bet · GP01FÖU12 · 2002-05-14 00:00:00 — Dethandlar också om oväntade hot och företeelser i vårvardag som kan drabba oss var och en. Tryggheten ochsäkerheten handlar om hur vi som enskilda individerkan skydda oss och bli skyddade om det fruktansvärdaoch oväntade skulle inträffa.Motionärerna anser att den översyn av denfrivilliga försvarsverksamheten som utförts varangelägen men är kritiska till att det alltjämtsaknas en helhetsbild av Försvarsmaktens egna behovav de frivilliga organisationerna i relation tilltotalförsvarets verksamhet i stort (yrkande 1).Motionärerna anser det självklart att resursertill och uppfyllandet av de fyra målen skall ha densäkerhetspolitiska hotbilden på både kort och långsikt som utgångspunkt (yrkande 2).Det finns enligt motionärerna risk för att oklarabeslutsunderlag och förslag kan resultera ifelaktiga beslut. Det är därför angeläget attregeringens propositioner är grundade påtillförlitliga och väl genomarbetade underlag. Omdet inte är så ser motionärerna det som ettallvarligt hot mot demokratin (yrkande 3).Propositionen beskriver enligt motionärerna att defrivilliga organisationernas medverkan ochengagemang behövs i den frivilligaförsvarsverksamheten. Det framkommer dock inte varesig hur dessa organisationer skall engageras, vilkauppgifter de skall ha eller hur de skall fogassamman till en fungerande enhet bestående av demånga olika delarna. Denna brist på helhetssyn kanockså ha inneburit att ledningsfrågan för denfrivilliga försvarsverksamheten inte berörs ipropositionen, vilket är en stor brist. Det ärdärför angeläget att ledningsorganisationen för denfrivilliga totalförsvarsverksamheten ses över(yrkande 4).Motionärerna anser att det är alltför mångaobesvarade frågor i de förslag regeringen läggerfram och anser därför att det behövs en fullständigöversyn av totalförsvaret där begreppet helhetssynoch samverkan skall vara grundläggandeutgångspunkter, och där totalförsvarets alla olikagrenar skall ingå (yrkande 5).Motionärerna anser att uppdrag till och stöd iform av statliga medel till frivilligaförsvarsorganisationer, som för övrigt bör benämnasfrivilliga totalförsvarsorganisationer, bör utgåfrån följande huvuduppgifter (yrkande 6):§ Att verka för totalförsvarets demokratiskaförankring.§§ Att verka för en höjning av samhällets ochmedborgarnas beredskap att möta olikapåfrestningar genom information/upplysning.§§ Att höja individens förmåga att dels själv kunnaförebygga och klara olika påfrestningar, dels attge stöd och hjälp åt andra medborgare somdrabbas.§§ Att utgöra en förstärkningsresurs för kommuneroch statliga myndigheter vid extraordinärasituationer.§§ Att medverka med kompetens och resurser vid olikatyper av internationella insatser.§§ Att bidra till personalförsörjningen tilltotalförsvarets utbildnings-, beredskaps- ochkrigsorganisationer.§Motionärerna anser dessutom att även om vi inte kanha beredskap mot rena självmordsattacker börtotalförsvarets beredskap mot olika former avterrorattacker med okonventionella metoder och vapenstärkas (yrkande 7). Det har enligt motionärernahändelsen visat. I denberedskapen har den frivilliga försvarsverksamheteninom totalförsvaret en viktig roll som behövervidareutvecklas.Motionärerna anser att en fråga som är angelägenatt få besvarad är hur hemvärnet skall klara av sinframtida rekrytering på ett effektivt och trovärdigtsätt om minskad värnpliktsutbildning gröper urrekryteringsunderlaget. De anser att regeringenspassiva personalförsörjningsstrategi för hemvärnetmåste ersättas med en offensiv strategi som byggerpå direktrekrytering enligt den modell som finnsredan i dag. De unga män och kvinnor som vidmönstringen inte kan erbjudas en plats iinsatsorganisationen skall i stället erbjudasmöjligheten att skriva kontrakt med hemvärnet(yrkande 8). En kontrakts-/rekryteringsmodell börenligt motionärerna även anpassas för studerande viduniversitet och högskola (yrkande 9). I det