bet · GP01FÖU10 · 2002-05-14 00:00:00 — Detär av stor vikt att dennastatistikfunktion har en nära ochomfattande samverkan med svensktnäringsliv.Riksdagen bör enligt motionärerna geregeringen till känna att den böråterkomma till med förslag tillstruktur för samhällets hantering av IT-säkerhet och informationsoperationer(yrkande 9) och vad i motionen anförs omen helhetssyn på samhällets hantering avinformationssäkerhet och skydd motinformationsoperationer (yrkande 8).I kommittémotion Fö12 (v)av m.fl. hänvisarmotionärerna till att regeringen i fråganom IT-säkerheten säger: "IT-säkerheten ärav avgörande betydelse för hantering avinformations-operationer. En övergripandestrategi för samhällets hantering avinforma-tionssäkerhet och skydd motinformationsoperationer bör därförutarbetas. "Motionärerna delar denna syn. Menregeringen nämner inte när den avser attåterkomma till i denna fråga.Riksdagen bör därför enligt motionärernage regeringen i uppdrag att återkomma medstrategifrågor i samband med de andra IT-frågorna (yrkande 9).I Moderata samlingspartietskommittémotion Fö18 (m) framhållermotionärerna att de anser attutgångspunkten för regeringens strategiom informationssäkerhet bör vara attvarje företag, organisation och myndighetansvarar för att den egnainformationsbehandlingen sker medbetryggande säkerhet. När det gällersäkerhet i samhällsviktiga funktioner börriksdag och regering ansvara för denövergripande strategin och erforderligsamordning. Denna bör även omfattaarbetet med utvecklingen avinformationssäkerhet i samhället. Det ärregeringen som skall fastställa en samladhandlingsplan för åtgärder inom området.Handlingsplanen skall redovisas löpandeoch en gång redovisas förriksdagen.Motionärerna anser att det är fel avregeringen att delegera ansvaret inom IT-säkerhetsområdet tillKrisberedskapsmyndigheten. Inte minst avdet skälet att några förslag tillerforderliga förändringar i författningensom ger myndigheten rätt att utfärdatvingande anvisningar inte finns.Tvingande anvisningar är enligtmotionärerna ett regeringsansvar som intefår delegeras.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs ominformationssäkerhet (yrkande 4).I liberalernas kommittémotionFö20 (fp) av och påpekas att Folkpartietliberalerna har tillstyrktatt en övergripande strategi församhällets hantering av IT-säkerhet ochskydd mot informationsoperationerfastställes med en tydlig ansvars- ochrollfördelning. Den måste bygga på enhelhetssyn baserad på ett tvärsektorielltsynsätt och en nära samverkan mellanprivat och offentlig sektor (yrkande5).Det ser ut som en tanke, menarmotionärerna, att regeringen nu i sinproposition utan närmare motiveringöverger det väl inarbetade ochdefinierade begreppet skydd motinformationsoperationer för det luddigareoch mer intetsägande skydd avsamhällsviktiga IT-beroende system.Informationsoperationer är enligtmotionärerna det övergripande begreppet.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enstruktur på samhällets hantering avinformationssäkerhet och skydd motinformationsoperationer (yrkande 6).Motionärerna anser att den nyaKrisberedskapsmyndigheten bör ges ettsammanhållande myndighetsansvar församhällets IT-säkerhet, som kan utgöraett viktigt stöd till Regeringskanslietför att åstadkomma en snabb im-plementering av angelägna förslag. Dithör framför allt att ansvara försektorövergripande frågor.En nödvändig grund för detta arbeteinom är attkunna följa utvecklingen med hjälp avomvärldsanalyser som får stöd av civilaoch militära underrättelse- ochsäkerhetsfunktioner.Det är enligt motionärerna viktigt attdet övergripande ansvaret för skydd motinformationsoperationer får en tydligorganisatorisk inplacering inom den nyaKrisberedskapsmyndigheten. Detta börriksdagen ge regeringen till känna(yrkande 7).Motionärerna tillstyrker skapandet aven funktion för IT-incidenthantering medplacering vid (). Det är angeläget med ett välfungerande samarbete mellan dennaincidenthanteringsfunktion ochmotsvarande privata, då näringslivet oftaär måltavla för denna typ av intrång. Föratt skapa underlag till en helhetsbildgällande hot, aktörer, tillvägagångssättoch teknik bör en central funktion förbearbetning av statistik för incidenterinrättas. Det är av stor vikt att dennastatistikfunktion har en nära ochomfattande samverkan med svensktnäringsliv. Här finns en uttaladberedskap hos näringslivet att medverka.