bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Avsikten äratt en interdepartemental arbetsgruppskall tillsättas bestående av tjänstemänfrån bl.a. Närings-, Miljö-, Utbildnings-och Finansdepartementen för att hanteradessa frågor. Inga formella beslut äremellertid ännu fattade.Våren 2001 avslog även enmotion om träskiveindustrinskonkurrenssituation liknande den häraktuella (bet. 2000/01:NU7). I sittställningstagande hänvisade utskottettill det pågående arbetet inomRegeringskansliet om energiskatternasframtida utformning och att frågan omenergiskattesystemets eventuelltsnedvridande konkurrenseffekter kommeratt aktualiseras i detta sammanhang.När det gäller träskiveindustrinssituation har näringsminister besvarat en fråga (fr.2001/02:405) av (). I fråganpåpekades att skivindustrin i Sverigebefinner sig i en mycket bekymmersamsituation. Skälet därtill är densnedvridning av konkurrensen som skergenom de bidrag och subventioner som gårtill bioenergisektorn. I sitt svarpåpekade näringsministern attNäringsdepartementet kontinuerligt följerspånskiveindustrins situation, med hänsynbl.a. till industri-, energi- ochregionalpolitiska aspekter. Frågan områvarans användning är komplex enligtnäringsministern och berör t.ex. ävensågverkens verksamhet och lönsamhet.Beträffande frågan om attspånskiveindustrin missgynnas av attträråvaran används som obeskattat bränslehänvisade näringsministern till dengenomgripande översyn avenergibeskattningen som pågår. Dettaarbete inkluderar frågor som ärbetydelsefulla, inte minst förspånskiveindustrins konkurrenssituation,enligt näringsministern. Avslutningsvisbetonade han att träförädlingsindustrinsnyttjande av skogsråvaran är av ytterstavikt för hela landet och refererade tillatt regeringen poängterat detta i denregionalpolitiska propositionen.Med anledning av ett brev från SvenskaTräskivor angående träråvaruförsörjningentill svensk skivindustri, vari föreslåsinförandet av en negativ koldioxidskatt,ger näringsministern sin synpunkt pådetta i en skrivelse daterad 2001-12-20.I sitt svar skriver näringsministern attförslaget diskuterats mellan företrädareför Närings- och Finansdepartementen. Dåkoldioxidskatt inte tas ut på spån finnsdet rent tekniskt inte någon skatt attåterbetala, sägs det i näringsministernssvar. Vidare påpekas att förslaget skulleutgöra en form av driftstöd till berördaföretag. Enligt den praxis som etableratsinom Europeiska gemenskapens regler omstatligt stöd till företag framgår attsådant stöd regelmässigt inte kanaccepteras, skriver näringsministern.Vidare hänvisas till den pågåendeöversynen av energibeskattningen.Beträffande den utredning somnäringsministern hänvisar till kan nämnasatt avnedsättningsregler på energiskatteområdethar till uppgift att genomföra en översynav reglerna för nedsättning avenergiskatter för vissa sektorer. Iutredningsdirektivet (dir. 2001:29)anförs att den allmänna utgångspunktenför uppdraget i princip skall vara attenergi så långt möjligt skall beskattaslikartat oavsett användningsområden.Kommittén skall närmare utredaförutsättningarna för en annanavgränsning än vad som gäller avdet område inom vilketenergiskattelättnader bör tillämpas. Iuppdraget ingår att behandla olikaalternativ till utformning av enavgränsning samt vilka effekter påenergikostnader, lönsamhet m.m. enövergång till andra avgränsningar bedömsfå för olika delar avtillverkningsindustrin samt skogsbruks-,vattenbruks- och jordbruksnäringarna(inklusive växthusnäringen). Analysen böromfatta vilka sektorer eller grupper avföretag som bör omfattas avskattelättnaderna samt för- och nackdelarsom olika avgränsningar bedöms medföra pågränsytorna mot andra sektorer, t.ex.tjänstesektorn samt el- ochvärmeproduktion. Utredningsarbetet skallvara avslutat i december 2002.