falletgenomförs den grundläggande hemvärnsutbildningen,lång, i en följd under en sommar. Enkontrakts-/rekryteringsmodell bör vidare anpassasför unga män och kvinnor som just har tagit stegetin i förvärvslivet (yrkande 10). Här kan den modellmed tre månaders skräddarsydd hemvärnsutbildningfördelad tillämpas.Kristdemokraterna anser att regeringen snarastskall återkomma med ett klargörande förslag om hurden frivilliga totalförsvarsverksamheten skallintegreras i de nationella skyddsstyrkorna och hurden verksamheten skall organiseras och ledas samtvad den konkret skall innehålla och innebära förtotalförsvaret i stort (yrkande 11).I liberalernas kommittémotion Fö25 (fp)av och understryks attfrivilligorganisationerna, inte minst de kvinnliga,spelar en mycket betydelsefull roll för vårtförsvar. Den frivilliga försvarsverksamheten är tillskillnad från värnpliktsvolymen viktig förtotalförsvarets folkliga förankring. I takt med denalltmer mångfasetterade bilden av hot mot vårsäkerhet såväl i fredstid som i krigstid och dengrundläggande omstrukturering det svenska försvaretundergår kommer den frivilliga försvarsverksamhetenatt möta nya och viktiga uppgifter och utmaningar.Det är enligt motionärerna viktigt att de somverkar inom frivilligorganisationerna ges reellaförutsättningar att delta fullt ut i verksamheten,bl.a. genom möjlighet att få ledigt vid t.ex. grund-, repetitions- och kompletteringsutbildningar. Ensådan lagstadgad rätt finns ej i dag.I motion Fö26 (mp) av påpekas attregeringens förslag tyvärr i huvudsak går ut påatt i första hand befästa defrivilliga försvarsorganisationernasroll som opinionsbildare och rekryteringsbas för dettraditionella invasionsförsvaret. Vad gäller defrivilliga försvarsorganisationernas internationellaroll nämner propositionen att frivilligaförsvarsorganisationer i utökad omfattning bör kunnautbilda enskilda personer som kan rekryteras tillmilitära och civila internationella fredsfrämjandeinsatser. Denna inriktning bör enligt motionärenvara vägledande och bör utgöra de frivilligaförsvarsorganisationernas huvuduppgift (yrkande 1).Regeringens syn på de frivilligaförsvarsorganisationernas roll i det traditionellainvasionsförsvaret återspeglas enligt motionären ide föreslagna riktlinjerna för organisationsstöd.Motionären anser att inget ytterligareorganisationsstöd, inte heller resurser som frigörsgenom omfördelning, skall gå till frivilligaförsvarsorganisationer som ser som sin roll attstärka vårt traditionella territorialförsvar.Motionären anser att organisationsstödet till defrivilliga försvarsorganisationerna i huvudsak börgå till organisationer som sprider kunskap om ellerbedriver utbildning och rekryterar till deltagande iinternationella fredsfrämjande missioner. Det totalaorganisationsstödet till frivilligaförsvarsorganisationer bör kunna minskas (yrkande2).Motionären framhåller att i stället för attutnyttja hemvärnet som rekryteringsbas till deinternationella insatser som behöver delta ibefäster propositionen hemvärnets roll som denviktigaste delen av de nationella skyddsstyrkorna.Hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna är endel av det traditionella invasionsförsvaret och harenligt motionären inte längre någon framträdanderoll att spela när invasionshotet avskrivits ochSverige omformar sitt försvar för att kunnagenomföra internationella insatser. Den roll sommotionären kan se att hemvärnet bör ha är attutbilda för samt utgöra en rekryteringsbas förinternationella fredsfrämjande insatser (yrkande 3).Motionären anser att inga ytterligare resurser,inte heller resurser som frigörs genom omfördelning,skall gå till att befästa hemvärnets roll inom denationella skyddsstyrkorna. Hemvärnets resurser böromfördelas till verksamheter som rör internationellafredsfrämjande insatser, och det totala anslagettill hemvärnsförbanden bör kunna minskas (yrkande4).I motion 2000/01:Fö201 (s) av påpekasatt den kraftiga