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ettfungerande samarbete med näringslivetrörande IT-säkerhet och skydd motinformationsoperationer (yrkande 8).I motion Fö208 (m) av anförs attom främmande länder ellerantidemokratiska organisationer villerövra är det fullt möjligt attde väljer att använda IT som vapen ellersom stöd för andra aktioner.I syfte att öka beredskap videventuella hotsituationer behöverförsvaret reformeras och utvecklas. Dettakan enligt motionärerna ske genom attförsvaret satsar på att utveckla IT-säkerheten ur ett nationellt perspektiv.Utskottets ställningstagandeI sitt yttrande (1995/96:FöU4y) över 1996års IT-proposition till trafikutskottetframhöll försvarsutskottet att detsaknades ett uttalat samlat ansvar pådepartements- eller myndighetsnivå försårbarhets- och säkerhetsaspekterna ominformationstekniken. Ett betydande antalmyndigheter inom staten har viktigauppgifter och stor kompetens inom IT-säkerhetsområdet - var och en dock inomsitt speciella ansvarsområde. har emellertid av regeringengetts ett sammanhållet ansvar förhelheten och för att ha en samladöverblick inom området. Försvarsutskottetanförde mot denna bakgrund följande:Utskottet anser för sin del att den avregeringen aviserade arbetsgruppen föratt följa hot- ochsårbarhetsaspekterna är otillräckligmed hänsyn till de krav som börställas, dels mot bakgrund av vadriksdagen uttalat /88 årsriksmöte, dels mot bakgrund av denvidgade hotbilden och den betydelsesom samhällets infrastruktur har bådei fred, kriser och i krig - särskiltlednings- och informationssystemen.Reger-ingen har anledning att införpropositionen om 1996 årsförsvarsbeslut på nytt övervägafrågorna om informationsteknikenssärskilda betydelse för totalförsvaretoch hur en hög säkerhet för dennaskall ordnas redan i fred. Utskottethar vidare inhämtat att regeringenunder avser att genom enproposition lämna förslag ianledning av Hot- och riskutredningensförslag. Med hänsyn till ämnetssärskilda betydelse förordar utskottetemellertid att gerregeringen i uppdrag att organiseraett mer samlande och samordnandeansvar för IT-säkerhets-frågorna änför närvarande. I det sammanhanget börbehovet av att koordinera Sverigesmedverkan i det internationella IT-säkerhetsarbetet beaktas. Utskottetanser vidare att regeringen böråterkomma till med enutvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet, där regeringenpreciserar statens ansvar och angerhur säkerhetsarbetet inordnas i detnationella handlingsprogrammet för ITsamt hur säkerhetsarbetet börorganiseras. Vad utskottet nu haranfört bör som sin mening gereger-ingen till känna.Trafikutskottet delade försvarsutskottetsuppfattning att informationstekniken hargenomgripande effekter på samhälletssäkerhet och sårbarhet. uppfattning borde därförriksdagen som sin mening ge reger-ingentill känna vad försvarsutskottet i sittyttrande anfört dels om organisationen avett mer samlande och samordnande ansvarför IT-säkerhetsfrågorna, dels om attregeringen bör återkomma till riksdagenmed en utvecklad strategi på området.I sitt yttrande (1999/2000:FöU5y) överpropositionen Ett informationssamhälleför alla (prop. 1999/20:86) framhöllutskottet - på nytt - att hotet motinformationssamhället har fått ökadbetydelse i takt med att samhällsviktigasystem och funktioner blir beroende avinformationsteknik. Den