bet · GP01BOU5 · 2002-02-21 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensförslag i proposition 2001/02:62 Kooperativhyresrätt jämte följdmotioner och vissa friståendemotioner med anknytning till propositionens förslag.Utskottet föreslår att bifallerpropositionens förslag och avslår samtliga motioner.I propositionen föreslår regeringen en lag om enny upplåtelseform; kooperativ hyresrätt. Kooperativhyresrätt kan beskrivas som en mellanform mellanvanlig hyra och bostadsrätt.Den nya upplåtelseformen avser upplåtelse avbostadslägenheter. Den kooperativa hyresgästensnyttjanderätt till lägenheten skall i åtskilligaavseenden stämma överens med vad som gäller vidvanlig hyra. Hyresvärden skall emellertid vara enförening, en kooperativ hyresrättsförening, och dekooperativa hyresgästerna skall vara medlemmar iföreningen. Hyresgästernas intresse av boinflytandeoch boendedemokrati kan därmed tillgodoses inomramen för föreningen. Boendeformen kooperativhyresrätt är ägnad att ge förutsättningar för enbättre boendemiljö med stora inslag avboendedemokrati och självförvaltning. Det skallfinnas två typer av föreningar, dels föreningarenligt ägarmodellen som äger det hus därlägenheterna finns, dels föreningar enligthyresmodellen som hyr lägenheterna avfastighetsägaren. Den kooperativahyresrättsföreningen skall vara ett särskilt slag avekonomisk förening. Medlemmarna skall betala vanligamedlemsinsatser. Dessutom skall föreningen kunna taut särskilda upplåtelseinsatser i samband medlägenhetsupplåtelsen.En hyresgäst som flyttar skall inte kunna säljaden kooperativa hyresrätten men skall i princip harätt att få tillbaka betalade insatser. Föreningenskall själv bestämma hyran för lägenheterna.Reglerna om ombildning från vanlig hyresrätt tillbostadsrätt föreslås utvidgas till att gälla ävenombildning till kooperativ hyresrätt enligtägarmodellen. En kooperativ hyresrättsförening skallalltså enligt förslaget ha samma rätt att köpa enhyresfastighet som är till försäljning som enbostadsrättsförening har. Det skall även varamöjligt att ombilda från vanlig hyresrätt tillkooperativ hyresrätt enligt hyresmodellen.Den nya lagen, jämte följdlagstiftning, föreslåsträda i kraft den 1 april 2002.Till betänkandet har fem reservationer fogats.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En ny upplåtelseformRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo325 yrkande13.Reservation 1 (c) - motiv.2. Uppräkning av insatser vidåterbetalningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkooperativ hyresrätt i denna del enligt bilaga 2.Därmed bifaller proposition 2001/02:62i denna del och avslår motionerna 2001/02:Bo21yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo24 yrkande 2 samt2001/02:Bo25 yrkande 2.Reservation 2 (m, kd, -)3. Tiden för återbetalning av insatser regeringsförslagetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkooperativ hyresrätt i denna del enligt bilaga 2.Därmed bifaller proposition 2001/02:62i denna del.4. Tiden för återbetalning av insatser snabbare återbetalningRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo25 yrkande 3.Reservation 3 (kd)5. Majoritetskravet vid ombildningtill kooperativ hyresrätt och bostadsrättRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkooperativ hyresrätt och lag om ändring i lagen(1982:352) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt i dessa delar enligtbilaga 2. Därmed bifaller proposition2001/02:62 i dessa delar och avslår motionerna2001/02:Bo22 yrkandena 1 och 2 i dessa delar,2001/02:Bo23, 2001/02: Bo24 yrkande 1,2001/02:Bo25 yrkande 1, 2001/02:Bo245 yrkande 1,2001/02:Bo247 yrkande 1, 2001/02:Bo318 yrkande 6,2001/02:Bo320 yrkande 17, 2001/02:Bo324 yrkande 4samt 2001/02:Bo325 yrkandena 15 och 16.Reservation 4 (m, kd, c, fp, -)6. Majoritetskravet vid ombildningfrån kooperativ hyresrätt m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omkooperativ hyresrätt i denna del enligt bilaga 2.Därmed bifaller proposition 2001/02:62i denna del och avslår motion 2001/02:Bo22yrkandena 1 och 2 i dessa delar.Reservation 5 (m, kd, c, fp, -)7. