bet · GP01SOU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Tydligare reglering av elevers rätt tillstöd (punkt 46)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 46borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33. bifallerdärmed motion 2001/02:So49 yrkande 10.StällningstagandeSkolförfattningen är tydlig när det gäller skolansskyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan.Bestämmelserna ger ett bra skydd i teorin, men ipraktiken är det oklart vad som ingår i rätten tillstöd, och det finns ingen faktisk möjlighet attutkräva denna rätt. Jag anser att bestämmelsernatydligare bör utgå från den enskilde elevens rätttill utbildning och att eleven bör ha en laglig rättatt få sina behov utredda och tillgodosedda. Jaganser att skollagen bör ses över i detta syfte.Dessutom bör bestämmelserna vad avser kommunernasmöjlighet att lokalt bestämma hur man skall uppnådessa mål förenklas. Detta bör ges regeringen tillkänna.34. Elever med behov av särskilt stöd(punkt 47)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 34. bifallerdärmed motion 2001/02:So634 yrkandena 3 och 4 samtavslår motion 2001/02:So50 yrkande 12.StällningstagandeLäs- och skrivsvårigheter till följd av dyslexi kanframgångsrikt justeras genom habilitering. Det äremellertid viktigt att hjälpen sätts in tidigt,helst redan på förskolenivå. Vi vill påpeka attsådana tidiga insatser förutsätter att förskole- ochspecialpedagogerna har fått en gedigen utbildning omdyslexi, om habiliteringsmetoder och omåtgärdsprogram.I dag finns ingen medicinsk eller annan behandlingsom botar stamning. Det finns dock en stor samladkunskap hos logopederna om hur stamning kanförebyggas och om miljöns påverkan på hur barnetsyttre och inre utvecklas. Även för barn som stammarär det viktigt med tidig diagnos och behandling. Vianser att BVC-personal, skolhälsovårdspersonal ochlärare måste få utbildning om stamning och hur mankan hjälpa barnen med detta problem. Det är ocksåviktigt att resurserna för att behandla stamningblir jämnare fördelade över landet samt att bristenpå logopeder vid barnavårdscentralerna åtgärdas.Socialstyrelsen och bör få i uppdrag attutarbeta ett rikstäckande program för hur barn,ungdomar och vuxna som stammar skall kunna få hjälpmed sina problem i ett tidigt skede.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.35. Elever med behov av särskilt stöd(punkt 47)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 35. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So50 yrkande 12 och2001/02:So634 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeLäs- och skrivsvårigheter till följd av dyslexi kanframgångsrikt justeras genom habilitering. Det äremellertid viktigt att hjälpen sätts in tidigt,helst redan på förskolenivå. Vi vill påpeka attsådana tidiga insatser förutsätter att förskole- ochspecialpedagogerna har fått en gedigen utbildning omdyslexi, om habiliteringsmetoder och omåtgärdsprogram.I dag finns ingen medicinsk eller annan behandlingsom botar stamning. Det finns dock en stor samladkunskap hos logopederna om hur stamning kanförebyggas och om miljöns påverkan på hur barnetsyttre och inre utvecklas. Även för barn som stammarär det viktigt med tidig diagnos och behandling. Vianser att BVC-personal, skolhälsovårdspersonal ochlärare måste få utbildning om stamning och hur mankan hjälpa barnen med detta problem. Det är ocksåviktigt att resurserna för att behandla stamningblir jämnare fördelade över landet samt att bristenpå logopeder vid barnavårdscentralerna åtgärdas.Socialstyrelsen och bör få i uppdrag attutarbeta ett rikstäckande program för hur barn,ungdomar och vuxna som stammar skall kunna få hjälpmed sina problem i ett tidigt skede.Vi vill också framhålla vikten av att utvecklametoder och former för att möta de s.k.bokstavsbarnens behov när det gäller utbildning.Enligt vår mening borde detta kunna vara en uppgiftför vid Linköpingsoch universitet.