bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Därför föreslås attriksdagen bemyndigar regeringen att under2003 för ramanslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling ingå ekonomiskaförpliktelser och som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter påhögst under åren2004-2009.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran motregeringens förslag om bemyndigande attingå ekonomiska förpliktelser. Utskottetförutsätter att regeringenfortsättningsvis kommer att ange vilkaberäkningsgrunder som ligger bakom detbegärda bemyndigandet. Förslagettillstyrks därmed.6.2 Riktlinjer m.m. förtrafikupphandlingenMotionsförslagI motion 2002/03:T466 av . (c) (yrkande 9) anförs att statensansvar för en väl fungerandeinfrastruktur i alla delar av landetomfattar upprätthållande avkollektivtrafik på rimlig nivå även iglesbygder. Motionärerna avser inte barainterregional trafik - trafik mellanlänen - utan även trafik inom länen. Iglesbygder är det svårt att bedrivatrafik som är lönsam, påpekas det.Samtidigt har kollektivtrafiken storbetydelse inte minst för arbetspendlaresamt för ungdomar och äldre runt om ibygderna. Som exempel lyfter motionärernafram att avtalet mellan å ena sidanRikstrafiken och å andra sidanLänstrafiken i de fyra nordligaste länenom ekonomiskt bidrag kommer att upphöranästa år och att det finns risk attbidraget kan bli halverat.Ett likalydande förslag framställs imotion 2002/03:T217 av ().Motionären finner att det är dags förstaten att ekonomiskt medverka till atten fungerande kollektivtrafik kanupprätthållas även i de glesbebyggdadelarna av norra uppdrag till Rikstrafiken attupphandla persontrafik på TGOJ-bananmellan /och Flenföreslås i motion 2002/03:T274 av RogerKarlsson (c). som storasatsningar på järnvägen aviseras för denkommande tolvårsperioden finns detjärnvägssträckor som intetrafikeras med persontrafik, trots att deär väl lämpade för sådan, föreslårmotionären som hänvisar till att avRikstrafiken anlitat konsultföretag ärTGOJ-banan en sträcka som bör övervägasför upphandling.Statens och de lokala trafikhuvudmännenssamlade ansvar för är ämnet imotion 2002/03:T366 av (). Motionären anser det förvånande attvikten av tillväxt i hela landet hävdassamtidigt som statens fortsattamedfinansiering av är sattunder diskussion. bör ses somen länk i ett kollektivtrafiknät mellanStrömstad och och mellanStrömstad och flygplats.I motion 2002/03:T383 av () hävdas behovet av ettsamhällsekonomiskt synsätt itrafikpolitiken för att person- ochgodstrafiken skall fördelas på ettoptimalt sätt mellan olika transportslag.Enligt motionärens uppfattning harriksdagen genom sina transportpolitiskabeslut lagt en bra grund för detfortsatta agerandet i trafikfrågor. Närdet emellertid gäller anslaget förtrafikupphandling förefaller regeringensförslag snarare vara baserat påtradition, anför motionären och hänvisartill att beloppet anges ha justeratstillbaka till en ursprunglig nivå.Riksdagen bör begära ett beslutsunderlagsom redovisar den samhällsekonomiskakalkylen, anser han.Avregleringen har fungerat relativt välpå högtrafikerade linjer medan andralinjer har drabbats av kraftigt höjdapriser och sämre utbud, anser man imotion 2002/03:T496 av . (s). Priset för flyg till mindreorter är högre i än de är iFinland, trots relativt likartadeförhållanden, heter det vidare. Statenbör ta ansvar för ett system så attflygtrafiken på vissa olönsamma linjerkan upprätthållas (yrkande 12). När detgäller interregional kollektivtrafik medbuss och tåg bör ett förstärkt statligtstöd lämnas i fortsättningen; den glesakollektivtrafiken på landsbygden är etthinder för utvecklingen i stora delar avskogslänen (yrkande 13). Det är ocksåangeläget att de olika trafikföretagensinformationssystem kopplas ihop så attkonsumenterna lättare kan hitta deförbindelser som bäst motsvarar derasbehov, betonas i motionen. Särskiltviktigt är detta i skogslänen, däravstånden är stora och där ett enskilttrafikslag