bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Ett nytt äldreförsörjningsstödinförs, pensionerna höjs och detförbättrade tandvårdsstödet för äldreförstärks ytterligare under nästa år.Satsningarna på vården och omsorgenfortsätter . De 9miljarder kronor i resursförstärkning somtillkommer genomförsvarsuppgörelsen kompletteras nu medytterligare per år2002-2004 för att minska väntetiderna ivården. ska ennationell vårdgaranti införas, dock fårinte prioriteringsordningen sättas urspel. Kommunernas och landstingens ekonomiförstärks också genom att den s.k. 200-kronan i statlig skatt även försöver till kommunerna samt att dettillfälliga sysselsättningsstöd sominfördes förlängs ytterligare ett år.Biståndet höjs ytterligare och satsningargörs i rättsväsendet. Åtgärder ska vidtasför att öka bostadsbyggandet.En god miljö och en ekologiskt hållbarutveckling är enligt utskottets mening ettav den ekonomiska politikens viktigastemål. ska vara ett föregångslandför en ekologiskt hållbar utveckling.Stora satsningar har gjorts för att skapaett hållbart samhälle. Resurser har lagtspå miljöforskning, miljöövervakning, skyddav biotoper och biologisk mångfald, ochytterligare insatser görs under dekommande åren. Under de senaste två årenhar en grön skatteväxling om sammanlagtdrygt genomförts ochgenom förslag i budgetpropositionen ochsamarbetspartiernas gemensamma motionFi230 föreslås en ytterligareskatteväxling om ca 3 miljarder kronor2003. Som ett led i skatteväxlingen sänksskatten på arbete genom att grundavdragetför låg- och medelinkomsttagare höjs.De senaste årens höga tillväxt har gynnathela . Arbetslösheten har gått nedi alla delar av landet och det kommunalautjämningssystemet bidrar till att allakommuner får del av den ekonomiskautvecklingen. Den regionala klyvningenmotverkas. Det är dock inte tillräckligt.Sverige präglas fortfarande av alltförstora klyftor och av otrygghet. Klyftornaska minskas och den ekonomiska politikenska fortsatt inriktas på att motverkakonsekvenserna av den internationellakonjunkturnedgången och att stärkaSveriges långsiktiga tillväxtförmåga.Omfattande investeringar för att bygga utinfrastrukturen görs under de kommandeåren.Levnadsvillkoren ska fortsätta attförbättras, och som en följd av detta skasocialbidragsberoendet halveras mellan1999 och 2004.Sverige ska också vara ett föregångslanddär kvinnor och män ska ha sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheterinom alla områden i livet. Under detnärmaste året ska en handlingsplan förökad jämställdhet läggas fram. Planen skainnehålla förslag om hur löneskillnadernamellan män och kvinnor ska minska.Att den svenska lönebildningen fungerarväl är enligt utskottets mening avavgörande betydelse för en hög tillväxtoch en stigande sysselsättning. De senasteårens trend mot högre löneökningstakt än iomvärlden måste brytas. Det behövs ettnytt samförstånd i samhället för arbeteoch tillväxt. bör bygga vidare påde samverkanslösningar som företagen ochde fackliga organisationerna utvecklat.Sverige ska vara de många möjligheternasland, inte motsättningarnas samhälle.1.3.2 Partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenI Moderata samlingspartiets motion Fi231anförs att trendmässigt halkat efter omvärlden ifråga om tillväxt och välståndsskapande.Från att 1970 legat i toppskiktet i deninternationella välståndsligan liggerSverige nu i ligans undre halva. Detinnebär att har blivit fattigarejämfört med flertalet andra länder.Detta visar att den svenska ekonomin harstora strukturella brister som leder lägre tillväxtkraft. Att Sverigefortsätter att tappa mark i jämförelse medandra länder visar att destrukturella bristerna är lika storasom . Den storaoffentliga sektorn kräver ett mycket högtskatteuttag som minskar den privatainvesteringsverksamheten, ger en svagsysselsättningsutveckling, sänkerproduktiviteten, försämrar konkurrensenoch driver svenska företag utomlands. Denöppna arbetslösheten är nu den högstanågonsin i slutet av en högkonjunktur ochsjukfrånvaron växer snabbt. Den