bet · GQ01KU6 · 2002-11-05 00:00:00 — Ändringar i regeringsformen samarbetet i EUm.m. (vilande förslag och följdlagstiftning) SammanfattningI betänkandet anmäls vilande förslag till lagar omändring i regeringsformen och riksdagsordningen förslutligt beslut. Det vilande förslaget till lag omändring i regeringsformen innebär att skyddet förutsatta grupper kompletteras och förstärks. Vidareinförs en föreskrift om skydd för miljön. Nyabestämmelser införs också rörande Lagrådetssammansättning samt normgivningen påkulturmiljöområdet.Övriga ändringar i regeringsformen rör samarbeteti Europeiska unionen (EU). Dessa innebär att det avgrundlagen uttryckligen framgår att kangodkänna en överenskommelse inom ramen församarbetet i EU även om överenskommelsen inte finnsi slutligt skick. Därutöver ändras regeringsformensbestämmelse om överlåtelse av beslutanderätt till EGså att beslutanderätt kan överlåtas inom ramen församarbete i EU. Enligt förslaget görs ett tillägg inämnda bestämmelse om att beslutanderätt kanöverlåtas som inte rör principerna för statsskicket.Vidare görs ytterligare ett tillägg i bestämmelsensom innebär att en överlåtelse kan beslutas avriksdagen först efter att har godkänt enöverenskommelse inom EU-samarbetet enligt vad somföreskrivs i bestämmelserna om sådant godkännande.Det vilande förslaget till lag om ändring iregeringsformen innebär också att regeringensskyldighet att informera och samråda med iEU-frågor grundlagsfästs. Som en följd av detta görsen ändring i riksdagsordningen, där motsvarandeskyldighet har reglerats.Ändringarna i regeringsformen och iriksdagsordningen föreslås träda i kraft den 1januari 2003.Utskottet tillstyrker att slutligt antarvilande förslag till lagar om ändring iregeringsformen och i riksdagsordningen.I betänkandet behandlar utskottet vidareregeringens förslag i proposition 2001/02:72 tilllag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. Förslaget innebär bl.a. att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer bemyndigasatt utfärda föreskrifter till skydd för fastafornlämningar och fornfynd. Ändringarna föreslåsträda i kraft den 1 januari 2003.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottets ställningstaganden har föranlett enreservation och tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ändringar i regeringsformen ochriksdagsordningenRiksdagen antar slutligt det i bilaga 2 intagnaförslaget till dels lag om ändring iregeringsformen, dels lag om ändring iriksdagsordningen.Reservation (v, mp)2. Ändringar i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Därmed bifaller proposition 2001/02:72 idenna del.Stockholm den 5 november 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), (), (m), AndersBengtsson (s), (), (), (), (), (), Elisebeht ()och ().2002/03KU6Redogörelse för ärendetBakgrundGrundlag stiftas enligt 8 kap. 15 § första stycketregeringsformen (RF) genom två likalydanderiksdagsbeslut. Det andra beslutet får enligtbestämmelsen inte fattas förrän det efter det förstabeslutet har hållits val till i hela riketoch den nyvalda har samlats.Enligt 8 kap. 16 § RF stiftas riksdagsordningen pådet sätt som anges i 8 kap. 15 § första stycketförsta och andra meningarna samt andra stycket. Denkan också stiftas genom endast ett beslut, om minsttre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften avriksdagens ledamöter förenar sig om beslutet.I 3 kap. 16 § riksdagsordningen föreskrivs attkonstitutionsutskottet skall anmäla vilande beslut iärende angående grundlag eller riksdagsordningentill kammaren för slutligt beslut.Vilande förslagRiksdagen beslutade (bet.2001/02:KU18, prot. 2001/02:124) att som vilande anta det i proposition2001/02:72 framlagda förslaget till lag om ändring iregeringsformen, utom såvitt avsåg ett förslag språklig