sällan har tillräckligt högservicegrad för att ensamt kunnatillgodose behovet. Rikstrafiken bör gesett tydligt uppdrag att verka för ensådan samordning (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeStatens ansvar för olönsamma linjer m.m.I flera motioner berörs kollektivtrafikeni glesbygd; särskild tyngdpunkt läggs vidförhållandena i de nordliga länen ochvissa delar av skogslänen.Utskottet instämmer med motionärerna omangelägenheten av tillfredsställandetransportmöjligheter över hela landet.Kollektivtrafik är en del avsamhällsservicen, och människor skallinte tvingas flytta på grund av brister itransportsystemet. Ett rimligt mått avvalfrihet är också viktigt. Som utskottetnyss har redovisat vilar det övergripandeansvaret på staten när det gäller resormellan olika regioner. Enligt utskottetsmening bör den interregionalakollektivtrafiken så långt som möjligtdrivas på kommersiella villkor. Ett sättatt åstadkomma en tillfredsställandetransportförsörjning är att deninterregionala kollektivtrafiken i ökadutsträckning samordnas med lokal ochregional kollektivtrafik. Utöver sådansamordning förutsätts också ett statligtstöd. Som nämnts i det föregående utgårdetta stöd i form av upphandling avtrafik som bedöms inte kunna bedrivas påkommersiella grunder. Utskottet påminneri sammanhanget att flera av Rikstrafikensupphandlingar har genomförts i samverkanmed trafikhuvudmännen, bl.a. i syfte attförbättra samordningen mellan regionaloch interregional trafik. Tåg i Bergslagen och Västtåg.Vidare konstaterar utskottet att denupphandlade trafiken har utvidgats - frånatt i princip bara ha omfattat tågtrafiktill att omfatta alla trafikslag. Somexempel kan nämnas upphandling avbusstrafik längs och avtio inrikes flyglinjer.Som framkommer i motionerna finnsemellertid vissa problem och frågor sommåste belysas och åtgärdas för attkollektivtrafiken skall kunna utvecklaspå ett ändamålsenligt sätt. Trots desatsningar som har gjorts av såväl statensom trafikhuvudmännen harresandeutvecklingen inomkollektivtrafiken inte varittillfredsställande. Här vill utskotteterinra om att i Rikstrafikens uppgiftingår att följa kollektivtrafikensutveckling och särskilt kartlägga bristeri den interregionala persontrafiken.Vidare vill utskottet peka på att fleraav de frågor som tas upp av motionärernadr föremål för överväganden i pågåendeutredningar.Enligt utskottets uppfattning börresultatet av dessa utredningsarbetenavvaktas; utskottet räknar med attregeringen - efter sedvanligt beredning -kommer att lägga fram förslag tillriksdagen.Med det sagda avstyrker utskottet de nubehandlade förslagen i motionerna2002/03:T217 (c), 2002/03:T466 (c) och2002/03:T496 (s).Samhällsekonomiska kalkyler sombeslutsunderlag vid upphandlingUtskottet delar den uppfattning om ettsamhällsekonomiskt synsätt itransportpolitiken som kommer tilluttryck i motion 2002/03:T383 (fp); dettaär en förutsättning för att person- ochgodstrafiken skall kunna fördelas på ettoptimalt sätt mellan olika transportslag.Detta är också en grundläggande del iriksdagens transportpolitiska beslut år1998. Enligt utskottets mening råder detemellertid ingen motsättning mellan dettasynsätt och den anslagsberäkning som görsför Rikstrafiken. Utskottet utgår frånatt Rikstrafiken med utgångspunkt itilldelat ramanslag gör ensamhällsekonomisk bedömning av dealternativa projekt som övervägs ochväljer det som bedöms vara detsamhällsekonomiskt mest angelägna. Meddet sagda avstyrks motionsförslaget.Samordning av trafikföretagenI likhet med vad som sägs i motion2002/03:T496 (yrkande 14) (s) anserutskottet att det är angeläget att deolika trafikföretagens informationssystemkopplas ihop så att konsumenterna lättarekan hitta de förbindelser som bästmotsvarar deras behov. Ett effektivtinterregionalt kollektivtrafiksystemförutsätter en samverkan så attbiljettbokningsfunktionerna underlättasoch att resenärerna kan boka biljett förhela resan oberoende av hur mångaoperatörer som finns på