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågor som rörvidareförädling av skogsråvara ochdärefter separat frågan omträskiveindustrins situation.Vidareförädling av skogsråvaraSkogsindustrin har en stor betydelse förden ekonomiska utvecklingen i ochsvarar för en betydande del av detsvenska exportnettot. I de delar avlandet där skogsindustrin är etableradspelar den en väsentlig roll försysselsättningen på de berörda orterna.Utskottet har vid flera tillfällenbetonat att för att skogsindustrin ävenframgent skall kunna bidra till attupprätthålla välståndet är det viktigtatt konkurrenskraften inom den svenskaskogsindustrin kan utvecklas. Vidare harutskottet framhållit att det borde varamöjligt för den svenska skogsindustrinatt förskjuta inriktningen av exportenfrån rena råvaror mot mer förädladeprodukter. Utskottet intar sammaståndpunkt . Enligt utskottets meningär en ökad vidareförädling av den svenskaskogsråvaran bra för svensk ekonomi,sysselsättning och miljö. En ökadvidareförädling av den svenskaskogsråvaran är även viktig i ettregionalpolitiskt perspektiv, då det kanbidra till att skapa nya arbetstillfälleni glesbygden.Utskottet framhävde , isamband med behandlingen av motioner frånallmänna motionstiden, att regeringen börpå de sätt som är möjliga främja en ökadträanvändning i byggandet. Vidareanfördes att detta speciellt bör kunnaske i det offentliga byggandet och attdet offentliga byggandet kan vara denmotor som driver på och utvecklaranvändningen av en av vårt landsviktigaste naturresurser. uppfattning är det därförvälgörande att ett arbete har igångsattsinom i syfte att ökaträanvändningen i byggandet.I enlighet med vad regeringen framladei den regionalpolitiska propositionen,vilken behandlade (bet. 2001/02:NU4), pågår nu även arbetetmed att utarbeta förslag till ett programför utveckling av det nationellaträklustret. Åtgärderna inom programmetskall bl.a. syfta till att initierasamarbete som rör marknadsföring ellerproduktion av förädlade produkter medbetydande inslag av träråvara samt stödjautvecklingen av den kommersiellatjänstesektorn med anknytning tillträklustret. I anvisningarna förprogrammets utformning står bl.a. attnäringslivets medverkan i framtagandetsåväl som genomförandet av programmetskall säkerställas. Detta är enligtutskottets mening centralt. I dettasammanhang vill utskottet särskiltunderstryka vikten av samverkan mednäringen, både beträffande planeringenoch genomförandet av insatserna.Som tidigare nämnts har en beredningnyligen påbörjats inom Regeringskanslietbeträffande frågan om ett nationelltträprogram. Flera andra europeiska länderhar genomfört eller planerar attgenomföra olika satsningar för att ökaträanvändningen, bl.a. beträffandebyggandet. I de fall sådana satsningargenomförts har det skett med godaresultat. I sammanhanget vill utskottetbetona betydelsen av en bred ansats iutformningen av ett nationellthandlingsprogram. Utskottet ser det sompositivt att ett sådant arbete harinitierats. Enligt utskottets uppfattningär emellertid ett tillkännagivande avriksdagen erforderligt för att driva pådetta arbete i den riktning som utskottethär angett. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:N320 (s) och2001/02:Bo325 (c) i berörda delar. Ävenmotionerna 2001/02:MJ419 (m),2001/02:MJ523 (kd), 2001/02:N311 (c) och2001/02:N364 (mp) blir i saktillgodosedda i aktuella delar.TräskiveindustrinBeträffande träskiveindustrinskonkurrenssituation i förhållande tillenergisektorn, som har berörts i tvåmotioner, noterar utskottet att dettareella problem kvarstår förträskiveindustrin. Som utskottet tidigareuttryckt är likvärdiga konkurrensvillkoren princip som bör gälla i alla delar avnäringslivet. Denna fråga är emellertidkomplex, då den även inkluderarsågverkens verksamhet och lönsamhet. Somtidigare nämnts pågår ett arbete inomRegeringskansliet om energiskatternasframtida utformning. Kommittén omutformning av nedsättningsregler påenergiskatteområdet har till uppgift attgenomföra en översyn av reglerna förnedsättning av energiskatter för vissasektorer. I utredningsdirektivet anförsatt den allmänna utgångspunkten föruppdraget i princip skall vara att energiså långt möjligt skall beskattas likartatoavsett användningsområde. Som