en radorganisationer.De fackliga rättigheterna kränks i praktiken ofta idagens . Den centrala fackliga organisationenCOTU (Unions) stårregeringspartiet, , mycket nära. Fackligaorganisationer måste ansöka om registrering, vilkenmåste godkännas av regeringen. Endast 4 eller 5 avde totalt ca 35 fackliga organisationerna stårutanför COTU. En kommitté bestående av 18 fackligaorganisationer har bildats i syfte att skapa ettalternativ till COTU. Arbetarna är generellt mycketokunniga om sina rättigheter och det finns ett stortbehov av utbildning. De fackliga ledarna på centralnivå företräder sina fackliga medlemmar på ettbristfälligt sätt och är i stor utsträckning tystaom befintliga kränkningar.Det svenska utvecklingssamarbetet med Kenyainnefattar ett långsiktigt stöd till det civilasamhället, inklusive flera lokala MR-organisationer.Dessa organisationers arbete har i några fall direktbetydelse för främjandet av fackliga rättigheter. Enviktig samtalspartner på MR-området är HumanRights Commission som bl.a. arbetar med frågan omfackliga rättigheter i Kenya.Dödsstraff utdöms regelmässigt, men ingaavrättningar har verkställts . Under 2000genomfördes, på EU:s vägnar, en uppvaktning i fleraafrikanska länder, bl.a. , om dödsstraffetsavskaffande.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U246 (v) yrkandena 13 kan besvaras.34 TanzaniaI motion 2001/02:U345 (fp) konstateras att Tanzaniahar tagit emot ett stort antal flyktingar från tillexempel och . Dessa flyktingarbehandlas i många fall på ett omänskligt sätt. Blandannat har ett stort antal kvinnor och unga flickorblivit utsatta för sexuellt våld.Domstolarna i fortsätter att utdöma dödsstraffmen har inget verkställts.Motionärerna kräver i yrkande 63 dels att detinternationella samfundet uppmärksammar och fördömerförföljelserna av flyktingarna, dels att landetupphör med att utföra dödsdomar.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att har utsattsför betydande påfrestningar på grund av att landettagit emot stora flyktingströmmar. harmånga internationella organisationer konstaterat attflyktinghanteringen måste förbättras. Total finns iTanzania omkring en miljon flyktingar, varav hälftenbefinner sig i flyktingläger i landets västra delar.Den andra hälften finns utanför lägren och är delvisassimilerad i det tanzaniska samhället. Kvinnor iflyktinglägren är en särskilt utsatt grupp ochspeciella insatser bör göras för att stödja dem ochunderlätta deras möjligheter att återvända till sinahemländer. Som ett led i detta arbete stöder Sverigefreds- och konsolideringsansträngningarna i Burundioch samt i Demokratiska Republiken ger stöd till UNHCR för insatserna iTanzania. ger också stöd till insatser föratt utbilda militär och fängelsepersonal i hur manbemöter och behandlar flyktingar och fångar. Mycketav detta utvecklingsarbete sköts av i men även av svenskpolis. deltar också i och ger stöd tillarbetet med att reformera domstols- ochpolisväsendet i demokratisk riktning så attförsvaret av de mänskliga rättigheterna stärks.Utskottet anser, i enlighet med FN:s resolution1325, att det är speciellt viktigt att följa ochbevaka kvinnors situation i konflikt- ochflyktingsituationer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkande 63 kan besvaras.35 motion 2001/02:U225 (m) framhålls att genomavvecklingen av apartheid i samt fredenoch försoningen i är situationen i södraAfrika gynnsam för framväxt och stabilisering avdemokratin. Situationen i , och Zimbabweinger emellertid stor oro. Bristen på ekonomisk ochsocial utveckling i kombination med utbreddkorruption är allvarliga hinder för en positivutveckling. För att respekten för mänskligarättigheter och demokrati skall bli bestående idenna del av är det av största