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om kooperativ hyresrätt,2. lag om ändring i jordabalken,3. lag om ändring i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder,4. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfastighet m.m.,5. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen(1977:792),6. lag om ändring i hyresförhandlingslagen(1978:304),7. lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt,8. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),9. lag om ändring i lagen (1994:831) omrättegången i vissa hyresmål i ,enligt bilaga 2, i den mån lagförslagen inteomfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmedbifaller proposition 2001/02:62 i dennadel.Stockholm den 21 februari 2002På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Lennart (), (), (), (), (),(), (), (), (), (),(), (), (), (),(), ()och (-).2001/02BoU5Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUnder gällde lagen (1986:1242)om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt(försökslagen). Regeringen kunde genom lagenförsöksvis lämna ekonomiska föreningar tillstånd attbedriva verksamhet med upplåtelse av kooperativhyresrätt. I samband med tillståndet kunderegeringen också meddela dispens från vissahyresrättsliga bestämmelser. har utvärderatförsöksverksamheten (se Rapport 1996:7). Irapporten konstaterades att försöksverksamheten hadefått en relativt liten omfattning. ansågatt den kooperativa hyresrätten ändå borde införassom en permanent upplåtelseform men framhöllsamtidigt att upplåtelseformen behövde få klara ochrimliga villkor.Riksdagen gav till känna attregeringen borde återkomma till medförslag till en permanent lagstiftning om denkooperativa hyresrätten och att denna upplåtelseformborde omfatta både de s.k. ägar- och hyresmodellerna(bet. 1998/99:BoU2, rskr. 1998/99:136).Regeringen beslutade atttillkalla en särskild utredare med uppdrag attföreslå permanenta regler för kooperativ hyresrätt(dir. 1999:88). Utredningen, som antog namnetUtredningen om kooperativ hyresrätt, avgav inovember betänkandet Kooperativ hyresrätt(SOU 2000:95).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en lag om en nyupplåtelseform; kooperativ hyresrätt. Förslaget innebär i huvudsakföljande. Den nya upplåtelseformen skall kunnaanvändas för upplåtelse av bostadslägenheter. Denkooperativa hyresgästens nyttjanderätt tilllägenheten skall i åtskilliga avseenden stämmaöverens med vad som gäller vid vanlig hyra.Hyresvärden skall emellertid vara en förening, enkooperativ hyresrättsförening, och de kooperativahyresgästerna skall vara medlemmar i föreningen.Hyresgästernas intresse av boinflytande ochboendedemokrati kan därmed tillgodoses inom ramenför föreningen. Boendeformen kooperativ hyresrätt ärägnad att ge förutsättningar för en bättreboendemiljö med stora inslag av boendedemokrati ochsjälvförvaltning. Det skall finnas två typer avföreningar. Föreningar enligt ägarmodellen skall ägadet hus där lägenheterna finns. Föreningar enligthyresmodellen skall hyra lägenheterna. skall vara ettsärskilt slag av ekonomisk förening. Medlemmarnaskall betala vanliga medlemsinsatser. kunna ta ut särskilda medlemsinsatser,upplåtelseinsatser, i samband medlägenhetsupplåtelsen. En hyresgäst som flyttar skallinte kunna sälja den kooperativa hyresrätten menskall i princip ha rätt att få tillbaka betaladeinsatser. Föreningen skall själv bestämma hyran förlägenheterna. Reglerna om ombildning från vanlighyresrätt till bostadsrätt föreslås utvidgas tillatt gälla även ombildning till kooperativ hyresrättenligt ägarmodellen. En kooperativhyresrättsförening skall alltså enligt förslaget hasamma rätt att köpa en hyresfastighet som är tillförsäljning som en bostadsrättsförening har. Detskall även vara möjligt att ombilda från vanlighyresrätt till kooperativ hyresrätt enligthyresmodellen.