bet · GP01AU6 · 2002-04-09 00:00:00 — Vad som bedöms vara sakliga skälkan variera över tiden beroende på ändradevärderingar och ett förändrat näringsliv. Sammalagstiftning kan uttolkas på olika sätt beroende påstrukturomvandling, kommersialisering av vård ochskola, nya styrsystem med starka företagskulturerdär likriktning av värderingar eftersträvas m.m.Lagstiftaren måste vara medveten om att lagarsinnehåll och rättsverkan på detta sätt kan förändrasoch luckras upp.Att bli uppsagd av personliga skäl är ett hårtstraff. Det har hänt att löntagare avskedats pågrund av mindre förseelser och att detta haraccepterats av Arbetsdomstolen. Enligt vår meningmåste graden av misskötsel vara verkligt grov föratt en uppsägning skall kunna tillgripas. Dagensrättstillämpning bör skärpas i fråga om när detskall vara möjligt att avskeda en person. Mindredrastiska och alternativa påföljder måste kunnatillgripas i stället för avskedande.Vänsterpartiet anser att regeringen bör kommatillbaka med ett förslag om skärpning av kraven ifråga om när det skall finnas saklig grund föruppsägning av personliga skäl.Det anförda innebär att vi anser att börbifalla motion A316 yrkande 9 (v).24. Turordningsundantag (punkt 18) (s, v)av (), (),(), (), KristinaZakrisson (s), (), CinnikaBeiming (s) och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 24. bifaller därmed motionerna2001/02:A276, 2001/02:A316 yrkande 2 och2001/02:A345.StällningstagandeVi vill inledningsvis peka på att lagen omanställningsskydd är en skyddslagstiftning till gagnför den svagare parten i ettanställningsförhållande. För att upprätthållarespekten för kravet på saklig grund vid uppsägningoch för att objektivitet och rättssäkerhet iakttasnär beslut skall fattas som kan få ingåendekonsekvenser för den enskilde är det viktigt attminimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen.Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren ocharbetstagarnas organisationer diskuteraturordningen, och när så bedöms som lämpligt göra deavvikelser som för båda sidor framstår som den bästalösningen, är väl etablerad på arbetsmarknaden. Pådet sättet kan frågan om att undanta någon frånturordningen avgöras av de lokala parterna som är desom känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Detgodtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebäraundergräver rättssäkerheten för den enskilde ochmissgynnar påtagligt den svagare parten.Maktbalansen mellan de lokala parterna harförskjutits till arbetsgivarens fördel.Att arbetstagarsidan dessutom fråntagitsmöjligheten till rättslig överprövning avarbetsgivarens ensidiga beslut om undantag innebären ytterligare förstärkning av arbetsgivarensställning på bekostnad av de anställdasrättstrygghet. Syftet med dendiskrimineringslagstiftning som genomförts undersenare år är att öka mångfalden i arbetslivet ochöka tryggheten för utsatta grupper. Arbetsgivarensrätt att helt efter eget huvud förfoga överturordningsundantagen ökar risken fördiskriminering, och detta även om beslutet senarekan prövas enligt diskrimineringslagstiftningen.Den kritik som vi framförde närturordningsundantaget infördes har visat sigbefogad. Det finns nu tecken som tyder på attundantagsregeln tillämpas på ett sätt som inte kangodtas och att reglerna särskilt drabbar gravida ochföräldralediga. Detta var en bakgrund tillutskottets förslag om etttillkännagivande om behovet av att förstärka skyddetför föräldralediga.Ett ytterligare skäl till att vara kritisk motundantagsregeln är de tröskeleffekter som kan uppståmed den utformning som undantaget fått. Det är avstörsta vikt att regler konstrueras så att de inte ionödan skapar etablerings- och tillväxthinder försmå företag. En gränsregel väcker