bet · GP01SOU19 · 2002-05-16 00:00:00 — Utskottet hänvisar till attmotionerna överensstämmer med den ståndpunkt somSverige driver i frågan. Utskottet gör följanderedovisning och bedömning:Marknadsordningen för tobak löpte ut den 31december 2001. enades EU:smedlemsländer om en treårig förlängning av stödetmed vissa justeringar. Enligt nuvarande regelverkavsätts av tobaksstödet till den s.k.tobaksfonden som finansierar kampanjer förinformation om tobakens skadeverkningar,särskilda åtgärder för att producenter av tobakskall övergå till andra grödor eller annanekonomisk verksamhet samt forskning om mindreskadliga tobakssorter. Beslutet innebär att demedel som avsätts till tobaksfonden skall ökastill (29 mneuro) och attkommissionen, om det är nödvändigt, i en rapportföre skall kunna läggaförslag om en ökning till (48 mneuro) frånoch med 2004. Dessutom skall forskningen motmindre skadliga tobakssorter tas bort ur fondensverksamhet. Kommissionen avgav dessutom endeklaration om att tobaksstödet skall avvecklas.Sverige har under förhandlingarna intagit denståndpunkten att stödet till tobak skallavvecklas. De mycket höga stödnivåerna inomtobaksregleringen begränsar enligt den svenskaståndpunkten viljan till att ställa om till annanproduktion. har ansett att möjlighetenatt erbjuda omställningsstöd till de tobaksodlaresom avvecklar produktionen skulle kunnaövervägas. För att skapa tillräckliga incitamentför odlarna att ställa om sin produktion bordeenligt hållning dock ett beslut omavveckling tas nu tillsammans med kraftigaprissänkningar. (Angående ståndpunkt, sevidare kommenterad dagordning ,Jo2002/87). Den redovisade ståndpunkt hari frågan innebär att motionerna- - - är tillgodosedda.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin inställning attfolkhälsoinsatser skall ges hög prioritet. Förnärvarande pågår ett intensivt nationelltutvecklingsarbete på folkhälsoområdet. förslag till övergripandenationella folkhälsomål samt till strategier för hurmålen skall uppnås, som kommittén presenterade isitt slutbetänkande, SOU 2000:91, harremissbehandlats. I betänkandet presenteras ettheltäckande nationellt program för hur man kanfrämja hälsa och förebygga sjukdomar och utjämna destora hälsoskillnader som finns i befolkningen.Utskottet utgår från att kommitténs förslag jämteremissinstansernas synpunkter kommer att vara ettviktigt underlag för regeringens kommande förslag påområdet. Även Folkhälsorapport ,Miljöhälsorapport och rapporterna frånkommittén Välfärdsbokslut över utgörviktiga underlag för ett aktivt folkhälsoarbete.Utskottet noterar att flera av de frågor som tas uppi motionsyrkandena har berörts i slutbetänkande. Utskottet utgårfrån att dessa och liknande frågeställningar kommeratt behandlas i regeringens aviserade propositionhösten 2002 med förslag om bl.a. nya mål påfolkhälsoområdet. bör inte föregriparegeringens kommande förslag på området. MotionernaSo227 (s), So303 (c) yrkande 5, So343 (v), So497(fp) yrkandena 17-19, So498 (v) yrkandena 1, 6 och13, So593 (s), So612 (kd) yrkande 1, Kr426 (kd)yrkande 1 och MJ422 (v) yrkande 10 avstyrks därmed.Vad gäller motion So307 (s) konstaterar utskottetatt har i uppdrag att inomramen för arbetet med den nationellastorstadspolitiken i samverkan med företrädare förde kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal medstaten samt andra lokala och regionala aktörerutveckla en samsyn kring metoder och strategier förfolkhälsoarbetet i berörda stadsdelar. Utskottetanser motionen därmed åtminstone delvistillgodosedd.Utskottet vidhåller sin inställning vad gällerfolkhälsoforskning. Nationella folkhälsokommitténhar angett långsiktig satsning på forskning m.m. påområdet som ett särskilt folkhälsomål (17) ochdärvid även understrukit vikten av att bl.a.hälsoekonomisk forskning ges ökat utrymme. Utskottetförutsätter att regeringen kommer att behandlafrågor om folkhälsoforskning i den aviseradepropositionen. Motionerna So303 (c) yrkandena 4 och6, So376 (kd) yrkandena 1 och 5, So497 (fp) yrkande20, So498 (v) yrkandena 5, delvis, MJ425 (mp)yrkande 1 och MJ518 (mp) yrkande 2 är därmed i vissmån tillgodosedda. