bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — PRV:s verksamhet medpatent, varumärken och mönster skall ge ettöverskott motsvarande kostnaderna förPatentbesvärsrätten. Regeringen bedömer attmyndighetens verksamhet under det kommandebudgetåret skall bedrivas med samma inriktning somgällt för . Anslagsnivån harjusterats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till14,6 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförs deti motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Patent- och registreringsverket: Finansieringav viss verksamhet (likvidatorer) (38:9)PropositionenAnslaget är avsett för finansiering av verksamhetvid avseendekostnader i samband med likvidation av företag.Anslagssparandet för på 4,7 miljoner kronorhar dragits in. Anslaget minskas med 2 miljonerkronor, och medlen överförs till anslaget tillKonkurrensverket.Regeringen beräknar anslaget för till 8miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Upprätthållande av nationell metrologi m.m.(38:10)PropositionenAnslaget finansierar bidrag till riksmätplatsernavid () och (). Medlenanvänds för drift och underhåll av riksmätplatser,upprätthållande av internationell spårbarhet förmätstorheter, investeringar i metrologisk utrustningsamt till metrologisk forskning och utveckling.Metrologirådet är rådgivande och granskande avriksmätplatsverksamheten, medan Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) svararför tillsynen. Det övergripande målet förriksmätplatsverksamheten är att riksmätplatsernaskall upprätthålla en hög standard med normaler avtillräcklig omfattning och relevans. Spårbarhet förmätnormaler skall säkerställas och utvecklas genominternationella jämförelser och FoU-insatser. Föratt samordna finansieringen avriksmätplatsverksamheten under ett anslag föreslåsen överföring av fr.o.m. år 2003från anslaget till underutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.Regeringen beräknar anslaget för till 26,8miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Elsäkerhetsverket (38:11)är förvaltningsmyndighet förtekniska säkerhetsfrågor på elområdet. Deövergripande målen för verksamheten är att förebyggaav elektricitet orsakad skada på person och egendomsamt störningar på radiokommunikation ochnäringsverksamhet inom området elektromagnetiskkompatibilitet. skall därvid svaraför statliga insatser för att bygga upp,upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå förelektriska anläggningar och elektrisk materiel samtmedverka till en tillfredsställande elektromagnetiskkompatibilitet. Regeringens bedömning är attverksamheten inom myndigheten under budgetåret 2003bör bedrivas enligt den allmänna inriktning somgäller för elsäkerhetsarbetet för . Ianslutning till insatserna skall verket följa deninternationella utvecklingen och främja svensktdeltagande i internationellt samarbete inom sittverksamhetsområde. Regeringen förutsätter attElsäkerhetsverket noga följer utvecklingen vadgäller elolycksfall och elbränder för att bl.a.analysera de statliga insatserna ochelsäkerhetsnivåns utveckling med särskilduppmärksamhet på elmaterielområdet. Anslagsnivån harjusterats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till 40,2miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Bidrag till standardisering och FoU inomexperimentell teknik m.m. (38:12)PropositionenFrån anslaget lämnas bidrag till den svenskastandardiseringsorganisationen för att verka försvensk standardisering, nationellt, europeiskt ochglobalt. Det övergripande målet förstandardiseringen är att öppna marknader, höjaproduktiviteten och konkurrenskraften hos svensktnäringsliv samt att bidra till att statens specifikaansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljöoch egendom tillgodoses. Från anslaget lämnas ocksåbidrag till forskning och utveckling inomexperimentell teknik. För tekniskinformationsförsörjning lämnas bidrag till ABTerminologicentrum och Svenska föreningen förinformationsspecialister.Den svenska standardiseringsorganisationen har medframgång drivit svenska intressen i det europeiskaoch internationella standardiseringsarbetet. anslås medel till vissa myndighetersmedverkan i standardiseringen, i syfte att förstärkadessa myndigheters medverkan i standardiseringen.Anslagsbeloppen skall enligt regleringsbrevdisponeras för uppdrag till den svenskastandardiseringen för standardiseringsarbete inomdessa myndigheters ansvarsområde. Regeringenföreslår att sammanlagt 4,75 miljoner kronoröverförs till berörda myndighetersförvaltningsanslag för medverkan istandardiseringsarbetet enligt följande fördelning:utgiftsområde 6 Totalförsvar, anslaget Samhälletsskydd mot olyckor: ; utgiftsområde 14Arbetsliv, anslaget : 2,5 miljonerkronor; utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande, anslaget Boverket:250 000 kr; utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar, anslagetLivsmedelsverket: ; utgiftsområde 24Näringsliv, anslaget : 1,5 miljonerkronor. Därutöver har anslagsnivån justerats ienlighet med det generella besparingskrav på 0,7 %som lagts på anslag för förvaltnings- ochinvesteringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till70,4 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (38:13)PropositionenUnder anslaget anvisas medel tillförvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen.Anslagsnivån har justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003.Regeringen beräknar anslaget för till21,3 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Rymdverksamhet (38:14)PropositionenUnder anslaget anvisas medel för rymdforskning,fjärranalys och industriutveckling samt fördeltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom deteuropeiska rymdorganet (, )och bilaterala samarbete främst medFrankrike. Huvuddelen av anslaget, , avserbetalningar till för deltagande i långsiktigasamarbetsprojekt. Anslaget disponeras avRymdstyrelsen. Regeringen bedömer attrymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ettändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåttsväl svarar mot de fastställda målen. Anslagsnivånhar justerats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till512,. Regeringen begär vidareriksdagens bemyndigande att föranslaget Rymdverksamhet ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 1,4 miljarderkronor efter år 2003.MotionernaI motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03:N263(fp) föreslås en neddragning på rymdverkamheten med100 miljoner kronor.Även i motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en vissneddragning av anslaget med 10 miljoner kronor.Bidrag till (38:15)PropositionenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ett samfund avinvalda ledamöter som är verksamma inom teknik,vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:shuvuduppgift är att till samhällets gagn främjaingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheteninriktas på att följa, analysera och spridainformation om aktuella utvecklingstendenser samt påatt skapa och initiera samverkan mellan olikaaktörer i samhället. Från anslaget lämnas statensbidrag till IVA:s grundläggande verksamhet, t.ex.ledningsfunktion, utrednings-, utlands-,informations- och ekonomiverksamheterna. Regeringenbedömer att IVA:s verksamhet bidrar till att stärkaoch utveckla industriella kompetens ochkonkurrenskraft.Regeringen beräknar anslaget för till5,4 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Konkurrensverket (38:16)är central förvaltningsmyndighetför konkurrensfrågor. Under anslaget anvisas medeltill förvaltningskostnader för Konkurrensverket.Verket bedöms få ökade arbetsuppgifter till följd avde förslag som regeringen lade fram iproposition 2001/02:167 om ändringar ikonkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning,m.m. Anslaget ökas därför med 2 miljoner kronor.Ökningen finansieras med medel från anslaget Patent-och registreringsverket: Finansiering av vissverksamhet (likvidatorer). Därutöver haranslagsnivån justerats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till79,9 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N357 (m) föreslås attKonkurrensvereket skall anvisas 7,1 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit. Konkurrensverketbedriver ett viktigt arbete, anför motionärerna ochanser att en del av verkets resurser bör användasför att påvisa de konkurrenssnedvridningar som är enföljd av den offentliga sektorns monopol och avkommunalt och statligt ägande av bolag somkonkurrerar med privata företag.Konkurrensverket och bör slåssamman till en ny myndighet med namnet ,anförs det i motion 2002/03:N221 (m). som har tilluppgift att tillvarata intressen hos de människoroch företag som uppträder som kunder på en marknad,och båda har också som huvudmål att tillvara demöjligheter som en fri och välfungerande marknadger, säger motionären. Han hänvisar till att de tvåmyndigheternas egna beskrivningar av sinaverksamheter på respektive hemsidor också visar hurnära dessa ligger varandra. En myndighet som ägnarsig åt att bekämpa kartellbildningar ochkonkurrensbegränsningar borde med fördel kunnakombineras med en som slår vakt om behovet avinformation till konsumenterna kring sammaproblemområden, menar motionären. Han hävdar attförekomsten av två myndigheter innebär ett onödigtdubbelarbete och att en samordning skulle medföravinster.I motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03:N263(fp) föreslås en ökning av Konkurrensverketes anslagmed 10 miljoner kronor.