bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Således bör regeringeninitiera frågan om en grönbok om fosforhushållning.Detta bör ges regeringen till känna.17. Biobränslens kvalitet (punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ260 yrkande 3.StällningstagandeDe flesta människor torde vara tilltalade av att mantalar om kretsloppet med biologisk energiproduktion.Det finns dock problem, t.ex. genom import avenergiflis från kontinenten. Denna träflis ellerenergiflis behöver inga särskilda kontroller ellerdeklarationer. Det som borde vara rent träflis ärinte sällan osorterat träavfall med alla typer avbehandlat virke, såväl tryckimpregnerat somkreosotimpregnerat, i en blandning. Aska från sådanflis innehåller höga halter av tungmetaller ochföroreningar, vilket gör att den egentligen bordedeponeras. Flera värmeverk i landet har eldat medsådan flis utan att vare sig känna ansvar för ellerta reda på om man rent av begår miljöbrott.Det torde vara angeläget att flis som innehållerhöga halter av föroreningar inte skall få eldas ivåra värmeverk. Det påstås t.o.m. att mångaförsäljare av orent flis exporterar till Sverigedärför att de i de kontinentala länderna hade råkatut för höga deponeringsavgifter för "skräpet",vilket där betraktas som miljöfarligt avfall. Det ärolämpligt att sådan flis dyker upp som billig råvarai svenska värmeverk. Denna form av miljöstörningborde regeringen granska. Detta bör gesregeringen till känna.18. Producentansvar och källsortering m.m.(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ442 och avslår motionerna2001/02:MJ6 yrkande 3, 2001/02:MJ224, 2001/02:MJ287yrkande 1, 2001/02:MJ307, 2001/02:MJ310,2001/02:MJ337 yrkande 33, 2001/02: MJ359,2001/02:MJ519 yrkande 13 samt 2001/02:MJ521yrkandena 16-18.StällningstagandeSveriges källsorteringssystem är i behovav enklare sortering av förpackningar. Att taansvar för insamlingssystem och informationtill konsumenten är producentens skyldighet.Enligt 5 § förordningen (1997:185) omproducentansvar för förpackningar skallkonsumenten sortera ut förpackningar frånhushållsavfall och lämna dem till återvinning,men det är producenten som skall informerakonsumenten om var, när och hur detta skallske. Producenten måste enligt lag görakonsumenten medveten om vad som ärhushållsavfall och vad som är förpackning. Detborde inte vara konsumentens huvudbry attforska sig till vilken förpackning som skallslängas var.Ett enkelt sätt att underlätta för denmiljömedvetne vore att märka förpackningarna medsymboler som även skulle finnas på de olikaåtervinningscontainrarna. På så sätt kan konsumenteni ett tidigt skede i affären använda sinkonsumentmakt och favorisera de varor som kommerfrån producenter som tar sitt ansvar föråtervinningen på allvar, medan ovilliga producenterdrabbas av en konkurrensnackdel helt i linje medmiljöbalkens mål i 1 kap. 1 § och visionen om ettkretsloppssamhälle.I 15 kap. 7 § framgår att regeringenfår föreskriva bl.a. märkning, lämnande av uppgifterom material, insamlande och återvinningsgrad. Viföreslår att detta tillämpas ordagrant, eftersomsystemet enbart baseras på konsumentens godavilja. Detta bör ges regeringen till känna.19. Producentansvar och källsortering m.m.(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 yrkande 33 samtavslår motionerna 2001/02:MJ6 yrkande 3,2001/02:MJ224, 2001/02: MJ287 yrkande 1,2001/02:MJ307, 2001/02:MJ310, 2001/02:MJ359,2001/02:MJ442, 2001/02:MJ519 yrkande 13 samt2001/02:MJ521 yrkandena 16-18.StällningstagandeDet svenska retursystemet för PET-flaskor ochaluminiumburkar utsätts för storapåfrestningar genom omfattande import av flaskor ochburkar som man inte har betalat förpackningsavgiftför. I längden hotar detta hela tilltron tillretursystemet då människor tar med sig burkar ochflaskor till pant men inte får ut något av det. Denolagliga importen av PET-flaskor och aluminiumburkarkostar också , som sköterinsamlingen, stora summor då många förpackningar,främst flaskor, slinker med i systemet utan att manhar betalat den avgift som skall betalas. Krafttagmåste tas för att komma åt dem som olagligtimporterar PET-flaskor och aluminiumburkar ochdärmed inte betalar någon förpackningsavgift. Dettabör ges regeringen till känna.20. Producentansvar och källsortering m.m.(punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ6 yrkande 3 och2001/02:MJ521 yrkandena 16-18 samt avslår motionerna2001/02: MJ224, 2001/02:MJ287 yrkande 1,2001/02:MJ307, 2001/02:MJ310, 2001/02:MJ337 yrkande33, 2001/02:MJ359, 2001/02:MJ442 och 2001/02: MJ519yrkande 13.StällningstagandeAvfallsförbränning utgör en av de största källornatill dioxinbildning. Det finns all anledning attverka för andra hållbarare och miljövänligarealternativ för avfallshantering än förbränning. Föratt stimulera till avfallsminimering,materialåtervinning och biologiska metoder börförbränningen av avfall beskattas. Folkpartietföreslår därför en viktbaserad skatt på förbränningpå samma nivå som dagens deponiskatt.Vi i vill betona vikten av attallmänhetens positiva inställning till källsorteringvärnas och att hushållen ges incitament för enfortsatt källsortering. Utöver fastaåtervinningscentraler bör ambulerandeuppsamlingsmöjligheter finnas för att ge närhetmellan invånarna och avfallssorteringen. Vi villockså passa på att betona vikten av att med hjälp avolika ekonomiska styrmedel minska den totala volymenmaterial som flödar runt i kretsloppet.Producentansvaret bör vidare utökas till att omfattafler produkter, t.ex. plaster.Det individuella ansvaret för olika producenterskall, enligt mening, så långt sommöjligt stimuleras. Ett sätt att åstadkomma detta äratt införa kretsloppsförsäkringar för en radprodukter exempelvis bilar, datorer, elektroniskaprodukter och vitvaror. En kretsloppsförsäkringtecknas av den enskilde producenten med ettförsäkringsbolag som tar ansvaret för att produktenåtervinns enligt gällande lagar och regleringar. Denpremie som försäkringsbolaget kräver för dettakommer att återspegla bl.a. hur återvinningsbarbilen är. Varje bil belastas med den verkligakostnaden för återvinningen. Därmed får också denenskilde producenten incitament att tillverka bilarmed hög återvinningsgrad. Detta bör ges regeringentill känna.21. Strategi för kretsloppsanpassning(punkt 28)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ299 yrkande 1.StällningstagandeDet finns fortfarande områden där omställningen tillkretslopp från linjära system går trögt trotsdecenniers diskussion och trots att verksamheten harbetydande effekt på både miljö- ochnaturresursfrågor.Hanteringen av näringsämnen sker inte på ettgenomtänkt och konstruktivt sätt. Förlusterna ärstora och utvecklingen är inte uppmuntrande. Det harsaknats mål, och därmed uppföljning och utvärderingav berörda processer. Stora lokala och regionalaskillnader föreligger. Utifrån de nya nationellamiljömålen, där kretsloppsanpassning är enledstjärna, bör staten utarbeta en nationellstrategi för hanteringen av flödet av näringsämnen.Detta bör ges regeringen till känna.22. Deponiförbudet (punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 22. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 yrkande 23.StällningstagandeFrån och med införs ett förbud mot attdeponera organiskt avfall. Ett förbud mot attdeponera brännbart avfall träder i kraft . Föratt stimulera kommunerna att börja arbeta medlösningar på dessa problem infördes den 1 januari2000 en deponiskatt om /ton. Skatten ochdeponiförbudet är ett sätt att användamarknadsekonomin för att hitta nya lösningarsamtidigt som det skall uppmuntra kommuner attförsöka reducera mängden avfall. Mycket talar dockför att skatten är för låg för att ha denstimulerande effekt som är meningen. Likaså räknarmånga kommuner med att få dispenser fråndeponiförbudet av organiskt avfall. Kombinationen avlåg skatt och tro på att kommunen skall få dispensgör att nya tekniska lösningar har svårt attkonkurrera i de kalkyler kommunerna genomför.Det behövs ett par åtgärder för att sätta fart påteknikutvecklingen och för att minska mängden avfalltill deponi. Det bör slås fast att dispenser frånförbudet att deponera organiskt avfall inte kommeratt beviljas såtillvida kommunerna inte uppfylltvissa krav. Dessa krav kan vara att en lösninghåller på att genomföras. Regeringen bör skyndsamtarbeta fram dessa krav och slå fast attdispenser från deponiförbudet inte kommer attbeviljas om kommunerna inte påbörjat arbetet medlösningar. Detta bör ges regeringen till känna.23. Transport av miljöfarligt avfall (punkt 33)av (), () ochAnne-Katrine ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ203.StällningstagandeNär