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller också sin principiellaståndpunkt att tobaksodling inte bör stödjas medmedel ur EU:s budget. arbetar aktivt medfrågor om tobaksprevention och anser att det iförsta hand är en folkhälsofråga. Utskottet villockså erinra om att inom EU verkar för atthälsofaktorerna skall integreras i andrapolitikområden. I detta arbete ingår frågor om såvälalkohol som tobak som viktiga delar. Utskottetförutsätter att arbetet fortsätter med dennafolkhälsoinriktning. Utskottet anser motionernaSo315 (s), So624 (c) yrkande 1 och U301 (fp) yrkande50 tillgodosedda med det anförda.Olika folkhälsoproblemUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med anledning av motioner omsjälvmordsprevention som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört omatt antaga mål för det självmordspreventivaarbetet. Motioner om olika folkhälsoproblemsom psykisk ohälsa och stress, skadligaljudnivåer samt kost och motion bör avslås.Utskottet hänvisar till pågående arbete ochden aviserade propositionen om folkhälsa.Riksdagen bör också avslå motioner ominsatser mot olika sjukdomar. Mot bakgrund avde riktlinjer för prioriteringar inom hälso-och sjukvården som ställt sig bakomvidhåller utskottet att inte kantillmötesgå motionskrav på insatser mot olikasjukdomar eller att vården av dessa börorganiseras på visst sätt. Jämförreservationerna 9 (kd), 10 (v, kd), 11 (fp),12 (v), 13 (m, kd) och 14 (v).MotionerFyra motioner rör självmordsprevention.I motion So411 av m.fl. (v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om antagande av målför det självmordspreventiva arbetet i Sverige.Motionärerna anser mot bakgrund av den ökadepsykiska ohälsan och vikten av ett förebyggandearbetssätt att följande mål för självmordspreventionbör antas:- att minska antalet självmord ochsjälvmordsförsök,-- att därutöver så långt som möjligtundanröja omständigheter som kan leda till att barnoch unga tar sitt liv,-- att tidigt upptäcka och försöka brytastigande trender av självmord och självmordsförsöki utsatta grupper,-- att öka den allmänna kunskapsnivån omsjälvmord, så att mänsklig gemenskap ochsamhälleliga åtgärder blir ett stöd för människormed självmordstankar och för människor medupplevelser av närståendes självmord ochsjälvmordsförsök.-I motion So497 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs omnationellt handlingsprogram mot självmord (yrkande13). Motionärerna argumenterar på liknande sätt somi motion So411.I motion So612 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omförebyggande av självmord och att Nationella rådetför självmordspreventionsprogram bör få nationellstatus (yrkande 6).I motion So283 av () begärs tillkännagivandeom att initiera en nationell kampanj för livslustoch mot självmord.En motion rör psykisk ohälsa och stress.I motion A246 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om att stress bör behandlas ur ettbredare perspektiv än bara relaterat tillarbetslivet (yrkande 1) och att stress böruppmärksammas i folkhälsoarbetet (yrkande 2).Motionärerna anför att de ser positivt påregeringens förnyelsearbete vad gäller stress iarbetslivet. Regeringen missar dock möjligheten attvidta rätt åtgärder om den enbart relaterarproblemet med stress till arbetslivet. Motionärernasaknar förslag som leder till ökad valfrihet ochstörre flexibilitet för medborgarna, vilket de anservara en nyckel till att minska stressen i samhället.Elva motioner rör skadliga ljudnivåer m.m.I motion So336 av m.fl. (mp, m, v, kd, c, fp)begärs tillkännagivande om att en utredning behövertillsättas för att se över hur omfattande problemetmed hörsel är för dagens barn och unga. Motionärernaanför att i dagens samhälle får barn sällan vila sinhörsel. De anser att dagens ljudmatta som dygnetrunt finns omkring oss bör ses dels ur ettfolkhälsoperspektiv, dels ur ett barnperspektiv.Yrkanden med samma innebörd finns också i motionSo495 