bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Det finns enligtmotionären allvarliga tendenser att ifrågasättareligionsfriheten. Det gäller t.ex. manligomskärelse eller religiöst grundade uppfattningar omvad som är en familj. Fördömanden har skett närkyrkor vid olika anställningsförfaranden har agerati enlighet med samfundens religiösa övertygelse.Regeringen bör därför se över hur religiösa grupperi upplever sin situation och vad som börgöras för att på ett bättre sätt skalltillgodose de troendes rättigheter. Motionären anseratt det vore bra om religiösa människor får sammamöjligheter som många andra minoritetsgrupper att haen egen ombudsman, som skulle arbeta med de troendesproblem och frågeställningar.I motion 2001/02:A388 yrkande 5 av () begärs i denna del en utredning omregeringsformens minoritetsskydd, som innebär attingen får missgynnas genom lag eller annanföreskrift på grund av att han med hänsyn till ras,hudfärg eller etniskt ursprung tillhör en minoritet.Det är viktigt att slå fast att lagar eller andraföreskrifter inte får missgynna någon på grund avatt han tillhör en viss religiös gruppering.Regeringen bör tillsätta en utredning som ser överhur minoritetsskyddet i regeringsformen bör utformasför att möta de behov som finns i vårt samhälle . Eventuellt kan flera minoritetsgrupper än dereligiösa behöva omfattas av ett utvidgatminoritetsskydd.Tidigare behandlingUtskottet avstyrkte ett motionsyrkande avsamma motionär som i motion 2000/01:K279 och somgällde vikten av att svensk djurskyddslagstiftninginte skall kunna uppfattas som diskriminering avreligionsutövning (bet. 1999/2000:KU11). Utskottetredovisade att tillförsäkrar varoch en rätt till religionsfrihet, attreligionsfriheten innefattar bl.a. frihet att utövasin religion eller tro genom sedvänjor och ritualer,att den bara får inskränkas om det är nödvändigt medhänsyn till den allmänna säkerheten eller för attskydda allmän ordning, hälsa eller moral eller föratt skydda andra personers fri- och rättigheter.Kost- och födotraditioner utgör enligt utskottet enviktig del i människors kulturliv och de kan iblandvara starkt bundna i religiösa sedvänjor ellerritualer. Detta medför enligt utskottet bl.a. attlagstiftning om slakt av djur är ett område därfrågor om religionsfrihet aktualiseras. Utskottethänvisade till att hade i uppdragatt utvärdera olika s.k. religiösaslaktmetoder i syfte att finna en metod som intestrider mot svenska bestämmelser om skydd av djurvid slakt, men som kan accepteras av de parter varssedvänjor innebär att djur slaktas utan bedövning.Konstitutionsutskottet förutsatte, i likhet med vadutskottet tidigare uttalat (bet. 1996/97:KU14), attdet under den fortsatta beredningen förutomdjurskyddsaspekter på olika slaktmetoder nogabeaktas vilka förpliktelser som Europakonventionenoch andra internationella konventioner ålägger oss.Utskottet ansåg inte att ett tillkännagivande medanledning av motionen var nödvändigt.Utskottets ställningstagandeVarken enligt regeringsformen ellerEuropakonventionen är religionsfriheten överordnadi alla avseenden. Annars gällande regler förmänskligt handlande eller underlåtenhet gällerenligt grundlagsbestämmelsens förarbeten också förreligiöst handlande. Enligt fårfriheten att utöva sin religion begränsas om det ärnödvändigt av bl.a. ordnings- eller hälsoskäl ellerför att skydda andra personers fri- och rättigheter.De gränsdragningsproblem och kollisioner med andrafri- och rättigheter som kan uppstå går inte alltidatt förutse och kan ofta bli föremål för allmändebatt. Det kan enligt utskottets mening förutsättasatt skilda religiösa samfund bereds tillfälle attyttra sig när det blir aktuellt att vidtalagstiftningsåtgärder som berör religionsfrihetenoch att samfunden utövar sina möjligheter att ocksåannars försöka påverka bl.a. lagstiftningen. mening är det inte nödvändigt med ensådan undersökning av hur religiösa grupper uppleversin situation som begärs i motion 2000/01:K279yrkande 1 (kd).När det gäller frågan om en ombudsman för detroendes problem och frågeställningar kan enligtutskottets mening ifrågasättas om en sådan ombudsmanskulle kunna bidra med något utöver det som dereligiösa samfunden själva arbetar med. Utskottet ärinte berett förorda att en religionsfrihetsombudsmaninrättas. Motion 2000/01:K279 yrkandena 1 och 2 (kd)avstyrks.När det gäller yrkandet i motion 2001/02:A388yrkande 5 i denna del (kd) om skydd motdiskriminering av religiösa grupper vill utskottethänvisa till det absoluta skydd förreligionsfriheten som ges i 2 kap. 1 §regeringsformen och till att regeringen föreslagitatt det i 1 kap. 2 § regeringsformen införs enbestämmelse om att det allmänna skall motverkadiskriminering av människor på grund av bl.a.religiös tillhörighet. Motionsyrkandet avstyrksockså i denna del.Regeringskansliets arbete medmänskliga rättigheter och utbildningom mänskliga rättigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till Forumför Levande historias uppgifter tremotionsyrkanden (m resp. fp) om Forum förLevande historias roll och om information omandra brott mot mänskligheten än Förintelsen.Också ett motionsyrkande om att intefår uppfattas som en för rasistiskpropaganda (fp) avstyrks.Jämför reservationerna 18 (fp) och 19 (m).BakgrundRegeringen anger i den nationella handlingsplanenför mänskliga fri- och rättigheter att eninterdepartemental arbetsgrupp för mänskligarättigheter kommer att inrättas inomRegeringskansliet. Mänskliga rättigheter måsteständigt lyftas fram och bevakas. Regeringen anserdärför att det är viktigt att stärkaRegeringskansliets organisation i syfte attsäkerställa att respekten för de mänskligarättigheterna upprätthålls inom alla delar av denstatliga förvaltningen.Kunskapen om de mänskliga rättigheterna behöverenligt regeringen förbättras. Särskilt viktigt äratt kunskap om de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna sprids. Regeringen fäster stor viktvid att det ges möjlighet och utrymme tillkompetensutveckling om mänskliga rättigheter. En nyinriktning inom magisterexamen i examensordningen,som regeringen har beslutat om, bör enligtregeringen underlätta för högskolorna att bedrivapåbyggnadsutbildning med fördjupning även itvärvetenskapliga ämnen t.ex. mänskliga rättigheter.Regeringen avser att stödja en sommarskola ommänskliga rättigheter och demokrati inom ramen förÖresundsuniversitetet. Regeringen avser vidare attstödja fort- och vidareutbildning av vissayrkeskategorier i frågor om mänskliga rättigheter.Regeringen uppmuntrar universitet och högskoloratt analysera behovet av och förutsättningarna föratt bygga upp ett nätverk kring forskning ommänskliga rättigheter. Formerna för nätverket ochsamarbetet bör utarbetas av parterna själva.Regeringen avser vidare bl.a. att ge ett antalmyndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdragatt utbilda sin personal om mänskliga rättigheter.Särskilt fokus i utbildningen skall läggas påinformationssökning om mänskliga rättigheter.Regeringen kommer att georganisationer m.fl. möjlighet att kunna erhållabidrag till aktiviteter som främjar deltagande i dedemokratiska processerna. Regeringen avser också attge bidrag för MR-dagarna 2002.När det gäller Forum för Levande historia anges iskrivelsen att regeringen avser att låta ta frammaterial om mänskliga rättigheter som kan användasinom utbildningsväsendet. I materialet skall defolkrättsliga aspekterna uppmärksammas. Enkartläggning av de områden som är i behov avkompletteringar av utbildningsmaterial om mänskligarättigheter samt en översyn av möjligheterna att tafram detta material skall också genomföras.Regeringen avser också att låta undersökamöjligheterna att ta fram ett interaktivtutbildningsmaterial om mänskliga rättigheter. Vidareär avsikten att enskilda organisationer skallstödjas för att de skall kunna förbättramöjligheterna att vidareutbilda sin personal ochsina medlemmar om mänskliga rättigheter. Regeringenavser att bidra till att mötesplatser