ändring i bestämmelsen om uppdelning ilokal och regional nivå (1 kap. 7 §). Vadgäller propositionens förslag till ändring avbestämmelsen om möjlighet att överlåtabeslutanderätt (10 kap. 5 §) antogs förslaget somvilande med ett tillägg som utskottet tog initiativtill.Vid samma tillfälle beslutade därutöveratt som vilande anta det i ovan nämnda propositionframlagda förslaget till lag om ändring iriksdagsordningen.Vilande förslag till lagar om ändring iregeringsformen och riksdagsordningen framgår avbilaga 2.Förslag till följdlagstiftningI proposition 2001/02:72 yrkas vidare att riksdagenantar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. Lagförslaget framgår av bilaga 3.Utskottet tillstyrkte i betänkandet 2001/02:KU18föreslagna lagändringar i sak, men ansåg attriksdagen borde skjuta upp behandlingen av förslagentill dess att hade beslutat om dengrundlagsändring som hade samband härmed. I enlighetmed detta beslutade attuppskjuta behandlingen av regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. 2001/02:124).Utskottets övervägandenVilande förslag till lagar omändring i regeringsformen och iriksdagsordningenFörslagets innebörd i korthetDet vilande förslaget till lag om ändring iregeringsformen (RF) innebär att det i 1 kap. 2 § RFinförs en föreskrift om att det allmänna dels skallverka för att alla människor skall kunna uppnådelaktighet och jämlikhet i samhället, dels skallmotverka diskriminering på grund av kön, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, språklig ellerreligiös tillhörighet, funktionshinder, sexuellläggning, ålder eller annan omständighet som gällerden enskilde som person. Vidare införs i sammaparagraf en föreskrift om att det allmänna delsskall trygga rätten till hälsa, dels skall främja enhållbar utveckling som leder till en god miljö förnuvarande och kommande generationer.Förslaget innebär också att det i 8 kap. 7 § RFförs in ett nytt ämnesområde kulturmiljö inomvilket regeringen, efter bemyndigande i lag, genomförordning kan meddela föreskrifter.Därutöver föreslås en ändring i 8 kap. 18 § RF sominnebär att pensionerade domare i Högsta domstolenoch Regeringsrätten i princip skall likställas medaktiva domare i de båda högsta domstolarna när detgäller tjänstgöring i Lagrådet. Utgångspunkten skalldock fortfarande vara att det i största möjligautsträckning skall vara aktiva justitieråd ochregeringsråd som arbetar i Lagrådet.Några av ändringarna i det vilande förslaget tilllag om ändring i regeringsformen tar sikte påsamarbetet i Europeiska unionen (EU). En ändringinnebär att bestämmelsen om godkännandeav internationella överenskommelser (10 kap. 2 §)tillfogas ett nytt stycke som tar sikte påsamarbetet i EU. Därmed kommer det avregeringsformen uttryckligen att framgå attriksdagen kan godkänna en internationellöverrenskommelse som ingås inom ramen för samarbeteti EU även om överenskommelsen inte föreligger islutligt skick. Regeringen avgör underkonstitutionellt ansvar om en ändring avöverenskommelsen, som tillkommit efter riksdagensgodkännande men innan ministerrådet har beslutat attanta överenskommelsen, kräver riksdagensgodkännande.Därutöver föreslås regeringsformens bestämmelse omriksdagens möjlighet att överlåta beslutanderätttill Europeiska gemenskaperna (EG) ändras så attbeslutanderätt kan överlåtas inom ramen församarbete i EU (10 kap. 5 § första stycket). Enligtförslaget görs vidare ett tillägg i lagtexten om attbeslutanderätt kan överlåtas som inte rörprinciperna för statsskicket. Dessutom läggs till enbestämmelse om att kan överlåtabeslutanderätt först efter att den godkänt enöverenskommelse enligt 2 §.Ytterligare en föreslagen ändring tar sikte på EU-samarbetet. Denna innebär att regeringens skyldighetatt informera och samråda med i EU-frågorgrundlagsfästs i 10 