bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — På detta sätt kanomfattande kostnader, främst imänniskoliv och lidande men även vadgäller andra samhällsresurser,undvikas.- - -Utskottet kan konstatera att kommitténför civila aspekter på krishanteringhar intensifierat mötesfrekvensenunder det svenska ordförandeskapet.Utskottet ser med tillfredsställelsepå detta och har förhoppningen attsnabba framsteg inom området börgöras, så att den civilainsatsberedskapen vid krishanteringblir lika hög som den militära.Utskottet vill i sammanhangetunderstryka att fåkrishanteringsinsatser är rentmilitära och menar att när unionenskrishanteringsförmåga förklarasoperativ måste den civila sidan ha engrundläggande kapacitet och godinsatsförmåga. Detta inkluderar enligtutskottets mening även nödvändigastrukturer och procedurer samtutvecklandet av kapacitetsmål.Utskottet har erfarit attcivilpolisfrågan inledningsvis harstått i centrum för ordförandeskapetsansträngningar inom området. Utskottetser positivt på detta liksom på attdet svenska ordförandeskapetförbereder en poliskonferens, vilkenavses genomföras mot slutet av detsvenska ordförandeskapet.Utskottet menar i sammanhanget att det ärav vikt att även arbetet med att utvecklakapacitetsmål för övriga prioriteradeområden, såsom rättsväsendet, civiladministration och räddningstjänst, drivsframåt.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet ser inte att nyaförhållanden har tillkommit somföranleder en förändring i dessariksdagens ståndpunkter. Utskottet villemellertid lämna viss kompletterandeinformation med anledning av motionerna.Utskottet konstaterar att harutvecklat REACT (Rapid Expert Assistanceand Cooperation Teams) - ett instrumentför skyndsam och effektiv rekrytering,utbildning och utplacering av civilpersonal, inklusive militärt utbildadpersonal och civilpoliser, i . Dessa personer skallkunna arbeta inom hela , inom såvälkonfliktförebyggande som krishanteringoch återuppbyggnad efter en konflikt.Av 55 medlemsstater har hittills14 svarat och angett en numerär om ca2 000 kandidater som innefattar samtligade 12 kategorier av missionsmedlemmar(mänskliga rättigheter, rättsväsende,demokratisering, val, ekonomi/miljö,press/information, medier, politik,administration, militära experter ochcivilpoliser) som finns i REACT-systemet.Enligt vad utskottet erfarit harSverige anmält beredskap att ställa uppmed upp till 40 personer inom ramen förREACT, varav 20 personer inom och 20 . Avdessa 40 personer är 35 experter inomområdena mänskliga rättigheter, val,medier, rättsväsende och demokratisering,3 civilpoliser och 2 militärobservatörer.Utskottet vill vidare betona att civilkrishantering och konfliktförebyggande ären integrerad del av ESDP-processen ochkonstaterar att har haft enledande roll i arbetet med att stärkaEU:s civila krishantering ochkonfliktförebyggande. Genom antagandet avEU:s program för förebyggande av väpnadekonflikter har Europeiska rådetunderstrukit att detta skall vara etthuvudmål för unionens externa relationer.Utskottet kan med tillfredsställelsenotera att under det svenska EU-ordförandeskapet verkade för ettstärkt samarbete mellan EU och ikonfliktförebyggande och krishantering.Bland annat antog förutrikes- och säkerhetspolitik riktlinjerför samarbete mellan EU och inomdessa områden. Utskottet menar att det ärav vikt att ge fortsatt prioritet åt ettökat samarbete mellan EU och iutvecklingen av krishantering ochkonfliktförebyggande.När det gäller EU:s kapacitet för civilkrishantering bestämde medlemsländernavid i Feira förstahalvåret att EU senast år 2003skall kunna bidra med upp till 5 000poliser i fredsfrämjande insatser, varav1 000 skall kunna skickas ut inom 30dagar. finns enpolisenhet inrättad vid Rådssekretariatetsom arbetar med att genomföra dettaprogram och möjliggöra att ESDP förklarasoperativt på polisområdet. Vid enpoliskapacitetskonferens i inovember väntas medlemsstaternakunna göra konkreta kvalitativa ochkvantitativa åtaganden i syfte att levaupp till