vikt attbekämpa korruption och bygga strukturer ochrättssystem som främjar och kontrollerar attutvecklingen går åt rätt håll. I yrkande 1 krävs attSverige och EU i dialogen med länderna i södraAfrika verkar för stöd till regionala strukturer somfrämjar och kontrollerar respekten för mänskligarättigheter och demokrati i södra övervägandenUtskottet konstaterar att det inom EU-samarbetet råder storenighet om vikten av mänskliga rättigheter ochdemokrati i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken vad gäller . Dettainnefattar även biståndet, såväl de enskildamedlemsstaternas som EU:s bistånd. I den interna EU-diskussionen är aktivt och drivande i attfrämja utvecklingen av mänskliga rättigheter ochdemokrati.Efter undertecknandet år 2000 av det nyapartnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna(), har den politiska dimensionen avdetta avtal kommit alltmer i fokus och bidragit tillatt ytterligare stärka EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik i förhållande till lägger fast principerna för dengemensamma grundsyn, särskilt vad gäller mänskligarättigheter och demokrati, som måste finnas mellanEU och ett AVS-land. Ett utrikesministermöte mellanEU och hölls . Vid mötetgjordes en utvärdering av samarbetet inom de åttaprioriterade ämnesområdena mänskliga rättigheter ochdemokrati, konfliktförebyggande verksamhet, regionalintegration och integrering av ivärldsekonomin, miljö, hiv/aids, livsmedelssäkerhet,skuldfrågan samt återbördande av stulnakulturföremål. Vid mötet antogs även en gemensamdeklaration om terrorism.I rådsarbetsgruppen för och rådsarbetsgruppenför mänskliga rättigheter arbetar aktivt föratt föra upp principerna för demokrati och mänskligarättigheter i alla relevanta frågor. EU håller enhög profil vad gäller i FN:s kommission förmänskliga rättigheter och i FN:s generalförsamling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U225 (m) yrkande 1 kan besvaras.36 ZimbabweI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att vid en folkomröstningangående en ny konstitution blev regeringspartiet iZimbabwe, ZANU-PF, sedansjälvständigheten, besegrat. Kort efterfolkomröstningen började en våldsam kampanj motmisstänkta opponenter till partiet.Regeringsanhängare och människor betalda av ZANU-PFinvaderade farmer och misshandlade misstänktaregeringsmotståndare. Yttrandefriheten har starktbegränsats och medierna möter en mycket svårsituation. Journalister har på flera sättförhindrats att utföra sitt arbete. Över hela landethar politiska möten avbrutits eller förhindrats,med våldsamma medel. Motionärernakräver i yrkande 60 att och detinternationella samfundet uppmärksammar och fördömerbehandlingen av oppositionspartierna i och,i yrkande 61, att inte vidareutveckla något biståndtill innan verkliga steg mot demokrati ilandet har tagits.UtskottetUtskottet menar att tydligt har uttalat sin kritik motutvecklingen i . togSverige som första EU-land beslutet om att inställadet bilaterala utvecklingssamarbetet med Zimbabwesregering.Bilateralt och genom EU har hävdatbetydelsen av dialog kring frågor som rör demokratioch mänskliga rättigheter. Betydelsen av sådandialog framstår som särskilt angelägen i ett skedenär landet förbereder sig för allmänna val. EU:sallmänna råd beslutade attinleda konsultationer med i enlighet medCotonouavtalets föreskrifter. regeringhade då inte uppfyllt sina åtaganden vad gällerrespekt för de mänskliga rättigheterna, demokratiskaprinciper och rättsstaten, vilka enligtCotonouavtalet skall utgöra stommen i samarbetetmellan EU:s länder och . Om inte lägetförbättras kommer biståndet att upphöra ocheventuellt kan sanktionsåtgärder införas.Utskottet anser att de angränsande länderna i södraAfrika har en utomordentligt