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.36. Insatser för utsatta barn (punkt 50)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 36. bifallerdärmed motion 2001/02:So496 yrkande 2 och avslårmotionerna 2001/02:So271 yrkande 1, 2001/02:So403,2001/02: So478, 2001/02:So575 och 2001/02:So617yrkande 9.StällningstagandeDen låga frekvensen av anmälningar tillsocialtjänsten om att barn far illa förklaras medatt det är svårt att upptäcka dessa barn och att detfinns en osäkerhet om vad som händer med anmälan. Vianser det därför angeläget att personal som möterbarn, t.ex. lärare och förskollärare, ges möjlighettill fortbildning om utsatta barn och om personalensanmälningsplikt. Detta bör ges regeringen tillkänna.37. Insatser för utsatta barn (punkt 50)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 37. bifallerdärmed motion 2001/02:So617 yrkande 9 och avslårmotionerna 2001/02:So271 yrkande 1, 2001/02:So403,2001/02: So478, 2001/02:So496 yrkande 2 och2001/02:So575.StällningstagandeDet finns en mängd rapporter som belyser hur barnenssituation ser ut . Av rapporterna framgår attdet finns anledning till oro för barn i så kalladriskzon. Sedvanliga insatser till dessa barn ochungdomar förefaller otillräckliga. Vi anser därföratt det behövs en mer samlad genomgång, analys ochförslag på insatser för barn i riskzon. Det ärorsakerna till barns ohälsa och utsatthet somvuxenvärlden måste ta ansvar för och inte i förstahand symptomen. I arbetet bör också ingå engenomgång av den kunskap och forskning som finns omstörningar hos vuxna (t.ex. i form av missbruk,kriminalitet och psykiska problem) och deriskindikatorer som finns i barndomen. All kunskapom barns utveckling och behov bör sammanställas ochutgöra grund för vidare forskning och utveckling avarbetet kring barn på central och övergripande nivåi . Vad vi nu anfört bör ges regeringen tillkänna.38. Barn i familjer där misshandel förekommer(punkt 53)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 53 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 38. bifallerdärmed motion 2001/02:So342 yrkandena 1 och 2 samtavslår motionerna 2001/02:So51 yrkande 7 och2001/02:Ju396 yrkande 5.StällningstagandeBarnen i familjer där misshandel förekommer bliralltför ofta osynliga i det kaos och de svårighetersom familjen lever i. Det är inte alltid som barnennämns i polisrapporter rörande familjen. Även om detfinns uppgifter om barn i en rapport är det intesjälvklart att får dessa uppgifter.Mot denna bakgrund anser vi det nödvändigt attutarbeta bättre rutiner i samarbetet mellan polis,socialtjänst och barnpsykiatri. Vidare måste polisengenom utbildning få kunskap om hur den skall bemötabarn i familjer där misshandel förekommer. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.39. Barn till bl.a. missbrukare och psykisktfunktionshindrade (punkt 54)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 54 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 39. bifallerdärmed motion 2001/02:So264 yrkande 5 och avslårmotionerna 2001/02:So49 yrkande 5, 2001/02:So50yrkande 14, 2001/02:So304 yrkande 3, 2001/02: So364yrkande 1, 2001/02:So495 yrkandena 12 och 13,2001/02:So497 yrkande 4, 2001/02:So564,2001/02:So566 yrkande 19 och 2001/02: So617 yrkande5.StällningstagandeTrots viss uppmärksamhet har det enligt vår meninginte gjorts tillräckligt för att belysa situationenför barnen till psykiskt funktionshindrade. Framförallt saknas det fortfarande tillfredsställandekunskaper om dessa barns situation i ett nationelltperspektiv. Vi anser därför att regeringen börtillsätta en utredning för att se över dessa barnssituation och utforma förslag till åtgärder. Dettabör ges regeringen till känna.40. Barn till bl.a. missbrukare och psykisktfunktionshindrade (punkt 54)av och (bådakd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 54 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 40. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So50 yrkande 14,2001/02:So566 yrkande 19 och 2001/02: So617 yrkande5 samt avslår motionerna 2001/02:So49 yrkande 5,2001/02:So264 yrkande 5, 2001/02: So304 yrkande 3,2001/02:So364 yrkande 1, 2001/02:So495 yrkandena 12och 13, 2001/02:So497 yrkande 4 och 2001/02:So564.StällningstagandeI vården av människor med psykiska sjukdomar glömsofta dessa personers barn bort. Vi vill framhållavikten av samarbete över gränserna inom hälso- ochsjukvården och med kommunernas socialtjänst när detgäller dessa barn. får ofta intevetskap om situationen förrän stora problem redanblivit befästa och svårare att åtgärda. slutbetänkande Det gällerlivet (SOU 1998:31) föreslogs ett tillägg tillhälso- och sjukvårdslagen (1982:763) med innebördatt sjukvården skall beakta barns behov avinformation, råd och stöd bl.a. när en förälderlider av psykisk sjukdom eller psykisktfunktionshinder. Vidare föreslogs en erinran omanmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen. Vianser att regeringen bör återkomma medförslag till lagändring i enlighet med kommitténsförslag om barn till psykiskt sjuka föräldrar.