för olikagrupper i samhället skapas för diskussion om frågorsom rör mänskliga rättigheter och anser att eninformationsstrategi för att sprida kunskap om demänskliga rättigheterna behöver utarbetas.Hösten 1997 tog regeringen initiativ till enomfattande informationssatsning om Förintelsen.Syftet var att sprida kunskap och information omFörintelsen samt att med utgångspunkt i Förintelsenskapa en bred diskussion kring frågor som demokrati,tolerans, medmänsklighet och människors lika värde.Regeringen avser att 2003 inrätta en ny myndighet,Forum för Levande historia. Forumets uppdrag skallvara att främja arbete med, diskussion om ochreflektion över demokrati, tolerans och mänskligarättigheter i samtiden med utgångspunkt iFörintelsen. Verksamheten skall syfta till attstärka människors vilja att aktivt verka för allamänniskors lika värde. Forum för Levande historiabör ha sitt säte i men verka i hela landetgenom samverkan med andra kulturinstitutioner,skolor, universitet och högskolor,folkbildningsorganisationer och andra folkrörelser.Forum för Levande historia får ett brettverksamhetsuppdrag som ligger väl i linje med deintentioner som ligger till grund förhandlingsplanen och kommer att spela en stor rollnär det gäller utbildning om mänskliga rättigheterForum för Levande historias uppdrag kommer attvara att främja diskussion om frågor som rördemokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Medutgångspunkt i Förintelsen kommer forumet att kunnabidra till denna process t.ex. i form avutställningar och konstnärlig verksamhet och genomutbildning, seminarier och debatt.MotionernaLars m.fl. (fp) begär i motion2000/01:K402 ett tillkännagivande till regeringen omatt fokus för satsningen Levande historia ochStockholmskonferensen kring Förintelsen bör beståockså (yrkande 2). Det är enligtmotionärerna mycket angeläget att någon förskjutningav fokus inte sker till andra typer av förbrytelseri andra delar av världen och . Imotionen begärs också ett tillkännagivande tillregeringen om att inte till följd av otydliglagstiftning eller bristande rättstillämpninguppfattas som en för nazistisk, antisemitiskoch rasistisk propaganda (yrkande 1).Bo Lundgren m.fl. (m) begär i motion 2001/02:K280yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen omupplysning rörande nationalsocialismens ochkommunismens brott. Kommunismen ochnationalsocialismen har enligt motionen lett tillöver hundra miljoner människors död genomavrättningar, planerad svält eller i arbets- ochkoncentrationsläger. Det är uppenbart attundervisning och samhällsdebatt inte förmåttförmedla tillräcklig kännedom om historiens illdådoch tillräcklig vaksamhet mot de antidemokratiskaresonemangen. En uppmärksamhet liknande den somägnats åt nationalsocialismens massmord ochförintelseläger borde ägnas åt kommunismens brottmot mänskligheten. Motionärerna föreslår att 20miljoner kronor avsätts för en särskildupplysningskampanj mot kommunismens offer.Roy () begär i motion 2000/01:K314 etttillkännagivande till regeringen om behovet avinformation om de brott mot mänskligheten sombegåtts i kommunismens namn. En manifestationbeträffande kommunismens illdåd liknande denföredömliga informationen om nazismens brott harenligt motionen inte kommit till stånd trots attkommunismens illdåd är av mångfalt störreomfattning.I motion 2000/01:K359 av (m)framförs liknande synpunkter. Motionären begär etttillkännagivande till regeringen om att rikstäckandeupplysningsinsatser rörande bl.a. kommunismenshistoria och folkmord borde komma till stånd undermandatperioden. Konsekvensen kräver enligtmotionären att perspektivet fråninformationsinsatserna om nazismens offer utvidgastill att t.ex. omfatta informationsåtgärder omkommunismen som genom sin svarta historia och vidareutbredning också framstår som särskilt angelägen attpåminna uppväxande generationer om.Tidigare behandlingKulturutskottet tillstyrkte ettregeringsförslag om att inrätta en ny myndighet förfrågor som rör