kap. 6 § RF. En följdändringgörs i 10 kap. 1 § RO, där motsvarande skyldighethittills har reglerats. Närmare bestämmelser om hurskyldigheten skall fullföljas meddelas som hittillsi riksdagsordningen (RO).Utskottets anmälan och yttrandeUnder 2001/har som vilandeantagit det förslag till lagar om ändring iregeringsformen och i riksdagsordningen somredovisats i det föregående. Genom detta betänkandeanmäls nu det vilande beslutet till kammaren förslutligt beslut. Med hänvisning till vad utskottetanförde vid ärendets första behandling tillstyrkerutskottet att slutligt antar förslaget.Ändringar i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m.Regeringens förslagRegeringen föreslår att vissa ändringar görs i 2kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Enligtförslaget bemyndigas regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer att utfärda föreskriftertill skydd för fasta fornlämningar och fornfynd (9§). Vidare föreslås överträdelse av föreskriftereller bestämmelser till skydd för fastafornlämningar och fornfynd sanktioneras genom straff(21 a §), vilket ersätter bestämmelsen om generelltvite i nuvarande 9 § fjärde stycket. Därutöverföreslås vissa i huvudsak redaktionella ändringar ibestämmelsen om överklagande (24 §).Utskottets ställningstagandeVid behandlingen under föregående avproposition 2001/02:72 tillstyrkte utskottet i sakregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. (bet. 2001/02:KU18s. Utskottet vidhåller denna bedömning ochföreslår därför, under förutsättning att det vilandeförslaget till lag om ändring i regeringsformenslutligt antas, att nu antar regeringensförslag.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Ändringar i regeringsformen ochriksdagsordningen (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen förkastar det i bilaga 2 intagnaförslaget till dels lag om ändring iregeringsformen, dels lag om ändring iriksdagsordningen.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Vilande förslag till ändringar iregeringsformen och riksdagsordningenav Per (), (m) och NilsFredrik ().Vid beslut om ändringari regeringsformen och riksdagsordningen,innefattande bl.a. betydelsefulla förändringar vadavser relationer till EU, röstade Moderatasamlingspartiet enligt följande:· Partiet stödde inte de föreslagna ändringarna i10 kap. 2 § RF, genom vilka det skulle görasmöjligt för att inom ramen för EU-samarbetet godkänna överenskommelser som ännuinte slutförhandlats. Ändringen avser att geutrymme för rättsbildning inom EU genom s.k.rambeslut. Moderata samlingspartiet kan inteacceptera en ordning varigenom blirbundet av ett beslut vars närmare innebörd intekan överblickas. Sådana överenskommelser somavses kunna ingås genom den föreslagnaförändringen av regeringsformen bör tillträdasförst när den svenska följdlagstiftningenpresenterats.·· Partiet stödde det förslag till ändring av 10kap. 5 § RF som till viss del utarbetats avkonstitutionsutskottet. Genom ändringen blir detmöjligt för att överlåtabeslutsbefogenheter till EU också utanför dets.k. Om frågan krävergrundlagsändring kan dock överlåtelse ske förstefter det att grundlagen ändrats genom tvålikalydande beslut med mellanligganderiksdagsval.·· Partiet stödde övriga föreslagna ändringar iregeringsformen som bl.a. avser dessmålsättningsparagraf.