av m.fl. (mp) yrkandena 7 och8.I motion So498 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om högaljudnivåer (yrkande 11). ger i dagut rekommendationer avseende ljudnivåer, exempelvisvid konserter och diskotek. Att dessarekommendationer efterlevs kontrolleras däremotsällan, anför motionärerna. De anser att regler ochrekommendationer som anger tillåtna ljudnivåer måstekombineras med riktlinjer för hur de skallefterlevas. Det ansvaret måste tydliggöras.I motion So296 av () begärstillkännagivande om nödvändigheten av att skyndsammaåtgärder vidtas beträffande riskerna för bul-lerskador med tyngdpunkten på en informationskampanjriktad till allmänheten, med speciell inriktning påden yngre delen av befolkningen.I motion So351 av () begärstillkännagivanden om en översyn av reglerna gällandeljudnivån vid evenemang (yrkande 1) och omförbättrad information om buller och hörselskadortill följd av buller (yrkande 2).I motion So276 av och (bådac) yrkas att som sin mening tillkännagervad i motionen anförs om begränsningar av ljudnivåerpå konserter, diskotek m.m. (yrkande 1) och om ökaderesurser för att sprida kunskaper om att ökainformationen om hur man förebygger och botartinnitus (yrkande 3).I motion So494 av och (båda c)begärs tillkännagivande om intensifierat arbete mothörselskador. Motionärerna anför att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna i kommunerna bör ges ökademöjligheter att vidta nödvändiga åtgärder för eneffektivare tillsyn och åtgärder mot den växandesanitära olägenhet som skadligt höga ljudnivåerinnebär.I motion So497 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om åtgärder mot buller(yrkande 16). Det är viktigt att minskabullerstörningarna så att ljudnivåerna sänks ochfärre människor utsätts för buller, anförmotionärerna.I motion So258 av och (båda mp) yrkas att regeringen läggerfram förslag till en lag som anger högsta tillåtnaljudnivåer i offentliga lokaler (yrkande 1). Vidarebegärs tillkännagivanden om att personer som sköterljudanläggningar skall genomgå utbildning för att fåtillstånd (yrkande 2) och att tillståndsmyndighetenbör få bemyndigande att vidta sanktioner motöverträdelse (yrkande 3).Även i motionerna So244 av ()och So310 av () begärstillkännagivanden om en nationell lag medfastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentligalokaler.Fem motioner rör kost och motion.I motion So498 av m.fl. (v) begärstillkännagivande såvitt nu är i fråga om behovet avökad fysisk aktivitet (yrkande 5, delvis).Motionärerna anför att fler och fler barn drabbas avövervikt som i sin tur kan leda till fortsattohälsa, bl.a. diabetes. En förändrad matkultur ikombination med allt mindre fysisk aktivitet ärnågra av förklaringarna. Motionärerna anser detdärför vara angeläget att barn och unga gesmöjlighet att i skolan och få tillfälletill regelbunden fysisk aktivitet.I motion So632 av ochKerstin-Maria (båda mp) begärstillkännagivanden om betydelsen av motion ochaktivitet (yrkande 1) och om att beakta människorsbehov av aktivitet i olika samhälleliga beslut(yrkande 2). Motionärerna anför att vi åtgärdar detmesta med läkemedel, trots att sjukdomstillståndmånga gånger kunde ha förebyggts med fysiskaktivitet. Det finns behov av att minska bilåkandetoch öka möjligheterna för cyklande och gående.I motion MJ289 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om nödvändigheten av att ändra våramatvanor i enlighet med rapporten (yrkande 1), länslandsting, publicerade en rapport med namnetEtt första steg mot hållbara matvanor.Utgångspunkten har varit att maten skall innehålladen näring vi behöver, men den skall inteorsaka miljöproblem, inte hota den biologiskamångfalden, inte kräva gifter vid framtagningen ochdessutom vara framtagen på ett etiskt försvarbartsätt.I motion MJ518 av m.fl. (mp) begärstillkännagivanden om behovet av en förändradlivsstil (yrkande 1) och om hälsohem (yrkande 15).Motionärerna anför att vi lever fel och äter fel.Ett viktigt men förbisett instrument för att ändrafelaktiga matvanor är att