internationellautvecklingen inom området har tydligtvisat att hela samhället berörs - intebara den offentliga förvaltningen. Helasamhällets beroende och dess sårbarhethar därför även en stor säkerhetspolitiskbetydelse. Utgångspunkten för beredskapoch skyddsåtgärder är inte primärt knutentill skyddet av Sve-riges territoriumutan i högre grad till behovet att skyddasvenska intressen och nationellatillgångar, t.ex. en funktionssäkersamhällsviktig infrastruktur, såväl ifred som i kris och krig. En nationellsamordning och ett sektorsövergripandeansvar för planering och exekutivaåtgärder blir därmed nödvändigt.Utskottet framhöll vidare att detdelade regeringens uppfattning attansvaret för informationssäkerheten ävenfortsättningsvis skall ligga hos demyndigheter, företag och organisationersom har det normala verksamhetsansvaret.Informationssäkerheten kan inte betraktassom något annat än en normal del avverksamheten. Denna ordning är emellertidinte tillräcklig. Tvärsektoriella hotkräver tvärsektoriella lösningar.Ansvarsfrågorna i ett mer nationelltperspektiv måste nu äntligen ut.Det var utskottets mening att denutredare som arbetar måste lämnaförslag till hur en tvärsektoriellsamordning för IT-säkerhet och skydd motinformationskrigföring i börutformas.Utskottet erinrade om riksdagenstidigare tillkännagivande i frågan (bet.1995/96:TU19). utgicksåledes från att regeringen snarastdärefter skulle återkomma till riksdagenmed förslag som redovisar de konkretaåtgärder - och eventuellaförfattningsförslag - som behövs för ettmer samlat ansvarstagande för Sverigesinformationssäkerhet än hittills.De förslag som Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen i sitt betänkande(SOU 2001:41) har lämnat i avsnittetStrategi för ökad IT-säkerhet och skyddmot informationsoperationer har efterremissbehandling utgjort underlag förregeringens bedömning av dessa frågor ipropositionerna Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (prop. 2001/02:10) ochSamhällets säkerhet och beredskap (prop.2001/02:158). Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen har fortlöpande isitt arbete lämnat information till denparlamentariskt sammansattaFörsvarsberedningen. Försvarsberedningenhar i sin rapport struktur för ökadsäkerhet - nätverksförsvar ochkrishantering (Ds 2001:44) lämnat sin synpå frågor om IT-säkerhet och skydd motinformationsoperationer. Regeringensbedömanden överensstämmer i huvudsak medFörsvarsberedningens.Enligt utskottet kaninformationsoperationer riktade mot helasamhällets infrastruktur få allvarligakonsekvenser om den inte skyddas medsäkerhetsåtgärder. Informationssäkerhetenhar därvid en stor betydelse. Utskottetunderstryker ånyo vikten av samordningoch tvärsektoriella lösningar för helasamhället - inte bara förstatsförvaltningen - när det gällerskyddet mot informationsoperationer.Utskottet anser att målet när detgäller den övergripande strategin börvara att skapa en hög säkerhet för allafunktioner i samhället som innebär attstörningar i viktig verksamhet skallförhindras eller kunna hanteras.När det gäller informationssäkerheten isamhället anser utskottet att principenbör vara att den som har ansvar för ettinformationssystem även bör svara försäkerheten i det. Staten har en viktigroll att se till hela samhällets behov avinformationssäkerhet och vidta deåtgärder som inte den enskildesystemägaren rimligen kan göra.Enligt utskottet behöver det för dentvärsektoriella samordningen på nationellnivå inrättas funktioner för övergripandeomvärldsanalys, IT-incident-hantering,teknikkompetens samt system förgranskning av IT-produkter (evaluering)och för att fastställagranskningsresultaten (certifiering).Krisberedskapsmyndigheten är lämpad attfå ansvar för övergripande tvärsektoriellsamordning och omvärldsanalys. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det ärviktigt att myndigheten i sitt arbete fårstöd av myndigheter som har underrättelse-och säkerhetsfunktioner. En betydelsefulluppgift för Krisberedskapsmyndighetenblir att utveckla ett nära samarbetemellan offentlig sektor och näringslivinom informationssäkerhetsområdet.Post- och bör få ansvarför funktionen för IT-incident-hantering.Enligt regeringen medger inte nuvarandesekretesslagstiftning rapporteringsplikttill när detgäller IT-incidenter. Utskottet anser detangeläget att föreskrifter utarbetas försystem där statlig verksamhet åläggs attrapportera IT-incidenter. En viktiguppgift för myndigheten blir attsammanställa statistikuppgifter överinkomna rapporter för att skapa underlagför en helhetsbild. Uppgifterna skallockså kunna fungera som envarningsfunktion som kan utnyttjas föratt slå larm till berörda. Utskottetanser också att annan offentligverksamhet bör inordnas i ettsystem med incidentrapportering. Även ettnära samarbete med näringslivet böreftersträvas inom funktionen. Vidare börsamverkansformer utvecklas mellan Post-och och bl.a. polisen.Det är enligt utskottet viktigt att detfinns en statlig myndighet som kan gekvalificerat stöd iinformationssäkerhetsfrågor. Försvaretsradioanstalt har lämplig kunskap ochlämpligt säkerhetsmedvetande för att fåansvar för att tillhandahållateknikkompetens inom den är en lämpligmyndighet att tilldelas ansvar för attbygga upp ett system för utvärdering avsäkerheten i IT-produkter ochfastställande av granskningsresultaten.Utskottet kan konstatera att det pågåren mycket snabb utveckling när det gällerfrågor om hur samhällsviktiginfrastruktur skall kunna skyddas motinformationsoperationer. De åtgärder somregeringen redovisar får därför ses somsteg på vägen i en utvecklingsprocess.Regeringen bör när den beskrivnastrategin och strukturen etablerats ochverkat utvärdera denna ochgöra en övergripande översyn och därefterlämna en redovisning av hur den då ser pådessa frågor. I det sammanhanget är detviktigt att ansvarsgränserna tillpolisens brottsförebyggande ochbrottsbekämpande uppgifter närmareklarläggs.I olika motioner aktualiseras frågor avdet slag som utskottet övervägt.Utskottet anser därför att det intebehövs ytterligare uttalanden, varförmotionerna Fö2 (m) yrkande 5, Fö10 (fp)yrkandena 8 och 9, Fö12 (v) yrkande 9,Fö18 (m) yrkande 4, Fö20 (fp) yrkandena5-8 samt Fö208 (m) avstyrks av utskottet.Beredskap mot nukleära, biologiska ochkemiska risker och hotRegeringenRegeringen bedömer att det är angelägetatt samhället stärker förmågan att mötanukleära, biologiska och kemiska (NBC)risker och hot. En förbättrad samordningoch samverkan mellan berörda myndighetersamt genomförande av särskildautbildnings- och övningsinsatser ärviktiga förutsättningar för att uppnå ochsäkerställa en tillräcklig förmåga.Operativt ansvariga instanser bör hamöjlighet till säker och snabb tillgångtill experter inom NBC-området. Detarbete som påbörjats för att förbättraexpertberedskapen bör påskyndas.Sverige bör aktivt bidra till bättreinternationell samordning av arbetet medatt möta NBC-hot liksom till effektivaresamutnyttjande av nationella resurser vidgemensamma insatser, såväl inom som utomEU.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att terroristattackerna mot den11 visar att målmedvetna,ideologiskt sammanhållna ochvälmotiverade organisationer kan planeraoch utföra terroraktioner som kan fåstora konsekvenser. Den efterföljandespridningen av mjältbrandssporer viapostförsändelser samt det stora antalmjältbrandshot i form av brevinnehållande pulver med misstänktmjältbrand har påtagligt ökatmedvetenheten i många länder om riskernaför nukleära, biologiska och kemiska hot.En följd av detta är att åtgärderna föratt höja samhällets beredskap mot sådanahot och risker har påskyndats och givitsen högre ambition. Regeringen anser attde särskilda åtgärder som vidtagits iSverige