bet · GP01SFU10 · 2002-03-14 00:00:00 — Att genomföraomfattande organisationsförändringar medrikskoncentrerad handläggning kan enligtmotionärerna knappast gagna den försäkrade samtidigtsom det betyder att kraften i utvecklingsarbetetinom försäkringskassorna går förlorad.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att försäkringskassornasbedömning i arbetsskadeärenden är av skiftandekvalitet. Sannolikt beror det på att mångaarbetsskadeärenden är komplicerade att utreda ochsvårbedömda. Även det förhållandet att det saknas ensamlad bild över det medicinska kunskapsläget tordespela en roll. En koncentration av handläggningenliksom inrättandet av en kunskapsbank skulle kunnabidra till att bristerna i handläggningen minskaroch att en ökad likformighet uppnås. De nya reglernamed ett enhetligt beviskrav torde också få betydelsei sammanhanget. Enligt utskottet finns det skäl attanta att en mer koncentrerad handläggning även kanskapa förutsättningar för en snabbare handläggningav arbetsskadeärenden. Frågan om hur en sådanorganisation skall se ut kommer att bli föremål förutredning.Utskottet har vid sammanträde den 7 mars 2002erhållit information av företrädare från Gävleborgsläns allmänna försäkringskassa om försäkringskassanserfarenheter av en regionaliseradarbetsskadehandläggning. Det framkom attförsäkringskassan har inrättat ett regioncentrum förarbetsskador med en gemensam administration i formav ett gemensamt ledarskap och gemensamma möten. Denhandläggande personalen har däremot inteomlokaliserats till ett ställe, vilket innebär attden lokala förankringen, som är viktig, inte hargått förlorad. Genom den nya ordningen anser sigförsäkringskassan ha fått en bättre kvalitet och enstörre likformighet i arbetsskadehandläggningen.Försäkringskassan har också kunnat etablera ettsamarbete med den arbetsmiljömedicinska forskningen.Med hänsyn till det nu anförda anser utskottet attdet inte finns anledning förriksdagen att göra något uttalande i frågan. Därmedavstyrker utskottet motionerna Sf18 yrkande 4, Sf16yrkande 1 och Sf360.Såvitt gäller frågan om vidareutbildning avförsäkringsläkare och om en starkare ställning förutbildning i försäkringsmedicin inomläkarutbildningen vill utskottet framhålla att detnärmast är självklart att både behandlande läkareoch försäkringsläkare har goda kunskaper i bl.a.försäkringsmedicin. Eftersom försäkringsläkaren ären av anställd tjänstemanförutsätter utskottet att försäkringskassorna iegenskap av arbetsgivare tillser attförsäkringsläkarna får den utbildning som ärnödvändig för uppdraget. När det gäller denbehandlande läkaren har denne en avgörande betydelseinte bara i förhållande till sina patienter utanockså för utvecklingen av socialförsäkringenskostnader. Det innebär enligt utskottet både engrannlaga uppgift och ett stort samhällsekonomisktansvar att t.ex. utfärda ett läkarutlåtande förförtidspension eller att göra uttalande i ensambandsfråga i ett komplicerat arbetsskadeärende omresultatet blir en livsvarig livränta. Det ligger isakens natur att den behandlande läkaren då måste haen god kännedom bl.a. om patientensarbetsförhållanden.Utskottet noterar att regeringen inom ramen fördet s.k. elvapunktsprogrammet avser att göra enöversyn av sjukskrivningsprocessen och att denbehandlande läkarens behov av stöd av andrakompetenser som tar hänsyn till patienternasarbetsförhållanden skall uppmärksammas.Frågan om elöverkänslighet eller skador efterpåverkan av t.ex. magnetism, som berörs i två avmotionerna, är exempel på sjukdomsbesvär som ärmycket svårbedömda och där förekomsten av enkunskapsbank skulle kunna vara av stor betydelse vidarbetsskadebedömningen. Även en gemensam bedömningav flera försäkringsläkare skulle kunna geförsäkringskassorna väsentligt bättre underlag vidarbetsskadebedömningarna. Båda dessa åtgärder börkunna få en avgörande betydelse för att åstadkommaen mer enhetlig och likformig bedömning över helalandet som det kan bidra till att skapaförtroende för försäkringskassornas beslut.Utskottet anser att de aviserade utredningarna böravvaktas och att det inte finns skäl att nu föreslåatt skall vidta någon åtgärd. Därmedavstyrker utskottet motionerna Sf18 yrkandena 5-7,MJ422 yrkande 4 och Ub295 yrkande 2.