viktig roll att spelaför att vända utvecklingen i i positivriktning och att EU bör försöka påverka SADC-länderna att ta sitt ansvar för utvecklingen iZimbabwe.När ordföranden för EU:s valobservatörer inte fickackreditering av regeringen i drog unionentillbaka alla valobservatörer och införde riktadesanktioner mot den zimbabwiska ledningen. Beslutetinnebär bl.a. visumrestriktioner för ett 20-talzimbabwier. Förutom att de förbjuds att resa tillEU-länderna kommer de tillgångar som de eventuellthar i unionens medlemsländer att frysas. Ettvapenembargo införs också mot . Även hartagit ett beslut om visumrestriktioner och frysningav tillgångar.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkandena 60 och 61 kan besvaras.37 ColombiaI motion 2001/02:U281 (v, c, fp, m, kd, mp)framhålls att det i råderen väpnad kamp som skördat hundratusentals offer.Regelrätta stridigheter förekommer i olika delar avlandet mellan gerilla, paramilitära grupper och dencolombianska armén. Respekten för mänskligarättigheter och demokratins institutioner är svag.Brott mot internationell humanitär rätt förekommerfrån både militären och gerillarörelser. Den såkallade Plan har utarbetats av dencolombianska regeringen tillsammans med med detuttalade syftet att utrota kokaodlingar. Sverigestöder olika biståndsprojekt men har också aktivtdeltagit i och organiserat fredssamtal. Motionärernaföreslår ett fortsatt ökat svenskt engagemang ifredsförhandlingarna och i kontaktskapandeaktiviteter. bör inom EU verka för att EUfortsätter ett alternativt program för ochutarbeta en sammanhållen strategi för sitt arbeteför samt främja insatser inom EU och FNtill stöd för mänskliga rättigheter, demokrati,social rättvisa och fredsförhandlingar.Utskottets övervägandenUtskottet anser att utvecklingen i påverkar såvällandets demokrati som den regionala stabiliteten.Den mångåriga väpnade konflikten fortsätter attskörda offer bland civilbefolkningen. Behovet avstöd utifrån för att landet skall uppnå fred och enhållbar demokratisk samhällsutveckling är alltmeruppenbart. Bristen på förtroende mellan konfliktensparter är så djup att den sköra fredsprocessenbryter samman om inte medverkan från tredje partäger rum. Insikten om att allt större ansträngningaroch resurser utifrån måste sättas in i harökat. deltar aktivt i detta engagemang ocharbete.Det internationella samfundets medverkan genom FNoch med deltagande av flera EU-länder har varitviktig för fredsprocessens bevarande och utveckling.Den senaste utvecklingen innebär inte att denväpnade konflikten i är över utan kommeratt kräva fortsatt aktivt och nära stöd av detinternationella samfundet. Utan dennainternationella medverkan finns det risker för attkonflikten förvärras.Sverige har en klar policy beträffande . Ensvensk biståndsstrategi för för perioden20012002 finns. Den svenska Sydamerika-strateginför det svenska biståndet 20032007 håller på attutarbetas och skall innehålla ett särskiltpreciserat och operativt avsnitt om . Detökade svenska engagemanget i fredsbiståndet och ifredsförhandlingarna i konkretiseras iolika insatser och projekt, som till övervägandedelen går via enskilda organisationer.Sverige verkar inom EU för att EU skall fortsättabiståndsinsatserna till . Under det svenskaEU-ordförandeskapet gjordes ett särskilt uttalandeom fredsprocessen och en särskildresolution om . Även inom FN agerar Sverigefortsatt för fredsförhandlingarna i ,mänskliga rättigheter, demokrati och socialrättvisa. vill ge FN en starkare konkretroll i Colombia.Det nya inslaget i den senaste fasen avfredsprocessen har varit aktiv medverkan av detinternationella samfundet genom FN och den s.k.tiogruppen, där fyra EU-länder ingår och där svenskadiplomater spelat en framträdande