förändring som sker av försvaretändrar förutsättningarna också för de frivilligaförsvarsorganisationerna. Utgångspunkten borderimligtvis vara att stödet till dem måste öka. Detär då angeläget att stödet går både till dekvinnliga och de manliga försvarsorganisationerna.Det får inte vara så att de manliga organisationernaoch deras företrädare gynnas.Regeringen bör därför så snabbt som möjligt redovisahur stödet till de frivilligaförsvarsorganisationerna skall utformas och då ävenbelysa fördelningen mellan manliga och kvinnligaorganisationer.I motion 2000/01:Fö305 (m) av att då det gäller rättsskyddet för denenskilde hemvärnsmannen finns det många oklarheter.Hemvärnskretsar i landet har länge försökt att fåklara besked då det gäller rättsskyddet och vilkenhjälp en hemvärnsman kan räkna med om det skulleinträffa något som föranleder exempelvis åtal ellerkrav om skadestånd.Motionären hänvisar till att svar som lämnats avsåväl rikshemvärnschefen som försvarsministernlämnar många frågetecken kring rättshjälpen förhemvärnsmännen.I motion 2000/01:Fö902 (m) framhåller RolfGunnarsson att det är den sjukpenninggrundandeinkomsten som ligger till grund för denersättning som betalas ut dåhemvärnet/frivilligorganisationerna genomförinsatser. Detta innebär att studerande, arbetslösa,hemarbetande med små barn, pensionärer ochdeltidsarbetande är de första som vid behov finns påplats, men oftast de som har den minstaersättningen. Motionären anser att en översyn aversättningsbestämmelserna bör göras.I motion Fö7 (m) av ochEwa understryks att utvecklingen ivärlden har, inte minst med tanke på den senastetidens händelser av hot och angrepp, tydligt visatpå nödvändigheten och behovet av allas deltagande.Allt färre tas ut till värn- eller civilplikt.Samhällets skyddsnät kan därför inte garanterasendast genom dessa insatser. Därför är enligtmotionärerna ett frivilligt engagemang ettnödvändigt inslag i samhällets beredskap ochtotalförsvar.I motion Fö13 (m) av och Jan-EvertRådhström påpekas att det behövs folklig förankringbyggd på delaktighet och medansvar när det gällersårbarheten och säkerheten i samhället. Det ärfrämst avhängigt det faktum att samhället aldrigkommer att kunna bygga upp ett heltäckande skyddsnätvia offentligt finansierade institutioner. Därför ärett frivilligt engagemang ett nödvändigt inslag isamhällets beredskap och i totalförsvaret. En nygeneration frivilliga med kompetens inom skildaområden kommer med utgångspunkt i detta att ha entydligare roll i samhällsberedskapen och itotalförsvaret.Utskottets ställningstagandeI försvarsutskottets betänkande Det nya försvaret(bet. 1999/2000:FöU2) framhöll utskottet följande omden frivilliga försvarsverksamheten.Utskottet har i tidigare uttalanden framhållitden frivilliga försvarsverksamhetens betydelse.Genom sitt starka engagemang och sin bredakompetens inom skilda områden utgör dessaorganisationer en viktig resurs för landetsförsvar. Utskottet har också framhållit att derasverksamhet ger breda medborgargrupper en chansatt engagera sig och göra en insats förtotalförsvaret. Frivilligorganisationerna bidraräven till en bred och djup folklig förankring avtotalförsvaret, liksom att de även har en viktigroll i totalförsvaretspersonalförsörjningssystem. Mot bakgrund av denomstrukturering som pågår inom totalförsvaretvälkomnar därför utskottet regeringens initiativatt utreda den frivilliga försvarsverksamhetensframtida inriktning och uppgifter inomtotalförsvaret. Utskottet anser det vara av storvikt att den frivilliga försvarsverksamhetenförnyas i takt med ominriktningen avtotalförsvaret.Utredningen om den frivilliga försvarsverksamheten(), som utskottethänvisar till i det föregående, överlämnade ifebruari 2001 betänkandet Frivilligheten ochsamhällsberedskapen (SOU 2001:15) till regeringen.Betänkandet har efter remissbehandling varitunderlag för den proposition om frivilligförsvarsverksamhet som utskottet tar ställning