bet · GP01SKU16 · 2002-03-05 00:00:00 — Utskottet anser inte att det finns skälatt överväga en förändring av de aktuella reglerna.Med det anförda avstyrker utskottet även yrkandet omatt slopa återläggningen av vissa avdrag vidavyttring av näringsfastighet.Arvs- och gåvoskattUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att regeringen avser attinom kort tillsätta en utredning som skallgöra en översyn av arvs- och gåvoskattelagenföreslår utskottet att avslårmotionsyrkandena om en översyn av reglerna omarvsskatt när det gäller ärvda fastigheteroch aktier. Utskottet föreslår också attriksdagen avslår motionsförslag som går ut påatt arvs- och gåvoskatten skallavskaffas.Jfr reservation 11 (m).Gällande bestämmelserArvsskatt tas ut på de tillgångar som arvingar,testamentstagare eller förmånstagare får från enavliden och beräknas schematiskt på mottagarnasarvslotter. Det finns tre olika arvsklasser med varsin progressiv skatteskala, beroende på mottagarnassläktskap med den avlidne. Skatten beräknas genomatt ett grundavdrag först får göras från denskattskyldiges arvslott. Därefter beräknas skattenpå lotterna.Till klass 1 hör efterlevande make/maka,registrerad partner eller sambo, barn, barnbarn ochandra avkomlingar, make/maka, registrerad partnereller sambo till barn, efterlevande make/maka ellersambo till avlidet barn. Grundavdraget förefterlevande make/maka, registrerad partner ellersambo är . För annan mottagare i klass 1är avdraget 70 000 kr.Arvsskatten i klass 1 är inom skiktet upptill . Inom skiktet ärskatten + och inom skiktet 600 000 kroch däröver + 30 %.Enligt 21 och 43 §§ lagen (1941:416) om arvs- ochgåvoskatt (AGL) skall värdering av egendom vid arvs-och gåvobeskattning ske med hänsyn tillförhållandena vid tiden för skattskyldighetensinträde, dvs. vid arvsbeskattningen dödsfallet ochvid gåvobeskattningen som huvudregel gåvansfullbordande.Enligt 27 § AGL finns en dispensmöjlighet vidvärdenedgång som skett efter dödsfallet. Beträffandefast egendom, börsnoterad aktie, obligation ellerdärmed jämförlig värdehandling kan värdenedgång somskett efter skattskyldighetens inträde beaktas.Regeringen får på ansökan medge att skatt får tas utpå ett lägre värde. Värdenedgången måste dock varaminst en fjärdedel av egendomens värde och skattenberäknas till . Vidare fordras attutgivandet av skatt beräknad enligt huvudregelnskulle vara oskäligt betungande. Ansökan skall föratt kunna tas upp till prövning ges in tillregeringen innan beslut om skattens fastställandemeddelats. Vidare kan regeringen enligt 58 a § AGLnär synnerliga skäl föreligger besluta om befrielsefrån eller nedsättning av skatt.MotionerI ett flertal motioner begärs en översyn av reglernaom arvs- och gåvoskatt. Motionärerna anser attvärdenedgången på börsen och de påmånga håll höjda taxeringsvärdena på fastigheter gördet nödvändigt att överväga ändringar i arvs- ochgåvoskattelagen. I vissa motioner begärs ocksåtillkännagivanden om att arvsskatten och gåvoskattenpå sikt skall avskaffas.I motion Fi285 av m.fl. (fp)anförs att den kraftiga värdenedgången på börsen ochde höjda taxeringsvärdena på fastigheter visar pånödvändigheten att överväga ändrade regler förberäkning av arvsskatt. Motionärerna begär etttillkännagivande om att reglerna ändras så attberäkningen av värdet av dödsboets tillgångar kanske då arvingen faktiskt kan taarvet i besittning. Beträffande ärvdabostadsfastigheter bör grundavdraget höjas, och denefterlevande maken/makan bör kunna skjuta uppbetalningen av arvsskatten till dess attbostadsfastigheten realiserats (yrkande 17).I motion Sk470 av m.fl. (m)anförs att arvsskatten är orättfärdig ochkonfiskatorisk. Motionärerna begär etttillkännagivande om att arvsskatten och ävengåvoskatten bör avskaffas (yrkandena 1 och2). I avvaktan på att arvsskatten helt avvecklasanser motionärerna att en alternativ värdetidpunktbör införas så att arvingarna får möjlighet attvälja värderingen av denavlidnes tillgångar skall ske, t.ex. inom ett årfrån dödsfallet, dock senast dagen för arvskiftet.