demokrati, tolerans och mänskligarättigheter med utgångspunkt i Förintelsen (bet.2001/02:KrU1). avstyrktes flera motionerom inriktningen för forumet. Enligt kulturutskottetsuppfattning var det av stort värde att en särskildmötesplats skapas för att aktivt verka för allamänniskors lika värde och för att behandla frågor omdemokrati, tolerans och mänskliga rättigheter medutgångspunkt i Förintelsen. Vissa motionsyrkanden m, kd respektive fp syftade till att forumetsuppdrag skulle utvidgas och inbegripa även andrakränkningar av människovärdet än Förintelsen. uppfattning syntes en sådan vidgning avuppdraget vara i överensstämmelse med regeringensplaner för det permanenta uppdraget såsom detredovisas i budgetpropositionen. I sammanhangetnämndes att historia underhösten 2001 genomförde seminarier på tematSovjetkommunismens brott mot mänskligheten.Utskottets ställningstagandeUppgiften för Forum för Levande historia skallenligt regeringens skrivelse vara att främja arbetemed, diskussion om och reflektion över demokrati,tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden medutgångspunkt i Förintelsen. Forumet får ett brettverksamhetsuppdrag och skall skapa en breddiskussion kring frågor som demokrati, tolerans,medmänsklighet och människors lika värde. anfört ligger information om ocksåandra kränkningar av människovärdet än Förintelseninom ramen för forumets uppgifter. Nämnas kan attKommittén för Levande historia under våren 2002anordnar seminarier under rubrikernaSovjetkommunismens brott mot mänskligheten och Attjämföra folkmord. Det kan enligt utskottets meningförutsättas att frågor kring Sovjetkommunismensbrott mot mänskligheten och kränkningar avmänniskovärdet i andra länder kommer attuppmärksammas också inom ramen för forumets uppdrag.Enligt utskottets mening saknas anledning att geregeringen till känna behovet av särskildaupplysningsinsatser rörande nazismens ochkommunismens brott.Utgångspunkten för verksamheten i Forum förLevande historia skall enligt regeringen fortfarandevara Förintelsen. Enligt utskottets mening saknasanledning att ge regeringen till känna att någonförskjutning av fokus till andra förbrytelser intefår ske.När det gäller frågan om att inte fåruppfattas som en för rasistisk propagandavill utskottet hänvisa till att regeringen iproposition 2001/02:59 Hets mot folkgrupp, m.m.föreslagit bl.a. att det införs en särskildstraffskala för grova fall av hets mot folkgrupp.Regeringen har vidare i den nationella handlingsplanmot rasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering som lades fram (skr.2000/01:59) särskilt uppmärksammat spridningen avrasistiska budskap och aviserat en rad åtgärder isyfte att motverka detta. Samtliga myndigheter inomrättsväsendet har haft i uppdrag attupprätta en strategi för att säkerställa attpersonalen har god kunskap om grunden för brott medrasistiska, främlingsfientliga eller homofobiskainslag och om situationen för de grupper om utsättsför dessa brott. I den mån lagstiftningen brister ieffektivitet eller det saknas skydd på områden därdet behövs, skall strävan enligt regeringen vara attåtgärda dessa brister. Enligt utskottets meningbehövs mot denna bakgrund inte ett tillkännagivandetill regeringen om att otydlig lagstiftning ellerbristande rättstillämpning inte får leda till attSverige uppfattas som en för nazistisk,antisemitisk och rasistisk propaganda.Motionerna 2000/01:K402 yrkandena 1 och 2 (fp)samt 2000/01:K314, 2000/01:K359 och 2001/02:K280yrkande 2 (alla m) avstyrks.Informationsstrategi för att sprida kunskapom mänsk-liga rättigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredningsarbete ett motionsyrkande(kd) om införandet av en medborgarbok därmedborgarskapets innebörd tydliggörs ochsamhällets grundvärder-ingar formuleras.BakgrundRegeringen avser enligt den nationellahandlingsplanen för fri- och rättigheter att låtautarbeta en informationsstrategi för att spridakunskap om de mänskliga rättigheterna. En särskildhemsida om