denna målsättning.Vid Europeiska rådets möte i ijuni kom medlemsländerna ävenöverens om kvantitativa målsättningar vadgäller tre övriga prioriterade områdeninom EU:s civila krishanteringsarbetegällande räddningstjänst, rättsvårdandepersonal och administratörer.Medlemsländerna beslöt att iinternationella krishanteringsinsatserkunna ställa upp till 2 000personer till förfogande inomräddningstjänst, samt på mycket kortvarsel skicka ut specialiseradeanalysgrupper,kunna skicka ut 200 domare,åklagare och experter på rättsväsende-området,ha utvecklat förmågan att stärkacivil administration genom inrättandet aven pool av väl förberedda experter.Utskottet noterar att tanken är att dencivila kapaciteten EU bygger upp skallkunna användas i såväl FN- eller OSSE-ledda insatser som i EU-ledda insatser.Förutom medlemsstaternas utveckling avresurser för civil krishantering inomramen för den andra pelaren finns det enbredd av civila instrument som fallerinom ramen för den första pelaren och somkommissionen förfogar över.Utskottet vill vidare betona att inomFN verkar för att utveckla ochstärka samarbetet och samordningen icivil konflikthantering mellan FN-systemets olika delar, mellan FN ochregionala och subregionala organisationersamt mellan FN och enskildaorganisationer. Utskottet menar att enviktig fråga för är att verkapådrivande för att FN skall genomföraförslagen i Brahimirapporten om FN:sfredsbevarande operationer, inklusiveutbildningsfrågor. En svensk prioriteringhar varit att förstärka civilpolissidanoch vissa andra civila komponenter imoderna fredsbevarande operationer. Detär utskottets övertygelse att förmåga att planera ochleda flerdimensionella insatser kommeratt förbättras som ett resultat avarbetet i det särskildautskottet i FN för fredsbevarandeoperationer.Utskottet konstaterar att en ökandeandel av personalen i dagens FN-missionerär civilpoliser. har anmält 100civilpoliser till UNSAS (), 20 poliser med 30dagars beredskap och 80 poliser med 60dagars beredskap. Sextiomilitärobservatörer är anmälda tillUNSAS. har deltagit i FN-missioner med civila experter från bl.a.Räddningsverket, FOI () och rättsinstanserna.En av regeringen tillsatt utredningundersöker för närvarandeförutsättningarna för upprättande av ettsvenskt fredscentrum. Centrumet är tänktatt verka som en samordnande myndighetför utbildning av svensk ochinternationell civil personal i FN:s ochandra organisationers fredsbevarandeinsatser.Utskottet har erfarit att regeringenverkar för att metoder och standarder förrekrytering och utbildning av civilpersonal till EU:s, och insatser skall harmoniseras ochgöras kompatibla. Utskottet vill uttryckasitt stöd för dessa ambitioner.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motionerna Fö12 (v) yrkandena 1 och 5och U315 (mp) yrkandena 2 och 3 ärbesvarade.I den enskilda motionen U238 (m) yrkande3 anförs att civil krishantering inom EUförsvåras eller omöjliggörs utan entrovärdig militär krishanteringsförmåga.En motion med motsvarande yrkandebehandlades av på grundvalav betänkande 2000/01:UU4.Utrikesutskottet anförde i betänkandetföljande:Utskottet menar att krishantering ären stegvis process. Det är alltid attföredra att en konflikt förebyggseller begränsas i ett tidigt skede.Därför är de krisförebyggandeåtgärderna av stor vikt. Skulle dessaåtgärder inte vara tillräckliga skallcivila krishanteringsinsatser kommatill användning. Skulle emellertid enkonflikt eskalera kan en situationuppstå där militär krishantering bliraktuell.Utskottet menar att alla trekomponenterna är viktiga. Fokus börligga på tidigt agerande och civilainsatser, men i vissa situationerkommer det att bli oundvikligt attanvända militära medel, menarutskottet.Utskottet vill understryka betydelsen avatt såväl den civila som den militärakrishanteringsförmågan inom EU ärtrovärdig. Utskottet menar vidare att detäven är viktigt att få till stånd enfungerande samverkan mellan den civilaoch militära krishanteringen.