Även andra lösningar bör prövas. De på många hållkraftigt höjda taxeringsvärdena visar också påbehovet av ändrade regler när det gäller arvsskattpå fastigheter. Regeringen bör utreda dessa frågoroch skyndsamt återkomma till med förslag(yrkande 3). Yrkanden om att avskaffa arvsskattenframställs också i motion L214 av ochElizabeth () (yrkande 5) och i motion Sk264av och () (yrkande2). I sistnämnda motion begärs ocksåtillkännagivande om att ingångsvärdet vidreavinstbeskattningen skall ändras (yrkande 1).Enligt motionärerna drabbas många dödsbodelägareorimligt hårt av att arvsskatten på aktier beräknaspå värdet vid dödsfallet när aktierna sjunkit ivärde efter denna tidpunkt. Ett annat problem är attockså ingångsvärdet ärvs. Motionärerna förordar attså länge arvsskatten finns kvar så bör aktiernasvärde vid tiden för dödsfallet få användas somingångsvärde vid reavinstberäkningen i de fallvärdet på aktierna har sjunkit efter denna tidpunkt.I motion Sk481 av Per m.fl. (v) begärsen skyndsam översyn av reglerna om arvsskatt när detgäller ärvda fastigheter och aktier. När det gällerfastigheter föreslås att två alternativ prövas. Detena är att införa en uppskovsregel för arvsskattenoch det andra att höja det skattefria grundavdragetför efterlevande make/maka. För att undvika attskatten på ärvda aktier blir större än det beloppsom arvingarna kan få ut vid en försäljning avaktierna bör regeringen överväga en annanvärdetidpunkt än aktiekursen vid dödsfallet, t.ex.att aktierna värderas efter den kurs som gäller näraktierna blir tillgängliga för avyttring.Motionärerna framhåller att det är angeläget att enförändring av värdetidpunkten inte leder tilloönskad skatteplanering.I motion Sk298 av och ()begärs en översyn av arvsskattelagens bestämmelser isyfte att förhindra att efterlevande make/makatvingas sälja den bostadsfastighet som varitmakarnas gemensamma hem för att kunna betalaarvsskatten för den del av fastigheten han eller honfått i arv efter den ene makens bortgång. Även imotion Sk328 av () begärs enöversyn av arvsskattens effekter på ärvda tillgångari form av fastigheter och aktier. De alternativ sombör övervägas för att mildra arvsskattens orimligaeffekter för efterlevande make eller sambo äruppskov med arvsskatten, höjt fribelopp eller sänktarvsskatt.Utskottets ställningstagandeSom tidigare anförts har ett flertal åtgärdervidtagits för att begränsa de kraftiga förändringari fastighets- och förmögenhetsskatteuttaget somannars skulle ha blivit följden av att frysningen avtaxeringsvärdena på fastigheter upphört den 1januari 2001. Bland annat har skattesatserna påsmåhus sänkts och fribeloppet vidförmögenhetsbeskattningen höjts. Däremot hararvsskatten inte ändrats. har skikten iskatteskalan samt grund-avdragen ocharvsskattesatserna varit oförändrade. Eftersom fastegendom enligt bestämmelserna i arvs- ochgåvoskattelagen skall tas upp till dettaxeringsvärde som gällde året före dödsfalletinnebär höjda taxeringsvärden också höjt uttag avarvsskatt. Stigande priser och därmed höjdataxerings-värden på småhus, framför allt istorstadsområden och i attraktiva fritidsom-råden,har lett till att uttaget av arvsskatt på en ärvdfastighet blivit mycket betungande för mångadödsbodelägare, särskilt för efterlevande make/makasom önskar bo kvar i den bostadsfastighet som varitmakarnas gemensamma hem. I likhet med vad somframförs i motionerna anser utskottet att det ärangeläget att reglerna om arvsskatt när det gällerärvda fastigheter skyndsamt blir föremål för enöversyn. Denna inställning delas också avfinansministern som meddelat att regeringenhar för avsikt att tillsätta en utredning meduppgift att göra en översyn av arvs- ochgåvobeskattningen. Direktiv kommer att meddelasunder våren. Något tillkännagivande till regeringenbehövs således