marknaden.Utskottet kan konstatera att Rikstrafikenenligt sin instruktion skall verka församordning av den interregionalakollektiva persontrafiken. Genomöverläggningar med berörda parter kanRikstrafiken bl.a. främja frivilligasamverkanslösningar samt verka för attinformation, tidtabeller ochbiljettsystem för kollektiv persontrafiksamordnas.I budgetpropositionen för år 2003redovisas vidare att Rikstrafiken hardrivit och utvecklat etttrafikslagsövergripande projekt, benämntHela resan. Projektets syfte är att ökatillgängligheten till kollektivtrafiken.Myndigheten har drivit krav påbokningssamarbete genom ett särskiltdatagränssnitt, redovisat ett förslagtill ett enda telefonnummer förupplysning om kollektivtrafiken ochlanserat en Internetportal medövergripande information om helatrafiksektorn.I detta sammanhang vill utskotteterinra om den verksamhet som bedrivs avSamtrafiken i . Samtrafikensyftar till att lämna information -främst genom Internet - till de resenärersom behöver göra byten mellan olikatrafikföretag för att nå resmålet.Bolaget, som bildades , ägsgemensamt av Express, ,Destination , SJ, ochlänstrafikföretagen i alla län.Enligt utskottets uppfattning pågårarbete i den riktning som motionärernasyftar till. Någon åtgärd från riksdagenssida är inte behövlig med anledning avmotionsförslaget; detta avstyrks.Vissa bansträckningarMotionsvägen har väckts förslag somgäller trafiken på vissa bandelar. Ettförslag går ut på att Rikstrafiken börges i uppdrag att upphandla persontrafikpå banan mellan /ochFlen. Ett annat förslag gällerBohusbanan, som enligt motionärens meningbör ses som en länk i ettkollektivtrafiknät mellan ochVarberg och mellan ochLandvetter flygplats.Som har omtalats i det föregående harRikstrafiken i sin instruktion ettstående uppdrag att kartlägga brister iden interregionala kollektivapersontrafiken och svara för upphandlingav transportpolitiskt motiveradinterregional kollektiv persontrafik sominte upprätthålls i trafikhuvudmännensregi och där det saknas förutsättningarför kommersiell drift. Enligt utskottetsuppfattning finns således nödvändigaförutsättningar för Rikstrafiken attvidta de åtgärder som den bedömerändamålsenliga med avseende på sittuppdrag och tillgängliga medel. Medhänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 2002/03:T274 (c) och2002/03:T366 (c).6.3 Färjetrafik över KvarkenBakgrundTvå färjelinjer har tidigare trafikeratKvarken mellan och Finland.Persontransporter har utförts mellan Umeåi och i Österbottenmedan godstransporter utförts mellanHärnösand och . bidrogtaxfreeförsäljningen ombord tillkostnadstäckningen för persontrafiken.Sådan försäljning är emellertid intelängre tillåten enligt EG:s regler.Sedermera beslutades om statligupphandling som en tillfällig åtgärd.Enligt vad utskottet erfarit har trafikenmed Link upphört den 20 november2002.Riksdagens transportpolitiska beslut år1998 innebar att interregional trafikskall bedrivas på kommersiella grunder.Undantag bör dock göras för sådan trafiksom är transportpolitiskt motiverad mensom inte kan bedrivas på affärsmässigavillkor. fattades ett beslutav regeringen av innebörden att ettfortsatt statligt stöd till färjetrafikeninte var transportpolitiskt motiverat.Den finländska staten har dock beslutatom fortsatt upphandling avpersontrafiken. Det finländska rederiethar låtit svenskflagga fartyget;innebörden härav är att rederiet intebetalar vare sig skatter eller socialavgift för besättningen.MotionsförslagI motion 2002/03:T472 av () framhålls att staten måste ta sin delav ansvaret för färjetrafiken överKvarken mellan och Vasa.Motionärerna anser att denna trafik ärangelägen för utvecklingen - inte bara ide direkt berörda regionerna utan förEU:s nordliga regioner och för detarktiska samarbetet. Det hänvisas imotionen till att den finländska statenger stöd för att säkerställa trafiken,och motionärerna riktar kritik mot attden svenska staten i stället skjuterifrån sig ansvaret.En utredning om förutsättningarna att gestatligt stöd till färjetrafiken överKvarken begärs i motion 2002/03:T256 avYvonne (). Eftertaxfreeförsäljningens upphävande brottasfärjetrafiken med lönsamhetsproblem,anför motionären.