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet menar att dessabedömningar är giltiga ochanser att motion U238 (m) yrkande 3 ärbesvarad med det anförda.I kommittémotion U319 (fp) yrkande 12betonas vikten av att utveckla eneuropeisk krishanteringsförmåga inomramen för ett nära samarbete med idet transatlantiska samarbetet.Yrkandena med samma innebördbehandlades av på grundvalav betänkande 2000/01:UU4. Ibetänkandet anfördes följande:Utskottet anser att närvaro ärav största betydelse för stabiliteteni norra , inklusiveÖstersjöregionen samt att det är ettgrundläggande europeiskt intresse attvidmakthålla ett starkt amerikansktengagemang i som helhet. Ettnära samarbete mellan EU och Nato ärenligt utskottets uppfattning enförutsättning för en fortsatt vitaltransatlantisk länk. Vid möte i i december år 2000bekräftades att uppbyggnaden av deneuropeiska krishanteringsförmåganskall bygga på ett nära samarbete medNato. Utskottet välkomnar detta.Samverkan med Nato är av stor viktför EU:s militärakrishanteringsförmåga menar utskottet.Avsikten är att Nato skall kunnastödja EU med planering införkrishanteringsinsatser på både kortoch lång sikt samt vid behov med vissaresurser. Arrangemangen för samråd ochsamverkan mellan de bäggeorganisationerna, vilka ännu inte ärslutgiltigt utformade, bör bygga påprinciperna om respektiveorganisations beslutsautonomi, attsamverkan är begränsad tillkrishantering, att organisationernasamverkar på en jämlik grund och attinget medlemsland skall diskriminerasi förbindelserna mellan EU och Nato.Det är väsentligt enligt utskottetsuppfattning att säkerställa EU:sbeslutsautonomi i relation till Nato.Utskottet noterar att samtal kring dettapågår mellan företrädare för och Nato.Hänsyn måste därvid tas tillorganisationernas olika karaktär vidutformandet av samarbetet, menarutskottet.Riksdagens uttalande med anledning avbet. 2000/01:UU4 äger fortsatt giltighet.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet vill betona att EU:skrishanteringsförmåga inte är ettsubstitut för, utan ett komplement tillandra fredsfrämjande insatser. mening kan inte en förstärkteuropeisk krishanteringsförmåga ersättaden amerikanska politiska och militäranärvarons betydelse för säkerheten iEuropa.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion U319 (fp) yrkande 12 ärbesvarad.I följdmotion Fö12 (v) framhålls att FN:ssäkerhetsråd i en resolution från oktoberår 2000 uppmanar medlemsstaterna attstärka kvinnorepresentationen på allabeslutsnivåer i nationella, regionala ochinternationella institutioner ocharrangemang för krishantering.Motionärerna menar att den viljeyttringoch inriktning som avspeglas i FN:sresolution /2000 är viktig för attförbättra krishanteringsförmåganinternationellt. Därför föreslås iyrkande 8 att skall geregeringen i uppdrag att inom såvälnationella som internationella sammanhangvidta åtgärder i syfte att leva upp tillden av avgivnaresolutionen samt Försvarsberedningensuttalade åsikter i frågan.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet vill inledningsvisframhålla vikten av attkvinnorepresentationen förstärks ialla sammanhang kring krishantering.Utskottet konstaterar att riksdagenuttalade följande på grundval av bet.2000/01:UU4:Utskottet vill inledningsvis i dennadel framhålla att i alltinternationellt samarbeteuppmärksammar att kvinnor utgörmerparten av jordens fattiga ochutsatta, vad gäller egendom, inkomsteroch möjligheter att skydda sig motvåld och övergrepp och chanser attdelta i beslut som påverkar deras liv.Utskottet kan notera att detta ävenhar framgått i flera skrivelser tillriksdagen om utvecklingssamarbetet.Utskottet kan konstatera att mycketarbete har lagts ned inomRegeringskansliet och iUtrikesdepartementet för att föra ingenderfrågor ochjämställdhetsperspektiv när det gällerkonfliktförebyggande ochkonflikthantering. harUD bedrivit ett samarbete med FN ochUppsala universitet för att studerahur kvinnor aktivt kan bidra ikonflikthantering och fredsfrämjandeinsatser. Det gäller på alla nivåer: ikonfliktområdena för