Även i motion 2002/03:Bo290 (fp) föreslås attKonkurrensverket skall ges ökade ekonomiska resurserför att skapa bättre konkurrens. Behovet av ökaderesurser motiveras bl.a. med hänvisning tillbyggsektorn. Byggsektorn domineras av några få storaföretag som har ungefär samma priser, ochupphandlingar anses gynna de stora aktörerna påmarknaden, säger motionärerna. De konstaterar attkonkurrensen är bristfällig och att den högaprisnivån har aktualiserat frågan om det finnsanledning att misstänka kartelltendenser. Resultatetav den bristande konkurrensen, inte minst när detgäller byggnadsmaterial, är högaproduktionskostnader vilket får till följd attbostadsbyggandet inte skjuter fart, anförmotionärerna. De påpekar att de höga kostnadernaockså slår igenom i det högre pris som konsumentenfår betala för de nya bostäder som trots allt byggs.Konkurrensen inom byggsektorn måste skärpas och medutökade resurser ges störreförutsättningar att skärpa övervakningen inomytterligare sektorer, t.ex. byggbranschen, sägermotionärerna.Konkurrensverkets möjligheter att driva viktigakonkurrensmål bör öka, anförs det i motion2002/03:N395 (kd), och en ökning av anslaget med5 för ändamålet föreslås. Dessutomföreslår motionärerna att NOU) skall göras till en självständigdel av , och de föreslår därför enöverföring med frånutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning, varifrån NOU för närvarandefinansieras, till anslaget för Konkurrensverket.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om en eventuell sammanslagning avKonsumentverket och , som är föremålför yrkande i motion 2002/03:N221 (m), togs upp iregeringsförklaringen . I budgetpropositionen(s. 40) sägs , som tidigare redovisats, att fråganhar analyserats inom . Slutsatsenär att synergierna inte är så storaatt de motiverar en sammanslagning. Däremot bör detsamarbete som redan existerar mellan myndigheterna ifrågor där detta gynnar konsumentintressetförtydligas, anser regeringen.I motion 2002/03:Bo290 (fp) tas konkurrensen inombyggsektorn upp. Regeringen tillsatte i februari2002 en kommission med uppgift att föreslå åtgärdersom syftar till att främja konkurrensen och motverkakonkurrensbegränsande beteende, användning av svartarbetskraft och kartellbildning inom bygg- ochanläggningssektorerna (dir. 2002:24). Kommissionenskall vidare föreslå åtgärder som syftar till atthålla nere byggkostnaderna och höja kvaliteten inombygg- och anläggningssektorerna. Åtgärderna skallsyfta till att bryta strukturer som motverkar eneffektiv konkurrens och pristransparens, motverkaanvändningen av svart arbetskraft, stärkabyggherrekompetensen samt tydliggöra ansvaret förstörre entreprenadarbeten. Kommissionen skall arbetautifrån ett tydligt konsumentperspektiv, vari bl.a.ingår behovet av att säkra god kvalitet och hälsaoch nå sänkta bygg- och boendekostnader.Vidare skall kommissionen föreslå hur arbetet mellanberörda verk och myndigheter kan samordnas.Resultatet av kommissionens arbete skall redovisassenast den 15 december 2002.Frågan om huruvida NOU skall bibehållas i sinnuvarande form, vilket berörs i motion2002/03:N395(kd), var föremål för riksdagensbehandling i anslutning till proposition2001/02:142 om ändringar i lagen (1992: 1558) omoffentlig upphandling (), m.m. (bet.2001/02:FiU12). gjorde därvid etttillkännagivande om att det skall göras en förnyadprövning av NOU:s ställning i samband med enpågående översyn inom ommyndighetsstrukturen när det gäller konsument- ochkonkurrensfrågor. ansåg att detmåste finnas en effektiv och ändamålsenligtillsynsorganisation, vars viktigaste uppgift är attupphandlingslagstiftningen och gemenskapsrättensprinciper följs. förordade att det isamband med pågående överväganden inomRegeringskansliet skulle göras en förnyad prövningav NOU:s ställning med inriktning bl.a. på att tavara på de fördelar som kan finnas med en kontroll-och tillsynsfunktion via en förvaltningsmyndighetoch utvecklingsfunktioner i eventuellt andra former.I en reservation (m, kd, c, fp) förordades ensammanslagning av till enny myndighet, Konkurrens- och upphandlingsverket.Konkurrensforskning (38:17)disponerar medel under anslaget föratt främja konkurrensrelaterad forskning inom iförsta hand disciplinerna ekonomi och juridik.Regeringen anser att inriktningen avkonkurrensforskningen skall behållas oförändrad.Anslagsnivån har justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003.Regeringen beräknar anslaget för till6,5 miljoner kronor.MotionernaI motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03:N263(fp) föreslås en ökning av anslaget tillkonkurrensforskning med 6 miljoner kronor.