Ändring i lagen om statligersättning vid ideell skada m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagbl.a. om att beslut om ersättning enligtlagen (1977:266) om statlig ersättning vidideell skada m.m. skall fattas av den myn-dighet som regeringen bestämmer samt att deundantag i ersättningshänseende som gällerför intagna på kriminalvårdsanstalt m.fl.skall gälla även för personer som ärunderkastade vissa andraverkställighetsformer.PropositionenEnligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd(LSP) och lagen (1977:266) om statlig ersättning vidideell skada m.m. (LSI) finns en rätt till er-sättning vid personskada för bl.a.totalförsvarspliktiga och intagna ikriminalvårdsanstalt. Ersättningen skall i principförsätta den skadade i samma ekonomiska situationsom om skadan inte hade inträffat.Personskadeskyddet enligt LSP handhas av RFV ochförsäkringskassorna. Beslut om statlig ersättningvid ideell skada m.m. fattas av Statenstrygghetsnämnd.Sedan lång tid tillbaka finns avtalsförsäkringarför arbetare och tjänstemän inom bl.a. SvensktNäringslivs, LO:s och . En avdessa avtalsförsäkringar är Trygghetsförsäkring vidarbetsskada (TFA). Den som drabbas av personskada iarbetet kan få ersättning enligt skadeståndsrättensnormer utan att behöva visa att arbetsgivaren ellerannan är vållande till skadan. TFA kompletterarförmånerna inom den allmänna försäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. För den som omfattas av LSPär rätten till ersättning för ideell skadafastslagen i författning, nämligen LSI. När LSIinfördes var TFA:s motsvarighet för anställda inomdet statliga området statens personskadeförsäkring,enligt vilken ersättningsanspråk prövas av . ersattesstatens personskadeförsäkring av avtalet omersättning vid personskada (PSA).Sedan den 1 juli 2000 har frågan om ersättning vidpersonskada för statligt anställda övertagits av denav parterna på den statliga arbetsmarknadengemensamt inrättade . Därmed harmerparten av arbetsuppgifterna för försvunnit. Till trygghetsnämndenskvarvarande verksamhet hör dock alltjämt person-skadeärendena enligt LSI. Regeringen anser attStatens trygghetsnämnd bör upphöra ochföreslår att beslut om ersättning enligt LSI skallfattas av den myndighet som regeringen bestämmer.Regeringen avser att ge Kammarkollegiet dennauppgift.Vidare föreslås att hänvisningen till statenspersonskadeförsäkring i LSI ersätts med enhänvisning till avtalet om ersättning vidpersonskada (PSA) och att uttrycket ersättning förallmänna olägenheter i LSI ändras till ersättningför olägenheter i övrigt.Såvitt gäller den ersättningsberättigadepersonkretsen var LSI ursprungligen begränsad tillatt gälla ersättning för ideell skada. Genom en lag-ändring 1991 utvidgades skyddet enligt LSI förtotalförsvarspliktiga m.fl. till att omfattasamtliga kostnader som ersätts enligt PSA. Vidareutvidgades rätten till ersättning vid olycksfallunder fritiden m.m. För intagna påkriminalvårdsanstalt, vissa administrativtfrihetsberövade personer m.fl., föreskrevs dock attendast ersättning för ideell skada skulle utges.Genom en lagändring 1999 utökades LSP med tre nyapersonkategorier som skulle omfattas av lagen,nämligen den som utför samhällstjänst ellerungdomstjänst enligt föreskrifter som meddelats medstöd av samt den som utför oavlönatarbete enligt föreskrift som meddelats med stöd avlagen (1994:451) om intensivövervakning medelektronisk kontroll. Enligt regeringen bör fördenna personkrets gälla samma undantag iersättningshänseende som gäller för bl.a. intagna påkriminalvårdsanstalt. Regeringen föreslår därför attLSI ändras så att de nämnda kategorierna endast harrätt till ersättning för ideell skada.