dessutom ett antalfrågor, som det skulle kunna bli tvist om.Regeln bör alltså upphävas och ersättas med vadsom gällde före . Utskottetförutsätter att regeringen återkommer medett sådant lagförslag. Vad vi här har anfört bör gesregeringen till känna. Det innebär att vitillstyrker motionerna A276 (s), A316 yrkande 2 (v)och A345 (s).25. Återanställningsrätt m.m. (punkt 21) (m,kd, fp)av (), (),(), (), HenrikWestman (m), () och RunarPatriksson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 25. bifaller därmed motion2001/02:A367 yrkandena och avslår motion2001/02:A316 yrkande 3.StällningstagandeUnder fyrpartiregeringen åren 19911994 genomfördesen rad förändringar av arbetsrätten för attunderlätta en mer flexibel arbetsmarknad ochmöjliggöra en anpassning till de förhållanden undervilka de mindre företagen lever. Dessa reglerupphävdes dock av den socialdemokratiska regeringen.I vissa delar har reglerna sedan åter ändrats, menenligt vår mening på ett otillräckligt sätt.När det gäller frågan om provanställning anser viatt de ökade kraven i produktionen gör det svårareatt bedöma hur en arbetstagare fungerar i arbetet.För att en provanställning skall kunna fylla sinfunktion måste prövotiden vara så lång att den gertillräcklig möjlighet för en sådan bedömning. Med denuvarande maximala sex månaderna finns en risk attarbetsgivarna inte vågar låta provanställningenövergå i en fast anställning utan i stället avbryteranställningsförhållandet. En skulle ocksåöka företagens benägenhet att nyanställa i ställetför att nyttja övertid vid exempelvis enkonjunkturuppgång. Vi anser därför att man börförlänga prövotiden till tolv månader.Vi anser också att skyldigheten att återanställabör ändras från nuvarande niomånader för viss arbetskraft, till exempel förpersoner under 55 år.Visstidsanställning vid tillfällig arbetsanhopningfår enligt anställningsskyddslagen avse sammanlagthögst . Denna korta tid kanenligt vår uppfattning leda till att arbetsgivareser sig tvungna att välja att öka övertidsuttaget istället för att nyanställa. Det är inte rimligt attkräva att ett företag som får ett tillfälligt behovav arbetskraft som varar skalltillsvidareanställa den nödvändiga personalen föratt därefter säga upp den på grund avarbetsbrist. Med för korta tidsgränser kan det ocksåbli nödvändigt för arbetsgivaren att byta ut denvisstidsanställda arbetsstyrkan efter sex månader.Detta gäller framför allt i de mindre företagen. Vianser därför att man bör pröva att införa entidsgräns på upp till två år.Sammanfattningsvis föreslår vi att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad vihar framfört om en tiden för provanställning, tidenför återanställning och om förlängning avtidsgränserna för visstidsanställningar. Dettainnebär att bör bifalla motion A367yrkandena (kd). Motion A316 yrkandena 3 och 4(v) bör avslås.26. Återanställningsrätt m.m. (punkt 21) (v,mp)av (), Carlinge Wisberg (v) ochKerstin-Maria ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 26. bifaller därmed motion2001/02:A316 yrkande 3 samt avslår motion2001/02:A367 yrkandena 2830.StällningstagandeÅteranställningsrätten har försämrats. Den är viktigför att förhindra fingerade uppsägningar. Medargumentet övertalighet sägs en person upp, mensnart anställs en annan. En arbetsgivare som villbli av med en anställd utan att ha saklig grund föruppsägning kan använda sig avövertalighetsargumentet. Det kan gälla en kvinna somblivit gravid.Vi anser att den tidigare gränsen skallåterinföras. Återanställningsrätten bör alltså återgälla . Det innebär att vi anser attmotion A316 yrkande 3 (v) bör bifallas av riksdagen.Motion A367 yrkandena bör avslås.27. Centralt godkännande (punkt 22) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 27. bifaller därmed motion2001/02:A316 yrkande 4.StällningstagandeAlarmerande rapporter kommer om att föräldraledigaoch gravida löntagare sätts åt sidan närturordningslistor fastställs vid uppsägningar.