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den1 april 2002.Utskottets övervägandenUtskottet behandlar under detta avsnittpropositionens förslag i allt väsentligt endasti de delar de mött invändningar i motionerna.En ny upplåtelseformUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör avslå en motion om attkooperativ hyresrätt skall införas som enpermanent upplåtelseform med hänvisning tillatt motionärerna blir tillgodosedda genomregeringsförslaget. Jämför reservation 1 (c)- motiv.Regeringens förslag innebär att en lag om en nyupplåtelseform, kooperativ hyresrätt, införs.Kooperativ hyresrätt kan beskrivas som en mellanformmellan vanlig hyra och bostadsrätt. Den nyaupplåtelseformen skall kunna användas för upplåtelseav bostadslägenheter. Den kooperativa hyresgästensnyttjanderätt till lägenheten skall i åtskilligaavseenden stämma överens med vad som gäller vidvanlig hyra. Hyresvärden skall emellertid vara enförening, en kooperativ hyresrättsförening, och dekooperativa hyresgästerna skall vara medlemmar iföreningen. Hyresgästernas intresse av boinflytandeoch boendedemokrati kan därmed tillgodoses inomramen för föreningen. Det skall finnas två typer avföreningar, dels föreningar enligt ägarmodellen somäger det hus där lägenheterna finns, dels föreningarenligt hyresmodellen som hyr lägenheterna. skall vara ettsärskilt slag av ekonomisk förening. Föreningenskall själv bestämma hyran för lägenheterna.I den under allmänna motionstiden väckta motionen2001/02:Bo325 (c) yrkande 13 föreslås att enpermanent lagstiftning om kooperativ hyresrättinförs (förslag om tillkännagivande).Boendeformen kooperativ hyresrätt är ägnad att geförutsättningar för en bättre boendemiljö med storainslag av boendedemokrati och självförvaltning.Hyresgästernas självförvaltning ger mycket bramöjligheter att anpassa boendet till hyresgästernassärskilda önskemål. Den kooperativa hyresrätten kandärmed utgöra ett för vissa hyresgäster bättrealternativ än vanlig hyresrätt. Genom hyresgästernasverksamhet i föreningen bör man också kunna uppnå eneffektivare förvaltning. Hyresgästernas delaktigheti boendet kan bidra bl.a. till en större socialgemenskap. Detta bör leda till en ökad omsorg omboendemiljön och därmed också till minskat slitage.Kostnaderna för boendet kan därmed och genom ökadsjälvförvaltning hållas nere. Genom förbättradboendedemokrati och större social gemenskap ökarockså tryggheten i boendet. kommerboendeformen kooperativ hyresrätt inte att krävalika stora ekonomiska satsningar av enbostadssökande som bostadsrätt. kanhyresgästerna bygga upp ett kapital i föreningen somkommer dem och nya generationer av kooperativahyresgäster till godo i form av lägreboendekostnader. Boendeformen är spekulationsfri.Det råder en bred politisk enighet om att denkooperativa hyresrätten bör permanentas somupplåtelseform. Ett enigt utskott stod bakom dettillkännagivande till regeringen som initierade denutredning på vilken propositionens lagförslagbygger. Utskottet ställer sig således bakomregeringsförslaget om att upplåtelseformen skallpermanentas. Genom utskottets ställningstagandekommer c-motionärerna att bli tillgodosedda.Motionen avstyrks med hänvisning till detta.Uppräkning av insatser vid återbetalningUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör anta regeringens lagförslag ochavslå motionsförslagen om att en uppräkningav insatserna skall kunna ske vid enåterbetalning till en avgående medlem. Jämförreservation 2 (m, kd, -).Enligt regeringens förslag skall medlemmarna betalavanliga medlemsinsatser. Dessutom skall föreningenkunna ta ut särskilda upplåtelseinsatser i sambandmed lägenhetsupplåtelsen. En hyresgäst som flyttarskall inte kunna sälja den kooperativa hyresrättenmen skall i princip ha rätt att få tillbaka betaladeinsatser.Enligt 2 kap. 9 § fjärde stycket förslaget tilllag om kooperativ hyresrätt skall en avgående medleminte ha rätt att få tillbaka ett högre belopp än dethan eller hon betalat till föreningen som insatser.Enligt regeringen