redovisatshar näringsminister iolika sammanhang hänvisat till nämndautredning och påtalat att detta arbeteinkluderar frågor som är betydelsefulla idetta sammanhang, inte minst förträskiveindustrins konkurrenssituation.Utskottet finner inget skäl att föregripadenna utredning. förutsätterutskottet att regeringen nogsamt följerutvecklingen inom träskiveindustrin. Dehär aktuella motionerna avstyrks därmed.TuristnäringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande turistnäringen medhänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete, bl.a. genom det s.k.Framtidsprogrammet. Jämför reservation7 (m, kd, c, fp).MotionernaEtt nationellt projekt för utveckling avfisketurism utifrån ett helhetsperspektivmed fokus på upplevelseindustrin börgenomföras enligt vad som anförs i motion2001/02:N281 (s). Att tillvaratamöjligheterna till utveckling avfisketurism är ett sätt att få ävenSveriges glesbygd att leva. För attåstadkomma detta fordras ett aktivtengagemang från resursägare ochmyndigheter, sägs det i motionen. Fråncentralt håll bör initiativ tas för attmotverka bristande samsyn och samverkaninom detta område, och en offensivstrategi bör utformas som omfattarberörda aktörer.I motion 2001/02:N282 (s) anförs attstaten bör kunna bistå medförlustgarantier vid storainternationella idrottsevenemang somgenomförs i . Detta bör ske inomramen för statens insatser inom turism.Att statsmakterna bör ta ett sådantansvar motiveras av motionärerna med detvärde olika internationellaidrottsevenemang har för och fördet svenska näringslivet. För värdlandetinnebär dessa stora evenemang att mångabesöker regionen och den ort som står förvärdskapet. Därigenom ökar turismen.Många besöker även andra delar av landetoch får därigenom nya upplevelser. Storainternationella idrottsevenemang ledertill att fler kommer till , sägsdet i motionen.Sverige har stora förutsättningar attutveckla turistnäringen, anförs det imotion 2001/02:N349 (s). Tillgångar somden svenska naturen, maten, musiken ochdesignen kan bidra till att locka flerutländska turister till . Enligtmotionärerna måste dessa varumärkenanvändas på ett aktivt sätt, vilketkräver en ökad satsning på turismen iSverige.Villkoren för den svenskaturistnäringen måste förbättras, anförsdet i Moderata samlingspartiets motion2001/02:Sk288. Motsvarande yrkande finnsäven i motion 2001/02:N342 (m). Turismenär en näring med betydandetillväxtmöjligheter och är därför viktig,inte minst i ett regionalpolitisktperspektiv. I motionerna lyfts olikaåtgärder fram som kan förbättra villkorenför den svenska turistnäringen. Den högabeskattningen på arbete drabbar särskiltpersonalintensiva branscher såsomturistnäringen, sägs det i motionerna.För att klara konkurrensen i förhållandetill övriga EU-länder måste därförskatten på arbete sänkas. Även reglernapå arbetsmarknaden måste anpassas tillturistnäringens karaktär. Vidare sägs deti motionerna att det kommunalaengagemanget inom turistsektorn innebären snedvridning av konkurrensen ochhämmar utvecklingen av befintliga och nyaföretag. Kommunerna bör därför inteengagera sig i aktiviteter som bättre kandrivas av privata företag. Vidare anförsatt regelverket bättre måste anpassastill näringen och att det stora antaletmyndigheter som är involverade i turismleder till onödig byråkrati när olikatillstånd skall sökas.Även i motion 2001/02:N261 (m) begärsett tillkännagivande om att närings- ochkonkurrensvillkoren för turistindustrinmåste förbättras. Enligt motionärerna ärstatens uppgift att verka för attlikställa företagandets villkor inomturistnäringen med vad som gäller iallmänhet för tjänsteproducerandeföretag. Sänkta skatter och en anpassningav avgifter och moms krävs för att nå enökad tillväxt. I motionen nämns bl.a.arbetsgivaravgifter, fastighetsskattenoch elenergiskatten. Vidare börregelverket för arbetsmarknaden anpassastill näringen som är starkt säsongsstyrd.Motionärerna menar även att kommunernaskall avveckla den näringsverksamhet debedriver eller sälja den