det gäller finns det mångabestämmelser som med rätta kan kritiseras för attuppmana till lagtrots. Ett exempel på detta ärbestämmelsen om att företagare skall ha tillståndför att transportera bort miljöfarligt avfall. Taden lille bonden som exempel. Han kan utan tillståndta sin traktor och hämta hem ett par oljefat, hankan ta personbilen och köra hem ett nytt batteritill traktorn och fylla sin släpvagn med målarfärgtill ladugården som han också köpt med sigtvå nya lysrör till mjölkrummet. När han sedan byttlysrören måste han ha tillstånd för att forsla degamla till destruktionsanläggningen. När han målatladugården måste han ha tillstånd för att köra bortde tomma färgburkarna. Detsamma gäller för hansuttjänta batteri och för spilloljan han samlat uppnär han bytt olja i traktorn. Inte nog med att hanbehöver tillstånd för varje avfallssort. Om bondenfyller sin släpvagn med allt miljöfarligt avfall hanhar och kör bort det till destruktion såbehöver han i detta exempel fyra tillstånd. Om dennebonde haft en bror som inte var företagare men sominnehade samma miljöfarliga avfall, skulle denneinte ha behövt något tillstånd för att köra avfallettill destruktion.Det är viktigt att miljöfarligt avfall hanteras såsäkert och bra som möjligt, men lagen bör inte hastörre tillit till privatpersoner än tillföretagare. Det borde väl i stället vara mängdenavfall i relation till farligheten som är avgörande.Detta bör ges regeringen till känna.24. Flyttning av fordon (punkt 35)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 35 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ211 yrkande 1 och2001/02:MJ313 samt avslår motion 2001/02:MJ386.StällningstagandeLagregler medför att det är mycket svårt att på ettöver huvud taget lagligt sätt flytta på övergivnabilar. En bil som placerats på privat elleroffentligt ägd mark kan bara flyttas om fordonetutgör en trafikfara. Det finns emellertid otaligaexempel på övergivna bilar som blivit stående längsvåra vägar. För en privat markägare startar enbyråkratisk karusell om man vill få en bilbortforslad. Ofta slutar det med att markägarenförstår att det lagligt sett är omöjligt.Regelsystemet borde ändras så att polisen kundefatta beslut om tillstånd till bortforsling, ochäven beslut om verkställighet avbortforslingstillståndet, senast efter detatt den övergivna bilen påträffas.Kostnaden för skrotning var i genomsnitt 4 000 krper bil i en kommun. De höjdaskrotningspremierna uppgår till för bil avårsmodell eller äldre, för bil avårsmodell och till för bil avårsmodell eller . Trots de höjdaskrotningspremierna innebär varje bilvrak således enbetydande nettokostnad för kommunen. Regeringen börges i uppdrag att utveckla ett bättre system sominte bara stimulerar till bilskrotning utan somockså befriar kommunerna från dessa kostnader. Dettabör ges regeringen till känna.25. Skrotningspremien (punkt 36)av (), () ochEster ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 25. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ423 yrkande 8 samt avslårmotionerna 2001/02:MJ211 yrkande 2 och2001/02:MJ259.StällningstagandeKristdemokraterna vill på grund av den höga åldernpå den svenska fordonsparken föreslå en kraftigthöjd skrotningspremie för bilar äldre än 1989 årsmodell. Enligt den utredning som gjordes omskrotningspremien i betänkande Bilen, miljön ochsäkerheten (SOU 1997:126) torde en kraftig höjning,även , innebära att mångagamla bilar med dåliga säkerhets- ochmiljöegenskaper försvinner ur trafik ganska snabbt.Vårt förslag är att höja skrotningspremien till för bilar äldre än modell under enperiod av . För att inte hämmanybilsförsäljningen bör inte hela summan läggas pånybilspriset enligt dagens princip. Eftersom manbegränsar perioden med höjd premie, bör detta kunnavara möjligt. Regeringen bör ges i uppdrag att höjaskrotningspremien enligt ovanstående modell. Dettabör ges regeringen till känna.26. Skrotningspremien (punkt 36)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 36borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 26. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ211 yrkande 2 och2001/02:MJ259 samt avslår motion 2001/02:MJ423yrkande 8.StällningstagandeI lämnas många skrotbilar på olika platserrunt om i naturen. Det är få som bryr sig om att dengamla bilen står och skrotar och rostar sönder ute inaturen. Anledningen till det är attskrotningspremien är alltför låg. Det innebär attkommunerna ibland driver kampanjer för att samla uppskrotbilarna, vilket kan bli en betungandeutgiftspost i kommunernas budget. Genom att erbjudaavsevärt högre skrotningspremie för våra gamla bilarökar motivationen att lämna in bilen till skrotningi stället för att lämna den i naturen eller övergedensamma på en privat eller offentlig plats.Sveriges regering bör se över möjligheterna tillatt öka skrotningspremien till en nivå som innebäratt medborgarna i vårt land lämnar sina gamla bilartill en bilskrot i stället för att lämna dem attskräpa ned samt förorena vår natur. Detta bör gesregeringen till känna.27. Skrotningspremie för tvåtaktsmotorer(punkt 37)av (), () ochEster ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 27. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ423 yrkande 9 och2001/02:MJ519 yrkande 2.StällningstagandeMiljöskadliga utsläpp till luft och vatten sker inteenbart från vägtrafiken. En inte obetydligutsläppskälla som inte ofta beaktats är äldrebåtmotorer, arbetsmaskiner, stationära motorer,gräsklippare, motorsågar och andra arbetsredskap.Det finns ca 600 000 fordon och 1 800 000 redskap,vilka ofta saknar rening, vilket innebär att dettaär ett viktigt område där åtgärder måste vidtas.Enligt kommer av landetsutsläpp av kväveoxider från dieseldrivnaarbetsmaskiner. En orenad, äldre gräsklipparesläpper under en timmes användning ut lika mycketmiljöskadliga avgaser som en modern bil gör under 4000 kilometers körning. Vi anser att enskrotningspremie för äldre båtmotorer ochgräsklippare skulle vara en effektivmiljöförbättrande åtgärd som skulle lönasig. Skatten måste också sänkas på alkylatbensin(s.k. grön bensin) för motorsågar ochträdgårdsredskap. Detta bör ges regeringen tillkänna.28. Miljösituationen i och kring (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 28. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ6 yrkande 5.StällningstagandeVi är 85 miljoner människor som bor kring ,och som de omvälvande förändringarna iÖsteuropa ger möjlighet att förbättramiljösituationen skapas nya miljöproblem i deväxande ekonomiernas kölvatten. Några av de mestakuta och allvarliga problemen, algblomning,miljögifter och övergödning, visar att balansen ärrubbad. När det gäller utsläpp från jordbruk ochindustrier är dessa lika höga som för tio årsedan. Om vi skall kunna rädda måstejordbruket minska sina utsläpp. Stödsystemet förjordbruket måste ändras. Det långsiktiga arbetet medatt förbättra måste ha som syfteatt förbättra naturmiljön, kulturmiljön och desociala förhållandena runt . Sekretariatetför skall koordinera och initierainsatser för att uppfylla . Detta bör gesregeringen till känna.29. Miljölots på fartyg i (punkt 40)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 40borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 29. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ6 yrkande 6.StällningstagandeFolkpartiet vill införa ett krav som innebär attalla fartyg som trafikerar skall hamiljölots. Införandet av miljölots är en del iarbetet med att minska utsläppen av olja ochmiljögifter. För att det skall vara möjligt krävsatt alla länder vid har mottagningshamnarför förorenat vatten. Även i , ,, och kräver vi olika åtgärderoch sanktioner för att internationella konventionerverkligen skall efterlevas. Detta bör ges regeringentill känna.30. Fredning av och (punkt 43)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 43borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 30. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ467 yrkande 5.StällningstagandeSkagerrak och måste fredas från borrningarefter olja och gas. Det har varitaktuellt från och till med provborrningar i de tvåkusthaven. Norska och dansk-amerikanska intressenterhar planerat exploatering men har intetillåtits provborra eller starta någon verksamhet.Skulle detta ske - och man finner gas eller olja,vilket är troligt - så är det sedan i stort settomöjligt att hindra en exploatering med allt vad ensådan skulle innebära av utsläpp ochkemikaliespridning. Risken att bottnarna ödeläggsoch att det redan hårt pressade ekosystemetkollapsar är då stor. Med tanke på att ochKattegatt utgör själva mynningen till Östersjönkommer i så fall detta innanhav också att drabbas.Miljöpartiet har hävdat att dessa havmåste fredas mot varje form av borrning efter oljaoch gas. En sådan överenskommelse bör snarastinitieras med berörda grannländer. Detta bör gesregeringen till känna.31. Avgift på utsläpp av förorenat vatten(punkt 45)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 45borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 31. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ521) yrkande 7.StällningstagandeFärskvatten är med vissa lokala undantag ingenbristvara i , men avloppssystemen vållarmiljöproblem trots långtgående rening. En avgift påutsläpp av förorenat vatten bör införas för allakällor av betydelse. På så sätt skullefärskvattenanvändningen minska och ett merresurshushållande avloppssystem skapas. En del avdet material som omsätts i samhället används intesom varor utan tillhandahåller snarare tjänster.Exempel på detta är vatten som kylmedium ellertransportmedium för avlopp. I den mån användningenorsakar dålig resurshushållning eller orsakarmiljöproblem bör införandet av ekonomiska styrmedelövervägas. Detta bör ges regeringen till känna.32. Åtgärder för att förbättra folkhälsan(punkt 46)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 46 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 32. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ39 yrkande 3.StällningstagandeEn central del av begreppet hållbar utveckling är ensocialt hållbar utveckling, och vi kan i se flera brister på detta område. Det finnstydliga skillnader i hälsa mellan olika socialagrupper och mellan kvinnor och män. Storasocioekonomiska skillnader påverkar den totalapopulationens hälsa negativt.En god folkhälsa bygger i högre grad på en välutbyggd välfärd för alla än på avancerad sjukvård.Den generella välfärden i form av sunda bostäder,utbildning, bra kost, arbete och hygien är en viktiggrund för en god folkhälsa.Ohälsan i arbetslivet handlar framför alltom negativ stress och utbrändhet. Det syns iform av kraftigt stigande sjukfrånvaro. Den ökandesjukfrånvaron kan inte vara ett uttryck för enhållbar utveckling utan är en varningssignal för attutvecklingen är den motsatta. Vi anser därför attmålet för en förbättrad folkhälsa måste vara attutjämna de ekonomiska skillnaderna i samhället ochmotverka segregation. Detta bör ges regeringen tillkänna.33. En rättvis global livsmedelsförsörjning(punkt 47)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 33. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ39 yrkande 7.StällningstagandeMånga människor får inte de livsmedel de behöver.Det grundläggande försörjningsproblemet är iförsta hand att livsmedlen fördelas orättvist, inteatt det finns för lite livsmedel. På grund avkonflikter, brist på demokrati och jämställdhetmellan könen samt en orättfärdig ekonomisk ordningfördelas inte maten dit där den behövs. Vidare ärutarmningen av åkerjorden och minskningen avbrukningsbar jordbruksmark ett allvarligt hot ävenmot den globala livsmedelsförsörjningen , ochtrenden med minskande jordbruksmark måste brytas omvi skall kunna föda en växande befolkning.Vi i den rika delen av världen skall inte levagott på billig livsmedelsimport från länder därmänniskor inte har nog med mat för dagen. Vi börsträva efter att den export som sker från u-ländertill i-länder i första hand är förädlade produkteroch inte råvaror, för att på så sätt underlätta enutveckling i de livsmedelsexporterande . är förhållandet det motsatta. Vi importerar iförsta hand råvarugrödor från ochexporterar sedan våra förädlade produkter till dem.Vi har ett ansvar för att förändra vårlivsmedelskonsumtion och produktion för att bidratill en rättvis global livsmedelsförsörjning. Dettaskall ges regeringen till känna.34. Barnperspektiv i miljöarbetet (punkt 48)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 48borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 34. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ337 yrkande 8.StällningstagandeOmfattande kunskap finns om människans hälsa ochvilka faktorer, inklusive miljöfaktorer, sompåverkar hälsan. Dock är vuxna män. Specifikforskning om barn och miljö är ännu i sin linda,trots att det är känt att barn i allmänhet är merkänsliga för föroreningar än vuxna.