bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Från att i storutsträckning handla om att komma till rätta medpunktutsläpp gäller det till stor del attytterligare öka resurseffektiviteten i samhället.Det handlar om att utnyttja hela marknadsekonominsdrivkrafter för att få fram produkter och enproduktion som gör att den totala miljöbelastningenkommer ner till en nivå som naturen långsiktigt tål.För att lyckas med detta kommer det ävenfortsättningsvis att behövas en effektivlagstiftning och ekonomiska styrmedel. Det nya somkrävs är att fullt ut använda marknaden och demarknadsekonomiska verktygen i miljöarbetet. Dettaär tillsammans med ett omfattande internationelltsamarbete en förutsättning för att på ett effektivtsätt komma till rätta med dagens och morgondagensmiljöproblem. Detta bör ges regeringen till känna.52. Internationellt miljösamarbete m.m.(punkt 72)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 72borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 52. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ40 yrkande 2 samt avslårmotion 2001/02:MJ209 yrkande 10.StällningstagandeVi delar regeringens uppfattning att ansvaret föratt uppnå en hållbar utveckling i huvudsak ligger påvarje nation. Lösningarna kan därvid se olika utmellan olika länder. Men det är också uppenbart attmånga frågor måste lösas internationellt. Enskildaländers agerande kan i dessa fall vara mycketbetydelsefullt, såväl i roll av föregångare ochvägvisare som i roll av pådrivare och idéväckare. Vimenar att skall ta på sig alla dessa roller.Johannesburgkonferensen kommer att spela enavgörande roll för jordens framtid. finns det ett enaståendetillfälle att utveckla ett nytt globalt förbund förhållbar utveckling och biologisk mångfald.Vi anser att FN-organens rättsliga ochadministrativa kompetenser måste förstärkas för attkunna garantera ett globalt styrelseskick förhållbar utveckling. Detta bör ges regeringen tillkänna.53. Rent vatten (punkt 73)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 73borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 53. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ40 yrkandena 13-15.StällningstagandeRent vatten, vårt viktigaste livsmedel, är en bristvara på många håll i världen. Enligt FNsaknar en miljard människor tillgångtill rent dricksvatten. dör upp till 15000 människor på grund av vattenbristeller förorenat vatten. Beräkningar visar att tremiljarder människor eller två tredjedelar av jordensbefolkning kommer att bo i områden med vattenbristår 2025.Orsakerna till att de användbara vattenresursernaminskar dramatiskt är bl.a. ineffektiv användning,utsläpp av orenat avloppsvatten och ökatbefolkningstryck. Därmed ökar också risken förkonflikter om vattenresurserna, och vattenfråganbetraktas redan på många håll som en del avsäkerhetspolitiken. FN försöker skapa globala reglerför vattenhantering och har för det ändamålet skapaten konvention. Denna har dock endast undertecknatsav 16 länder och ratificerats av 9 medlemsländer.Som en utväg från den rådande vattenkrisen menarmånga regeringar att vatten kan transporteras fråndet ena området till det andra. Detta öppnar ocksåför en privatisering av vattendistributionssystemenoch en expansion för mer förpackningar och kanknappast betraktas som en hållbar väg.Den miljön är hotad av okontrollerat fiske,av föroreningar och av direkt fysisk förstörelse.Mangroveskogar och korallrev hör till de särskilthotade kustmiljöerna. Detta bör ges regeringen tillkänna.54. Stöd till åtgärder i andraÖstersjöländer m.m. och Nordisk miljöunion(punkterna 74 och 75)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 74,75 och 76 borde ha följande lydelse:74. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 54. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ7 yrkande 7 samtavslår motion 2001/02:MJ466 yrkande 9.75. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 54. Därmedbifaller motionerna 2001/02:MJ7 yrkande 8och 2001/02:U302 yrkande 4.StällningstagandeI det direkta närområdet finns det stora potentialeratt till en låg kostnad göra investeringar somminskar utsläppen av såväl växthusgaser som av andramiljöskadliga ämnen. Många av länderna i närområdetbefinner sig i ekonomiskt och socialt utsattasituationer som gör att utsläpp av miljöskadligaämnen i atmosfären inte kommer högt upp på agendan.Sverige har ett ansvar att ge bistånd till dessaländer för att minska de miljöskadliga utsläppen ivårt närområde.Genom att bilda en nordisk miljöunion skulle mange miljöfrågorna en större tyngd och bidra till ettän bättre samarbete inom miljöområdet. Att ettsamarbete på miljöområdet mellan de nordiskaländerna inrymmer en stor potential råder det ingentvekan om. Genom att bilda en nordisk miljöunionskulle man ge miljöfrågorna en större tyngd ochbidra till ett än bättre samarbete inommiljöområdet. Dessutom skulle de nordiska EU-länderna visa på att den flexibla integrationen iEuropaunionen inte enbart behöver begränsas tillfrågor som rör ekonomi eller handel. Det faktum attalla nordiska länder inte är med i EU skulle föra ennordisk miljöunion till ett än intressantareprojekt. Den nordiska miljöunionen skulle kunnafungera som ett föredöme för ett utökat samarbetemellan länder inom och utom EU. Regeringen bör under2002 ta initiativ till bildandet av en nordiskmiljöunion. Detta bör ges regeringen till känna.55. Överstatlighet på miljöområdet (punkt 76)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 76 bordeha följande lydelse: tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservation 55. Därmed bifaller motion2001/02:U303 yrkande 14 samt avslår motion2001/02:MJ337 yrkande 21.StällningstagandeMiljön utgör ett område där ökat överstatlighet ärnödvändig. EU ger medlemsstaterna både en möjlighetoch en viktig roll för att motverkamiljöföroreningar över gränserna. Det är viktigt attmedlemsländerna kan ta hänsyn till specifiktkänsliga förhållanden och besluta om egna strängaremiljöregler än de gemensamma minimireglerna. EU:smiljögaranti innebär att medlemsländerna får införasträngare regler. bör därför verka för enökad harmonisering av miljöreglerna i EU inom dengemensamma miljöpolitiken. Detta bör ges regeringentill känna.56. Överstatlighet på miljöområdet (punkt 76)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 76borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 56. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 yrkande 21 samtavslår motion 2001/02:U303 yrkande 14.StällningstagandeMiljön utgör ett tydligt område där ökadöverstatlighet är nödvändig. Detta gällernaturligtvis även på miljöskatteområdet. Sverigemåste våga erkänna detta. Den ökade överstatlighetenpå miljöområdet är speciellt viktig om EU skallkunna agera som en stark kraft på deninternationella miljöscenen. som detbehövs en ökad överstatlighet på miljöområdet är detviktigt att slå fast att enskilda länder måste kunnagå längre om det finns klara motiv för detta. Dettabör ges regeringen till känna.57. Miljö- och hälsokrav i internationellahandelsrelationer (punkt 77)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 77borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 57. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ518 yrkande 7.StällningstagandeMiljö- och hälsokrav måste kunna ställas iinternationella handelsrelationer, både inom EU ochinom WTO. Ett land måste kunna säga nej till varorsom inte lever upp till de krav man ställer på deninhemska produktionen. Lagen om offentligupphandling måste ändras så att upphandlarna kankräva att livsmedel är närproducerade. Detta bör gesregeringen till känna.58. Tillämpning av gemenskapslagstiftningen(punkt 78)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 78borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 58. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:U348 yrkande 5.StällningstagandeDet finns brister i EU:s miljöarbete. Tillämpningenav befintlig lagstiftning varierar i hög grad och äri vissa fall obefintlig. Trycket från befolkningeninom EU att ta tag i miljöfrågorna har ökat.Efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen påmiljöområdet är en av de frågor kommissionär efterlyser i det sjättemiljöhandlingsprogrammet. Något av EU-länderna harhaft problem med tillämpningen av befintliggemenskapslagstiftning på miljöområdet. utbyggnaden av infrastrukturprojekt,semesteranläggningar m.m. skett i vissa regionerutan att miljökonsekvensbedömningar gjorts, i Natura2000-områden och ofta t.o.m. utan kommunalatillstånd. Detta bör ges regeringen till känna.59. Miljöklausuler i handelsavtal, Den globalamiljöfonden, Konventionen om biologiskmångfald, Den globala förvaltningen,Produkter från fattiga länder och Enskildaorganisationer (punkterna 81, 82, 83, 84, 85och 86)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 81,82, 83, 84, 85 och 86 borde ha följande lydelse:81. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 59. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ40 yrkandena4-6.82. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 59. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ40 yrkande 7.83. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 59. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ40 yrkande 11.84. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 59. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ40 yrkandena 8och 9.85. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 59. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ40 yrkande 16.86. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 59. Därmedbifaller motion 2001/02:MJ40 yrkande 17.StällningstagandeMiljöpartiet vill att skall bli ettekologiskt modelland som vågar vara steget före ochsom på så sätt medverkar till att skjuta frampositionerna i det internationella miljöarbetet. Vivill att skall ta initiativ till att föra inmiljöklausuler i internationella handelsavtal.Miljöpartiet anser att internationellamiljööverenskommelser skall tas in i WTO:s regleroch ges status som handelsundantag. För attinternationella miljööverenskommelser skall fungeraeffektivare krävs också bättre finansiellaförutsättningar, till exempel att investeringar somkrävs görs tillgängliga för de fattiga länderna.Internationella avtal och konventioner är viktigaoch bör utvecklas genom att man till ettundertecknande kopplar kontrollmekanismer ochbindande beslut.En innovation i det globala miljöstyret är GEF(Global Environment Facility) som skapades 1991 föratt finansiera investeringar i syfte att skydda degemensamma globala tillgångarna såsom atmosfären,den biologiska mångfalden och internationellavattenvägar. Det som gör GEF effektivt är att det ären brygga mellan FN, IMF och . GEFinvolverar också NGO:er, FN:s miljöprogram (),den privata företagssektorn samt regionala banker(t.ex. Latinamerikanska ).Miljöpartiet välkomnar GEF som en innovativ form avglobal miljöstyrning och anser att regeringen bordeverka för att implementera GEF som globalmiljöstyrning. Men får detta inte innebäraatt släppa trycket på och FN att fulltut integrera miljöperspektivet i sin generellautlåning och verksamhet.Konventionen om biologisk mångfald (CBD) antogsunder och har hitintillsundertecknats av 170 stater. Dess syfte är att säkraförutsättningarna för en fortsatt rik biologiskmångfald på jorden. CBD tar fasta på att de lokalasamhällen som utvecklat degenetiska resurserna och vidmakthåller kunskapen omdessa är oumbärliga för deras bevarande. Ländernasom undertecknat CBD förbinder sig att säkerställaatt lagstiftning som berör uppfinningar inombioteknik garanterar en rättvis fördelning avförbättringar och vinster från de produkter somutvecklas på