åka på hälsohem, anförmotionärerna. De anser att det är viktigt attundersöka möjligheterna att förmå fler landsting attdriva och remittera till hälsohem.I motion So382 av () begärstillkännagivande om att skall verkaför att lunchrestauranger näringsdeklarerar sinamaträtter, åtminstone "dagens rätt". Motionärenanför att undersökningar har visat attlunchrestaurangernas mat är alldeles för fet för attvara bra för folkhälsan.Två motioner rör osteoporos - benskörhet.I motion So279 av och (båda m) begärs tillkännagivande om vad imotionen anförs om förebyggande åtgärder motosteoporos. Motionärerna anför att en tidigförebyggande insats, liksom behandling , kankomma att begränsa kostnader för sjukvård i ettsenare skede. Dessutom kan lidande ochfunktionsnedsättningar minimeras.I motion So408 av och (båda m) begärs tillkännagivande om attskyndsamt utarbeta en handlingsplan samt att tanödvändiga initiativ för att hanteraosteoporosproblematiken. Motionärerna anför att medhänsyn till den omfattning och de effekter påfolkhälsan och samhällsekonomin som osteoporos redanhar och den utveckling som kan förutses som en följdav en trendmässig ökning av antalet frakturer ochökande medellivslängd hos befolkningen är detnödvändigt att en nationell strategi ochhandlingsplan utarbetas för att utan dröjsmål kunnahantera och bromsa utvecklingen.En motion rör tuberkulos.I motion So559 av och (båda s) begärstillkännagivande om behovet av aktiv information omtuberkulos. Motionärerna anför att tuberkulos nufinns i och att det därför är angeläget attinformera om riskerna. Det är angeläget attinformera om betydelsen av vaccination mottuberkulos. Det gäller både nyblivna föräldrar ochvuxna som kommer att vistas i områden därspridningsrisken är stor. Information bör därföraktivt genomföras både på barnavårdscentraler och isamband med att vuxna besöker hälsovårdscentralerinför en utlandsresa.Två motioner rör elöverkänslighet.I motion So612 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omelöverkänslighet (yrkande 9). I en rapport från 1998om hälsosituationen i bedömdeKarolinska sjukhuset att av invånarna i länetvar elöverkänsliga. Motionärerna anser att problemetmed elöverkänslighet bör kartläggas ytterligare.Forskningen på området måste följas så attnödvändiga åtgärder kan vidtas.I motion So621 av och (båda c) begärs tillkännagivanden dels om attmyndigheterna måste inta en mer öppen attityd tillbehandlingsformer som visar sig hjälpa patienter medelöverkänslighet (yrkande 2), dels om att enspecialutrustad klinik för att ta bort skadligabelastningar av tungmetaller, kemikalier och doldainfektioner bör inrättas i (yrkande 3), delsom att regeringen måste ta hänsyn till forskningfrån båda sidor i elöverkänslighetskonflikten ochäven till vittnesmål från drabbade personer (yrkande4). Motionärerna anför att behandlingen avelöverkänsliga i det närmaste är obefintlig. Detgäller därför att ta vara på de erfarenheter somändå finns i olika delar av landet.Bakgrund och tidigare behandlingRegeringen har i budgetpropositionen (2001/02:1),utgiftsområde 9 redogjort för insatserna inompolitikområdet folkhälsa (avsnitt 5.5.1). Häranförs under rubriken inompolitikområdet bl.a. följande:Psykisk ohälsa och stressrelaterad ohälsa är pro-blem som ökar i samhället. Regeringen har gettStatens folkhälsoinstitut i uppdrag att arbetaför barns och ungdomars psykiska hälsa. För attfå bättre kunskap om barns och ungdomars psykiskabesvär har regeringen gett iuppdrag att ta fram en modell för återkommandemätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa.Dessutom arbetar även () med att främja hälsa såväl för barnoch ungdomar som vuxna och med vissa områden somsärskilt fokuseras i institutets verksamhet. IPMhar under föregående år gett ut ett trettiotaloriginalpublikationer fördelade på samtliga femverksamhetsgrenar. Kunskapsspridning sker ävenvia publikationer avsedda för allmänheten,personalvård, företagshälsovård, studerande inomvårdyrken och liknande mottagare för att spridakunskapen externt