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.41. Barn till bl.a. missbrukare och psykisktfunktionshindrade (punkt 54)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 54borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 41. bifallerdärmed motion 2001/02:So497 yrkande 4 samt avslårmotionerna 2001/02:So49 yrkande 5, 2001/02:So50yrkande 14, 2001/02:So264 yrkande 5, 2001/02:So304yrkande 3, 2001/02:So364 yrkande 1, 2001/02:So495yrkandena 12 och 13, 2001/02:So564, 2001/02:So566yrkande 19 och 2001/02:So617 yrkande 5.StällningstagandePå de flesta håll i landet finns fortfarande ingetstöd att erbjuda barn till missbrukare. Inom deflesta verksamheter intar arbetet med barn tillmissbrukare en undanskymd plats, med osäkerfinansiering och oklar ansvarsfördelning. Jag anseratt detta är otillfredsställande och i strid motFN:s barnkonventions intentioner. Enligt min meningbör få i uppdrag att tillsammans medStatens folkhälsoinstitut utveckla metoder för hurarbetet med barn till missbrukare kan implementerasi olika ordinarie verksamheter inom ,skolan samt hälso- och sjukvården. Utbildning avolika personalgrupper om dessa barns behov måstekomma till stånd. Detta bör ges regeringen tillkänna.42. Barn till bl.a. missbrukare och psykisktfunktionshindrade (punkt 54)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 54borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 42. bifallerdärmed motion 2001/02:So495 yrkandena 12 och 13 samtavslår motionerna 2001/02:So49 yrkande 5,2001/02:So50 yrkande 14, 2001/02:So264 yrkande 5,2001/02:So304 yrkande 3, 2001/02: So364 yrkande 1,2001/02:So497 yrkande 4, 2001/02:So564,2001/02:So566 yrkande 19 och 2001/02:So617 yrkande5.StällningstagandeAv tradition har verksamheter inom missbruksvårdenoch vuxenpsykiatrin behandlat missbrukare utan attpå allvar beröra föräldraskapet och barnetssituation. Trots att barnets perspektivuppmärksammas mer , finns det fortfarandesvårigheter att få den personal som arbetar medmissbrukaren att se barnets behov. När det gällerminderåriga barn till patienter inom psykiatrin äranmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlageneftersatt. Ytterligare en grupp utsatta barn är barnvars föräldrar drabbats av svår kroppslig sjukdom.Förälderns sjukdom hamnar i centrum och barnetspsykiska och fysiska behov åsidosätts. Framför alltgäller det att utveckla metoder för att hanteradetta inom sjukvården. Barn till utvecklingsstördakan också i många fall befinna sig i riskzonen föratt fara illa. Barnets rätt att få en trygg uppväxtbör komma före den vuxnes rätt att bli förälder. Detvilar ett tungt ansvar på att sörjaför att dessa barn och ungdomar får det skydd ochdet stöd de behöver. Detta bör ges regeringen tillkänna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Inriktningen på barnpolitikenav och (båda v).Vänsterpartiet har drivit frågorom barnens rätt och vi vill nu erinra om våraställningstaganden.Vi delar uppfattningen hos utskottets majoritetatt bör införlivas i svensk rättgenom s.k. transformering. I sammanhanget vill vidock framhålla vad som anförs i proposition2001/02:96 En förstärkt barnombudsman, nämligen attdet är viktigt att det regelbundet bedrivs ettaktivt arbete för att identifiera och åtgärda luckoroch svagheter i lagstiftningen och för att bevakaatt beaktas vid tillkomsten av nylagstiftning som rör barn.Det finns många indikationer på att barnenssituation har försämrats kraftigt under 1990-talet.För många barn har den negativa trenden inte vänttrots förbättrade statsfinanser utan snarareförstärkts. Det gäller framför allt barn tillensamstående föräldrar, barn till föräldrar somuppbär försörjningsstöd, funktionshindrade barn ochbarn som söker asyl. har därför underflera år ställt krav på barnperspektiv och analysutifrån barnens situation när det gäller allapolitiska beslut och i synnerhet i samband medstatsbudgeten.För att ta till vara barnens rätt behövs det enstark, självständig och fristående barnombudsman. Ipropositionen En förstärkt barnombudsman tas nu ettsteg i rätt riktning genom att även Barnombudsmannenskall ingå i utredningen om ombudsmännensorganisation. avvaktar nu utredningenom ombudsmännens ställning.I har vi kommit långt, men intetillräckligt långt, när det gällerfunktionshindrades rätt till ett normalt liv.Vänsterpartiet anser att vi måste se till attfunktionshindrade barn kan delta i samhällslivet -och i skolan - som alla andra barn. Detinnebär att det måste finnas resurser för ökadtillgänglighet och ökad medvetenhet. Det handlarockså om att förändra attityder och se att