beror svaret på frågan omuppräkning av insatser skall tillåtas i grunden påvem man vill prioritera; de medlemmar som går urföreningen eller de som stannar kvar. Förbudet motuppräkning ger föreningen mer kapital som kananvändas till att t.ex. hålla hyrorna nere.Uppräkning skall, enligt regeringsförslaget, dockkunna göras av insatser vid en ny medlems inträdeeller en ny upplåtelse av hyresrätt. Något tak föruppräkningen föreslås inte. Förslaget i denna delinnebär, enligt regeringen, inte någon försvagningav föreningens eget kapital utan har en gynnsaminverkan på föreningens ekonomi.Enligt förslaget i motion 2001/02:Bo24 (m) yrkande2 skall medlemsinsatser uppräknas både i samband medåterbetalning av medlemsavgift och vid antagande avny medlem. Förslaget syftar till att en värdesäkringav insatserna skall kunna ske (lagförslag som börantas av ). I motion 2001/02:Bo21 (m)yrkandena 1 och 2 föreslås dels avslag påregeringsförslagets lydelse av 2 kap. 9 § fjärdestycket lagen om kooperativ hyresrätt, dels ettriksdagens tillkännagivande om att regeringen böråterkomma till med ett lagförslag om hurgrunderna för en lämplig uppräkning av insatsernaskall kunna lagfästas. Också detta motionsförslagsyftar till att en värdesäkring skall kunna ske avinsatserna.Även i motion 2001/02:Bo25 (kd) yrkande 2 föreslåsavslag på regeringsförslagets lydelse av, såsommotionen får förstås, 2 kap. 9 § fjärde stycketlagen om kooperativ hyresrätt.Såsom regeringen anför är frågan om en uppräkningav insatserna skall tillåtas vid återbetalning avgående medlem ytterst beroende på den värderingman gör av vem man vill gynna; den avgåendemedlemmen eller de som bor kvar med kooperativhyresrätt. Utskottet anser att regelsystemet sålångt möjligt bör utformas så att det i främstarummet ger utrymme för att hålla hyrorna nere. Ensådan ordning kommer också en avgående medlem att hahaft fördel av. Motionsförslagen om att insatsernaskall kunna räknas upp vid en återbetalning till enavgående medlem bör därför avslå.Tiden för återbetalning av insatsUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör anta regeringens lagförslag ochavslå motionsförslaget om att insatsernaskall återbetalas snabbare. Jämförreservation 3 (kd).Beträffande tiden för återbetalning av insatsföreslår regeringen att föreningslagens bestämmelserskall gälla. En avgången medlem har enligt dessaregler rätt att få ut insatsen först sex månaderefter avgången. Avgången inträffar (enligthuvudregeln) vid utgången av det räkenskapsår somslutar näst sedan medlemmen har sagtupp sig för utträde m.m. Den nämnda månaden kan istadgarna förlängas . Maximalt kandet alltså dröja 24 månader. Föreningen kan inte gemedlemmarna en vidare rätt till återbetalning än vadlagen stadgar. Tidsrymderna skall börja gälla närlägenheten sägs upp. Ordningen för återbetalning ärtill skydd för föreningens borgenärer.I sammanhanget bör nämnas dels att föreningengenom sina stadgar kan helt eller delvis begränsarätten till återbetalning, dels att föreningen ivissa fall, beroende på sin ekonomi, inte får betalatillbaka gjorda insatser, dels att föreningen,enligt en för den kooperativa hyresrätten föreslagenspecialregel, skall vara skyldig att betala tillbakainbetalade insatser till den som har överlåtit sinhyresrätt så snart förvärvaren har betalat deinsatser som denne skall betala.I motion 2001/02:Bo25 (kd) yrkande 3 föreslås enbegränsning av tiden för återbetalning avmedlemsinsats efter detatt medlemmen sagt upp sig (förslag omtillkännagivande).Tillämpningen av föreningslagens bestämmelser omåterbetalning kan i viss utsträckning komma attinnebära komplikationer för den som är medlem i enkooperativ hyresrättsförening och som behöveranvända sitt kapital för att förvärva en annanbostad. Den särreglering som föreslås gälla för denkooperativa hyresgäst som överlåter sin hyresrätt(t.ex. byter den mot annan bostad) innebär vanligenen snabb återbetalning. Regeln kommer därförsannolikt också att medföra att den