mänskliga rättigheter aviseras.Regeringen avser att sprida handlingsplanen tillkommuner, vissa statliga myndigheter och enskildaorganisationer m.fl. En sammanfattning avhandlingsplanen skall dels översättas till engelskaoch de erkända minoritetsspråken och dels hållastillgänglig på talkassett.Regeringen kommer att georganisationer m.fl. möjlighet att ansöka om bidragtill aktiviteter som främjar deltagande i dedemokratiska processerna.Regeringen avser att se över tillgängligheten avinternationella dokument om mänskliga rättigheteroch domar från Europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna och möjligheterna att i störreutsträckning än översätta sådana dokument tillsvenska.Den interdepartementala arbetsgruppen förmänskliga rättigheter bör enligt skrivelsen få tilluppgift att följa upp och se till atthandlingsplanen utvärderas.I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop.2001/02:80) gör regeringen bedömningen att personersom beviljats uppehållstillstånd i genom ettintroduktionsprogram eller på annat sätt bör gesgoda kunskaper om och förståelse för den svenskademokratin. Regeringen har tillsatt en utredning meduppgift att se över mottagande av och introduktionför flyktingar. Utredningen skall bl.a. överväga huralla nyanlända invandrare, genom introduktioneneller på annat sätt skall kunna få ökad kunskap omoch förståelse för grundläggande normer i detsvenska samhället och det svenska demokratiskasystemet (dir. 2001:87). Utredningen (N 2001:11) ommottagande av och introduktion för flyktingarberäknas avsluta sitt arbete den 31 mars 2003.MotionernaStefan Attefall (kd) begär i motionerna 2000/01:K233och 2001/02:K342 ett tillkännagivande tillregeringen om införandet av en medborgarbok. För attbetona medborgarskapets rättigheter, men också dessskyldigheter, föreslår motionären att alla nyamedborgare och alla 18-åringar skall få enmedborgarbok där medborgarskapets innebördtydliggörs och samhällets grundvärderingarformuleras. Boken bör förmedla den värdegrund sombeskrivs i skolplanen, nämligen människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnoroch män samt solidaritet med svaga och utsatta,vilka är de värden som skolan skall gestalta ochförmedla. Denna värdegrund härleds från den etik somförvaltats i tradition och i västerländskhumanism. Överlämnandet av medborgarboken bör ske isamband med en ceremoni i hemkommunen, där manvälkomnar och uppmärksammar de nya svenskarna och desom blivit myndiga.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening börresultatet av övervägandena iUtredningen om mottagande av ochintroduktion för flyktingaravvaktas. Motionerna 2000/01:K233(kd) och 2001/02:K342 (kd) avstyrksföljaktligen.RetroaktivitetsförbudUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omen översyn av regeringsformens skydd motretroaktiv lagstiftning. Utskottet anser attde skäl som ligger till grund för dennuvarande ordningen fortfarande gör siggällande.Jämför reservation 20 (c).MotionenAgne m.fl. (c) begär i motion 2001/02:K371yrkande 30 en översyn av regeringsformens förbud motretroaktiv lagstiftning i 2 kap. 10 §regeringsformen, som gäller lagstiftning om straffoch skatter eller avgifter. Retroaktivitetsskyddetbör ses över för att det skall göras mer allmänttillämpligt i fråga om all lagstiftning medretroaktiv verkan som missgynnar medborgare ellergrupp av medborgare.Gällande rätt m.m.Enligt 2 kap. 10 § första stycket regeringsformenfår straff eller annan påföljd inte åläggas förgärning som icke var belagd med brottspåföljd närden förövades. Ej heller får svårare brottspåföljdåläggas för gärningen än den som var föreskriven då.Samma gäller även förverkande och annan särskildrättsverkan av brott. Enligt andra stycket får skatteller avgift ej uttagas i vidare mån än som följerav föreskrift, som gällde när den omständighetinträffade som utlöste skatt- elleravgiftsskyldigheten. Finner särskilda skälpåkalla det, får dock lag innebära att skatt ellerstatlig avgift uttages trots att lagen inte hadeträtt i kraft när nyssnämnda omständighetinträffade, om regeringen eller riksdagsutskott dåhade lämnat förslag härom till . 