ettfunktionshinder blir ett handikapp först näromgivningen gör det till det. Funktionshindrade barnär i första hand barn med ett barns behov i centrum.Väntetiderna för asylsökande barn är oacceptabeltlånga. För barn som bär med sig svåra upplevelser avkrig, våld och förföljelse innebär ovissheten ettmänskligt lidande som inte bör finnas i ett humantoch demokratiskt Sverige.Ojämlikhet och ojämställdhet drabbar även barn.Socioekonomiska skillnader är lika tydliga blandbarn som bland vuxna. Vi kan konstatera att det iSverige - där de flesta barn har det rätt så bra -finns över 300 000 barn som lever underfattigdomsstrecket. Det påverkar såväl hälsa,boende, skolgång som fritid. Många barn kan i daginte bjuda hem sina kamrater eller delta i olikaaktiviteter i skolan eller av ekonomiskaskäl. Det finns även stora skillnader mellan flickoroch pojkars villkor. Det satsas fortfarande merresurser på pojkars intressen än på flickors. Denrådande könsmaktsordningen där mannen är normgenomsyrar även flickors och pojkars vardag.Barns hälsa i är generellt sett god. Detfinns dock allvarliga skillnader i hälsan beroendepå socioekonomiska förhållanden. Det är ocksåallvarligt att den psykiska ohälsan ökar och attanvändandet av antidepressiva läkemedel krupit alltlängre ned i åldrarna. anser därföratt det bör ske en satsning på bl.a. elevvårdandefunktioner i skolan och på fritids samt att barn-och ungdomspsykiatrin och börförstärkas.Barns kostvanor och motionsvanor har förändrats såatt alltfler blir överviktiga, vilket kan fåallvarliga konsekvenser för hälsan. Vänsterpartietanser därför att kost och motion på ett naturligtsätt bör ingå i skolans undervisning.Barn till föräldrar som sitter i fängelse är , osynlig och bortglömd grupp. Få insatser är riktade direkt till de intagnas barn. Barnbehöver båda sina föräldrar. Det är viktigt attkomma ihåg att den som blivit dömd för ett brottinte automatiskt är diskvalificerad som förälder.Vänsterpartiet vill därför att samtligakriminalvårdsanstalter inrättar besöksavdelningarsom är anpassade för barn.Även barn till psykiskt funktionshindrade är entyst och bortglömd grupp som behöver uppmärksammas.Vänsterpartiet vill därför ge iuppdrag att göra en nationell översyn av dessa barnsbehov och utforma riktlinjer för insatser för dessabarn.För att barn skall sättas i centrum krävs det attbarnen själva kan göra sin röst hörd och bli hörda.Barnens rätt måste stärkas och den direktademokratin stärkas på dagis, i skolor och påfritids.2. Övervikt bland barn och ungdomarav och (båda v).Alltfler barn och ungdomar lider av övervikt. Enligtvår mening behövs ett antal förebyggande strategierför att komma till rätta med detta problem. Såledeskrävs en väl fungerande kostrådgivning frånbarnavårdscentralernas sida redan under barnetsförsta levnadsår samt en effektiv hälsoundervisningi skolan. Vidare bör ämnet idrott och hälsaförstärkas i skolan. Slutligen krävs stöd frånsamhällets sida till motionsverksamhet som sporrartill kamratskap mer än till konkurrens.Vi förutsätter att problemet med övervikt blandbarn och ungdomar kommer att behandlas i regeringensaviserade proposition med förslag tillmål och strategier på folkhälsoområdet. Om så intesker har vi för avsikt att återkomma i frågan.3. Barn i asylprocessenav ().Jag vill för det första framhålla att asylsökandebarn inte är objekt som kan behandlas utifrån att deutgör en homogen grupp med liknande behov. Vidarbetet med asylsökande barn skall utgångspunktenalltid vara att de är enskilda individer medrättigheter. Enligt min mening måstemyndighetspersoner som arbetar med dessabarn vidareutbildas i barnperspektivet så att alltarbete utgår från det enskilda barnets bästa. Närmyndigheterna utreder en familjs situation skalläven barnen tillfrågas. Enligt min mening skulleutlänningslagstiftningen kunna bli tydligare när detgäller barns särskilda rättigheter. Jag avvaktaremellertid resultatet av det arbete som pågår isyfte att sätta barn och deras särskilda behov ifokus i asylprocessen.De asylsökande barnen befinner sig i en mycketutsatt situation, i synnerhet de barn som är ensammapå flykt. För att förbättra vården och stödet tillensamkommande flyktingbarn vore det enligt minmening önskvärt om ansvaret för dessa barns boendeflyttas från till socialtjänsten.Vidare bör på ett tidigt stadiumförordna en kontaktfamilj eller fosterfamilj förbarnen i syfte att trygga deras fortsattautveckling. Jag utgår från att regeringen återkommeri frågan om ensamkommande flyktingbarn efter det