kooperativahyresgäst som har ett behov av detkapital han lagt ned för sitt medlemskap i förstahand kommer att försöka överlåta sin hyresrätt.Enligt utskottets mening kan det finnas en visstveksamhet till en ordning som ibland innebär t.o.m.en avsevärd tidsutdräkt med återbetalning avinsatserna. Motionsförslaget går ut på att för dekooperativa hyresföreningarnas del föreningslagensbestämmelser skulle frångås så att de i demföreskrivna tidsrymderna skulle kortas.Föreningslagens tidsrymder i nu behandlat avseendesyftar jämte flera andra bestämmelser till ettgott borgenärsskydd och avser därutöver bl.a. attföreningen skall kunna anpassa sin verksamhet tillett vikande medlemsantal. Utskottet anser mot dennabakgrund att föreningslagens bestämmelser inte börfrångås på det sätt motionärerna föreslår. Utskottetanser att regeringsförslaget bör antas och att någottillkännagivande om snabbare återbetalning ienlighet med kd-motionen inte bör göras. Kd-motionenbör således avslås.Majoritetskravet vid ombildning till kooperativhyresrätt och bostadsrättUtskottets förslag i korthet:Riksdagen bör anta regeringens lagförslag ochavslå motionsförslagen om att ett krav påenkel majoritet skall gälla vid ombildningfrån hyresrätt till kooperativ hyresrätt ochbostadsrätt. Jämför reservation 4 (m, kd, c,fp, -).Enligt regeringens förslag bör reglerna omombildning från vanlig hyresrätt till bostadsrättutvidgas till att gälla även ombildning tillkooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen. skall alltså enligtförslaget ha samma rätt att köpa en hyresfastighetsom är till försäljning som en bostadsrättsföreninghar. Det skall även vara möjligt att ombilda frånvanlig hyresrätt till kooperativ hyresrätt enligthyresmodellen. Regeringsförslaget innebär att enkvalificerad majoritet skall stå bakom också ensådan ombildning.För ombildning till bostadsrätt har tidigare gälltett krav på enkel majoritet som innebar atthyresgästerna i mer än hälften av de uthyrdalägenheterna måste vara för ombildningen (se bet.1998/99:BoU10). Det nuvarande kravet på kvalificeradmajoritet liksom tidigare kravet på enkelmajoritet avser förutsättningarna både för att enintresseanmälan skall få göras, vilket grundläggerföreningens rätt till förköp, och för att föreningenskall kunna besluta att förvärva en fastighet.I fyra motioner föreslås att endast enkelmajoritet skall krävas för ombildning tillkooperativ hyresrätt. Det gäller motionerna2001/02:Bo24 (m) yrkande 1 i denna del, 2001/02:Bo25(kd) yrkande 1, 2001/02:Bo23 (c) och 2001/02:Bo22(fp) yrkandena 1 och 2 i dessa delar. Enligt m-motionen bör samma majoritetsregler gälla också vidombildning till bostadsrätt. (I samtliga motionerutom fp-motionen föreslås att nu skallbesluta om den förordade lagändringen; i fp-motionenföreslås ett avslag på regeringsförslaget i dennadel jämte ett tillkännagivande om lagändringen. )I ett flertal motioner föreslås ett återinförandeav kravet på enkel majoritet för ombildning tillbostadsrätt (flertalet förslag avser att riksdagennu beslutar lag). Det gäller motionerna 2001/02:Bo24(m) yrkande 1 i denna del, 2001/02:Bo318 (m) yrkande6 (partimotion), 2001/02:Bo247 (m) yrkande 1,2001/02:Bo245 (m) yrkande 1, 2001/02:Bo320 (kd)yrkande 17, 2001/02: Bo325 (c) yrkandena 15 och 16(partimotion) samt 2001/02:Bo324 (fp) yrkande 4(partimotion).Vad först gäller kravet på kvalificerad majoritetför ombildning till kooperativ hyresrätt enligtägarmodellen anser utskottet att i allt väsentligtsamma synpunkter gör sig gällande som i fråga omombildning till bostadsrätt. De regler som gällersådan ombildning motiveras av att ju fler som deltari en ombildning desto större är möjligheten attövergången till bostadsrätt blir lyckad. Vidaregäller bl.a. att boendet är av en så stor betydelseatt det därför inte är rimligt att en ombildningskall få genomföras om ett större antal hyresgäster,kanske uppemot hälften, motsätter sig denna.Det enda rimliga är därför att kräva enuppslutning med kvalificerad majoritet