Även i motion 2002/03:T506 av och (båda s) hävdasatt det finns behov av insatser för atttrygga passagerartrafiken över Kvarken,inte minst mot bakgrund av dess betydelseför den regionala utvecklingen. Turismen,med besökare bl.a. österifrån, är viktigför inlandet i norra , anförmotionärerna som också pekar på attfärjelinjen är strategisk i deinternationella projekt som pågår förtrafikkorridoren från överVästerbotten och vidare mot bl.a.Finland.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det inte bör ankommapå att lägga fast vilkanationella eller internationellaförbindelser där staten bör upphandlatrafik. I stället bör detta ankomma påRiktrafiken och regeringen att i enlighetmed det transportpolitiska målet - ochinom givna ekonomiska ramar - närmarebedöma vilken trafik som staten börupphandla. Såvitt gäller det aktuellafallet har utskottet erfarit att rederiet- till följd av att färjan harsvenskregistrerats - inte betalar skattereller sociala avgifter, och detta tordeutgöra en besparing för rederiet sommotsvarar drygt hälften av den finskastatens upphandlingskostnad.Mot bakgrund av det anförda avstyrksförslagen i motionerna 2002/03:T256 (fp),2002/03:T472 (c) och 2002/03:T506 (s).7 GotlandstrafikenUtskottets förslag i korthetUtskottet delar den uppfattning somförs fram motionsvägen om behovet av enlångsiktig lösning förGotlandstrafiken. Med hänvisning tillatt resultaten av ett samarbetsprojektpå bör avvaktas och till attutvärdering behövs av den eventuellapåverkan på fraktkostnaderna som de nyahöghastighetsfärjorna kan få avstyrksmotionerna. Jämför reservation 24 (m,fp, kd, c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande motioner:- 2002/03:T205 av (),- 2002/03:T231 yrkandena 1-3 av Mariettade (),- 2002/03:T309 av och (båda c),- 2002/03:T434 av och (c),- 2002/03:T466 yrkande 22 av SvenBergström m.fl. (c),- 2002/03:T489 av m.fl.(s),- 2002/03:N266 yrkande 7 av HelenaBargholtz (fp).7.1 Långsiktig lösning förGotlandstrafikenBakgrundAntalet resenärer i Gotlandstrafikenuppgick till omkring 1,3miljoner passagerare, vilket i stort settär samma antal som året dessförinnan.Godsvolymen, som har varierat något övertiden, har ökat.Enligt vissa bedömningar kan man räknamed en årlig tillväxt av trafikvolymen påmellan 2 och . Trafiken bedrivs förnärvarande med dels konventionellafärjor, dels en höghastighetsfärja. Underhögsäsong förstärks trafiken med engodsfärja.Linjesjöfarten på Gotlandsubventioneras på två sätt.Det ena är det statliga transportstödettill färjetrafiken på , varigenombåde person- och godstrafikensubventioneras. För detta ändamål görstaten en upphandling av färjetrafiken.Det rederi som har upphandlats har - irealiteten - getts en monopolställninggenom lagen (1996:19) om begränsning avrätten att bedriva linjesjöfart påGotland med tillhörande förordning(1997:748). Förordningen gäller den somutför regelbundna sjötransporter mellanGotland och svensk hamn belägen utanförGotland (1 §). Den som utför regelbundnasjötransporter mellan och svenskfastlandshamn måste anlöpafastlandshamnen minst fem gånger pervecka året runt (2 §).Det andra är ett system som liggerutanför den statliga budgeten och genomvilket det enbart är godstrafiken somsubventioneras. Systemet består av enkombination av två inslag, enhögstprisreglering och en "uppbördsrätt",det s.k. Gotlandstillägget.Bestämmelserna om högstprisregleringenfinns i lagen (2000:1377) medbemyndigande om utjämning av taxor förvissa lastbilstransporter(taxeutjämningslagen). Den innebär atttransportförmedlingsföretagens taxor förgodstransporter till och från Gotlandskall motsvara taxan för en transport avmotsvarande längd i övriga landet. Somkompensation tilltransportförmedlingsföretagen för derasmerkostnader, får de uppbära