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Täckande av förluster vid viss garantigivning,m.m. (38:18)PropositionenFrån anslaget täcks kostnader för räntestöd m.m.till varvsindustrin enligt förordningen (1989:824)om statligt stöd till fartygsfinansiering (upphävdgenom 1992:1064) eller motsvarande äldrebestämmelser. fattas inga nya beslutom stöd enligt några av dessa bestämmelser. Någranya åtaganden som kan leda till utbetalningar frånanslaget görs således inte längre.Regeringen beräknar anslaget för till2 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Medel till AB kanalbolag för upprustningoch drift av kanalen (38:19)PropositionenAnslaget disponeras för kostnader i samband medupprustning och drift av kanalen. beslötvåren 1992 (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92: NU33)bl.a. att finansiering av kanalens upprustning skalltillförsäkras genom statsmakternas försorg. Varjebudgetår sedan anslaget inrättades budgetåret1992/93 har anvisat förupprustning och drift av kanalen. De statligainsatserna har bidragit till att kanalens värde somkulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivtturistmål ökat. Även för bedöms 15 miljonerkronor vara tillräckligt för att klara av nödvändigupprustning och drift av kanalen. Denna nivå bedömsäven vara tillräcklig för år 2004.Regeringen beräknar sålunda anslaget för år 2003till 15 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Kostnader för omstrukturering och genomlysningav statligt ägda företag m.m. (38:20)PropositionenAnslaget disponeras för kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m.De utgifter som belastar anslaget är kostnader isamband med förvaltningen av företag med statligtägande. Regeringen föreslår att ändamålet föranslaget utvidgas till att även omfatta kostnaderavseende sådana åtgärder som vidtas för attförbättra genomlysningen av statligt ägda företag.För framställning av kvartalsrapporter ochverksamhetsberättelse för företag med statligtägande beräknas användas.Regeringen arbetar med att genomföra de beslutriksdagen fattat avseende det statliga ägandet.Regeringen fortsätter arbetet med att utvecklaförvaltningen av det statliga ägandet till att blimer aktiv och professionell. förbereds ochgenomförs de beslut fattat avseende ettantal specifika bolag. Regeringen lämnar enskrivelse till med redogörelse för företagmed statligt ägande den senaste (skr. 2001/02:120)lämnades . I syfte att öka genomlysningenav företag med statligt ägande framställerregeringen en verksamhetsberättelse och fyrakvartalsrapporter. Genomlysning är ett viktigtverktyg i utvärderingen av förvaltningen av den delav statens tillgångar som finns i företag medstatligt ägande. Verksamhetsberättelsen ingår i sinhelhet i skrivelsen om företag med statligt ägande.Belastningen av anslaget beräknas vara konstantutifrån de beräkningar regeringen tidigare gjort avanslagets nivå inklusiveanslagssparandet.Regeringen beräknar anslaget för till25 miljoner kronor.MotionernaAnslaget bör tas bort, anförs det i motion2002/03:N357 (m). Det är oklart vilka försäljningarav statligt aktieinnehav regeringen planerar, sägermotionärerna och anser att det därför inte kanuteslutas att de aktuella medlen är tänkta attanvändas till förvaltning av statligt ägda bolag.Detta finner motionärerna oacceptabelt. De menar attbolagen själva skall stå för förvaltningen och attkostnader som uppstår i samband med de försäljningarsom kan komma att ske skall täckas avförsäljningsintäkten.Även i motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och2002/03:N263 (fp) föreslås att anslaget skall tasbort.Slutligen föreslås också i motion 2002/03:N395(kd) att anslaget skall tas bort. Företag som ärverksamma på en konkurrensutsatt marknad skall inteägas av staten, anför motionärerna. De anser därföratt statliga företag bör avyttras i den takt sommarknaden kan absorbera och att försäljningen börfinansieras inom bolagen.Avgifter till vissa internationellaorganisationer (38:21)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationellanäringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer ärmedlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samtfluktuationer i valutakurser. Deltagandet bedöms avregeringen som nödvändigt för att möjliggöra svenskpåverkan på den internationella utvecklingen och förett aktivt svenskt deltagande i internationelltsamarbete samt för informationsinhämtning på förSverige viktiga områden. Av anslagssparandet för år2001 på har 1,3 miljoner kronordragits in.Regeringen