om genomförda studier.Institutet har även medverkat med föreläsningarvid kurser och konferenser för exempelvis olikahögskolor, landsting och kommunförbund. Medverkanhar också skett vid en del akademiskagrundutbildningar för att få en tillämpning ochanvändning av den kunskap som tagits fram inomIPM. Vid IPM drivs även Centrum försuicidforskning och prevention i samarbete medStockholms läns landsting. Inom ramen för arbetethar bl.a. ett utbildningsmaterial till skolor omsjälvmordsprevention tagits fram.Statens folkhälsoinstitut () har under åretgenomfört aktiviteter för att förbättra den psy-kiska hälsan. Flera insatser har gjorts inom om-rådet barns och ungdomars psykiska hälsa, där ettflertal seminarier med experter genomförts.Stressrelaterad hälsa har även varit fokus i ettav FHI:s större projekt inom ettutvecklingsarbete med arbetslivet som arena.Målgruppen har varit kvinnor yrkesverksamma inomvården.Tillförlitliga och representativa data om kostoch fysisk aktivitet i befolkningen saknas i dag.Statens folkhälsoinstitut har därför, tillsammansmed och , inlettett arbete med att utveckla enkätfrågor omlevnadsvanor inom området. Det är särskiltangeläget att få ett bättre kunskapsunderlag ombarns och ungdomars kostvanor och fysiskaaktivitet. har dessutom arbetatfram en ny rekommendation gällande intag av fruktoch grönsaker. arbetarför närvarande med att ta fram strategier för attöka konsumtionen av frukt och grönt ibefolkningen. Institutet har vidare fortsattarbetet med ätstörningar i form av en expert- ochmyndighetsgrupp. Syftet är att få ökad kunskapsom bas för att utveckla förebyggande strategiermot ätstörningar. Det nätverk som skapats överlandet har getts information om kunskapsläget vianätverksbrev. Inom ramen för EU-samarbetet antogsunder en resolution om hälsa och kost.Världshälsoförsamlingen (WHO) enades på mötet iGenève inom nutritionsområdet om bl.a.tiden för amning respektive introduktion avtilläggskost.Statens folkhälsoinstitut genomför på regeringensuppdrag ett fysiskt aktivitetsår - "Sätt irörelse 2001". Underlag för detta arbetepresenterades i rapporten - förnytta och nöje.Regeringen anser att det är av stor vikt attfolkhälsoarbetet framöver prioriteras både pånationell, regional och lokal nivå. Regeringen avserdärför att utforma en nationell folkhälsopolitikinklusive folkhälsomål som skall kunna ligga tillgrund för det framtida folkhälsoarbetet i landet. Idenna proposition kommer även särskilt att beaktasden psykiska ohälsan samt hur ojämlikheten i hälsaskall kunna motarbetas. I och med detta metodiskaoch strategiska arbete läggs en grund för att påsikt kunna komma till rätta med framför alltskillnaderna i ohälsa.I betänkande 2000/01:SoU7 föreslog utskottet, medanledning av motioner angående självmord och barn,ett tillkännagivande till regeringen om att deriktlinjer som WHO har utarbetat om hursjälvmordsförebyggande arbete bör bedrivas snarastbör omsättas till svenska förhållanden. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2000/01:135).Den 20 mars 2001 höll utskottet en offentligutfrågning om att stärka den psykiska hälsan ochförebygga suicidala beteenden, den ytterstakonsekvensen av psykisk ohälsa (Riksdagensskriftserie 2000/01:URD4). Syftet med utfrågningenvar att öka utskottets kunskap om vad som händerinom psykia-trin och att fördjupa och bredda dessbeslutsunderlag inför framtiden.Socialutskottet har i betänkande 2000/01:SoU5Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården behandlat regeringens proposition1999/2000:149 med samma namn. I propositionenredovisas att genom den s.k. försvarsuppgörelsenkommer att tillföras vården ochomsorgen . Regeringen,och hari ett avtal enats om att med dessa utökade resurserstimulera utvecklingen inom vården och omsorgensåvitt gäller fyra utpekade områden: primärvården,vård och omsorg om äldre, psykiatri samttillgänglighet och mångfald. I propositionenföreslår regeringen att godkännerinriktningen och åtgärderna.Vad gäller psykisk ohälsa anför utskottet i sittbetänkande