stigandesjukfrånvaron har ätit upp en stor del avden sysselsättningsökning som kom tillstånd . Ökningen isjukfrånvaron motsvarar tre fjärdedelar avsysselsättningsökningen mellan 1997 och2001, enligt motionärerna. Den svenskakronans kraftiga försvagning under desenaste årtiondena är ytterligare ettbevis på eftersläpning.För att bryta eftersläpningen presenterarmotionärerna en ekonomisk politik somutgår från målet att den svenska ekonominlångsiktigt ska kunna ha en uthålligtillväxt på utan attinflationen tar fart. För att det ska varamöjligt krävs att arbetskraftsutbudet ökarsamt att konkurrensen och produktiviteteni hela den svenska ekonomin stiger. Denstora offentliga utgiftsexpansionen måstebrytas och de höga utgifts- ochskattenivåerna sänkas.Högre välstånd, ökad tillväxt ochmöjlighet för medborgarna att ökainflytandet över sina liv och kunna levapå sin lön skapas bl.a. genom sänkta ochslopade skatter på företagande, arbete ochsparande. Inkomstskatterna börgenomgripande reformeras och sänkas bl.a.genom att ett förvärvsavdrag om påpensionsgrundande inkomster införs och attgrundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs kraftigt till på sikt50 samt att den statligainkomstskatten successivt avvecklas.Dessutom bör ett extra kommunaltgrundavdrag för barnfamiljer införas på per barn 2003, som höjs till 15 000kr per barn 2004. Vidare bördubbelbeskattningen på aktier avskaffasunder mandatperioden och en avveckling avfastighetsskatten påbörjas genom attskattesatserna successivt sänks. Dessutombör förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten slopas. I ett första stegslopas sambeskattningen iförmögenhetsbeskattningen och beslut tasom en avveckling av arvsskatten fr.o.m.2005. Beskattningen av kapitalinkomsterbör sänkas till genomsnittlig EU-nivå för att underlätta kapitalbildningenoch nyföretagandet. Skatten på hushållsnära tjänster och skatterna på bensin,diesel och produktionsmedel i jordbruketbör sänkas 2003. Vidare bör även de s.k.3:12-reglerna för fåmansbolag tas bortfr.o.m. Totalt föreslås imotionen skattesänkningar som i slutet av2004 uppgår till netto 48 miljarder kronorutöver regeringens förslag. Vidare måsteföretagskrånglet minskas genom färre ochenklare regler.För att pressa ned sjukfrånvaron, minskautgifterna för ohälsan och ökaarbetskraftsutbudet i ekonomin presenterarmotionärerna ett omfattande åtgärdspaketmed bl.a. ökade anslag tillförsäkringskassorna för rehabilitering ochinförandet av en andra karensdag isjukförsäkringen fr.o.m. den åttondefrånvarodagen. Även ett tiopunktsprogramför att öka kvaliteten i sjukvårdenpresenteras. Bland annat bör en nationellvårdgaranti införas och på siktbör en obligatorisk och offentligtfinansierad hälsoförsäkring införas.Alternativen inom vården måste släppasfram och remisstvånget tillspecialistläkare avvecklas.Apoteksbolagets monopol måste brytas ochhögkostnadsskyddet i tandvården böromedelbart förbättras, anser motionärerna.Utbildnings- och skolpolitiken måsteläggas om och forskningen förstärkas.Valfriheten och kvaliteten i skolan ökasgenom t.ex. en nationell skolpeng, vilkeninnebär att staten tar över kostnadernaför skolväsendet, och genom inrättandet avett fristående nationelltkvalitetsinstitut. Två nyastiftelseuniversitet bör bildas fr.o.m.2005 och antalet platser i denkvalificerade yrkesutbildningen bör ökakraftigt.Arbetsmarknadspolitiken bör reformerasmed sikte på att skapa en störreflexibilitet och mångfald. Fleraarbetsmarknadspolitiska åtgärder som t.ex.aktivitetsgarantin bör slopas till förmånför individuellt inriktade insatser.Arbetsförmedlingen bör effektiviserasgenom ökad konkurrens. Dagens lokalaarbetsförmedlingar kan avknoppas från AMS.AMS bör i sin tur ersättas med en nyeffektiv myndighet som bl.a. ska ansvaraför att godtagbara förmedlingstjänstererbjuds över hela landet samt administreraarbetsmarknadspolitiska stöd. Vidare bören allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring införas. Deförsäkringsmässiga sambanden bör blitydligare genom