attMigrationsverket och redovisat sittuppdrag på området.Mottagandet av de ensamkommande flyktingbarnen ärmånga gånger undermåligt och handläggningstiden ärför lång. Ofta behandlas de på samma sätt som vuxnaasylsökande, trots att de har andra behov. Enligtmin mening har roll inte fungerattillfredsställande för dessa barn. Barnombudsmannensuppdrag har förtydligats genom de lagändringar somträder i kraft . Jag avser dock attfölja frågan om roll när detgäller ensamkommande flyktingbarn och återkomma omdet visar sig nödvändigt.4. Ensamkommande barnav och (båda v).Ensamkommande barn som söker asyl i Sverigebefinner sig i en mycket utsatt situation. Dessabarn tas om hand av olikagrupphem. Grupphemmen har instruktioner som i stortsett endast går ut på att barnen skall ha mat ochtak över huvudet. Enligt vår mening är det intetillräckligt för att verkligen kunna möta dessautsatta barns behov. Vi är därför positiva till detuppdrag som och Migrationsverketfått för att förbättra mottagandet av ensamkommandebarn. Vi anser emellertid att konkreta insatsersnarast behöver komma till stånd för att förbättranu rådande situation för dessa barn. De måstegaranteras ett tryggt omhändertagande som omfattaralla deras behov. Personalen på de grupphem som tar hand om ensamkommande barn bör därför fåklara direktiv och befogenheter för att utföra sittarbete och relevant utbildning för att kunnatillgodose de behov som dessa svårttraumatiserade barn har.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2001/02:166 Barnpolitiken -arbetet med strategin för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter.Följdmotioner2001/02:So48 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om barns ochungdomars bästa.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om barns utsatthet ifattiga familjer.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attsocialpolitiken skall vara ett instrument för attbryta utanförskap och bidragsberoende.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skatternaorsakar bidragsberoende och fattigdom.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen avreformer för att bryta det växande utanförskapetoch tudelningen av Sverige.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om handläggningstidför uppehållstillstånd.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hjälpmedelsgarantiför funktionshindrade.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder mot barnsoch ungdomars narkotikamissbruk.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om maxtaxans effekterpå kvalitet och alternativ i barnomsorgen.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätten att väljabarnomsorg och skola.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om mobbning i skolan.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flyktingbarnenssituation.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att 26 § i dengamla barnavårdslagen återinförs.2001/02:So49 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den nyadiskrimineringsutredningen skall inkludera skyddför barn mot alla former av diskriminering.2. begär hos regeringen förslag om analysav siffrorna om barnfattigdom för att förhindraatt barn diskrimineras på grund av föräldrarnasekonomiska situation.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbarnkonventionens införlivande i svensklagstiftning måste ytterligare harmoniseras,fördjupas och förstärkas.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en barnbilaga tillstatsbudgeten.5. begär att regeringen lägger framförslag om ytterligare åtgärder för att ge vårdoch stöd åt barn till missbrukare, intagna inomkriminalvården och psykiskt sjuka.6. begär att regeringen lägger framförslag om att förtydliga utlänningslagstiftningenså att den innehåller särskilda rättigheter förbarn.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbarnombudsmannens roll måste förtydligas vadgäller gruppen ensamma flyktingbarn.8. begär att regeringen lägger framförslag om att skall vara ansvarigför ensamkommande flyktingbarns boende.9. begär att regeringen lägger framförslag om att ensamma flyktingbarn skall anmälastill utredning enligt socialtjänstlagen.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avskollagen, syftande till en tydligare reglering avden enskildes rätt till utbildning.2001/02:So50 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omkvalitetsförsämringarna inom barnomsorgen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om maxtaxans effekteri form av brist på mångfald.3.