vidombildning till kooperativ hyresrätt enligtägarmodellen och till bostadsrätt. Motsvarandesynpunkter gör sig i det mest väsentliga gällandeäven vad gäller en övergång till hyresmodellen.Utskottets ställningstagande innebär att kravet påen kvalificerad majoritet bör gälla både vidombildning till bostadsrätt och till kooperativ.Motionsförslagen om ändrade majoritetsregleravstyrks.Majoritetkravet vid ombildning från kooperativhyresrätt m.m.Utskottets förslag i korthet:Riksdagen bör anta regeringens lagförslag ochavslå motionsförslaget om att ett krav påenkel majoritet skall gälla vid ombildningfrån kooperativ hyresrätt och vid försäljningav en kooperativ hyresrättsförenings hus.Jämför reservation 5 (m, kd, c, fp, -).Ett beslut om att överlåta ett hus som tillhörföreningen och i vilket det finns kooperativahyresrätter skall enligt regeringsförslaget fattaspå föreningsstämma och på det sätt som gäller förbeslut om likvidation enligt föreningslagen.Hyresgästerna i minst två tredjedelar av delägenheter som är upplåtna med kooperativ hyresrättskall ha gått med på beslutet.Föreningslagens bestämmelser skall gällabeträffande en kooperativ hyresrättsföreningsmöjligheter att upphöra, t.ex. för bildande av enbostadsrättsförening. För likvidation krävs detantingen att samtliga röstberättigade förenar sig ombeslutet eller att det har fattats på två eftervarandra följande stämmor och på den senare stämmanhar biträtts av två tredjedelar av de röstande.Längre gående villkor kan föreskrivas i stadgarna.Enligt regeringen bör utrymmet för hyresgästernaatt ombilda sina nyttjanderätter till sådana formersom går att utnyttja ekonomiskt vara begränsat. Närdet finns grund för tvångslikvidation kan föreningenbesluta om likvidation utan att iaktta de särskildamajoritetskraven. Det bedöms inte vara så stor riskatt dessa krav kringgås. Reglerna om likvidationanser regeringen innebära ett tillräckligt skydd förföreningen och dessa kooperativa hyresgäster. Attgenerellt hindra att föreningarna upphör elleromvandlas till bostadsrättsföreningar torde intevara möjligt och för övrigt inte heller önskvärtenligt regeringens bedömning.I motion 2001/02:Bo22 (fp) yrkandena 1 och 2 idessa delar föreslås avslag på regeringsförslaget omatt det skall krävas två tredjedels majoritet förförsäljning av hus i vilket det finns kooperativahyresrätter vilken medför ombildning till vanlighyresrätt och mer generellt, såsom motionen fårförstås, ombildning från kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen till vanlig hyresrätt ellerbostadsrätt. Därutöver föreslås att det i ställetskall krävas krav på enkel majoritet (förslag omtillkännagivande).De kooperativa hyresgästernas intresse avstabilitet i sitt boende talar för attföreningsbeslut som får till följd att dekooperativa hyresrätterna upphör eller övergår iannan form skall kunna komma till stånd enbart om enstark majoritet bland hyresgästerna önskar det.Reglerna bör också bidra till att trygga denspekulationsfrihet som är kännetecknande förupplåtelseformen. Utrymmet för hyresgästerna attombilda sina nyttjanderätter till sådana former somgår att utnyttja ekonomiskt bör därför varabegränsat. Enligt utskottets mening bör mot dennabakgrund föreningslagens bestämmelser om likvidationgälla. Motionsförslaget bör därför inte genomföras.Det bör uppmärksammas att föreningslagensbestämmelser om likvidation gäller även förbostadsrättföreningar.Ett föreningsbeslut om en överlåtelse avföreningens hus kan få ingripande konsekvenser förhyresgästerna. Hyresgästerna skyddas visserligengenom bestämmelser om att den kooperativahyresgästen har rätt att få tillbaka sin insats (medvissa begränsningar) och bo kvar i lägenheten (medvanlig hyresrätt). Men konsekvenserna blir ändockstora för de boende. Det är därför rimligt att krävaatt hyresgästerna i minst två tredjedelar av delägenheter som är upplåtna med kooperativ hyresrättbör ha gått med på beslutet. En motsvarande ordninggäller enligt bostadsrättslagen.