1973 årsfri- och rättighetsutredning övervägde att införaett förbud mot retroaktiv lagstiftning enligt 8 kap.3 § regeringsformen, dvs. föreskrifter omförhållandet mellan enskilda och det allmänna, somavser ingrepp i enskilda personliga eller ekonomiskaförhållanden. Av två skäl fann utredningen att detinte var möjligt att föreslå ett sådant förbud.Först konstaterades att något undantagslöst förbudmot retroaktiv lagstiftning inte upprätthålls på deangivna rättsområdena, och att i lagtext med någongrad av precision ange förutsättningarna för näravsteg får medges fann utredningen inte varamöjligt. Till det sagda kom problemet att avgöra vadsom skall förstås med att en lag är tillbakaverkandeeller har retroaktiv verkan. Utanför straffrättensområde, menade utredningen, är det ofta oklart ochföremål för delade meningar vad som skall anses varaen retroaktiv verkan av en lag. (SOU 1975:75 s.159).Rättighetsskyddsutredningen, som 1978 övervägdefrågan om förstärkt skydd mot retroaktivlagstiftning, framhöll att det varit en angelägenuppgift att fortsätta övervägningarna omretroaktivitetsförbud. Som de tidigare övervägandenahade visat uppställde sig emellertid några ganskasvårlösta problem när man undersöker möjligheternaatt vidga förbudet mot retroaktiv lagstiftning. Ettbestod i att man dittills inte helt kunnat undvikaretroaktivitet i lagstiftningsarbetet på någoträttsområde utanför straffrättens. Utanförstraffrätten fanns inga godtagna principer för attavgöra detta. Ett annat huvudproblem var att avgöravad som skall förstås med att en lag ärtillbakaverkande eller har retroaktiv verkan. Dethade inte varit möjligt att överväga hela frågan omen vidgning av förbudet mot retroaktiv lagstiftning,och utredningen begränsade sig till föreskrifter omskatt jämte avgifter till det allmänna (SOU 1978:34,s. 156).Tidigare riksdagsbehandlingVåren 1998 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande omen utredning om skärpning av förbudet retroaktivskattelagstiftning (1997/98:KU32 s. 3 f.). Utskottethänvisade till att bestämmelserna i regeringsformenom grundläggande fri- och rättigheter hadeutretts av Fri- och rättighetskommittén (SOU1993:40). Kommittén hade bl.a. uttalat att dessuppfattning var att den utformning som bestämmelseni 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen, omförbud mot retroaktiv skattelagstiftning, erhållitsyntes vara lämpligt avvägd. Utskottet gjorde ingenannan bedömning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening gör sig de skäl för attinte utvidga retroaktivitetsförbudet som anfördes av1973 års fri- och rättighetsutredning ochRättighetsskyddsutredningen fortfarande gällande.Motion 2001/02:K371 yrkande 30 (c) avstyrks.Negativ föreningsfrihetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstaganden tvåmotionsyrkanden (m) om förstärkning avgrundlagens skydd för den negativaföreningsfriheten.Jämför reservation 20 (m, kd, c och fp).MotionernaPer m.fl. (m) begär i motion 2000/01:K278 ettförslag från regeringen om förstärkt skydd för dennegativa föreningsfriheten (yrkande 5). Med rättenatt ansluta sig till en förening borde enligtmotionen rimligen också följa en rätt att utansanktion utträda ur en förening. En sådan rätt äremellertid långt ifrån given med nuvaranderegelsystem. Enligt den tolkning som Europarådetsorgan i gett åt artikel 11 iEuropakonventionen, som är gällande rätt iSverige, är också den negativa föreningsfrihetenskyddad på svensk arbetsmarknad. Arbetsdomstolen harvisserligen klargjort att enmedlem i en facklig organisation har rätt att lämnaorganisationen på egen begäran. Det förekommer dockfortfarande att fackliga organisationer nekar ellerställer upp hinder för det fall att en medlem önskarutträda eller skapar svårigheter för arbetsgivaresom vill anställa någon som inte är fackligtansluten.