bör fullföljas. De initiativ tillförbättrat skydd och samordning liksomdet utökade samarbetet vad gällerriskvärdering, beredskap och skydd motNBC-terrorism som inletts inom EU och denordiska länderna bör enligt regeringenockså fortsatt prioriteras.Terroristbekämpning är i enpolisiär uppgift. Terroristattackerna motUSA indikerar atten framgångsrik bekämpning av terrorisminte kan genomföras utan en effektivmellanstatlig samordning och samverkan.De ansträngningar som inletts med attförbättra internationell samordning avpolisunderrättelseverksamhet och annanunderrättelseverksamhet, beredskap samtskydd inom NBC-terroristområdet bördärför fullföljas. Det är också viktigtatt kunna använda sig av resurser ochkompetens inom totalförsvaret.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omberedskap mot nukleära, biologiska ochkemiska risker och hot.Allvarlig smittaRegeringenRegeringen bedömer att det finns en braberedskap i landet för att klara avvanliga epidemiologiska situationer ochtillfälliga toppbelastningar avsmittsamma sjukdomar. Behov finns dock aven förbättrad samordning och samverkanmellan berörda myndigheter när det gällerhantering av riktigt stora utbrott avsmittsamma sjukdomar hos djur ochmänniskor oavsett om utbrottet är enföljd av avsiktlig smittspridning medbiologiska stridsmedel eller inte.Som skäl för regeringens bedömning angesbl.a. att som en följd av fallen medmjältbrand i efter händelserna den11 har uppmärksamhetenkring och behovet av beredskap motsällsynta och farliga biologiskasmittämnen aktualiserats ytterligare. ISverige har, vid utgången av januari2002, ca 400 försändelser med misstänktmjältbrandssmitta skickats tillSmittskyddsinstitutet och föranalys. Inte någon av de försändelser somhar analyserats har visat sig innehållamjältbrandssmitta. Regeringen bedömer attmjältbrandshoten i har kunnathanteras på ett tillfredsställande sättgenom god myndighetssamverkan och snabbtgripbara analysresurser.Mot bakgrund av slutsatserna i den ijuni 2000 av regeringen tillsatta AgNBC-gruppens rapport och händelserna underhösten 2001 har regeringen den 8 november2001 uppdragit åt att isamverkan med ,,ochRikspolisstyrelsen/Säkerhetspolisenutreda och lämna förslag dels på enorganiserad beredskap medexpertfunktioner inom området biologiskastridsmedel som stöd för sjukhusensinfektionskliniker ochsmittskyddsläkarorganisationen, dels påen organiserad beredskap som stöd tillRikspolisstyrelsen/Säkerhetspolisen vidhot om bioterrorism samt på i övrigtlämpliga åtgärder inom Socialstyrelsensverksamhetsområde för att höjaberedskapen inom bl.a. B-området.Uppdraget skall redovisas senast den15 april 2002.Regeringen har också den 20 december2001 tillkallat en särskild utredare meduppgift att kartlägga och analyseramyndigheternas och de övriga offentligaorganens samlade beredskap och förmågaatt förhindra, bekämpa och i övrigthantera omfattande terroristattentat ochandra likartade extraordinära händelser iSverige.För att kunna höja beredskapen ochförbättra samordningen och samverkanmellan berörda myndigheter inför ettstort utbrott av en smittsam sjukdomeller en terrorhandling med biologiskastridsmedel bedömer regeringen attmyndigheterna bör sträva efter attupprätta gemensamma beredskapsplaner.Även utbildnings- ochövningsmöjligheterna för de inblandademyndigheterna bör utökas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omallvarlig smitta.Nedfall av radioaktiva ämnenRegeringenRegeringen bedömer att beredskapen ilandet mot olyckor i svenska ochutländska kärntekniska anläggningar är ihuvudsak tillfredsställande. Beredskapenmot olyckor i utlandet samt mot inhemskaolyckor med nationell omfattning börutvecklas. Ansvariga myndigheter har ettgott samarbete som kontinuerligtutvecklats och förbättrats. Samarbetetmed länderna i vår närhet har ocksåförbättrat beredskapen och minskat