att dagens fasta avgifterersätts av en premie som relateras tillmånadslönen. Premien bör också varaavdragsgill vid inkomstbeskattningen.Konkurrenstrycket i ekonomin måste ökagenom reformeringar och avregleringar avt.ex. bostadsmarknaden, vården, omsorgenoch utbildningen. För att ökakonkurrensen, den privata företagsamhetenoch amorteringen av statsskulden bör ocksåde statliga företagen privatiseras i enbetydligt snabbare takt än vad regeringenräknar med. Motionärernas avsikt är attsälja ut statliga bolag för 30 miljarderkronor respektive 2003och 2004, utöver regeringens förslag.Sveriges behov av utbyggda och förbättradevägar är stort och en utökad satsning påvägar och järnvägar föreslås.För att förbättra barnfamiljernasekonomiska situation och öka derasvalfrihet bör det särskilda kommunalagrundavdraget för barnfamiljer införas.Motionärerna föreslår vidare att enbarnomsorgspeng införs 2004 för defamiljer som inte utnyttjar kommunaltfinansierad barnomsorg. Pengen bör utgåmed , skattefritt, förbarn mellan ett och . Eftersom dettasystem ska gälla från börden i föräldraförsäkringenoch de extra garantimånaderna tas bort. Dekommunala verksamheterna måste fokuseraspå kärnverksamheterna så att medborgarnafår ut mer av varje skattekrona, vilketenligt motionärerna underlättas avinförandet av en skolpeng, en allmänhälsoförsäkring och en förändradfinansiering av äldreomsorgen.En översyn bör göras omuppgiftsfördelningen mellan, stat, kommun,det civila samhället och gemenskaperna föratt bl.a. minska kommunernas obligatoriskaåtaganden. Verksamheter bör avregleras ochutsättas för konkurrens. Enligtmotionärerna innebär deras politik ochökade kommunala skatteintäkter attstatsbidragen till kommunerna kan sänkasunder . Enligtmotionärerna leder regeringens ekonomiskapolitik nu till mycket storaskattehöjningar i många kommuner ochlandsting. Detta riskerar att sänkatillväxten, inte minst i tillväxtområdensom . Kommunernas ekonomiskaproblem löses bäst genom en politik somökar den allmänna tillväxten, vilket bl.a.innebär att dagens inomkommunalautjämningssystem måste ersättas.Ledstjärnan i motionärernasutgiftspolitik är att sänka de offentligautgifternas andel av ekonomin för attminska statsfinansernaskonjunkturkänslighet, öka medborgarnasfrihet och öka det offentligas förmåga attklara kärnuppgifterna. Besparingar som islutet av 2004 motsvarar 45 miljarderkronor netto presenteras i motionen. Detlångsiktiga målet för budgetpolitiken börvara att den offentliga bruttoskuldenunderstiger av BNP och att deoffentliga finanserna ska vara i balansöver konjunkturcykeln. För att möjliggöraen skuldnivå på av BNP bör deoffentliga finanserna under enövergångsperiod ge överskott. Enligtmotionärerna kommer den offentligabruttoskulden med deras budgetalternativatt uppgå till av BNP, omkring 2,5procentenheter lägre än den bruttoskuldregeringen förväntar sig. Minskadskuldkvot och lägre utgifts- ochskattekvoter ökar stabiliteten i deoffentliga finanserna avsevärt och minskarbehovet av en offentligförmögenhetsuppbyggnad överkonjunkturcykeln. Euron bör införas såsnart som möjligt (yrkandena 1 och 12). Imotion MJ420 av Per m.fl. (m)anförs att en god ekonomisk tillväxt är enviktig grundförutsättning för att nå engod miljösituation (yrkande 2).I liberalernas motion Fi232konstateras att en deleftervalskommentatorer varit snabba medatt dra slutsatsen att den gamla svenskamodellen fått godkänt. Men det får enligtmotionärerna inte vara sant. Den gamlasvenska modellen kännetecknas av världenshögsta skatter, monopol i offentligservice, omfattande regleringar och dåligtföretagsklimat. Modellen har bl.a.inneburit att halkat ned ivälståndsligan, att nästan alla storasvenska företag flyttat ledningenutomlands, att tappat sintätposition som forskningsnation, att vihalkat ned i internationella jämförelserav skolkvalitet och att vi misslyckats medintegrationen av invandrare. Motionärernaär kritiska till att regeringen inteutnyttjat den internationellakonjunkturuppgången till att dels ökaförutsättningarna