ettfrakttillägg, Gotlandstillägget. Dettauppgår till avvärdet på alla inrikes fjärrtransportermed lastbil. En viss osäkerhet råder omhur mycket Gotlandstillägget inbringar;enligt en beräkning uppgår det till 35-40miljoner kronor per år.UtredningFrågan om trafiken på har genomåren varit föremål för ett stort antalutredningar. Den senaste kom till ståndgenom regeringens beslut i december 2000om direktiv för en förhandladhelhetslösning för Gotlandstrafiken.Uppdraget gick ut på att genomförhandlingar med berörda parter finnaoch förankra en acceptabel lösning.Utredningen lämnade sitt betänkande(SOU 2001:66) Garanteradtransportstandard för tillregeringen . I dettaföreslogs sammanfattningsvis attriksdagen skulle besluta om en garanteradtransportstandard för enligt denärmare förslagen i utredningen. Dennagaranterade transportstandard avsågsgälla fullt ut senast den 1 januari 2003.Bland de mer preciserade åtgärdernaingick avskaffandet av det s.k.Gotlandstillägget kombinerat med ensänkning av längdmetertaxan för gods.Vidare skulle högstprisförordningenslopas senast den 1 januari 2003.Uppgiften att - senast från den 1 januari2003 - genomföra sänkningen avlängdmetertaxan för gods iGotlandstrafiken till skulleåläggas Rikstrafiken, som skulletillföras för detta.Ytterligare ett inslag i utredningensförslag var att i Gotlandslän skulle tilldelas år2002 för att stimulera samverkan mellanföretag på i fråga om köp ochuppläggning av transporter.Tidigare behandling i riksdagenRiksdagen beslutade (prop.1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr.1995/96:99) att Gotlandstillägget skulleavvecklas med en tredjedel över entreårsperiod samt att lagen (1979:1035)med bemyndigande om utjämning av taxorför vissa lastbilstransporter (taxeutjämningslagen) skulle upphöra att gälla vidutgången av 1998. I avvaktan på enlångsiktig lösning av frågan omtransportstöd till och från hardock upphävandet av taxeutjämningslagenskjutits upp, genom riksdagsbeslut, årfrån år. Det var dock inte lämpligt attfortsätta att göra ändringar i lageneftersom detta skapar en kompliceradförfattningsstruktur. En ny lag(2000:1377) med bemyndigande om utjämningav taxor för vissa lastbilstransporterersatte därför lag i avvaktan påatt frågorna avseende formerna för ettstöd till transporterna till och frånGotland långsiktigt kan lösas.Den senaste gången som Gotlandstrafikenbehandlades var . Medanledning av motioner i frågan anfördetrafikutskottet i det av riksdagengodkända betänkandet (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02:TU1) att utskottet medtillfredsställelse noterade attutredarens förslag om avskaffande avsystemet med Gotlandstillägget m.m. låg ilinje med vad utskottet tidigare hadeförordat. Vidare välkomnade utskottet attutredaren tagit som en utgångspunkt försitt förslag ett uttalande i denregionalpolitiska utredningensslutbetänkande (SOU 2000:87). Där sadesatt utredningen såg det som rimligt attbibehålla en strävan att kostnaderna förtransporter till fastlandet skallmotsvara kostnaderna för vägtransporter.Utredarens ståndpunkt var att denföreslagna sänkningen av längdmetertaxanskulle neutralisera de merkostnader somGotland har till följd av ö-läget.Vidare framhöll utskottet att utredarenhade lagt fram ett flertal intressantaförslag, vilka också var under beredningi . Utskottet sade sigdela utredningens och motionärernasuppfattning att det var angeläget att detframtida stödet till Gotlandstrafiken nufick en långsiktig lösning, som medgerförutsägbarhet för alla berörda. Fråganom Gotlandstrafiken, betonade utskottet,borde inte ytterligare fördröjas, ochutskottet utgick från att den avutredaren angivna tidsramen blevriktningsgivande för regeringen. Iavvaktan på regeringens förslag ansågutskottet att något uttalande avriksdagen inte var erforderligt.Regeringens bedömningI budgetpropositionen redovisarregeringen de åtgärder som har vidtagitshittills med anledning av utredningensförslag. Rikstrafiken och DestinationGotland tecknade, efter