inte. Utskottet utgår från attutredningen beaktar de synpunkter och förslag somförs fram i motionerna i denna del. Utskottetställer sig dock avvisande till de motionsförslagsom går ut på att avskaffa eller avvecklaarvs- och gåvoskatten.Aktier på fondbörsens A-lista, aktier som noteraspå utländsk börs, andelar i värdepappersfonder ochandra värdepapper som omsätts marknadsmässigt skallenligt gällande bestämmelser tas avvärdet på dödsdagen. Värdenedgång som inträffatefter dödsdagen beaktas inte annat än i undan-tagsfall och då efter dispens från regeringen.Värdeökning efter dödsdagen beaktas heller inte ochkommer således den skattskyldige helt till godo. Imotionerna framförs krav på att utreda frågan om attinföra en alternativ värdetidpunkt för aktier somsjunkit i värde efter tiden för dödsfallet. Utskot-tet vill erinra om att frågan om att införa enalternativ värdetidpunkt varit föremål för utredningi Arvs- och gåvoskattekommittén som också övervägdemöjligheten att införa en rätt till återvinning avskatt i de fall aktier sjunkit i värde viss kortaretid efter skattskyldighetens inträde. ansåg att arvskiftet somalternativ tidpunkt för värderingen förmodligensnarare skulle krångla till lagstiftningen änförenkla den eftersom arvskifte inte ärobligatoriskt vid arvsbeskattningen och heller intemåste äga rum inom en viss angiven tidrymd. Någonannan lämplig alternativ värdetidpunkt kundekommittén inte finna. Kommittén avstod också frånatt lägga fram något förslag om återvinning avskatt.Utskottet anser att frågan om värdering av aktiervid arvsbeskattningen nu bör ses över på nytt. Tillsaken hör att det gått över sedanArvs- och gåvoskattekommittén avlämnade sittbetänkande. Enligt vad utskottet erfarit kommerfrågan att tas upp av den utredning som skall göraen översyn av arvs- och gåvoskattelagen.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetsamtliga nu behandlade motionsyrkanden.FörmögenhetsskattUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om slopad förmögenhetsskattsamt yrkandet om ändrade regler avseendeförmögenhetsskatten på boende.Jfr reservation 12 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserFör fysisk person, dödsbo och familjestiftelse ärskattesatsen . För annan juridisk person ärskattesatsen 1,5 promille.Skatt påförs på den del av förmögenheten somöverstiger ett fribelopp. Från och med inkomståret2001 (inkomsttaxering 2002) är fribeloppet 1 000 000kr för ensamstående, dödsbo och familjestiftelse och1 för sambeskattade par. För annanjuridisk person är fribeloppet 25 000 kr.Arbetande kapital i företag är fritt frånförmögenhetsskatt, och befrielsen gäller i principockså arbetande kapital som innehas via aktier.Aktier på börsens A-lista betraktas dock i flertaletfall som en kapitalplacering och värderas då till av marknadsvärdet.Vid beräkningen av den skattepliktigaförmögenheten skall fastighet i tas upp tilltaxeringsvärdet. För tomträtt betalas s.k.tomträttsavgäld, och endast den del avtaxeringsvärdet som avser byggnaden är enskattepliktig tillgång. För boende i bostadsrätterär den andel som ägs av den boende en skattepliktigtillgång. Andelen tas upp till ett värde sommotsvarar bostadsrättsinnehavarens andel iföreningens eller bolagets förmögenhetFrån och med inkomsttaxering höjs gränsenför uttag av förmögenhetsskatt från 1 000 000 krtill för ensamstående och från till för sambeskattade par.Genom höjningen av fribeloppet beräknas antaletskattskyldiga till förmögenhetsskatt minska meddrygt från 520 000 till 300 000 och antaletsmåhusägare som betalar förmögenhetsskatt beräknasminska från 280 000 till 160 000.Bakgrunden till den beslutade höjningen avfribeloppen är att ytterligare begränsaförmögenhetsskatteeffekterna av höjdataxeringsvärden.MotionerYrkanden om att förmögenhetsskatten successivt skallavskaffas framställs i motionerna Sk288 (yrkande 5delvis) av m.fl. (m), Sk491 (yrkande 3)av m.fl. (m), Sk315 (yrkande 3) avSten Tolgfors (m), Sk368 (yrkande 2) av HenrikWestman (m), Sk389 (yrkande 3 delvis) av IngaBerggren och () och Sk393 av AnnaLilliehöök (m). Enligt motionärerna ärförmögenhetsskatten en extraskatt på kapital ochmotverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Ettmångfasetterat näringsliv behöver riskkapital.Vidare anförs att kombinationen fastighets-skatt ochförmögenhetsskatt gör att många småhusägare kantvingas lämna sina hem.Också i motion Sk487 (yrkande 5) av . (fp) hemställs att förmögenhetsskattensuccessivt avvecklas. Motionärerna framhåller attkombinationen höjd fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt blivit en tung börda får mångamänniskor och tillägger att om fribeloppen på kortsikt höjs och sambeskattningen slopas skulle i stortsett ingen behöva betala förmögenhetsskatt för sittboende.I två motioner framställs yrkanden om sänktrespektive slopad förmögenhetsskatt på boende.I motion Sk458 av Per m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om att småhus, som utgör denskattskyldiges permanenta bostad, skall tas upp tillhalva taxeringsvärdet vid beräkningen av denskattepliktiga förmögenheten. I samband med en sådanförändring bör det övervägas att införa en takregelså att fastigheter med ett värde på t.ex. 3 miljonerkronor och därutöver tas upp till det fulla värdet.Även en reducering av fribeloppen bör övervägas,anser motionärerna.I motion Sk480 av () begärs etttillkännagivande om att förmögenhetsskatten påboende skall avskaffas (yrkande 6). Enligt motionä-ren är det från rättvisesynpunkt orimligt attförmögenhetsskatt tas ut på privatbostäder medan destörsta aktieägarna inte betalar förmögenhetsskattför sitt aktieinnehav.Utskottets ställningstagandeMotionsyrkanden om att slopa eller successivtavveckla förmögenhetsskatten har avslagits avriksdagen vid ett flertal tillfällen, senast vidriksdagens behandling av utgiftsramar och beräkningav statsinkomsterna för (bet. 2001/02:FiU1).Utskottet anser inte att det finns skäl att ändradet tidigare ställningstagandet och avstyrker därmednu aktuella motionsyrkanden med denna inriktning.Även yrkandet om att slopa förmögenhetsskatten påboende avstyrks. Utskottet vill i detta sammanhangockså erinra om att antalet skattskyldiga tillförmögenhetsskatt beräknas minska med ochantalet småhusägare som betalar förmögenhetsskattberäknas minska från 280 000 till 160 000, tillföljd av fattade beslut att höjafribeloppen för uttag av förmögenhetsskatt.Utskottet utgår från att frågor som rörförmögenhetsskatten på privatbostadsfastigheterkommer att tas upp av den utredning som på uppdragav regeringen skall göra en generell översyn avförmögenhetsbeskattningen. Enligt utskottets meningbör resultatet av denna utredning avvaktas innanriksdagen överväger sådana förändringar som föreslåsi motion Sk458. Motionen avstyrks därför.Sambeskattning av förmögenhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om slopadsambeskattning av förmögenhet.Jfr reservation 13 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserMakar och hemmavarande barn som intesjälva skall lämna självdeklaration sambeskattas.Förmögenhetsskatt betalas av den del avden gemensamma förmögenheten som överstiger 1,5miljoner kronor. Med makar jämställs de som utan attvara gifta bor tillsammans och har eller har haftbarn eller har varit gifta med varandra,Fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjsfr.o.m. taxering till försambeskattade par. Fribeloppet för ensamstående höjsfrån till 1,5 miljoner kronor.MotionerI ett stort antal motioner begärs tillkännagivandenm.m. om att sambeskattningen av förmögenhet skallavskaffas. Motionärerna anför att gifta par ochsambor med barn bör betala samma förmögenhetsskattsom sambor utan barn och framhåller attsambeskattningen är den sista kvarlevan iskattesystemet av en föråldrad kvinnosyn.Motionärerna anser att skyldigheter och rättighetermot samhälle skall vara individuella. Reglernainnebär också att en samlev-nadsform gynnas framfören annan, vilket uppmuntrar till särboende ochmotverkar att människor ingår äktenskap. Yrkandenmed denna inriktning framställs i motionerna Sk211av och (), Sk245 av HenrikWestman (m), Sk311 av (), Sk360 avIngvar och (), Sk389 (yrkande3 delvis) av och (),A228 (yrkande 3) av m.fl. (m), Sk306av (), L322 (yrkande 2) av KjellEldensjö m.fl. (kd) och Sk480 (yrkande 7) avViviann ().Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågan om sambeskattning avförmögenhet vid ett flertal tidigare tillfällen ochsenast i samband med yttrandet tillfinansutskottet över skattefrågorna ibudgetpropositionen. Utskottet ansåg då att enövergång till särbeskattning skulle medföra enoönskad stimulans för skattemotiverade överföringarinom familjen och att ett system med skildafribelopp för ensamstående respektive sambeskattadepar därför är att föredra.Eftersom förmögenhetsbeskattningen skall bliföremål för en generell översyn förutsätterutskottet att även reglerna om sambeskattning kommeratt ses över. bör därför inte nu överväganågra ändringar i dessa regler. Motionsyrkandenaavstyrks följaktligen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Fastighetsbeskattningens inriktning (punkt1) mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Sk207, 2001/02:Sk315yrkande 1 och 2, 2001/02: Sk361, 2001/02:Sk389yrkande 1, 2001/02:Sk446, 2001/02:N313 yrkande 4,2001/02:N224 yrkande 3 och 2001/02:Bo318 yrkande 5,bifaller delvis motionerna 2001/02:Sk220,2001/02:Sk288 yrkande 5 delvis, 2001/02:Sk389yrkande 2, 2001/02:N319 yrkande 4 och 2001/02:N223yrkande 2 samt avslår motionerna 2001/02:Sk349,2001/02:Sk368 yrkande 1, 2001/02:Sk370,2001/02:Sk480 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2001/02:Sk487yrkandena 2 och 3, 2001/02:Sk488 yrkande 2,2001/02:Sk489 yrkande 18, 2001/02:Sk490 yrkandena24 och 68, 2001/02:Bo290 yrkande 4, 2001/02:Bo320yrkande 22 och 2001/02:Bo325 yrkande 17.StällningstagandeFastighetsskatten är orättfärdig eftersom den tas ututan hänsyn till bärkraft. Skatten har fåttallvarliga konsekvenser för många boende, inte minstför dem som tvingats flytta från hus och hem.Fastighetsskatten blir också en specialskatt påtillväxtregionerna och andra attraktiva områden därmarknadsvärdena och därmed taxeringsvärdena stigitkraftigt. Vi anser att det är helt nödvändigt att enavveckling av fastighetsskatten nu inleds. Som ettförsta steg mot ett avskaffande av fastighetsskattenanser vi att taxeringsvärdena skall frysas på 1997års nivå så att detta värde utgör ett tak förunderlaget för skatten. Skatten på småhus skallsänkas till och sedan perår. Även andra åtgärder måste vidtas för att lindrabördan av fastighetsskatten. En sådan åtgärd som börgenomföras för att minska de regionalaskillnaderna är att ändra underlaget förfastighets-skatten så att det utgörs avbyggnadsvärdet och halva markvärdet. Genom att pådetta sätt reducera markvärdet vid beräkningen avskattens storlek löser man till betydande del ocksåde problem som finns i attraktivafritidsområden.Med våra förslag behövs inte den krångliga regelför att begränsa uttaget av fastighetsskatt somnyligen införts. Den s.k. begränsningsregeln ärenligt vår mening ett ytterligare bevis för attfastighetsskatten är felaktig och att den inte gjortsystemet bättre. I stället ökar komplexiteten i ettredan komplicerat skattesystem och nyamarginaleffekter uppkommer. Begränsningsregelninnebär också att en ny form av sambeskattninginförts, eftersom det inte bara är fastighetsägarensinkomster som skall vara avgörande för om rätt tillskattereduktion skall föreligga utan också övrigahushållsmedlemmars inkomster och förmögenheter.