basis av biodiversitet, särskilt medhänsyn till länderna i syd. Ingen lagstiftning kringintellektuell äganderätt får införas som står ikonflikt med bevarande och uthållig användning avgenetiska resurser. anser att svenskaregeringen i enlighet med dess uttalade ambitionerom att främja en uthållig utveckling klargör sinposition i konflikten mellan avsikterna med CBD ochTRIPS-avtalet. Konventionen om biologisk mångfaldskall väga tyngst. Vi anser att internationellahandelsavtal skall underställas ombiologisk mångfald.FN:s miljöprogram () skapades redan vid i . I stället för attskapa en helt ny global miljöorganisation somunderorganisation inom FN:s ram valde dåregeringarna att kanalisera miljöåtgärder via UNEPgenom FN-systemet (också genom FN:s olikaspecialiserade underorganisationer såsom FAO ochWHO). Eftersom inte skulle driva projekt självtvalde regeringarna att endast ha ett litetsekretariat. inrättade en miljöfond, menregeringarna visade sig inte särskilt entusiastiskamed att bidra med resurser. är mycket mindre ände flesta andra FN-program och dess resurser ärobetydliga om man jämför med till exempelVärldsbankens eller Internationella valutafondens.Miljöpartiet anser att regeringen borde verka för enfördubbling av årliga budget.UNEP bör uppgraderas till envärldsmiljöorganisation, WEO (World EnvironmentOrganization). liksom när grundades ärargumentet emot att om man skapar en starkaremiljöorganisation att det skulle minska trycket påandra FN-organ att integrera miljöfrågorna i sinverksamhet. WEO skulle, förutom de uppgifter somUNEP har , tjäna som ett paraply för de olikasekretariaten som inrättats till följd avinternationella miljööverenskommelser. WEO skulleockså aktivt följa implementeringen av nationellamiljölagar. Genom att samla sekretariaten under etttak kan man också öka möjligheterna för NGO:er attdelta och bevaka genomförandet av internationellamiljööverenskommelser. anser att UNEPborde uppgraderas till en världsmiljöorganisation(WEO) och att det är både nödvändigt och önskvärtatt WEO inrättas på Johannesburgkonferensen.Miljöpartiet anser att marknaderna i de rikaländerna tullmässigt måste öppnas för de fattigaländernas produkter, inklusive jordbruks- ochtextilprodukter. De fattiga länderna bör fåupprätthålla ett visst skydd för framväxande ochännu svaga näringsgrenar. Biståndet är viktigt somett av fattigdomsbekämpningsinstrumenten. Sverigebör sätta kraft bakom fattigdomsperspektivet genomatt ge detta högsta prioritet och ökade resurser, ipolicyformulering såväl som i implementering.De svenska folkliga organisationerna börkanalisera hälften av det svenska biståndet. Ensamhällsstruktur byggd på demokratisk grund är ennödvändig komponent för en effektivfattigdomsbekämpning styrd av de fattigas egnaprioriteringar och kontrollerad av dem. Det civilasamhällets folkliga organisationer spelar en mycketviktig roll i demokratiseringsprocessen. Deunderlättar också den nödvändiga satsningen påsmåskalighet och mångfald som ger en bred bas förinkomstgenererande arbete, fattigdomsbekämpning ochuthållig utveckling. anser att dessafolkliga organisationer i de fattiga länderna bordeutgöra en särskild målgrupp för Sverigesbiståndsverksamhet.Detta bör ges regeringen till känna.60. (punkt 87)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 87 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 60. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ209 yrkande 9.StällningstagandeMiljöbalken behöver förändras så att den kan bli etteffektivt verktyg i miljöarbetet. Den nuvarandeutformningen av balken har lett till atttillsynsmyndigheterna har blivit dränkta ismåärenden. De har därmed mycket svårt att klara deverkligt viktiga uppgifterna. måstesnarast förändras så att de viktigaste uppgifternaur miljösynpunkt prioriteras. Systemet medmiljösanktionsavgifter har spårat ur. Detta bör gesregeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ansvar och kompetens för efterbehandling avförorenade områden (punkt 12)av (), () ochEster ().Det sjätte delmålet under miljömålet Giftfri miljöinnebär att förorenade områden skall varaidentifierade , och att sanering ochefterbehandling då skall ha påbörjats för minst 100av de mest prioriterade områdena. Minst 50 av demskall vara åtgärdade. konstateraderegeringen i sin skrivelse om tillståndet ikommunerna att arbetet med sanering ochefterbehandling av förorenade områden fortskredmycket långsammare än regeringen tänkt sig.De flesta kommuner har ingen erfarenhet avsanering och efterbehandling av förorenade områden.I många fall har kommuner känt sig handfallna ochinte vetat vart de skall vända sig för åtgärd.Länsstyrelse eller annat organ bör påtaga sig enbetydligt aktivare roll i processen.2. Skyddszoner utmed vattendrag (punkt 19)av (), () ochAnne-Katrine ().Utskottet anger i betänkandet att det inom ramen förmiljö- och landsbygdsprogrammet lämnas ersättningför flera åtgärder som skall minska näringsläckaget,t.ex. vallodling, anläggande av kantzoner ochfånggrödor. säger dock i sin översynav miljö- och landsbygdsprogrammet att det s.k.skördekravet som tillkommit kan verka hämmande påanslutningen till den nya ersättningsformen. Vidareanförs i betänkandet att dessa nya ersättningarlämnas främst längs den svenska kusten, där klimatetär milt och nederbördsrikt.Vi anser att detta innebär en klar begränsningjämfört med vad som gäller för den s.k. REKO-ersättningen som regeringen för närvarandeavvecklar. Detta är olyckligt då just dennaersättningsform tidigare haft en successivt ökandeanslutning - inte minst i de områden där behovetvarit och är som störst. Vi kommer nogsamt följa denvidare utvecklingen.3. Producentansvar och källsortering m.m.(punkt 25)av () och ().För närvarande pågår en mycket stark utbyggnad avförbränningskapaciteten i den svenskaavfallshanteringen. Det finns farhågor för att dettaskall öka utsläppen av dioxiner. Det är angelägetatt åtgärder vidtas med anledning av den pågåendeutbyggnaden av sopförbränningsanläggningar, vilka viser som icke förenliga med vår ratificering avStockholmskonventionen. Avfallsförbränning utgör enav de största källorna till dioxinbildning. Blandannat därför bör vi verka för att utveckla andra merhållbara och miljövänligare alternativ föravfallshanteringen. För att stimulera tillavfallsminimering, materialåtervinning samtbiologiska metoder behövs en skatt påavfallsförbränningen.Vi anser att inga nyaavfallsförbränningsanläggningar bör byggas förrän enutredning har gjorts av dels miljökonsekvenserna avden samlade utbyggnaden, dels huruvida utbyggnadenoch därmed vidhängande åtgärder är förenliga medStockholmskonventionen. Vidare bör dethandlingsprogram som skall tas fram avNaturvårdsverket för att begränsa oavsiktligtutsläppande av POP-ämnen avvaktas.Mot bakgrund av resultaten av de pågåendeutredningarna om avfallspolitiken bör regeringenskyndsamt återkomma till med en samladbedömning av vilka åtgärder som är nödvändiga föratt den framtida avfallshanteringen skall bliekologiskt hållbar.Det uppdrag som fått om denmiljöorienterade produktpolitiken som skallredovisas , gör att vi nu inväntarderas resultat och just nu avstår från att reserveraoss.4. Producentansvar och källsortering m.m.(punkt 25)av (), () ochEster ().Kristdemokraterna har också tidigare påtalatproblemet med opantbara burkar, i huvudsakimporterade stålburkar. Endast inhemskaaluminiumburkar omfattas av det svenskapantsystemet. och återvinning av dessa burkar. Övrigaburkar insamlas via Svenska Metallkretsen AB.Oftast kan man som kund inte med öga eller handavgöra, om dryckesburken är av stål eller aluminium.Om det visar sig vara en opantbar stålburk finnsrisken att man som kund gör sig av med burken isoporna eller naturen. har därförpåtalat vikten av att kunden ändock kan lämna burkeni affären.