bl.a. följande (s. 32 f.):har i sittslutbetänkande (SOU 2000:91) behandlat frågan ompsykisk ohälsa. Kommittén anför bl.a. att denpsykiska ohälsan är det mest angelägnafolkhälsoproblemet att angripa, dels på grund avdess storlek, dels på grund av att sammantagnainsatser endast i begränsad utsträckning hittillshar gjorts för att förebygga psykisk ohälsa (s.77).Mot bakgrund av vad som ovan anförts kanutskottet konstatera att det pågår ett aktivtarbete när det gäller frågor om psykisk ohälsa.De förslag som lämnas i propositionen är enligtutskottets uppfattning väl avvägda och ägnade attbidra till att förbättra situationen för personermed psykisk ohälsa och psykiska funktionshinder.Sammanfattningsvis föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad regeringen föreslår ominriktning och åtgärder för att förbättra stödettill barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsasamt till personer med psykiska funktionshinder(avsnitt 7.3).De aktuella motionerna avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 2000/01:53). En villkoradreservation anmäldes av (v).I proposition 2001/02:14 Hälsa, lärande och trygghetredogör regeringen för sin bedömning av elevhälsansom ett eget verksamhetsområde där skolhälsovård,elevvård och specialpedagogiska insatser ingår.Arbetet med elevhälsan bör ses som en del av skolanslärandeuppdrag och det samlade arbetet för en godhälsa. Det förebyggande arbetet bör betonas. Lokalamål och strategier bör finnas för arbetet medelevhälsan, anförs det. Utgångspunkten förbedömningen är skolans ansvar för att skapa en god,lärande miljö för elevernas kunskapsutveckling ochpersonliga utveckling. Arbetet med elevhälsaförutsätter en hög grad av samverkan mellan skolansolika delar och personalgrupper samt att det finnsallsidig kompetens för detta arbete i skolan. Innanförslag om införande av verksamhetsområdet elevhälsapresenteras bör dock, enligt regeringens mening,vissa frågor belysas ytterligare.Utbildningsutskottet behandlade propositionen ibetänkande 2001/02:UbU6 och biträdde propositionensförslag. följde utskottet (rskr.2001/02:183).Som ovan redovisats har nyligenpresenterat sin årliga rapport till regeringen, variredovisas att mycket tyder på att barn och unga harökade problem med den psykiska hälsan. BO anser attdet nu krävs en rejäl satsning både inom elevhälsan,där många problem kan fångas upp tidigt, och inomlandstingens barn- och ungdomspsykiatri.Vid universitet och vid den socialmedicinskakliniken vid i har ijanuari 2001 ochstress (CEOS) startats. Syftet med centret är att sehur man kan öka motståndskraften mot stress ochutveckla strategier för att skapa hälsa. Forskningenskall fokuseras på stressrelaterade sjukdomar somkronisk trötthet och fibromyalgi. Till centrumetskall också patienter med stressrelaterade sjukdomarkunna remitteras.I budgetpropositionen (2001/02:1), utgiftsområde 14presenterade regeringen ett åtgärdsprogram i 11punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Punkternaomfattar åtgärder för att förebygga ohälsa iarbetslivet, åtgärder för att rehabilitera dem somdrabbas samt vissa åtgärder inom hälso- ochsjukvården. För att få underlag för sitt arbete harregeringen tillsatt en särskild utredare som skallutarbeta förslag till en samlad handlingsplan förökad hälsa i arbetslivet.I proposition (2001/02:100) ekonomiskavårproposition redovisar regeringen att programmetlöpande följs upp och att regeringen har för avsiktatt lämna förslag till hösten 2002.Kvinnors situation skall då särskilt behandlas.Hälsoskyddets uppgift enligt är attförebygga och undanröja olägenheter för människorshälsa. Med olägenhet för människors hälsa avsesstörning som enligt medicinsk eller hygieniskbedömning kan påverka hälsan menligt och som inte ärringa eller helt tillfällig (9 kap. 3 §miljöbalken). I alla sammanhang där frågor behandlasmed stöd av skall hälsoskyddet beaktas.För arbetsmiljön finns särskild lagstiftning. Dendirekta tillsynen över sådana hälsoskyddsfrågor somregleras i utövas av kommunerna.