att t.ex. biståvåldtäktsoffer, egendomslösa änkor ochensamstående kvinnor och för att fåmed kvinnor i forum som beslutar omfördelning av medel för sjukvård,utbildning, vård av gamla m.m. UD harockså bidragit till en studie somKvinna till kvinna gjorde våren 2000om ur ettgenderperspektiv. Studienpresenterades vid UNGASS 2000,uppföljningen till i , ochbiståndsministern presenterade ocksåstudien i i juni 2000.Vidare kan utskottet konstatera attSverige också har stött en FN-studieom hur kvinnors villkor systematisktbör uppmärksammas i FN:sfredsfrämjande verksamhet. Arbetet harkoncentrerats på tre nivåer, bl.a. isyfte att utforma riktlinjer för FN:sfortsatta arbete:Mandaten för FN:s operationer börtydligt observera kvinnors behov avstöd efter olika former av övergrepp.Vidare pekas på särskilda insatser föratt t.ex. säkra kvinnors tillgång , bostäder m.m. eftersom kvinnor iflera fall diskrimineras härvidlag.De kontingenter som sänds ut från FNi form av t.ex. svensk militär ochmilitärpolis, MR-experter m.fl. börinnehålla kvinnor och de män som sändsut bör få grundläggandegenderutbildning. En del i dennautbildning bör omfatta frågor omprostitution och hiv/aids.FN:s arbete bör inriktas på att isamtalen med lokala aktöreruppmärksamma kvinnor ochrepresentanter förkvinnoorganisationer bl.a. vad gällerdistribution av förnödenheter,prioriteringar vad gällerinternationella insatser m.m.Utskottet har vidare inhämtat attregeringen även avser att verka för enaktiv uppföljning av säkerhetsrådetsresolution om att inom alltfredsfrämjande arbete i FN:s regiuppmärksamma och involvera kvinnor ochkvinnoorganisationer.Utskottet menar att det är viktigtatt verkar för att kvinnor fårdelaktighet i utvecklingsdialogen,internationellt, nationellt ochlokalt. Det är även viktigt attSverige ger sitt stöd till analyser iFN om hur budgetanslag kommer kvinnoroch män till godo vad gäller krediter,utbildning, hälsovård m.m. böräven verka för att genderfrågor får encentral plats i viktiga dokument ocksåpå internationell nivå, t.ex.Världsbankens World DevelopmentReport.Utskottet vill betona att det är avvikt att i arbetet med mänskligarättigheter tydligare, bl.a. i detbilaterala biståndet, hänvisa tillkonventioner som FN:skvinnokonvention, nationella lagar ochåtaganden som slår fast allaindividers lika värde ochuppmärksammar att kvinnors legalarättigheter omsätts i praktiskhandling.Utskottet menar avslutningsvis i dennadel att ett involverande av flerkvinnor i arbetet medkonfliktförebyggande ochkonflikthantering i många fall skullegöra arbetet mer framgångsrikt ochmångfasetterat. Det skulle medföra enmindre skev könsfördelning inomverksamhetsområdet och därutöver förain perspektiv som män kanske oftaförbiser som t.ex. olika former avvåld och hot mot kvinnor.På annan plats i betänkande2000/01:UU4 anför utskottet följandenär det gäller att aktivt verka föratt jämställdhetsarbete skallinkluderas vid varje internationelltförsvarssamarbete som deltari.Som motionärerna påpekar pågår iSverige ett jämställdhetsarbete inomförsvaret. I detta ingår, vilketframgår av FörsvarsmaktensÅrsredovisning 2000, bilaga 5Personalredovisning, bl.a. satsningarpå nätverk för kvinnliga värnpliktigaoch för kvinnliga officerare, arbetemot sexuella trakasserier, analys avavgångsorsakerna bland kvinnligabefattningshavare inom försvaret,införande av kvinnoanpassadutrustning, införande av genus- ochmångfaldsutbildningar i försvaretssamtliga skolor m.m. I Försvarsmaktensgrundsyn ligger att arbetet med attföra in kvinnor i försvaret till stordel är en fråga om att påverkaattityder.Utskottet, som ser positivt på dennainriktning, är av uppfattningen att deåtgärder som vidtas under utbildningoch tjänstgöring i också fårgenomslag i det försvarssamarbeteutomlands som deltar i.Utskottet vill i sammanhanget ocksåbetona vikten av att i kompliceradekrishanteringsinsatser med såvälcivilt som militärt deltagande ta tillvara erfarenheter från båda könen.