till den privatasektorn. Att turistverksamhet i kommunalregi finansieras via skattemedel ledertill att företagen inom näringen inteverkar på lika villkor. Vidare hemställsatt skall begära att regeringenframlägger förslag till ett reformeratregelverk för turistnäringen. Dagenskrångliga regelverk gör det svårt attdriva en lönsam verksamhet, sägs det imotionen. Ett reformerat regelverk förturistnäringen skulle öka möjligheternaatt starta och driva olika former avturistiska aktiviteter i avfolknings- ochglesbygder.Andelen utländska turister per invånareär låg i i förhållande tillövriga länder i EU, sägs det i motion2001/02:N204 (m). En insats behöverdärför göras för att få fler utländskaturister till , anser motionären.Konkreta åtgärder på detta områdetbetyder ökade inkomster och flerarbetstillfällen inom turistnäringen.Även i motion 2001/02:N234 (m) anförsatt bör öka sina insatser för attdra till sig fler utländska besökare.Därtill anförs att skatterna bör sänkas.Arbetsgivaravgifterna drabbarturistnäringen hårt eftersom den ärarbetskraftsintensiv. Även fastighets-och energibeskattningen ökar kostnadernaför branschen. Vidare anförs att engrundläggande förutsättning för enfortsatt utveckling av turismen ärtillgången på goda och fungerandekommunikationer. Vägar är en resurs somnäringen är helt beroende av, sägs det imotionen. Vidare är tillstånd förskyltningen ett stort problem för mångasmå företag på landsbygden, enligtmotionärerna.Att den internationellamarknadsföringen av somturistland bör förstärkas anförs även imotion 2001/02:N288 (m). Staten har enviktig roll när det gäller samordning,varumärke och image, sägs det i motionen.Vidare anförs även i denna motion attvillkoren för den svenska turistnäringenmåste förbättras. Det kan enligtmotionärerna bl.a. göras genom attskatter och avgifter reduceras.I motion 2001/02:N374 (kd) betonas attturismen är en nationell angelägenhet.För att skall kunna växa somturistland krävs en ny öppenhet förturistföretagens situation och behov,sägs det i motionen. Det behövs därförförändringar inom många politikområden,bl.a. näringspolitiken,regionalpolitiken, infrastrukturen,utbildning, skatter och forskning. Vidareframhålls att turism är ett område somtill sin karaktär är typiskt nationelloch därför inte bör ligga inom EU:skompetensområde. Det är staten som skallbära huvudansvaret för att marknadsföraSverige som turistland, och insatserna pådetta område behöver ökas. Det behövsemellertid en översyn av statensengagemang och en samordning avinsatserna för att effektivisera dettaarbete. Som det nu fungerar delas destatliga insatserna inom turistsektornupp på en mängd olika myndigheter ochorganisationer. I motionen understryksäven infrastrukturens betydelse förturistnäringen. Det påpekas atttjälskador kan ställa till stora problem,och enligt motionärerna måste anslagentill de enskilda vägarna värnas.Järnvägstransporter måste även nyttjas ihögre grad då de är ett miljövänligtalternativ. Beträffande forskning anförsatt det är viktigt att aktivtdeltar i den forskning som bedrivs omturism. Därtill är det viktigt att deforskningsrön som framkommer på ettenkelt, snabbt och billigt sätttillgodogörs näringen. Dentillväxtpotential som finns inomkonferens- och evenemangsturismen måsteäven tillvaratas, enligt motionärerna.Gällande konferensturismen anförs att densvenska skattenivån begränsar möjlighetenatt vara internationelltkonkurrenskraftig. Därför börförutsättningarna för en skattesänkningutredas. Vidare bör förenklingar avregelverket genomföras för att underlättaför näringen, och merparten avSmåföretagardelegationens förslag tillregelförenklingar bör skyndsamtgenomföras. En bättre samordning mellanolika myndigheter som agerar på områdetbör även kunna ske. Vidare anförs attmyndigheterna bör minimera kontrollen avanläggningar som fungerat utan anmärkningunder och i ställetfokusera resurserna på de anläggningarsom har problem. Även krav på snabbaremyndighetsbesked bör införas. Enligtmotionärerna bör