Ärendena ökar hos JämO. Låga födelsetal är mot dennabakgrund ingenting att förvånas över. Försämringarnaav arbetsrätten och bristande bevakning ochtillämpning av den gällande lagen drabbar mångakvinnor.Vid företagskriser har de lokala fackföreningarnaen svag förhandlingsposition. Enligt Vänsterpartietsmening bör undantag från lagen vid turordningenprövas av den centrala fackliga organisationen.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag sominnebär att avvikelse från lagens turordningsreglersom berör gravida och föräldralediga skall godkännasav den centrala fackliga organisationen.Det anförda innebär att vi anser att motion A316yrkande 4 (v) bör bifallas av riksdagen.28. Stuverimonopolet m.m. (punkt 23) (m, fp)av (), (),(), () och RunarPatriksson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 28. bifaller därmed motionerna2001/02:A280, 2001/02:T253 yrkandena 3 och 4,2001/02:T463 yrkande 16 samt 2001/02:T468 yrkande4.StällningstagandeVi kan konstatera att skråväsendet fortlever ihamnarna i form av det s.k. stuverimonopolet, vilketleder till dyra stuveriorganisationer ochorationella hanteringsmetoder. Det har bl.a. intevarit möjligt att införa automatiseradlasthantering. Stuverimonopolet baseras till stordel på den s.k. listningen, dvs. förbud för andraföretag än de som Transportarbetareförbundetgodkänt, att utföra stuveriarbete i hamnarna.Listningen utgör ett klart konkurrenshinder. Förutomden s.k. listningen baseras stuverimonopolet dels påen föråldrad förordning om hamnverksamhet, dels påILO-konvention nr 137. Vi kan också konstatera attdet inom EU numera finns krav på att hamnverksamhetskall konkurrensutsättas. Flera uppmärksammadedomar, bl.a. mot hamnen i , har medfört attstuverimonopolen har upphört i vissa europeiskahamnar.Enligt vår mening bör man därför avveckladet svenska stuverimonopolet och anpassahamnverksamheten till EU:s konkurrensregler.Vi föreslår alltså att med anledning avmotionerna A280 (m), T253 yrkandena 3 och 4 (m),T463 yrkande 16 (fp) och T468 yrkande 4 (m)tillkännager för regeringen vad vi har framfört omstuverimonopolets avvecklande, vilket innebär attmotionerna tillstyrks.29. Arbetsrätten och sjöfarten (punkt 24) (m)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 29. bifaller därmed motion2001/02:T253 yrkande 11.StällningstagandeSvensk rederinäring har utsatts förkonflikter och konflikthot i stor omfattning. Dessahar drabbat såväl rederierna som svensk industri påett orimligt sätt. Enligt vår uppfattning måstedärför den arbetsrättsliga lagstiftningen ändras.Som framgår av reservationer ovan anser vi attmöjligheterna till sympatiblockader måste begränsas.Den s.k. lex , som ger svenska fackligaorganisationer vidsträckta internationellabefogenheter, måste upphävas.När det gäller reglerna i LAS ompersonalövergångar vid överlåtelse av verksamhetskiljer sig den svenska lagstiftningen, som omfattarskepp, från det s.k. övergångsdirektivet (rådetsdirektiv /187/EEG). Direktivet är till skillnadfrån vad som gäller enligt den svenskalagstiftningen inte tillämpligt på sjögående fartyg.Eftersom den svenska lagstiftningen därigenom kommeri konflikt med EU-reglerna anser vi att de svenskareglerna bör ändras.Vi kan också konstatera att det finns speciellaarbetsrättsliga regler som gäller för sjöfarten,exempelvis bestämmelser som sjuklön och arbetstid.Dessa bestämmelser har historiska orsaker mensaknar betydelse. Vi anser därför att reglernabör anpassas till vad som allmänt gäller på svenskarbetsmarknad.Sammanfattningsvis föreslår vi att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad vihar anfört om sjöfarten och den svenskaarbetsrätten. Det innebär att bör bifallamotion T253 yrkande 11 (m).30. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester, m.m. (punkt 26) (m)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 30. bifaller därmed motion2001/02:N261 yrkande 3 samt avslår motionerna2001/02:A203, 2001/02:A204 yrkande 4, 2001/02:A211yrkande 12, 2001/02:A220 yrkandena 3, 6 och 7,2001/02:A229 yrkande 10, 2001/02:A230, 2001/02:A246yrkande 4, 2001/02:A255, 2001/02:A288, 2001/02:A316yrkande 18, 2001/02:A367 yrkande 20, 2001/02:A389yrkande 26, 2001/02:A392 yrkande 3, 2001/02:Sf392yrkande 15, 2001/02:Sf393 yrkande 8, 2001/02:Sf395yrkande 1, 2001/02:So498 yrkande 12 samt2001/02:So637 yrkande 15.StällningstagandeVi utvecklar i reservation 35 vår syn på hur frågorom arbetstidens längd och förläggning bör lösas.Olika verksamheter kräver olika lösningar.Turistnäringen är en sådan verksamhet.Reglerna på arbetsmarknaden är inte anpassade tillturistnäringens speciella karaktär. Verksamheten ärstarkt säsongsstyrd vilket framkallar problem förföretag och anställda. Turistnäringen har sintyngdpunkt , och påobekväm arbetstid, kvällar och nätter vilket ocksåleder till att personalomsättningen är hög. Högapersonalomkostnader innebär färre anställda och flervisstidsanställningar. Många små turistföretagarekan inte heller leva enbart på sin verksamhet utanhar ofta ett deltidsarbete vid sidan om. För attskapa förmånligare villkor och öka produktivitetenanser vi att det behövs flexiblare arbetstidsregler,vilket även öppnar för varaktiga anställningsformer.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motion N261 yrkande 3 (m) och medavslag på motionerna A203 (fp), A204 yrkande 4 (kd),A211 yrkande 12 (kd), A220 yrkandena 3, 6 och 7(mp), A229 yrkande 10 (fp), A230 (s), A246 yrkande 4(kd), A255 (s), A288 (s), A316 yrkande 18 (v), A367yrkande 20 (kd), A389 yrkande 26 (fp), A392 yrkande3 (mp), Sf392 yrkande 15 (kd), Sf393 yrkande 8 (mp),Sf395 yrkande 1 (fp), So498 yrkande 12 (v) och So637yrkande 15 (fp) bör tillkännage för regeringen somsin mening vad vi har anfört om anpassning avreglerna på arbetsmarknaden till turistnäringensspeciella karaktär.31. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester, m.m. (punkt 26) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 31. bifaller därmed motionerna2001/02:A316 yrkande 18 och 2001/02:So498 yrkande 12samt avslår motionerna 2001/02:A203, 2001/02:A204yrkande 4, 2001/02:A211 yrkande 12, 2001/02:A220yrkandena 3, 6 och 7, 2001/02:A229 yrkande 10,2001/02:A230, 2001/02:A246 yrkande 4, 2001/02:A255,2001/02:A288, 2001/02:A367 yrkande 20, 2001/02:A389yrkande 26, 2001/02:A392 yrkande 3, 2001/02:Sf392yrkande 15, 2001/02:Sf393 yrkande 8, 2001/02:Sf395yrkande 1, 2001/02:So637 yrkande 15 och 2001/02:N261yrkande 3.StällningstagandeVi anser att arbetstidens längd ävenfortsättningsvis skall regleras viaskyddslagstiftning i kombination med kollektivavtal.En avreglering ger arbetsgivaren gratis flexibilitetnär det gäller arbetstider. En sänkning av normenför vad som skall räknas som heltidsarbete är enviktig reform för jämställdheten mellan könen. Enkortare arbetstid skulle bidra till ökad hälsa ochminskad stress eftersom den underlättarkombinationen arbete familj och ger mer tid föråterhämtning.De hälsoproblem som framför allt ökar och som ärmycket oroande är den negativa stress som har singrund i maktlöshet. Detta är ett vanligt fenomen,företrädesvis inom vårdens och omsorgensyrkesgrupper. Kommuner och landsting är storaarbetsgivare och dessa måste tillsammans med deanställda, fack och företagshälsovård identifieraoch