för en långsiktigt högresvensk tillväxt, dels inte i grundenhanterat problemet med dekonjunkturkänsliga statsfinanserna.Motionärerna menar vidare attbörsnedgångarna och den ökadeinternationella osäkerheten talar för attbåde den internationella och svenskatillväxten blir svagare änvad regeringen räknar med. Regeringensaknar dock helt beredskap för en sådanutveckling. Budgeten är en"vackert väder-budget" som saknarmarginaler för en sämre utveckling.Vid sidan av kortsiktighandlingsberedskap krävs enligtmotionärerna en långsiktig politik meduthålliga villkor som gynnar tillväxten avnya och befintliga företag och enomfattande reformering av de offentligautgifts- och förmånssystemen. Detövergripande målet för den ekonomiskapolitiken bör vara att öka den långsiktigaBNP-tillväxten i den svenska ekonomin till3 % från dagens . För att nåmålet presenteras i motionen ett antalstruktur- och systemreformer. En del avinnehållet presenteras i punkterna nedan.Skattereform för en ny tid. Eninkomstskattereform genomförs med sänktamarginalskatter genom att värnskattenslopas, brytpunkten för den statligaskatten i ett första steg höjs till 26 000kr i månadslön och ett kommunaltförvärvsavdrag på inledningsvis 3 %införs. Inkomstskatterna sänks ytterligaregenom en skattereduktion på till en början300 kr som stiger till 2004, likaför alla. Motionärerna föreslår höjda menavdragsgilla avgifter till a-kassan. Somett led i att reformera familjepolitikenbör barnfamiljernas marginaleffekterminskas genom att generella utökningar avbarnstödet utformas som en skattereduktionpå 2003. Reduktionenkombineras med en nedtrappning avbostadsbidraget. Hushållstjänster får enskattereduktion på . Sparandeunderlättas genom att förmögenhetsskattensänks och slopas . Ett första stegär en avskaffad sambeskattning och enhöjning av fribeloppet till 2,1 miljonerkronor. Fastighetsskatten sänks genom atttaxeringsvärdena åter fryses på 1997 årsnivå till skattesatsen för småhusoch för flerbostadshus. Systemet förfastighetstaxering bör reformeras igrunden och olika boendeformer måstebehandlas lika. Reavinstbeskattningen förbostäder höjs till . Kompetens- ochpensionssparandet underlättas genom attavdragsrätten höjs till ett basbelopp.Principerna /skattereform- hälften kvar och att de allra flestabara ska betala kommunalskatt - skaåterupprättas. Motionärer stöder förslagetom höjd el- och koldioxidskatt och infören särskild miljöskatt på sopförbränningsom ett led i en grön skatteväxling.Offensiv för bättre företagsklimat. Föratt skapa fler företagare och jobb måsteföretagsskatterna sänkas, antalet reglerför att driva företag minskas ochförenklas som konkurrensen måsteöka. Dubbelbeskattningen på aktier börslopas successivt, arbetsgivaravgifternasänkas ytterligare och de s.k.fåmansbolagsreglerna reformeras. Som enviktig ingrediens för bättretillväxtklimat föreslår motionärerna enutökad satsning på väginvesteringar.Vidare måste bostadspolitiken förnyas.Socialförsäkringsreform. Trovärdighetenför socialförsäkringarna är viktig för ettbra arbets- och företagarklimat. Förutomdet nya pensionssystemet bör ytterligaretvå obligatoriska och från statens budgetfristående försäkringar skapas - en allmänsjukförsäkring (inkl. förtidspensionen)och en allmän arbetslöshetsförsäkring.Försäkringarna bör bygga påinkomstbortfallsprincipen och det ska rådaraka rör mellan avgifter och förmåner.Motionärerna stödjer förslaget om enhöjning av taket i föräldraförsäkringentill tio basbelopp.En skola för tillväxt. En rad åtgärderföreslås för att förbättra skolan och ökakvaliteten inom högskolan, och störreresurser avsätts till forskningen. Blandannat bör en speciallärarutbildninginrättas och en skolpeng införas så attutbildningen blir likvärdig över landet.Jämställdhetsreform för tillväxt. Några avde mest prioriterade uppgifterna är attavskaffa löneskillnaderna mellan män ochkvinnor och öka individernas inflytandeöver sina liv. Det bör enligt motionärernabl.a. ske genom att de offentligamonopolen inom omsorgen, skolan och