myndigheterna åläggasatt inom meddela företagarenom tillstånd ges eller inte.Enligt vad som anförs i motion2001/02:N17 (c) bör ett tillkännagivandegöras med innebörden att regeringensnarast återkommer till medförslag till en nationell turistpolitik.I motion 2001/02:N286 (fp) begärsriksdagsuttalanden i följande femavseenden: om behovet av att utvärderaverksamheten i Turistdelegationen; ombehovet av att granska verksamheten iSveriges Rese- och (); om behovet av attundersöka om effektivitetsvinster kanuppnås dels genom en sammanslagning avTuristdelegationen och , delsgenom att överföra Turistrådetsinformationsverksamhet tillUtrikesdepartementet; om behovet av attbedöma om statens mål för turismen ärrimligt i förhållande till anslagnamedel; om behovet av att ersätta destrategiska riktlinjerna iTuristdelegationens handlingsprogram meden generell politik avseendearbetskraftsintensiv tjänsteproduktion.Det mål staten har formulerat förturistnäringen - "skall ha en högattraktionskraft som turistland och enlångsiktigt konkurrenskraftigturistnäring" - ligger i stort settutanför turistpolitiken, sägermotionärerna och finner denna åtskillnadmellan mål och medel olämplig. Destatligt finansierade organen på områdethar heller inga möjligheter att nå detangivna målet oavsett anslagsnivå, varfördet bör omprövas, anför motionärerna. Deanser att följande formulering av måletskulle vara mer realistisk: "Staten skallgenom generella åtgärder förbättraförutsättningarna för export av svenskaturisttjänster", men påpekar att detta påsikt skulle kräva en annan anslagsnivå änden nuvarande. Ett annat alternativskulle, enligt motionärerna, vara attbetrakta informationen om somturistland som en del avutrikespolitiken, och att målet därmedskulle formuleras på följande sätt:"Utländska medborgare skall lätt kunna fåinformation om som turistland. "Detta alternativ implicerar ett merpassivt förhållningssätt till utländskamarknader än den offensiva och aktivtuppsökande marknadsföring som i principförknippas med verksamhet,säger motionärerna. De anser att i såfall bör den turistfrämjande verksamhetenöverföras till utrikesförvaltningen ochmöjliga samordningsfördelar ocheffektivitetsvinster av detta utredas.Verksamheten vid både Turistdelegationenoch bör granskas ochutvärderas för att utröna omstatsmakternas intentioner medverksamheten har förverkligats. Frågan omhur anslagen till disponeratsoch hur beslut förverkligatsbör utredas av revisorer föratt utröna dels om staten bör lösa in detnäringsägda bolagets aktier iTuristrådet, dels om kravet påmedfinansiering från näringen börersättas med ett förbud mot att sådan tasin i former som gör det möjligt förfinansiärerna att påverka verksamhetensinriktning, anför motionärerna.Revisorerna bör också bedöma omeffektivitetsvinster kan uppnås genom ensammanslagning av ochTuristdelegationen. Frågan om huruvida enöverföring av Turistrådetsinformationsverksamhet tillUtrikesdepartementet skulle kunna skapaökad effektivitet bör också bli föremålför en utvärdering, anser motionärerna.Vidare anförs att Turistdelegationenshandlingsprogram bör utmönstras som grundför arbetet med att utveckla den svenskaturistnäringen och ersättas med engenerell politik inom tjänstesektorn, somsyftar till att pressa ned kostnadernaför tjänsteproduktion.Turistsektorn är av stor betydelse förstora delar av lands- och glesbygden,sägs det i motion 2001/02:N262 (fp).Enligt motionärerna bör denna bransch fådet stöd som krävs för att en bygd skallöverleva. Det innefattar bl.a. sänkt momspå olika delar som berör turistnäringen.I motionen nämns bl.a. rumsuthyrning ihotellrörelse eller liknande verksamhet,upplåtelse av campingplatser ochmotsvarande campingverksamhet samtskidliftar.Vissa kompletterande uppgifterVid utskottets behandling (bet. 2000/01:NU7) av motioner påturismområdet avstyrktes samtliga dåaktuella motionsyrkanden med hänvisningtill vidtagna åtgärder och pågåendearbete, bl.a. med hänvisning till detarbete som bedrevs av den s.k.Framtidsgruppen. I