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag. Förslagen tillstyrks därför.Förslagens konsekvenserPropositionens förslag om nya regler förarbetsskadeförsäkringen har enligt regeringen storaekonomiska konsekvenser såväl för statsbudgeten ochde offentliga finanserna som för den enskilde. Dethar dock visat sig vara mycket svårt att beräkna denframtida utgiftsutvecklingen förarbetsskadeförsäkringen. Risken finns således attutgiftsnivån blir betydligt högre än beräknat.I 2001 års ekonomiska vårproposition harregeringen avsatt medel för att reformeraarbetsskadeförsäkringen. Totalt har 500 miljonerkronor avsatts och därefter 1 miljardkronor fr.o.m. 2003.Enligt regeringen är det angeläget attkostnadseffekterna av förslagen kan följasomedelbart från det att reglerna börjar tillämpas.Ett uppföljningssystem som möjliggör detta måstedärför finnas tillgängligt redan fr.o.m. den 1 juli2002. Det är vidare angeläget att system förärendehantering som ger tillgång till detaljeradstatistik skapas för arbetsskadeärenden. Regeringenkommer därför att ge RFV i uppdrag att skapa ettsådant system. I avvaktan härpå kommer regeringenatt i regleringsbrevet ge RFV i uppdrag attinom ramen för det befintliga statistiksystemetvidta åtgärder som gör det möjligt att följa föränd-ringar i arbetsskadeförsäkringens ersättningsmönsteroch mäta försäkringens effekter för kvinnor och män.En första rapportering skall göras i samband medårsredovisningen avseende 2002. (Av regleringsbrevetför 2002 framgår att RFV har fått ett sådantuppdrag. )Vidare kommer regeringen att införa enkontrollstation , då bl.a. effekten avregeländringarna och kostnadsutvecklingen skallanalyseras. RFV kommer därför att få i uppdrag attgenomföra en sammanhållen analys och bedömning avbl.a. kostnadsutvecklingen och regeländringarnaseffekt för de försäkrade.Flera av de föreslagna regeländringarna kommer attfå konsekvenser för försäkringsadministrationen.Enligt regeringen kommer de ändrade beviskravensannolikt att leda till en ökad ärendetillströmning.Regeländringarna skall dock kompletteras med atthandläggningen av arbetsskadeförsäkringen skallkoncentreras. En ny organisation förarbetsskadehandläggningen förutsätts gälla fr.o.m.den 1 januari 2003.Förslaget om ändrade beviskrav kan även komma attfå konsekvenser för de allmännaförvaltningsdomstolarna. Regeringen gör dockbedömningen att det antal överklagade beslut iarbetsskadeärenden som beror på de regeländringarsom nu föreslås är mycket svårt attuppskatta. Regeringen kommer därför att noga följakostnadsutvecklingen för de allmännaförvaltningsdomstolarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen(punkt 1)av (), (), GöranLindblad (m), () och MargaretaCederfelt (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf19 yrkandena 1-5 och2001/02:Sf309 yrkandena 1-4 och bifaller delvismotionerna 2001/02:Sf18 yrkande 1, 2001/02:Sf233 och2001/02:Sf336.StällningstagandeVi anser att det finns behov av en nyarbetsskadeförsäkring som hanteras av privataförsäkringsbolag. En sådan försäkring bör utformasså att den befrämjar förebyggande åtgärder ochrehabilitering så att riskerna för arbetsskadorminimeras liksom olägenheterna till följd av sådanaskador.Eftersom arbetsgivaren har störst möjlighet attpåverka arbetsmiljön