vårdenbryts upp. Förutom olika skatteåtgärder,som t.ex. skattereduktion på hushållsnäratjänster och sänkt skatt för barnfamiljer,bör ett barnkonto för att bl.a. ökavalfriheten i barnomsorgen införas och enreformerad arbetstidslagstiftninggenomföras för att öka medborgarnas ochfamiljernas möjlighet att själva ordna sinvardag. Vidare bör en jämställdhetsbonusinföras. Bonusen innebär att varje månadsom tas ut i föräldraledighet, sommotsvaras av en månad som även den andraföräldern tar ut, ger i ersättning istället dagens 80 %.Frihandelsreform och global solidaritet.Frihandel är avgörande förvälfärdsutvecklingen. bör gå ispetsen för ökad frihandel i världen ochverka för en avreglering av EU:sjordbrukspolitik. bör också gå medi EMU och arbeta för en fortsattreformering av den inre marknaden.Biståndet bör höjas kraftigt. Enligt enkonkret tidsplan bör enprocentsmålet varaåterställt . Gåvor tillinternationell hjälpverksamhet bör ge vissskattereduktion.Liberal miljöpolitik. En rad åtgärderföreslås för att förena den ekonomiskatillväxten med en ekologiskt hållbarutveckling. För att förhindraväxthuseffekten bör bl.a. europeiskaminimiregler för koldioxidskatt införassom ett första steg. bör tillsättas meduppgift att se över vilkaeffektiviseringar och moderniseringar avregler och styrmedel som behövs för attöka den hållbara utvecklingen.Ny integrationspolitik. För att brytasegregation och utanförskap måste denenskildes initiativkraft frigöras. Blandannat måste skatter som hindrar arbete ochföretagande sänkas, rigidaarbetsmarknadslagar och krångligaföretagsregler tas bort sombidragssystemen måste förändras.Invandrarens möjlighet tillsvenskundervisning måste öka och satsningbör göras på skolor i särskilt utsattaområden. För att tillgodose det ökadebehovet av arbetskraft bör möjligheternatill arbetskraftsinvandring öka.Resurserna för flyktingmottagning bör öka.Kamp mot ohälsan. I motionen föreslås ettprogram inom olika politikområden motohälsan. Bland annat måste finansiering avvården samordnas mellan olika aktörer, ennationell vårdgaranti återinförasoch resurserna för rehabilitering utökas.Arbetsmarknadspolitiken måste enligtmotionärerna radikalt förändras. DagensAMS bör läggas ned och ersättas av enflora av platsförmedlingar som drivs avolika huvudmän. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader minskas väsentligt.Konkurrensen i ekonomin måste öka, enligtmotionärerna. Kartellverksamhet börkriminaliseras och beläggas med böter.Etableringshinder för småföretagare böravvecklas, t.ex. de regler i plan- ochbygglagen som ger kommuner möjlighet attstoppa byggandet av köpcentrum. I principbör all verksamhet inom den offentligasektorn som inte är myndighetsutövningvara konkurrensutsatt, vilket innebär attstatlig och affärsverksamhet böravvecklas eller säljas. Till följd av de osäkrainternationella konjunkturutsikternapresenterar motionärerna enbudgeteringsmarginal på omkring 11miljarder kronor både 2003 och 2004.Motionärerna anser vidare att målet omöverskott i de offentliga finansernamotsvarande av BNP över enkonjunkturcykel bör tas upp till debatt.Sannolikt bör ett nytt mål formuleras förstat och kommun. Ett möjligt mål är attkrav på bruttoskuldens utveckling införs.Avbetalningen av statsskulden börpåskyndas. Det ska ske genom att statligaföretag säljs i en större omfattning änvad regeringen räknar med. Staten börendast i undantagsfall driva företag(yrkande 1).I motion Fi233konstateras att långsiktigatillväxtproblem kvarstår.Budgetpropositionen är denartonde stora ekonomisk-politiskaproposition som regeringen lagtpå bord. Alla 18 har i stortsett saknat åtgärder för att förbättraföretagsklimatet och de strukturellaproblem som gjort att tappat itillväxttakt jämfört med många länder ochsjunkit långt ned på tillväxt- ochvälståndslistor. Eftersläpningenfortsätter, enligt regeringens egenbedömning i budgetpropositionen, menregeringen presenterar ingen plan för attbryta denna utveckling. Den totalaarbetslösheten är rekordhög med tanke påatt vi passerat