en reservation (m, kd,c, fp) yrkades på bifall till flera av dedå aktuella motionerna. Dessa motionerberörde bl.a. olika åtgärder för attförbättra situationen för turistnäringen,och det påpekades att det absolutviktigaste är att det skapas generelltgoda villkor för företagandet. Vidaregällde det regelförenklingar,konkurrensförhållanden och myndigheternasarbetsordning. Därtill framhölls att enutvärdering av de statliga insatserna påturismområdet bör göras.För år 2002 beslutade (bet.2001/02:NU1) om ett ramanslag tillturistfrämjande på 91,3 miljoner kronorvilket innefattar medel till Turistrådetoch Turistdelegationen, varav 77 miljonerkronor går till och14,tillTuristdelegationen. Anslaget innebär enhöjning med ca iförhållande till föregående budgetår.Höjningen motiverades av regeringen bl.a.med genomförandet av de åtgärder somFramtidsgruppens föreslagit. Ibudgetpropositionen anfördes även att detav beslutade övergripandemålet, att skall ha en högattraktionskraft som turistland och enlångsiktigt konkurrenskraftigturistnäring, bör ligga fast. Vidareframhölls att det samlade förslag tillåtgärder och nationell strategi för densvenska turistnäringen somFramtidsgruppen presenterat bör utgöra engrund för arbetet med att utveckla densvenska turistnäringen.Turistdelegationen är centralförvaltningsmyndighet för turistfrågor.Myndigheten har enligt sin instruktiontill uppgift att dels samordna olikastatliga insatser för att stärkaturistnäringens utveckling, dels utvecklasamverkan mellan staten, regionala organ,kommuner och turistnäringen. SverigesRese- och () haruppgiften att svara för övergripandemarknadsföring av och informationutomlands om som turistland.Staten och turistnäringen äger varav Turistrådet.Riksdagen har även beviljat 60,5miljoner kronor för ytterligare insatserinom turistområdet (bet. 2001/02:NU2 och2001/02:NU4), i samband med de förslagsom regeringen framlade i denregionalpolitiska propositionen.Regeringen uppdrog åtTuristdelegationen att, efter samråd medSveriges Rese- och ochberörda myndigheter och organisationer,utarbeta ett förslag till ett program föratt stimulera till ökad innovationskraftinom turistnäringen i enlighet med vadsom framlades i den regionalpolitiskapropositionen. Insatser som främjarforskning om turism skall utgöra ettinsatsområde i programmet. Uppdragetskall redovisas till regeringen i april2002. Enligt vad som redovisades i denregionalpolitiska propositionen skallinsatser ske på följande områden.- För att stimulera till ökadinnovationskraft inom turistnäringenavsätts för tiden2002-2004. Turistdelegationen skall inära samverkan med Rese- ochTuristråd AB och berörda myndigheter ochorganisationer genomföra ett program föratt utveckla företagande ochentreprenörskap inom turistområdet mednatur- och kulturresurser somutgångspunkt. En särskild del avprogrammet skall inriktas på åtgärder somstimulerar en ökad miljömärkning avturistföretag.- För att stärka den långsiktigaattraktionskraften och lönsamheten ifjällområdet avsätts 20 miljoner kronorför tiden . Rese- ochTuristråd AB skall i nära samverkan medbl.a. Turistdelegationen, ETOUR (senedan), berörda branschorganisationer ochrese- och turistföretagen i områdetgenomföra ett projekt med fokus på enmarknads- och utbudsanalys,kompetensutveckling, produktutvecklingoch sökandet efter nya idéer/produkterför att även långsiktigt utveckla ochstärka varumärket att främja turismforskning ochsamordning av forskningsprojekt avsätts7,för perioden2002-2004. Turistdelegationen skall inära samarbete med forskningsinstitutetETOUR (European Tourism Re-searchInstitute) utarbeta ett program för attinitiera forskning inom turistområdet avstrategisk betydelse för turistnäringenoch också utveckla metoder för samordningav forskningsprojekt. ETOUR, som är endel av , utvecklar kunskapom turism och resande och bidrar tillturistnäringens utveckling och tillväxt.Utskottet behandlade (bet. 2001/02:NU4)den regionalpolitiska propositionenhösten 2001. I detta sammanhang anfördesbl.a.