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framfört.2. Fastighetsbeskattningens inriktning (punkt1) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Sk488 yrkande 2 och2001/02:Bo320 yrkande 22 samt avslår motionerna2001/02:Sk207, 2001/02:Sk220, 2001/02:Sk288 yrkande5 delvis, 2001/02:Sk315 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk349, 2001/02:Sk361, 2001/02:Sk368 yrkande1, 2001/02:Sk370, 2001/02:Sk389 yrkande 1 och 22001/02:Sk446, 2001/02:Sk480 yrkandena 1, 2, 4 och5, 2001/02:Sk487 yrkandena 2 och 3, 2001/02:Sk489yrkande 18, 2001/02:Sk490 yrkandena 24 och 68,2001/02:N223 yrkande 2, 2001/02:N224 yrkande 3,2001/02:N313 yrkande 4, 2001/02:N319 yrkande 4,2001/02: Bo290 yrkande 4, 2001/02:Bo318 yrkande 5och 2001/02:Bo325 yrkande 17.StällningstagandeI är beskattningen av boendet hårdare än inågot annat land. I övriga europeiska länder ärmomsen lägre, reavinstskatt förekommer ochfastighetsskatten är mycket begränsad.Skatt efter bärkraft är den princip som bör gälla.Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsettinkomst och betalningsförmåga. Den är en skatt på eninkomst som inte finns och strider således mot dennämnda principen. Skatten hotar i vissa falläganderätten liksom den enskildes trygghet vadgäller besittningen av det egna hemmet.Fastighetsskatten ökar den sociala segregeringen ochmotverkar möjligheterna för ett permanent boende imånga områden som är attraktiva för defritidsboende.Enligt vår mening krävs en grundlig reformering avfastighets-skattesystemet med sikte på en utfasningav den statliga fastighetsskatten. Som ett förstasteg bör taxeringsvärdena åter frysas så att skattinte tas ut på ett underlag som överstiger 1997 årstaxeringsvärden. Genom en sådan åtgärd skulle devidhängande problemen som uppstår vid förmögenhets-beskattningen och arvs- och gåvobeskattningenförsvinna. Vår alternativa långsiktiga lösningbygger på att systemet med en statligfastighetsskatt avvecklas. I stället bör kommunernages möjlighet att ta ut en avgift i relation tillkommunal service kopplad till fastigheten och intepå basis av marknadsvärde. Statens inkomstbortfallskulle delvis kompenseras genom en nivåjustering idet generella statsbidraget till primärkommunerna ienlighet med finansieringsprincipen. Genom en sådanavgift som inte baseras på marknadsvärdet avvärjshoten om framtida chockhöjningar. Förutsebarhetenökar och husägaren får en trygghet och kontroll översin ekonomi. Ett ytterligare motiv för en kommunalfastighetsavgift är det incitament kommunerna skullefå för utveckling av infrastrukturen och ettoffensivt bostadsbyggande. Regeringen bör snarasttillsätta en utredning med uppgift att utredamöjligheterna att införa en kommunalfastighetsavgift i enlighet med det ovan anförda.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framfört.3. Fastighetsbeskattningens inriktning (punkt1) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omfastighetsbeskattningens inriktning. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Sk349, 2001/02:Sk489yrkande 18 och 2001/02:Bo325 yrkande 17, bifallerdelvis motion 2001/02:Sk490 yrkandena 24 och 68samt avslår motionerna 2001/02:Sk207, 2001/02:Sk220,2001/02:Sk288 yrkande 5 delvis, 2001/02:Sk315yrkande 1 och 2, 2001/02:Sk361, 2001/02:Sk368yrkande 1, 2001/02:Sk370, 2001/02:Sk389 yrkande 1och 2, 2001/02:Sk446, 2001/02:Sk480 yrkandena 1, 2,4 och 5, 2001/02:Sk487 yrkandena 2 och 3,2001/02:Sk488 yrkande 2, 2001/02:N223 yrkande 2,2001/02:N224 yrkande 3, 2001/02:N313 yrkande 4,2001/02:N319 yrkande 4, 2001/02:Bo290 yrkande 4,2001/02:Bo318 yrkande 5 och 2001/02:Bo320 yrkande22.StällningstagandeUtgångspunkten för förslag tillskattesänkningar inom bostadsområdet är attmänniskor skall få lägre boendekostnader och att detskapas neutralitet mellan olika boendeformer. Vianser att regeringen har gått en onödig omväg närman försökt lösa problemet med höga taxeringsvärdengenom att sänka skattesatsen och införa särskildalättnadsregler för utsatta hushåll. Enligt våruppfattning måste taxeringsvärdena åter frysas på1997 års nivå fram till nästa allmännafastighetstaxering.