roll. Utskottetkonstaterar dock att fredsprocessen ställer krav påett fortsatt nära och aktivt stöd från detinternationella samfundets sida. Konflikten, medupptrappat våld, militära sammandrabbningar ochomfattande massakrer på civila har visat att bristenpå förtroende mellan konfliktens parter är djup menockså att medverkan från en tredje part på ettpositivt sätt kan bidra till att minskaspänningarna. Utskottet ser med djup oro påsituationen för mänskliga rättigheter i ochser det som synnerligen angeläget med starkt svensktengagemang såväl bilateralt som inom EU och FN.Tillsammans med regeringens insatser spelar ocksåstödet från enskilda organisationer, fackligaorganisationer och näringslivet en viktig roll.Utskottet har vid ett flertal tillfällen tagit emotrepresentanter för parterna i konflikten.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U281 (v, c, fp, m, kd, mp) kan besvaras.38 KubaI motion 2001/02:U328 (fp) framhålls att äri ett dilemma vad gäller biståndet till . Å enasidan vill inte bidra med stöd till denkubanska staten om denna inte förbättrar situationengällande mänskliga rättigheter, å andra sidan villSverige inte öppet bidra med stöd till dem somfaktiskt arbetar för demokrati. I yrkande 10 krävsatt med utgångspunkt i erfarenheterna frånVitrysslandsprogrammet och med samma typ avriktlinjer utarbeta ett nytt Kubaprogram. Programmetbör ha som främsta mål att stärka demokratirörelseni för att möjliggöra demokratisering iframtiden. Även i motion 2001/02:U345 fp) yrkande 55framförs liknande synpunkter och vikten av attSverige aktivt verkar för ökad respekt för demänskliga rättigheterna i understryks.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att från svensk sida fästs stor vikt viddemokratirörelsen i . har kontakt medsåväl myndigheter som organisationer och enskilda.Dessa kontakter skall utvecklas vidare på lämpligtsätt, bland annat genom att främja dialog om bl.a.mänskliga fri- och rättigheter liksom yttrande- ochpressfrihet med olika delar av det kubanskasamhället. Värdefulla erfarenheter från demokrati-och MR-insatser i kan tas till vara iden mån de är relevanta i den kubanska kontexten.Utskottet har inhämtat att det svenskautvecklingssamarbetet med , under de närmasteåren, planeras behålla nuvarande inriktningen ochungefär samma omfattning.Sverige har aktivt stött ett bevarande av EU:sgemensamma ståndpunkt om . Utifrån dengemensamma ståndpunkten har EU genom förklaringar,demarcher och andra kontakter med vidupprepade tillfällen framhållit vikten av att Kubarespekterar de mänskliga rättigheterna. Även för mänskliga rättigheter är ett viktigtforum för att verka för respekt för mänskligarättigheter i . vill utskottetunderstryka att den amerikanska blockaden av Kubainte gagnar ett öppnare och mer demokratisktsamhälle.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U328 (fp) yrkande 10 samt2001/02:U345 (fp) yrkande 55 kan besvaras.39 USAI motion 2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 3konstateras att i dömer man även minderårigatill långvariga fängelsestraff och till och med tilldödsstraff. Många av dem som dömts till döden ochavrättats i har varit oskyldiga till de brott dedömdes för. Motionärerna anser att , bådebilateralt och som medlem av EU bör verka för attUSA avskaffar dödsstraffet.I motion 2001/02:U294 (mp) framhålls att denpågående tvångsförflyttningen av Navajo- (ävenbenämnda Dineh) och Hopifamiljer i Arizonasnordöstra del är en fortsättning avförtryck av ursprungsfolk. Brott mot demänskliga rättigheterna och mot ursprungsfolkensrättigheter begås . Miljön är svårt sargadtill följd av en långvarig exploatering av uran ochkol. För människor och djur som bebor området hardet fått ödesdigra konsekvenser.