·De föreslagna ändringarna i regeringsformen gällertre separata frågor. Dessa borde vid detandra beslutstillfället få ta ställning till var ochen för sig. Först därigenom blir det möjligt attfullt ut reflektera de åsikter rymmer.Separata beslut är också den beslutsform som närmastansluter till stadgandet i 8 kap. 15 § RF om attriksdagens beslut vid första och andrabeslutstillfället skall vara likalydande.En sådan beslutsordning kommer emellertid inteatt tillämpas. Moderata samlingspartietkommer under dessa omständigheter att viddet andra besluts-tillfället rösta ja tillde föreslagna ändringarna i regeringsformenoch i riksdagsordningen. Innebörden av dettaställningstagande är emellertid att Moderatasamlingspartiet vidhåller samma uppfattningi de tre frågorna som vid beslutden . Ställningstagandet innefattarnu en kombination av ett ja till huvuddelenav de föreslagna ändringarna och enförklaring att detta ja inte inbegriperändringar i 10 kap. 2 § RF. Den valdabeslutsordningen ger inte möjlighet att påett annat rättvisande sätt åskådliggöra vårmening.2. Vilande förslag till ändringar iregeringsformen och riksdagsordningenav ().Vänsterpartiet motsatte sig medlemskapet i EU avframför allt demokratiskäl. Vi är motståndare tillatt politisk makt och lagstiftningsbefogenheteröverförs från de folkvalda i riksdag tillmaktstrukturer med oklara ansvarsförhållanden ochlåg demokratisk legitimitet inom EU-systemet. Densuccessiva överföringen av beslutanderätt från denationella parlamenten till en överstatlig nivåundergräver demokratin i EU:s medlemsländer.Ändringen av 10 kap. 5 § RF innebär att denbegränsning av det överförbara beslutsområdet somindirekt ligger i avgränsningen till Europeiskagemenskaperna, EG, försvinner. Europeiskagemenskaperna ersätts i grundlagen av detövergripande begreppet Europeiska unionen. Därmedunderlättas framtida överföring av beslutsmakt på enmängd områden som ligger utanför EG.Vänsterpartiet kommer inte att medverka till ensådan utveckling. Den nya restriktion som ligger iatt överförandet av beslutanderätt inte får röraprinciperna för statsskicket är i och för sig etttillägg som vi välkomnar, men det ändrar inte vårhelhetsbedömning av grundlagsändringens praktiskainnebörd.Vänsterpartiet menar vidare att det är en felaktigbeslutsordning att i förväg ändra grundlagen för attmöjliggöra framtida beslut om maktöverföring, beslutvars innebörd vi inte känner. Grundlagensrestriktioner för sådana beslut upphör att vararestriktioner om de tas bort eller modifieras redaninnan de situationer för vilka de är avsedda haruppstått. Det rimliga är att i ställetinväntar resultatet av den kommanderegeringskonferensen och därefter om gjordafördragsändringar godkänts gör de ändringar avgrundlag som kan vara nödvändiga. Detta fördröjergivetvis beslutsprocessen, men det är just det somär avsikten med grundlagens restriktioner.I det vilande grundlagsförslaget inryms ettflertal ändringar av regeringsformen, ändringar somi flera fall har föga med varandra att göra.Vänsterpartiet stöder dessa ändringar. Vi villsärskilt peka på de förstärkta formuleringarna omdet allmännas ansvar för en god miljö i 1 kap. 2 §RF samt den i samma paragraf utvidgade ochpreciserade skyldigheten för det allmänna attmotverka diskriminering. Denna ändring av grundlagenhar länge förordats av . Vi stöderockså ändringen av 10 kap. 2 § RF, som vi menar irealiteten stärker roll vid ingåendet avinternationella avtal inom EU.Tyvärr medger inte beslutsordning,sådan den har tolkats i praxis, att Vänsterpartietfullföljer sitt ställningstagande i dessa delar dådenna innebär att samtliga vilandegrundlagsändringar i detta betänkande avgörs i ettbeslut. Vi tvingas därför på grund av den vikt vitillmäter ändringen av 10 kap. 5 § RF att röstanej till samtliga ändringar.3. Vilande förslag till ändringar iregeringsformen och riksdagsordningenav ().Vid behandling avregeringens proposition 2001/02:72 Ändringar iregeringsformen samarbetet i EU m.m. yrkadeMiljöpartiet i reservationer avslag på regeringensförslag när det gällde såväl ändringar i 10 kap. 2 §regeringsformen (RF) som ändringar i 10 kap. 5 § RF.Jag vill återigen framhålla Miljöpartietsuppfattning att den föreslagna ändringen i 10 kap. 2§ RF strider mot grundläggande