åtgärda problemen. Mer delaktighet och stärktinflytande över planering och arbetsorganisation äravgörande.Vänsterpartiet anser att en särskild utredning börtillsättas för att se över vilka konsekvenserarbetstidens längd och förläggning får påfolkhälsan.Den dolda övertiden är ytterligare en faktor sompåverkar de anställdas hälsa och välbefinnande.Flera rapporter visar att den dolda övertiden haruppgått till lika många timmar som den tillåtna.Enligt arbetstidslagen kan övertidsavgifter tas utom en arbetsgivare överträtt 8 § eller 9 § i lagen.Vanligast är överträdelse av 8 §, där antalettillåtna allmänna övertidstimmar regleras. Deanställda och samhället i stort har intresse av attövertidsreglerna följs, så att sjuktalen kan minska.En viktig signal är därför att höjaövertidsavgiften. För arbetsgivare med storbetalningsförmåga bör avgiften vara särskilt hög.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motionerna A316 yrkande 18 (v) ochSo498 yrkande 12 (v) och med avslag på motionernaA203 (fp), A204 yrkande 4 (kd), A211 yrkande 12(kd), A220 yrkandena 3, 6 och 7 (mp), A229 yrkande10 (fp), A230 (s), A246 yrkande 4 (kd), A255 (s),A288 (s), A367 yrkande 20 (kd), A389 yrkande 26(fp), A392 yrkande 3 (mp), Sf392 yrkande 15 (kd),Sf393 yrkande 8 (mp), Sf395 yrkande 1 (fp), So637yrkande 15 (fp) och N261 yrkande 3 (m) börtillkännage för regeringen som sin mening vad viovan anfört.32. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester, m.m. (punkt 26) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 32. bifaller därmed motionerna2001/02:A204 yrkande 4, 2001/02:A211 yrkande 12,2001/02:A246 yrkande 4, 2001/02:A367 yrkande 20 och2001/02:Sf392 yrkande 15 samt avslår motionerna2001/02:A203, 2001/02:A220 yrkandena 3, 6 och 7,2001/02:A229 yrkande 10, 2001/02:A230, 2001/02:A255,2001/02:A288, 2001/02:A316 yrkande 18, 2001/02:A389yrkande 26, 2001/02:A392 yrkande 3, 2001/02:Sf393yrkande 8, 2001/02:Sf395 yrkande 1, 2001/02:So498yrkande 12, 2001/02:So637 yrkande 15 och2001/02:N261 yrkande 3 (m).StällningstagandeMänniskor har olika behov under olika perioder avlivet. Arbetstiden måste betraktas ur ettlivscykelperspektiv. Utgångspunkten skall vara attarbetslivet går att förena med att vara förälder,odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, drivaeget företag vid sidan om en anställning osv. Vitror inte att en generell arbetstidsförkortningskulle lösa de problem som finns påarbetsmarknaden. Den kan varken lösa de problem somden enskilde individen har eller bidra till att lösaproblematiken med arbetslöshet och ökad ohälsa. Viär i stället övertygade om att arbetsmarknadensparter är i stånd att hantera frågan och hittafungerande flexibla lösningar. Avtal bör, enligt vårmening, slutas på lokal nivå med hänsynstagande tillden enskilde individens behov, parat med rimligaförutsättningar för företagande. En generellarbetstidsförkortning med bibehållen lön skulleallvarligt skada konkurrenskraft då den äromöjlig att genomföra med motsvarandeeffektiviseringar.Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stortmedinflytande för personalen. En av de allraviktigaste faktorerna i medinflytandet är att fåmöjlighet att påverka omfattning och förläggning avsina egna arbetstider. Detta är således ytterligareett skäl för att arbetstidslagstiftningen börutformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökadutsträckning får möjlighet att lokalt fastställaarbetstiden efter sina behov och önskemål. Det ärpositivt för arbetstagaren att, utifrånverksamhetens behov, få möjlighet att förläggaarbetstiden på ett sätt som gör det möjligt attkombinera arbete med exempelvis studier, tid medbarnen eller fritidsaktiviteter. Även arbetsgivarengynnas av flexiblare