en högkonjunktur,kapital och företag flyttar utomlandseller säljs ut till utländska ägare,sjukfrånvaron ökar kraftigt,arbetsmarknaden fungerar dåligt ochlönerna ökar fortfarande snabbare än iomvärlden. Den ökade sysselsättningen islutet av är också delvis enbubbla, genom att sjukfrånvaron stigitsnabbt under samma period.Den vikande konjunkturen visar, enligtmotionärerna, att det nu är hög tid atträtta till strukturfelen i den svenskaekonomin - rekordhögt skattetryck ochstora marginaleffekter som gör att detlönar sig dåligt att arbeta och skapar ettosunt bidragsberoende, en hög beskattningsom gör det svårt att locka och behållaföretag, kapital och kompetens i landet,en dåligt fungerande arbetsmarknad ochlönebildning och en svag konkurrens istora delar av ekonomin. Målet bör vara envaraktigt hållbar tillväxt på minst 3 %per år, jämfört med den tillväxt på knappt2 % som i genomsnitt haft under desenaste 30 åren.För att öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och öka möjligheterna förmedborgarna att klara sig på sin egen lönföreslås att inkomstskatten reformeras ifyra steg bl.a. genom en kraftig höjningav grundavdraget till , enskattereduktion på per person ochår, ett förvärvsavdrag på motsvarande 5 %av förvärvsinkomsten och genom att värnskatten avskaffas i två steg. Vidare sänksarbetsgivaravgifterna med 7 procentenheterpå lönesummor från2004, och en 50-procentig skattereduktionpå hushållens köp av tjänster i det egnahemmet införs. Vidare bör rimliga ochrättvisa konkurrensvillkor för jordbruket,åkeri- och transportsektorn skapas genomsänkt dieselskatt. Förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen på utdelningsinkomsteravvecklas stegvis och arvsskatten påbundet kapital vid generationsskifte iföretag avskaffas. Dock höjs bolagsskattenmed till 30 %.Avdragsrätten på pensionssparande höjs ochgränsen för reseavdraget för resor tilloch från jobbet sänks från till . Vidare införs ettriskkapitalavdrag som innebär att högst100 i investeringar i onoteradeföretag blir avdragsgilla mot inkomst avtjänst eller kapital. Dessutom börfastighetsskatten avskaffas 2003 samtidigtsom kommunerna ges rätt att ta ut avgiftpå bostäder, kommersiella fastigheter ochindustrifastigheter. Förändringen avfastighetsskatten föreslås bl.a.finansieras genom en höjning avreavinstskatten på privatbostäder.Sammantaget föreslås skattesänkningar somi slutet av 2004 uppgår till netto omkring36 miljarder kronor utöver regeringensförslag.Arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras för att minska riskerna förarbetskraftsbrist inom vissa områden ochskapa en bättre balans ilönebildningsprocessen. Ett av deallvarligaste hoten mot den svenskaekonomin är att lönerna fortsätter attstiga snabbare än i EU-länderna. Villkorenför lönebildningen bör förbättras genomt.ex. sänkta skatter och marginaleffekter,en högre egenfinansiering i en nyobligatorisk arbetslöshetsförsäkring ochförlängda varseltider vid strejkåtgärder.En ökad dynamik och flexibilitet ilönesättningen måste skapas. De nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsteses över och minskas och regelverketförenklas. Ökade satsningar bör göras påkvalificerad yrkesutbildning för attavhjälpa bristsituationer. Nya alternativsom kompletterar den traditionellaarbetsförmedlingen bör släppas fram.Konkurrensen måste öka inom t.ex.varudistributionen, detaljhandeln,tjänstesektorn, byggsektorn och denoffentliga sektorn. För att ökaeffektiviteten i vården och omsorgen ansermotionärerna att konkurrensen ska ökagenom att bl.a. fler privata initiativtillåts. Resurserna till Konkurrensverketbör höjas och konkurrenslagen skärpas,bl.a. genom att kartellbildningkriminaliseras. Kommunalt och statligtägande bör avvecklas på de marknaderprivata alternativ konkurrerar ellerskulle kunna konkurrera, och kommunallagenbör ses över i konkurrenshänseende.Kvarvarande konkurrenshämmande regleringari den privata sektorn bör avvecklas. Deregelförenklingar somSmåföretagsdelegationen föreslår börsnarast genomföras.