demokratiskaprinciper. beslutanderätt urholkas omöverenskommelser inom ramen för EU-samarbetet skallkunna godkännas utan att den slutliga textenföreligger. Till detta kan framhållas atterfarenheten av det förra riksmötetsrambeslutsprocesser visar att revideringar ochändringar av föreliggande förslag har varitfrekventa. Ledamöter och utskott i harinte kontinuerligt fått ta del av ändringar ellerhaft kännedom om vilka förhandlingspositioner ochtextförslag som har varit aktuella. Som Miljöpartiettidigare framhållit måste politisk debatt,ställningstaganden och beslut ovillkorligen grundaspå fakta, utredningar och konsekvensanalyser. Pågrund av bristerna i bedömningsunderlaget,förfarandet och beslutsordningen har varitförhindrad att föra en seriös och saklig debatt. Våruppfattning är alltjämt att endast om nödvändigföljdlagstiftning presenteras förriksdagen kan ett rambesluts alla konsekvenseröverblickas. Den ändring som det vilande förslagetinnebär medför enligt vår mening att riksdagengrundlagsfäster en otillfredsställande ordning. Istället borde, som vi påpekade vid vårensbehandling, insikten om att ett demokratisktsamhälle förutsätter reella, öppna och faktabaseradebeslutsprocesser där parlamentariker,samhällsdebattörer och allmänhet ges faktiskmöjlighet att delta, slås fast. Det tilltagandeutanförskap som många människor känner införpolitiken kommer inte minska av att de folkvaldaorganen beskärs sin makt. När besluten fattas alltlängre ifrån människor ökar i stället känslan avvanmakt, något vi i inte vill bidratill.Det vilande förslaget till ändring i 10 kap. 5 §första stycket RF innebär att inom ramenför samarbete i EU kan överlåta beslutanderätt underförutsättning att det inte rör principerna förstatsskicket. Jag vill återigen framhållaMiljöpartiets uppfattning att uttrycket principernaför statsskicket är alltför vagt och obestämt. Detkan med fog ifrågasättas om det verkligen säkrarskyddet för våra grundläggande konstitutionellaprinciper.Den föreslagna ändringen medför vidare att densvenska ges möjlighet att överlämnabeslutanderätten på områden som rör detmellanstatliga samarbetet inom andra och tredjepelaren. Om så sker, kan andra och tredje pelareninte längre definieras som ett mellanstatligtsamarbete. Jag vill peka på att resonemanget kringdet framtida EU-samarbetet från såväl regeringenssom utskottsmajoritetens sida vid vårensriksdagsbehandling var motsägelsefullt på en radpunkter. Å ena sidan hävdades uppfattningen attsamarbetet inom andra och tredje pelarens områdenhelt klart är mellanstatligt, som det åandra sidan nog inte föreligger någon principiellskillnad mellan de tre pelarna. Som vi då framhöllpåvisar detta antingen grundläggandekonstitutionella problem inom EU eller attAmsterdamfördraget inte kan tolkas på annat sätt änatt ytterligare politikområden flyttas till detöverstatliga området. Det sistnämnda ville intefördragets ratificeringsförespråkare medge,förmodligen därför att folkopinionen skulle ha varitemot att överstatligheten utökades till flerpolitikområden. Inte heller under den gångnavalrörelsen har syftet med den föreslagnagrundlagsändringen klargjorts för de svenskaväljarna.Vid vårens behandling framhöll vi också att denföreslagna skrivningen inom ramen för samarbete iEuropeiska unionen lämnar öppet för ettöverlämnande till såväl existerande som framtidainstitutioner och organ inom EU och EG. Dettainnebär enligt min mening att vi på grund av EU:sdynamiska karaktär inte på förhand kan bedöma tillvilka aktörer ett överlämnade sker samt vilkabefogenheter dessa aktörer kan komma att ha iframtiden.Jag vill därutöver återigen understryka att detåterkommande kravet på effektivare beslutsformerinom EU-samarbetet inte tar hänsyn till den i 1 kap.1 § RF föreskrivna principen om folksuveränitet. Omriksdagen