genom val av produktionsteknikoch arbetsmetoder är det rimligt att arbetsgivarenockså har ansvar för att reducera risken förarbetsskador, bl.a. genom en försäkring förarbetsskador. För att skydda arbetstagaren bör detdock finnas en kunnig tredje part på riskbedömning,dvs. Arbetsgivaren måste i lagåläggas att teckna en fullständig försäkring förarbetsskada med en aktuarisk premie. Premien skallsättas efter de risker och skadefall arbetsgivarengenererar. Höga försäkringspremier skapardrivkrafter att minska riskerna genom tekniskainsatser och utbildning.En aktuarisk försäkring är effektiv när det gällerarbetsolyckor men går i de flesta fall inte atttillämpa när det gäller arbetssjukdomar. Orsakentill detta är att sambanden mellan en sjukdom ochdess uppkomst samt arbetsmiljön är komplicerade ochoklara.För arbetssjukdomar går det inte att sättakorrekta , bl.a. därför att sjukdomarna oftauppträder först efter lång fördröjning. Vi föreslårdärför att arbetsskadeförsäkringen enbart skallomfatta arbetsolyckor. Eftersom det ur ettlöntagarperspektiv torde vara ointressant ominkomstbortfallet på grund av sjukfrånvaro ärarbetsrelaterat eller ej bör arbetssjukdomarnaöverföras till sjukpenningförsäkringen.En aktuarisk försäkring gör kostnaderna förriskexponeringen tydliga för både anställda ocharbetsgivaren, vilket ökar incitamenten att minskariskerna. Av det skälet finns det skäl attifrågasätta färdolycksfallens plats inom enförsäkring för arbetsskador. En arbetsgivare haringa möjligheter att påverka och förhindra denna typav olyckor. Därför föreslår vi atttrafikolycksfallen inom arbetsskadeförsäkringenöverförs till trafikförsäkringen.Arbetsskadeförsäkringen har betydande årligakostnader framöver för gamlaarbetsskador i form av livräntor. Finansiering skermed avgifter. När arbetsgivaren börjar betalaförsäkringspremier för arbetsolycksfallen börarbetsskadeavgiften successivt kunna reduceras.Övergången från nuvarande finansiering till enrenodlad försäkringsfinansiering för arbetsolyckornamåste få ta tid. Arbetsgivare med riskfylldverksamhet och höga försäkringspremier bör under enövergångstid få viss del av sina betalade uren särskild fond. Ett sätt att finansiera denna äratt göra nedtrappningen av arbetsskadeavgiftenlångsammare än vad som teoretiskt skulle varamöjligt. En något långsammare minskning avarbetsskadeavgifterna får ses som en investering ien säkrare arbetsmiljö med betydligt färre framtidaarbetsolycksfall.Frågan om hur övergången från enarbetsolycksfallsförsäkring i den offentligaarbetsskadeförsäkringen till en obligatoriskansvarsförsäkring vid arbetsolycksfall skall varautformad måste utredas liksom hur enövergångslösning vid en överföring avarbetssjukdomsfallen till den allmännasjukpenningförsäkringen skall utformas.Det stora och avgörande problemet när det gällerarbetsskadeförsäkringen är enligt vår mening bristenpå incitament som premierar förebyggande åtgärder.För såväl arbetstagare och arbetsgivare somförsäkringskassa är nuvarande incitament mycketsvaga eller obefintliga. Fördelarna med vårt förslagtill modell är att den skapar just de incitamentsom den nuvarande arbetsskadeförsäkringen saknar.Eftersom premierna kommer att vara differentieradekommer arbetsgivaren att få incitament att förbättraarbetsmiljön på arbetsplatsen. Ur försäkringsmässigsynpunkt är det rimligt att arbetsgivaren betalarför de skador som uppstår på arbetsplatsen.Vad nu framförts bör som sin mening geregeringen till känna.2. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen(punkt 1)av (), () ochDésirée ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. bifallerdärmed motionerna 2001/02:Sf18 yrkande 1,2001/02:Sf233 och 2001/02:Sf336 och bifaller delvismotionerna 2001/02: Sf19 yrkandena 1-5 och2001/02:Sf309 yrkandena 1-4.StällningstagandeDet stora och avgörande problemet när det gällersocialförsäkringssystemet i allmänhet ocharbetsskadeförsäkringen i synnerhet är enligt vårmening bristen på incitament som premierarförebyggande åtgärder. För såväl arbetstagare ocharbetsgivare som försäkringskassa är incitamentenmycket svaga eller obefintliga.Ett alternativ är att arbetsskadeförsäkringenlyfts ut ur den offentliga försäkringen och attansvaret för organisation och finansiering i form aven obligatorisk tilläggsförsäkring tas över avarbetsmarknadens parter. Ett sådant förslag harutretts av (SOU1998:37).De klara fördelarna med en modell med privatainslag är framför allt att den skapar just deincitament som den nuvarande arbetsskadeförsäkringensaknar. Eftersom premierna kommer att varadifferentierade kommer arbetsgivaren att fåincitament att förbättra arbetsmiljön påarbetsplatsen. Även satsningen på rehabiliteringskulle öka. Från försäkringsmässig synpunkt är detrimligt att arbetsgivaren betalar för de skador haneller hon faktiskt orsakar.Arbetsskadeutredningens förslag om en privatarbetsskadeförsäkring är väl genomarbetat och skullei princip kunna sättas i verket relativt omgående.Det är beklagligt att så inte redan har skett.Regeringen bör därför analysera utredningens förslagliksom det norska systemet med dessincitamentsskapande inslag. Även andra förslag påområdet bör ingå i analysen. Regeringen bör därefteråterkomma till med förslag om enreformerad arbetsskadeförsäkring.Vad nu framförts bör som sin mening geregeringen till känna.3. Begreppet yrkesutbildning (punkt 4)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf19 yrkande 10.StällningstagandeVi anser att det i 4 kap. 10 § lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring angivna begreppetyrkesutbildning är otidsenligt och inte på ett brasätt speglar gällande regler och praxis. Det bördärför övervägas om det inte finns skäl att bådeförtydliga och precisera detta begrepp. Enligt vårmening bör frågan överlämnas till den utredning somhar i uppdrag att se över skyddstiderna försjukpenninggrundande inkomst. I det uppdraget ingårbl.a. vissa frågor som rör socialförsäkringssystemetför studerande. Vad nu framförts bör somsin mening ge regeringen till känna.4. Enhetligt beviskrav vidarbetsskadebedömningen (punkt 5)av (), (),(), () ochMargareta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringsåvitt avser 2 kap. 1 och 2 §§ samt punkt 2övergångsbestämmelserna. bifaller därmedmotionerna 2001/02:Sf17 yrkande 1 och 2001/02:Sf19yrkande 7 samt avslår motion 2001/02:Sf18 yrkande 2.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är det märkligt attregeringen inte har tagit fasta på Lagrådetsuttalande om att lagtillämpningen, om den inte skallriskera att präglas av alltför stor skönsmässighet,genomgående bör bygga på i vad mån vetenskapligtvälgrundade kunskaper förekommer på det område somberörs. Vi anser således på goda grunder attregeringens förslag kommer att leda till merskönsmässiga bedömningar än . Detta ärolyckligt eftersom det ur rättssäkerhetssynpunkt ärviktigt att bedömningarna är lika över hela landet.Vi motsätter oss därför regeringens förslag om ettenhetligt beviskrav vid arbetsskadebedömningen.5. Åtgärdsprogram för ökaderehabiliteringsinsatser (punkt 6)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf19 yrkande 6 och avslårmotionerna 2001/02:Sf17 yrkandena 3 och 4,2001/02:Sf283 och 2001/02:A314 yrkande 4.StällningstagandeRegeringen är oroad över att kvinnor i mindreutsträckning än män får sina skador godkända somarbetsskador. Enligt vår mening bör ambitionen intevara att lika många kvinnor som män skall fåersättning från arbetsskadeförsäkringen. I ställetbör sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna utformas såatt incitament skapas för att reducera ohälsa hosbåde män och kvinnor. Vi anser således att det ärviktigt att uppmärksamma de friskgivande faktorernai arbetet och att försöka minska denarbetsrelaterade ohälsan. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.6. Åtgärdsprogram för ökaderehabiliteringsinsatser (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf17 yrkandena 3 och 4 ochavslår motionerna 2001/02:Sf19 yrkande 6,2001/02:Sf283 och 2001/02:A314 yrkande 4.StällningstagandeRehabiliteringsreformen 1992 gav arbetsgivarna ettstort men otydligt ansvar. I praktiken har dockansvaret flyttats från arbetsgivaren till fyra olikasektorer som har olika finansiärer, nämligen hälso-och sjukvården, ,arbetsförmedlingen och . Detta harlett till att individens inflytande överrehabiliteringsprocessen har minskat sommånga människor får alltför lite hjälp medrehabilitering. Försäkringskassorna måste därför fåtydliga direktiv att arbeta aktivt medrehabilitering. Regeringen bör ta fram ett konkretåtgärdsprogram för ökade rehabiliteringsinsatser.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.7. Ersättning för karensdag (punkt 7)av (), (),(), (),(), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringsåvitt avser 3 kap. 4 §. bifaller därmedmotionerna 2001/02:Sf17 yrkande 2, 2001/02:Sf18yrkande 3 och 2001/02: Sf19 yrkande 9.StällningstagandeEnligt vår mening har karensdagen en viktig funktionatt fylla som självrisk. Vi anser att det är rimligtatt det även finns en självrisk iarbetsskadeförsäkringen. Med hänsyn härtill och dåSverige totalt sett har förmåner iarbetsskadeförsäkringen som vida överstiger deminiminormer som läggs fast i konvention (nr121) om förmåner vid yrkesskada motsätter vi ossregeringens förslag om kompensation för karensdagvid arbetsskada.8. Livränteunderlag (punkt 8)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf19 yrkande 8.StällningstagandeVid sjukfrånvaro kan en arbetstagare beroende påomständigheterna få inkomstbortfallsersättning bl.a.från sjukförsäkringen eller arbetsskadeförsäkringen.Ersättning från sjukförsäkringen fastställs pågrundval av den sjukpenninggrundande inkomsten(SGI), vari inte inräknassemesterlön/semesterersättning, naturaförmåner ellerkostnadsersättningar. I underlaget förarbetsskadeersättning ingår dock, förutom deninkomst som ingår i SGI, andra skattepliktigaförmåner än pengar, vissa kostnadsersättningar samtsemesterlön/semesterersättning. Enligt våruppfattning bör ersättning för sjukfrånvaro, oavsettom den är arbetsrelaterad eller inte, beräknasenligt reglerna för fastställande av SGI. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.9. Vidareutbildning av försäkringsläkare m.m.(punkt 9)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. bifallerdärmed motion 2001/02:Sf18 yrkandena 5-7.StällningstagandeEnligt vår uppfattning finns det vissa brister i detnuvarande försäkringsmedicinska systemet. En delanser att bristerna finns hos försäkringsläkarna,som man menar skriver yttranden som är under allkritik och går emot vetenskap och beprövaderfarenhet. Andra menar att försäkringsläkarna ärutlämnade åt att tolka de behandlande läkarnas intygoch utlåtanden. Om intygen är undermåliga blirförsäkringsläkarens bedömning mer osäker. Enligtdetta synsätt är det stora problemet bristen påförsäkringsmedicinsk utbildning hos de behandlandeläkarna. Oavsett vilket synsätt man anlägger pådetta är det viktigt att försäkringsläkarnatillförsäkras en kontinuerlig och uppdateradvidareutbildning. På så sätt garanteras att derasbedömningar baseras på aktuell kunskap somman höjer kvaliteten i beslutsprocessen.