tillhär. Som ett led i sin beredning av ärendet harutskottet haft överläggningar med representanter förde frivilliga försvarsorganisationerna.Utskottet understryker ånyo den frivilligaförsvarsverksamhetens - dvs. de frivilligaförsvarsorganisationernas och hemvärnets - mycketviktiga roll inom totalförsvaret. Verksamhetenomfattar försvarsupplysning samtrekrytering och utbildning av frivilliga föruppgifter inom totalförsvaret. Dessa uppgifter -inte minst upplysningsverksamhet - är viktiga ocksåi den förändringsprocess som det frivilligaförsvaret genomgår och som beskrivs i det följande.De omfattande säkerhets- och försvarspolitiskaförändringar som skett medför delvisnya förutsättningar för den frivilligaförsvarsverksamheten liksom förtotalförsvarsverksamheten i övrigt. Det frivilligaförsvaret kommer även framgent att ha enbetydelsefull roll, inte bara då det gällerverksamhet för totalförsvaret, utan också för attstärka samhällets förmåga att förebygga och hanterasvåra påfrestningar på samhället i fred samt för attbidra till fred och säkerhet i omvärlden.Det frivilliga försvaret spelar genom sin bredaorganisatoriska och geografiska spridning och sinfrivilliga rekryteringsgrund en viktig roll förförsvars-viljan och totalförsvarets förankring isamhället. Rekryteringsbasen för den frivilligaförsvarsverksamheten har under de senaste årenminskat i takt med att allt färre genomför värnpliktoch civilplikt. Det är därför viktigt att finna nyarekryterings- och utbildningsvägar till detfrivilliga försvaret, bl.a. bör ansträngningar görasför att i större utsträckning än rekryterayngre personer och också i större utsträckning änför närvarande engagera reservofficerare iverksamheten. Utskottet bedömer att personalensmöjligheter att på olika sätt delta i internationellverksamhet kan komma att ha betydelse för att främjarekryteringen. Det frivilliga försvaret utgörsamtidigt en viktig rekryteringsbas föranställningar inom totalförsvaret.Utskottet anser - liksom regeringen - att stödtill de frivilliga försvarsorganisationerna ävenfortsättningsvis skall kunna lämnas till ideellaorganisationer med demokratisk struktur, varsverksamhet kan utnyttjas för totalförsvarets fyrahuvuduppgifter, dvs. att- försvara mot väpnat angrepp,-- hävda vår territoriella integritet,-- bidra till fred och säkerhet i omvärldenoch-- stärka det svenska samhället vid svårapåfrestningar i fred.-Riksdagen har över statsbudgetenanvisat anslag till stöd för de frivilligaförsvarsorganisationernas verksamhet. Förinnevarande budgetår har anvisat drygt 88miljoner kronor. Utskottet har i anslutning tillbudgetbehandlingen (bet. 2001/02:FöU1) bl.a. anförtföljande (s. 92):Utskottet anser att de frivilligaförsvarsorganisationerna genom sitt starkaengagemang och sin breda kompetens inom skildaområden i samhället utgör en viktig resurs förlandets försvar. Stödet bör därför enligtutskottets mening även fortsättningsvis lämnastill de frivilliga försvarsorganisationerna såatt deras verksamhet främjar totalförsvaret ochger verksamheten en bred folklig förankring. Ettstatligt stöd till denna verksamhet bör därförinte enbart hänföras till krigsorganisationenskvantitativa eller kvalitativa behov av utbildadpersonal, utan även lämnas som ett allmänt stödtill den frivilliga försvarsverksamheten.Det statliga bidraget för det mer allmänna stödethar sålunda bestämts av . haremellertid inte beslutat om hur medlen skallfördelas mellan organisationerna.De frivilliga försvarsorganisationerna fårhärutöver uppdragsmedel från andra anslag påstatsbudgeten. Sålunda har t.ex. Försvarsmaktenlämnat bidrag om under år2001 till organisationerna förutbildningsverksamhet.Utskottet förutsätter att i likhet mednuvarande ordning bereds tillfälle att ta ställningtill statsbidragets totala omfattning och därmedtill den frivilliga försvarsverksamhetensförutsättningar. I det sammanhanget bör även denberäknade omfattningen redovisas av de