arbetstider. Entydigautredningar visar att arbetstagare som får ettstörre inflytande över hur arbetstiden skallförläggas känner ett större engagemang ochansvarstagande för verksamheten. Ett ökat utrymmeför självvalda arbetstider ger också en positivinverkan på arbetsmiljön. Det är viktigt att detskapas gynnsamma förutsättningar så att det blirmöjligt att kombinera familj och yrkesliv. Ettfungerande familjeliv ökar prestationsförmågan påjobbet, vilket är en vinst för såväl arbetsgivaresom familj.För att öka individens frihet föreslår vi ocksåatt 10 § andra stycket semesterlagen ändras så attden semester som överstiger skall kunnaförläggas efter den enskilde arbetstagarens önskemåloch verksamhetens behov. Sådan ledighet skall blimöjlig att ta ut också som arbetstidsförkortning perdag, eller , eller att spara riktigt lång semester.Möjligheterna till ett långvarigt deltagande iarbetslivet kommer att bli allt viktigare iframtiden. Vi närmar oss en situation medarbetskraftsbrist som hotar tillväxten och ledertill stora påfrestningar på välfärdssystemen. Därföranser vi att övergången från arbetsliv tillpensionärsliv måste vara mer flexibel och att detdärför bör införas en lagstadgad rätt att gå ner iarbetstid ålder.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenmed anledning av motionerna A204 yrkande 4 (kd),A211 yrkande 12 (kd), A246 yrkande 4 (kd), A367yrkande 20 (kd) och Sf392 yrkande 15 (kd) och medavslag på motionerna A203 (fp), A220 yrkandena 3, 6och 7 (mp), A229 yrkande 10 (fp), A230 (s), A255(s), A288 (s), A316 yrkande 18 (v), A389 yrkande 26(fp), A392 yrkande 3 (mp), Sf393 yrkande 8 (mp),Sf395 yrkande 1 (fp), So498 yrkande 12 (v), So637yrkande 15 (fp) och N261 yrkande 3 (m) börtillkännage för regeringen som sin mening vad vi haranfört om flexibilitet.33. Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester, m.m. (punkt 26) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 33. bifaller därmed motionerna2001/02:A229 yrkande 10, 2001/02:A389 yrkande 26,2001/02:Sf395 yrkande 1 och 2001/02:So637 yrkande 15samt avslår motionerna 2001/02:A203, 2001/02:A204yrkande 4, 2001/02:A211 yrkande 12, 2001/02:A220yrkandena 3, 6 och 7, 2001/02:A230, 2001/02:A246yrkande 4, 2001/02:A255, 2001/02:A288, 2001/02:A316yrkande 18, 2001/02:A367 yrkande 20, 2001/02:A392yrkande 3, 2001/02:Sf392 yrkande 15, 2001/02:Sf393yrkande 8, 2001/02:So498 yrkande 12 och 2001/02:N261yrkande 3.StällningstagandeStress och utbrändhet är ett av de snabbast växandeproblemen i dagens samhälle. För att minska och påsikt kunna få bort dessa problem krävs en politiskuppgörelse över blockgränsen. föreslårdärför ett handlingsprogram i fyra punkter som tarsin utgångspunkt i själva definitionen av stress.Stress växer ur upplevelsen av maktlöshet. Det ärkombinationen av hårt arbete och känslan av att inteha kontroll över sin livssituation som bränner utmänniskor. Handlingsprogrammet handlar om att geindividen större makt över sitt eget liv. Enligt defyra punkterna skall individen ges 1. makt över sinegen arbetstid, 2. makt över sin egenkompetensutveckling, 3. makt över familjens totalatid och 4. makt över den egna arbetsmiljön.I fråga om individens makt över sin egen arbetstidanser att den anställdes inflytande övervar, när och hur det egna arbetet utförs måste öka.Detta är centralt för att kunna hantera över- ochunderbelastning utan att drabbas av negativ stress.Möjligheterna för den enskilde att, med hänsyn tillverksamhetens krav, bestämma över sin arbetstid ökargenom en liberal arbetstidsreform.Förkortad arbetstid genom lagstiftning är en frågasom har diskuterats livligt. Defrämsta förespråkarna för minskad arbetstid finnsbland regeringens stödpartier och bland friståendedebattörer.