Även internationellt har ökaduppmärksamhet riktatsmot kvinnors roll i krishantering.Sålunda har det diskuterats på vilkasätt kvinnors speciella kompetens ocherfarenhet skulle kunna utnyttjas ochhur man t.ex. i mandaten förfredsfrämjande insatser aktivt skullekunna uppmärksamma kvinnor. I enresolution som antogi uppmanasmedlemsstaterna att stärkakvinnorepresentationen på allabeslutsnivåer i nationella, regionalaoch internationella institutioner ocharrangemang för krishantering.Sverige har på flera sätt, t.ex.genom att stödja en FN-studie om hurkvinnors villkor systematiskt kanbeaktas i FN:s fredsfrämjandeverksamhet, internationellt sökt verkaför att kvinnors villkor och den rollkvinnor kan spela i fredsfrämjandeverksamhet uppmärksammas mer.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet menar att denna tydligaviljeyttring från sida i dessafrågor väl tillfredsställer motionärernasönskemål. Utskottet vill även lyfta framvissa andra element som även de belyserden vikt som lägger vid kvinnorsrepresentation i samband medkrishantering.Utskottet kan konstatera att detsvenska ordförandeskapet förde upp fråganom kvinnors roll vid krishantering påEU:s toppmöte i . I den allmännarapporten om ESDP inför toppmötet slåsfast att alla de som skall delta i EU:skrishanteringsoperationer skall hadeltagit i lämplig utbildning vad gällergenderfrågor.Ett annat exempel på att harvarit starkt engagerat i frågor rörandegenderperspektiv på krishantering ärbidrag genom UD till en studie på dettaområde genomförd av FN:s avdelning förfredsfrämjande operationer (DPKO) isamverkan med universitetsinstitution för freds- ochkonfliktforskning.Utskottet vill även framhålla att närFN:s säkerhetsråd uppmärksammadevikten av att involvera kvinnor i såvälmilitära som civila delar avkonflikthantering så välkomnades dettavarmt av och EU. Sverigemedverkade aktivt i utformningen av EU:sanförande i säkerhetsrådet för attframhålla vikten av ett mer systematisktangreppssätt på dessa frågor och för stödtill den särskilda studie som rådetföreslog att FN:s generalsekreterareskulle låta utföra i detta syfte.Utskottet vill också framhålla attSverige har bidragitmed till FN för studiensgenomförande och också har beslutat attbidra med ett lika stort belopp förfortsatt stöd till DPKO:s studie.Utskottet vill även särskilt omnämnaorganisationen "Kvinna till Kvinna" som ien analys av pekat på hurfokus för avtalet skulle kunna hapåverkats om också kvinnors intresse föratt föra upp frågor om våld mot kvinnor,handel med kvinnor och kvinnorsäganderätt hade uppmärksammats tydligare.Denna organisation har erhållit stöd frånUtrikesdepartementet för sitt arbete, ochen fortsatt samverkan med enskildaorganisationer inom detta område serutskottet som värdefullt.Utskottet utgår från att kommeratt fortsätta att verka aktivt för attleva upp till säkerhetsrådets resolution1325/2000 och bl.a. verka för att kvinnoroch män uppmärksammas på lika villkor imandaten för FN-operationer, i dekontingenter som sänds till krisdrabbadeområden och i kontakterna medlokalbefolkning i krisområden, vidfredsfrämjande insatser och iåteruppbyggnad av civila samhällen efterväpnade konflikter. Syftet är bl.a. attmotverka olika former av våld och hot motkvinnor och att bevaka kvinnors oftaåsidosatta äganderätt till bostäder ochmark i fasen efter väpnade konflikter.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion Fö12 (v) yrkande 8 ärbesvarad.I den enskilda motionen U264 (kd)uppmärksammas situationen i Vitryssland.Landet har under president av omfattande brott mot demänskliga rättigheterna och dedemokratiska fri- och rättigheterna. Enökad öppenhet med demokratisering ochrespekt för de mänskliga rättigheterna ärdärför eftersträvansvärd, menarmotionären, inte minst för att garanteraen fortsatt stabilitet i regionen.Motionären menar vidare att regeringenbör lägga fram förslag till ett programför politisk/demokratisk skolning av ungaoppositionella politiker i såväl EU:s somOSSE:s beslutande organ (yrkande 1). EU:smedlemsländer kan på olika sätt bidratill att