regeringensgodkännande, ett tilläggsavtal omtrafiken, vilket reglerar fartygsersättningar och övriga justeringar somföranleds av att de nyahöghastighetsfärjorna sätts i trafik.Trafikupplägget som regleras itilläggsavtalet bygger till stor del påvad som föreslogs i betänkandetGaranterad transportstandard för Gotland.Vidare har medel avsatts tillLänsstyrelsen i till ettsamverkansprojekt för att pressatransportkostnaderna i enlighet med vadsom föreslogs i betänkandet. Resultatethärav skall redovisas senast den 1februari 2003.Regeringen säger sig dela utredningensbedömning att slopandet avGotlandstillägget är angeläget. Samtidigtanförs att ett slutligt ställningstagandetill att avskaffa Gotlandstillägget böranstå. Det hänvisas till att detstatsfinansiella läget är ansträngt.Vidare åberopas att de nyahöghastighetsfärjorna som harsatts in på linjen kan komma att påverkatransportkostnaderna. I sitt remissvarvarnade åkeribranschen för ökade transportkostnader om förslaget genomfördesinnan de nya höghastighetsfärjorna sattsi trafik. Slutligen hänvisas till detsamarbetsprojekt som initierades påGotland som en följd av förslaget iutredningen, vars resultatet skallredovisas . Regeringenmenar att resultatet av såväl de nyafärjornas inverkan på fraktkostnadernasom av samarbetsprojektet bör avvaktas.Regeringen förklarar sin avsikt attåterkomma till beträffande enavveckling av Gotlandstillägget.MotionsförslagGotland bör beaktas som en del avfastlandet i transporthänseende, ochgodstransporterna bör därför gesordentliga ekonomiska möjligheter ochpersontransporterna måste säkerställas,sägs i motion 2002/03:T466 av SvenBergström m.fl. (c) Ett riksdagensuttalande begärs av innebörden atttrafiken till och från måste fåen långsiktig lösning och en lösning somsker på villkor.I motion 2002/03:T434 av och (båda c) krävs att regeringen förriksdagen skall lägga fram förslag om engaranterad transportstandard för Gotlandi enlighet med förslagen i utredningen omGotlandstrafiken.Enligt vad som sägs i motion 2002/03:T231av de () behövsdet två hamnar på fastlandet iGotlandstrafiken. Mycket tyder på attgodstrafiken vid den södra destinationen() kommer att öka, bl.a. tillföljd av EU-samarbete. För den norradestinationen () behöver väg 73byggas ut till motorvägsstandard.Härutöver efterfrågar motionären ettbeslut som säkerställer nytt tonnage iGotlandstrafiken. Utvecklingen - inteminst - har visat attett modernt tonnage med större kapacitetär nödvändigt för Gotlandstrafiken.Rikstrafiken bör ges direktiv sommöjliggör detta, anförs det. Enligt sammamotionär bör längdmetertaxan sänkas. Honbeklagar att regeringen inte avser attkomma med förslag med denna inriktningtrots att en sådan åtgärd skulle kunnaskapa framtidstro och investeringsviljahos de gotländska företagen.Vikten av att prioritera en lösning avGotlandstrafikens problem understryks imotion 2002/03:N266 av (). Den oro som gotlänningarna kännerför den olösta frågan omfärjekommunikationerna med måsterespekteras. Ansvaret förGotlandstrafiken bör flyttas över tillVägverket, som ju ansvarar för annanfärjetrafik, och kostnaden bör ingå iverkets budget. Regeringen har i åretsbudgetproposition inte fullföljtförslaget i utredningen för om ettslopat Gotlandstillägg.Färjetrafiken till och från Gotlandpräglas av sårbarhet, bl.a. genomväderleksförhållanden, anför SylviaLindgren m.fl. (s) i motion 2002/03:T489.Det har framkommit att DestinationGotland för de nya snabbfärjorna planeraratt minska minimibemanningen till 28 man.Avkall på säkerheten påverkarbesöksnäringen och tillväxtmöjligheten;riskeras ett antalarbetstillfällen för gotlänningarna.Utskottets ställningstagandeAvskaffande av systemet medGotlandstillägget m.m.Som framgått har frågan om transporternatill och från under årens loppvarit föremål för ett stort antalutredningar och överväganden inomregeringen och . redovisarregeringen sin bedömning att ytterligarefrist behövs innan mer konkreta förslagläggs fram för .