beräknar anslaget för till6,5 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.RevisorsnämndenPropositionenRevisorsnämndens verksamhet är heltavgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick under år 2001till , varav årsavgifterutgjorde . Nämndensdriftskostnader uppgick till ,varav personalkostnader utgjorde 11,4 miljonerkronor. Vid utgången av hade Revisorsnämndenett positivt myndighetskapital om . Underår 2002 beräknas ett underskott om drygt2,att uppstå, hänförligt till denalltjämt bristande kostnadstäckningen inomexaminationsverksamheten. Det prognostiseradeunderskottet beräknas kunna vändas till ettöverskott år 2003.Inga motioner har väckts på detta område.Regionalt innovations- ochproduktutvecklingsstödMotionenI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås att ett nytt anslag,Regionalt innovations- och produktutvecklingsstöd,skall inrättas och tas upp med 30 miljoner kronorför . Medlen skall förmedlas till IUC-bolagenför att ytterligare stärka deras, enligtmotionärerna, framgångsrika och fungerandeverksamhet. Det är viktigt att näringslivetsregionalt förankrade och regionalt ägdainstitutioner tillvaratas för förmedling av bl.a.statliga resurser, anför motionärerna och anser detvara av största betydelse att det utgår stöd till denätverk som utgör en grundstomme i utvecklingen avsvensk industriverksamhet. Ett sådant nätverk ärIUC-nätverket. IUC fungerar som en utvecklingsresursför de regionala företagen och fokuserar på attskapa industriell tillväxt genom utveckling avprodukter, teknik och kompetens, säger motionärerna.De föreslår att det s.k. UPA-uppdraget (uppsökandeverksamhet, produktutveckling och avknoppning) skallutvecklas i enlighet med den s.k. BennetJohnsson-gruppens förslag. Motionärerna anser att det bör skeen renodling av rollfördelningen, så att liksomtidigare står för rådgivning, men att statliga medelbör gå direkt till IUC-bolagen.Vissa kompletterande uppgifterI uppdraget för den tidigare nämnda utredningen omstatens regionala insatser för företagsutvecklinghar ingått att lämna förslag om vilken roll statenskall ha gentemot IUC-bolagen i ett längreperspektiv och hur ett sådant eventuellt engagemangi så fall skall finansieras. Utredaren skulle ocksålämna förslag om hur den statliga uppdragsverksamhetsom utförs av IUC långsiktigt skallhanteras. IUC-bolagen har en konstruktion medkollektivt regionalt delägarskap, där ägarkretsenutgörs av småföretag, storföretag,företagarföreningar och övriga, t.ex. kommuner,fackföreningar, universitet och Almibolag. Förnärvarande finns det 19 IUC-bolag inom ett brettområde från teknik till musik. IUC-bolagen har avstaten fått i uppdrag att genomföra uppsökandeverksamhet, produktutvecklings- ochavknoppningsinsatser i små och medelstora företag,det s.k. UPA-uppdraget. haranvisats för UPA-uppdrag.I det avlämnade betänkandetFöretagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101)lämnar utredaren förslag beträffande IUC-bolagen ochUPA-uppdraget. IUC-bolagen bedriver en viktigverksamhet för innovationsutveckling och tillkomstenav nya företag, för produktutveckling och förutarbetande av produktionsprocesser och har en starkförankring i det lokala näringslivet, sägerutredaren. Han anser därför att det är viktigt attverksamheten med UPA-uppdraget kan utvidgas till nyaIUC, liksom att tillkomsten av andra likartadelokala och regionala verksamheter stimuleras.Eftersom verksamheten i de nuvarande IUC-bolagenskiljer sig kraftigt åt, föreslår han att gesi uppdrag att kvalitetsgranska verksamheten inomsåväl befintliga som tillkommande IUC och andralikartade lokala och regionala verksamheter. Hanföreslår att UPA-uppdraget skall ges en långsiktiginriktning och att skall satsas påverksamheten . Utredarenhänvisar till att regeringen i finansplanen för år2003 utlovar nya medel för realisering av förslagfrån BennetJohnsson-gruppen. Ett av gruppensförslag gällde IUC och har samma inriktning som denutredaren föreslår, varför han utgår från att hansförslag kan finansieras med dessa nya medel. Somtidigare redovisats övervägs inomNäringsdepartementet hur utredningens betänkandeskall hanteras.Sanering av statlig markMotionenI motion 2002/03:N360 (c) föreslås att Sverigesgeologiska undersökning (SGU) skall tilldelas ettnytt anslag Sanering av statlig mark om 15miljoner kronor. Medlen skall enligt motionärernamöjliggöra att verksamheten med saneringsåtgärder avde mest prioriterade områdena (riskklasserna 1 och2) kommer i gång på ett snabbt och effektivt sätt.Den lämpligaste myndigheten för detta arbete är SGU,som bl.a. har erfarenhet av avvecklingen av destatliga oljelagren, anför motionärerna.