stärka icke-regimkon-trollerademedier i , heter det vidare imotionen, bland annat genom att ge ungavitryska journalister möjligheten attunder vistas i ett ellerflera EU-länder som stipendiater.Regeringen bör ta initiativ i dennariktning i EU:s beslutande organ (yrkande2). Regeringen bör också framföra förslagtill ett särskilt EU-program fördemokratiutbildning av unga vitryskastatstjänstemän eller blivandestatstjänstemän i EU:s beslutande organ(yrkande 3). Regeringen kan vidareinrätta ett särskilt stipendieprogram förstudieresor till för svenskabeslutsfattare, journalister och andraopinionsbildare för att där etablerakontakter (yrkande 4). Regeringen böräven föreslå EU:s beslutande organ att geSverige i uppdrag att undersöka vilkamöjligheter har att påverka denvitryska regeringen i en demokratiskriktning (yrkande 5).Utskottet delar motionärernas bedömningatt utvecklingen i underpresident styre ger anledningtill bekymmer. Den demokratiskaoppositionen förtrycks och bristen pårespekt för de mänskliga rättigheternaoch de demokratiska fri- ochrättigheterna inger en stigande oro förutvecklingen i landet. Som motionärernaanför utgör den aktuella politiskasituationen en källa till instabilitet ilandet som i en kritisk situation ävenskulle kunna påverka situationen negativtför grannländerna. Enligt utskottetsmening är det av vikt att ävenVitryssland får del av de politiska ochekonomiska reformer som ägt rum i andraländer i . Endastpå detta sätt kan landet uppnå enlångsiktig ekonomisk tillväxt som kangynna välfärden och skapa grunden för ettdemokratiskt samhälle byggt påflerpartisystem och respekt förrättsstatens principer. och andramedlemsländer i EU samt EU självt bör tavara på de möjligheter som finns för attstödja en demokratisk opposition och föratt bygga upp det civila samhället iVitryssland. Dessa och andra åtgärder ärkrisförebyggande i perspektivet av enfortsatt svår politisk och ekonomisksituation i landet. Det är av särskildvikt att de demokratiska krafterna fårdet stöd som är nödvändigt för att inteen känsla av desperation skall sprida sigi de grupper som är i opposition motLukasjenkoregimen.I det perspektivet anser utskottet, medanledning av yrkande 1 i motionen, attdet är viktigt med olika utbytesprogramför demokratiska politiker i Vitryssland.Flera exempel på sådant utbyte finnsmellan och . Ofta ärinriktningen på lokala politiker eftersomdet finns en särskild målsättning att nåut i regionerna, där kontakterna medandra länder ofta är mindre utvecklade.Vidare vill utskottet framhålla att EUhar ett program till stöd för det civilasamhället i som uppgår tillfem miljoner euro. Detta program riktarsig bl.a. till lokala politiker i deolika regionerna. I strategin för detordinarie utvecklingsprogrammet förVitryssland, vilket omfattar 10 miljonereuro , sägsatt särskilt stöd skall utgå förutbildning av unga människor i det civilasamhället.Även rådgivnings- ochövervakningsgrupp i arbetarbl.a. för att bygga upp och stärka detcivila samhället i landet. AMG driver sju gemensamma projekt med EU sombl.a. syftar till att stärka kunskapenbland landets beslutsfattare om ettpluralistiskt och demokratiskt samhälle.Under 2000 och delar av 2001 bedrev OSSEoch EU också ett gemensamt projekt förutbildning av medlemmar i politiskapartier liksom utbildning om partiersfunktion i demokratiska samhällen.Utskottet vill betona det värdefulla ide insatser som nämnts, som både ärkrisförebyggande och bidrar till attlägga grunden för en demokratiskutveckling i Vitryssland.Utskottet vill med anledning av yrkande2 framhålla att en väsentlig del i ettdemokratiskt samhälle är fria medier ochfri opinionsbildning. Utskottet noterarmed tillfredsställelse att EU inom detovan nämnda programmet för det civilasamhället i , vilket kostar 5miljoner euro för , harflera delprogram för utbildning avjournalister inom TV, tidningar ochInternet. Medieprogrammet kostar 1 miljoneuro . Det ärutskottets uppfattning att oberoendemedier bör ges ytterligare stöd genom EU-medel.