Återvinningsstationerna bör vara lätttillgängliga, väl fungerande och väl skötta.Kristdemokraterna utgår från att även problemet medopantbara burkar ingår i översynen avproducentansvaret.5. Sjön (kd), (),() och ().Det är positivt att "Hurmår fisken i sjön ", enligt vad utskottetunderstryker i betänkandet, är avsedd att kunnaanvändas vid likartade situationer i landet. Trotsdet utredningsarbete som kommunen ochNaturvårdsverket m.fl. har lagt ner i och omkringsjön , är orsaken till skadorna på fiskeni sjön inte klarlagd. Ett problem är denstora bristen på kunskap om hälso- ochmiljöeffekter hos olika ämnen. Det finns oändligtmånga organiska ämnen och reaktioner på dessa som vii dag har ingen eller ringa kunskap om.Om saknar resurser bör sådanatillskjutas så att det påbörjade arbetet för attlösa gåtan var ursprunget till problemen iMolnbyggen finns kan fortsätta och slutföras. Dettaskulle då kunna vara ett pilotprojekt för fördjupadestudier för ökad kunskap på området, något somskulle vara till stort värde inte bara för berördamänniskor kring sjön och i kommunen utan för helalandet och det gemensamma miljöarbetet inom EU.6. Avgift för sopdeponi (punkt 32)av (), () ochEster ().Många ideella hjälporganisationer har som en storoch viktig del i sin verksamhet att samla in ochåterförsälja föremål och kläder. Antalet second-hand-butiker har ökat och fyller en viktig funktionbåde ur miljösynpunkt (genom återanvändning) och urmänsklig synpunkt.Organisationerna får dock in en betydande mängdföremål och kläder, som inte är återanvändbara. måste gå till deponi. Vissa kommuner har efterförhandling låtit organisationerna slippadeponiavgift för sådant avfall, men många tvingasbetala. Detta innebär t.ex. att Myrorna årligendrabbas av i deponiavgift.Kristdemokraterna anser det vara en självklarhet attideella hjälporganisationer inte skall behöva betaladeponiavgift med insamlade medel. Regeringen börsnarast lösa denna fråga.7. Grön skatteväxling (punkt 52)av (), () ochEster ().I har miljöskatterna som andel av BNPminskat , medan skatterna på arbete ökat med13 % mellan och . Jämfört med andraEU-länder har en låg andel miljöskatter. Enförklaring är att det generellt höga skattetrycket iSverige gör det svårt att höja andelen miljöskatter.Av det skälet är det också svårt att ändraförhållandet mellan kostnad för arbete resp. förmiljöbelastande utsläpp.Syftet med ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenär att skapa ekonomiska incitament att ageramiljövänligt. konkurrerar på envärldsmarknad. Ökad miljörelatering avskattesystemet måste genomföras utan att svenskaföretag slås ut på ett sådant sätt att produktionenflyttar till andra länder med lägre miljöambitioner.För att klara denna balansgång måste vi i Sverigebåde sänka det totala skattetrycket och ökamiljöskatternas andel av ekonomin.Regeringen vill inte ha en gemensam minimiskattinom EU på koldioxid. I stället skall vi i Sverigeha höga koldioxidskatter, medan våra grannländerinte har någon sådan skatt alls. Om svenskaföretagare drivs ur landet leder det till minskadsysselsättning, ökade transportavstånd och onödigmiljöförstöring.8. Energipolitiken (punkt 65)av (), () ochAnne-Katrine ().Vi anser att energipolitikens mål skall vara attfrämja en säker och konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela . Allenergiproduktion skall klara högt ställda miljö- ochsäkerhetskrav i enlighet med den generellamiljöpolitiken. Genom att tillämpa generella miljö-och säkerhetskrav för energiproduktionen behövs inteden detaljreglering som den socialdemokratiskaregeringen så gärna vill ägna sig åt. Historienvisar om och om igen att politiker, hur skickliga deän må vara, inte klarar att planekonomisktdetaljstyra olika marknader med ett gott resultat.För att en marknad skall kunna fungera på ett brasätt behövs konkurrens och för bästa resultat skallkonkurrensen vara så fri som möjligt.