medel somutöver särskilt anslag på statsbudgeten lämnas avFörsvarsmakten m.fl. för utbildningsverksamhet m.m.Härutöver bör även fortsättningsvis myndighetermed uppgifter inom totalförsvaret i enlighet medförordningen (1994:524) om frivilligförsvarsverksamhet även i övrigt stödja dennaverksamhet, t.ex. med instruktörer, materiel ochanläggningar.Med hänvisning till vad utskottet anfört börregeringens förslag till riktlinjer förorganisationsstöd och uppdrag till den frivilligaförsvarsverksamheten (förslag 1) godkännas.I flera motioner tas från olika utgångspunkterfrågor upp om folkförankring, organisation,uppgifter, utnyttjande, stöd m.m. till denfrivilliga försvarsverksamheten. Utskottet anserinte att det finns behov av ytterligare uttalanden idessa frågor utöver det ovan anförda, varförmotionerna 2000/01:Fö201 (s), 2000/01:Fö208 (kd)yrkande 12, 2001/02:Fö6 (kd) yrkandena 2 och 3,2001/02:Fö7 (m), 2001/02:Fö10 (fp) yrkande 19,2001/02:Fö13 (m), 2001/02:Fö23 (m) yrkande 1,2001/02:Fö24 (kd) yrkandena 1-7 samt 2001/02:Fö26(mp) yrkandena 1 och 2 avstyrks.Riksdagen godkände regeringens förslagtill inriktning av Försvarsmaktens organisation,innebärande bl.a. att det skulle inrättas nationellaskyddsstyrkor, inkluderande hemvärnsförband. betänkanden Det nya försvaret(bet. 1999/2000:FöU2) och Försvarsbeslut för2002-2004 (bet. 2001/02:FöU2) begär utskottet attregeringen skall återkomma till med ennärmare redovisning av utformningen av de nationellaskyddsstyrkorna.I propositionen lämnar regeringen nu förslag tillinriktning av hemvärnsförbanden inom de nationellaskyddsstyrkorna. Regeringen anmäler också att denvad avser de nationella skyddsstyrkornas närmareutformning avser att återkomma i budgetpropositionenför 2003 och i nästa försvarsbeslutsproposition föratt lämna den berörda redovisningen.Innebörden av den stora omstrukturering avförsvaret som beslutade om äratt hemvärnet får - relativt sett - en väsentligtökad betydelse i framtidens försvar. Hemvärnet haren hög beredskap och kan lösa skydds- ochbevakningsuppgifter samt kan utnyttjas för attstärka samhället vid svåra påfrestningar i fred.Hemvärnet kan säkerställa den territoriella närvaroni olika delar av landet. Vissa hemvärnsförband ärlämpade att få uppgifter med högre svårighetsgrad änvad som gäller för huvuddelen av förbanden. Deförbanden skall kunna lösa bevaknings- ochskyddsuppgifter som är nya. De skall också kunna havissa underrättelseuppgifter. Hemvärnsförbanden börtillföras materiel och resurser i övrigt för attkunna lösa de allt viktigare uppgifter som de får.Materiel bör sålunda överföras från nedlagdakrigsförband till hemvärnet. För att säkerställanödvändig rörlighet bör förbanden ha tillgång tillfordon.Regeringen har i propositionen lämnat enredovisning av hemvärnsförbandens roll inom denationella skyddsstyrkorna. Regeringen bör när denåterkommer med den aviserade redovisningen av denationella skyddsstyrkorna också redogöra förledningsförhållandena för hemvärnsförbanden inomramen för de nationella skyddsstyrkorna, bl.a.militärdistriktens roll i sammanhanget.Utskottet anser att regeringens förslag tillinriktning av hemvärnsförbanden inom de nationellaskyddsstyrkorna (förslag 2) bör bifallas.I flera motioner tas frågor upp om inriktning m.m.för hemvärnet. Några särskilda uttalanden utöver vadutskottet har gjort i det föregående anserutskottet inte är nödvändiga. Motionerna2000/01:Fö208 (kd) yrkande 11, 2001/02:Fö23 (m)yrkandena 2-4, 2001/02:Fö24 (kd) yrkandena 8-11 samt2001/02:Fö26 (mp) yrkandena 3 och 4 avstyrks.I motion 2000/01:Fö305 (m) anförs att det finnsmånga oklarheter då det gäller rättsskydd förenskilda hemvärnsmän. Utskottet har inhämtat atthemvärnsmän i tjänst är likställda med anställda iförsvaret och med totalförsvarspliktiga vad avserfrågor om rättsskydd. Utskottet utgår från att För-svarsmakten i mån av att det blir aktuellt lämnarjuridiskt bistånd. Motion 2000/01:Fö305 (m) behöverdärför inte bifallas.Försvarsmakten och börsamordna frivilligorganisationernas internationellaarbete med den verksamhet som dessa myndigheterbedriver inom ramen för det säkerhetsfrämjandesamarbetet med Öst- och . Utskottetanser sålunda - i likhet med regeringen - attfrivilligorganisationernas stödjande verksamhet idet säkerhetsfrämjande samarbetet bör fortsätta.Frivilliga försvarsorganisationer bör ges ökademöjligheter att utbilda personer som kan rekryterastill militära och civila internationellafredsfrämjande uppgifter samt till annan verksamhetinom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet.Utskottet anser vidare - i likhet med regeringen -att det nuvarande systemet för ersättningar ochförmåner då frivilliga utnyttjas vid höjd beredskapeller vid räddningstjänst i fred bör gälla också ifortsättningen. Vid uppgifter i fred som inte ärräddningstjänst bör parterna själva komma överens omvad som bör gälla. Med anledning härav avstyrksmotion 2000/01:Fö902 (m) vari yrkas attersättningsbestämmelserna bör ses över.I motion 2001/02:Fö25 (fp) framhålls vikten av attde som verkar inom frivilligverksamheten skall harätt till ledighet för att delta i sådan verksamhet.Arbetsmarknadsutskottet har vid olika tillfällenavstyrkt liknande motioner. Utskottet gör ingenannan bedömning än arbetsmarknadsutskottet, varförmotion 2001/02:Fö25 (fp) avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Riktlinjer för organisationsstöd och uppdragtill den frivilliga försvarsverksamheten(punkt 1)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Fö208 yrkande12, 2001/02:Fö6 yrkandena 2 och 3 och 2001/02:Fö24yrkandena 1-7 samt avslår proposition 2001/02:159punkt 1, motionerna 2000/01:Fö201, 2001/02:Fö7, 2001/02:Fö10 yrkande 19, 2001/02:Fö13,2001/02:Fö23 yrkande 1 och 2001/02:Fö26 yrkandena 1och 2.StällningstagandeInför alla mer eller mindre olika stora ochbetydelsefulla delar av totalförsvarets framtidaorganisation och innehåll, som vid skildatidpunkter fått att ta ställning till, saknas enhelhetsbild av den omfattande omorganisation ochomvälvning av försvaret som fortfarande pågår.Regeringen presenterar gång på gång olika delar aven komplicerad och kostnadskrävande verksamhet utanatt det ges möjlighet att överblicka helheten. Dettager ett svårbedömt intryck, där konsekvenserna avdet förslag som det är aktuellt att besluta om inteär överblickbart. Detta gäller också proposition2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inomtotalförsvaret.Den översyn av den frivilliga försvarsverksamhetensom utförts var angelägen, men även i dettasammanhang saknas en helhetsbild av Försvarsmaktenseget behov av de frivilliga organisationerna irelation till totalförsvarets verksamhet i stort.Utan att det bekräftas i proposition 2001/02:159infinner sig tanken att frivilligorganisationernaskall ersätta åtminstone en del av de funktioner somförsvunnit i det hårt nedbantade totalförsvaret.Detta måste i så fall tydligt framgå i planerna förverksamhet och organisation av det framtidatotalförsvaret.Kristdemokraterna har , imotioner, debatter, särskilda yttranden m.m.,framhållit att proposition 1999/2000:30 Det nyaförsvaret, som beslutade om den 30 mars2000, inte var den helhetslösning som regeringen,och ansåg att den var.Kristdemokraterna avstyrkte därför propositionen.En annan av de invändningar som vi kristdemokraterframförde i anslutning till beslut den 30mars 2000 var att regeringens förslag vilade på ettdåligt genomarbetat beslutsunderlag. Den kritikenkan även riktas mot propositionen Frivilligförsvarsverksamhet inom totalförsvaret.Propositionens förslag är otydliga. Många frågorlämnas obesvarade. Som exempel kan nämnas denfrivilliga försvarsverksamhetens organisation,innehåll och ledarskap. Även frågan hur hemvärnetskall inordnas i de nationella skyddsstyrkornaklargörs inte.Vi anser att det är alltför många obesvaradefrågor i de förslag som regeringen lägger fram.