riskenför olyckor. Den utveckling som pågår isamverkan mellan , och andra beredskapsaktörer,inklusive förbättring av mätförmågan, börfortsätta.Som skäl för regeringens bedömning anförsbl.a. att efter gjordesstora insatser för att förstärkaberedskapen mot radiologiska olyckor ilandet. , , finnsdock ett visst behov av att moderniseraoch utveckla mätresurserna. Det finnsockså vissa tecken på attkompetensförsörjningen inom området påsikt försvagas.Regeringen anför vidare att den svenskaberedskapen mot radiologiska olyckor är ihuvudsak inriktad mot att lindrakonsekvenser av olyckor vid svenskakärnkraftverk, framför allt i berördalän. Beredskapen bygger på ettlångtgående samarbete mellan berördamyndigheter. Organisatoriskt sett har vien tillfredsställande beredskap när detgäller närområdena kring svenskakärnkraftverk. Beredskapen motkonsekvenser i av utländskaolyckor är mer begränsad, och när detgäller terroristhandlingar inom detnukleära området är den svenskaberedskapen att hantera radiologiskakonsekvenser låg, sett i ettinternationellt perspektiv.För att minska risken för radioaktivtnedfall över frånkärnkraftsanläggningar i vår närhet ärdet viktigt att verkar för attkärnkraftverken även i närliggande länderhar en så hög säkerhet som möjligt. Vidsidan av de framgångsrika bilateralainsatserna genom Statenskärnkraftinspektions och arbete bidrarSverige även till internationellainsatser genom Europeiskautvecklingsbankens () fonder.Regeringen bedömer också att området ärväl reglerat och har tydligaansvarsförhållanden. Det finns därföringet behov av väsentligaförfattningsändringar.Regeringen bedömer dock att det kanfinnas behov av att vissa bemyndiganden idjurskydds- och foderlagstiftningen isamband med nedfall av radioaktivanedfall över jordbruksmark ses över såatt regeringen, eller efter reger-ingensbemyndigande , skall kunnameddela föreskrifter som avviker från deannars gällande.Regeringen anser också att en översynbör göras när det gäller regeringensbemyndigande till attutfärda föreskrifter om gödselhanteringoch växtodling i händelse av en svårpåfrestning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omnedfall av radioaktiva ämnen.Kemikalieolyckor, transport av farligtgods och större olyckor till sjöss medallvarligare utsläpp som följdRegeringenRegeringens bedömning för området ärföljande.Regeringen anser att beredskapen ärgodtagbar mot olyckor vid transport avfarligt gods och kemikalieolyckor istationära anläggningar liksom olyckortill sjöss som kräver sjöräddnings- ochmiljöräddningsinsatser. Regeringen anseratt ett kontinuerligt utvecklingsarbetebör bedrivas som syftar till att anpassalagstiftningen till den tekniskautvecklingen och höja kompetensen ochdärmed säkerhetsnivåerna inom dessaverksamheter.Som skäl för regeringens bedömning anförsbl.a. att har informerat Rådet om förslagtill ändringar av det s.k. Seveso II-direktivet. Sammanfattningsvis innebärförslagen bl.a. att direktivet skallomfatta utvinning av mineraler från malmoch avfallsdammar som används i sambandmed gruvdrift. Mot bakgrund avfyrverkerifabriksolyckan i iNederländerna har kommissionen ocksåföreslagit att tröskelvärden såvitt avserämnen med explosiva egenskaper ändras såatt fler fyrverkerifabriker kommer attomfattas av direktivet. Syftet medförslaget om ändring av direktivet är attförebygga olyckor och begränsaskadeverkningar vid allvarligaolyckshändelser där farliga ämnen ingåroch därmed begränsa följderna av olyckorför människor och miljö. Beredning avkommissionens förslag pågår förnärvarande inom Regeringskansliet.Europeiska kommissionen har motbakgrund av explosionen vid enkemikaliefabrik i i september2001, initierat en översyn inom EU:smedlemsstater. Översynen omfattar engrundlig inventering av industriellariskanläggningar, liknande den iToulouse, med potential till katastrofalaeffekter på samhället.