nu slutligt antar den föreslagnagrundlagsändringen kan den svenska ochdärmed det svenska folkets inflytande överutvecklingen inom både unionen och på den nationellanivån reduceras. Därmed har folksuveräniteten på ettingripande sätt inskränkts samt dörren öppnats fören stegrad integrationstakt inom EU.Fortsättningsvis kommer det inte att finnas trepelare inom EU-samarbetet utan i stället en storkolonn med bestämmanderätt över samtligapolitikområden. Ett överlämnande av beslutanderättpå ett område innebär att har frånhänt sigsin normgivningsmakt för framtiden. Det demokratiskaunderskottets effekter på samhällsutvecklingen, denpolitiska debatten och individens delaktighet ochansvar för beslutsprocesser kommer att bliallvarliga.Vidare bör återigen framhållas att det intefinns någon konkret anledning att genomföra denföreslagna grundlagsändringen. Något aktuelltförslag på en fördragsändring som medför att det böröppnas möjlighet för att överlämna beslutanderätttill också andra och tredje pelaren inom EU-samarbetet finns inte. Vad som är i fråga ärsåledes inte en anpassning till verkligheten,eftersom förslaget till grundlagsändring endastbygger på antagandet att ändringen möjligtvis behövsmed anledning av ett eventuellt beslut vid denkommande regeringskonferensen 2004.Gällande praxis beträffande beslutsordningen iärenden om grundlagsändring innebär att de olikaparagraferna i förslaget till lag om ändring iregeringsformen skall vid slutligabehandling ses som en enhet. Denna enhet skall då isin helhet antingen antas eller förkastas avriksdagen. Detta innebär för del attvi, om vi vill fullfölja våra ställningstagandenfrån vårens riksdagsbehandling, nu måste förkastaockså förslaget till övriga ändringar iregeringsformen. Dessa innebär bl.a. ett förstärktgrundlagsskydd för utsatta grupper och för miljön,vilka vi självfallet ställer oss bakom. Vi anserdock att förslaget till ändringar i 10 kap. 2 och 5§§ RF är förknippade med så allvarliga brister urdemokratisk synvinkel att vi nu väljer att fullföljavåra ställningstaganden från vårensriksdagsbehandling. Vi vill understryka att vi ansernuvarande praxis vara märklig och innebär att tankenmed att grundlagsändringar skall underställas tvåriksdagsbeslut urholkas. Denna praxis har emellertidtvingat oss att prioritera mellan de förslag påändringar i grundlagen som ligger, och vikonstaterar tyvärr att ändringen i 10 kap. 2 och 5§§ RF innehåller mer av substans än ändringarna somföreskriver förstärkt grundlagsskydd för utsattagrupper och miljön. Vi befarar också, utifrån deerfarenheter EU-medlemskapet inbringat, attskyddet för utsatta grupper och miljön försvagas ioch med övriga ändringar i RF, och inte stärks.Därmed nödgas vi rösta nej till det vilandeförslaget till lag om ändring i regeringsformen isin helhet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagVilande förslagRiksdagen beslutade (bet.2001/02:KU18, prot. 2001/02:124) att som vilandeanta dels delvis det i proposition 2001/02:72framlagda förslaget till lag om ändring iregeringsformen, dels utskottets förslag till lag omändring i 10 kap. 5 § regeringsformen och dels det inämnda proposition framlagda förslaget till lag omändring i riksdagsordningen.FöljdlagstiftningI proposition 2001/02:72 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Bilaga 2Vilande lagförslagFörslag till lag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen[1]1dels att 1 kap. 2 §, 8 kap. 7 och 18 §§ samt 10kap. 2, 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse,dels att rubriken till 10 kap. skall lydaFörhållandet till andra stater och mellanfolkligaorganisationer. **FOOTNOTES**[1]:-----------------------------------------------------5 §-----------------------------------------------------kan överlåta Inom ramen för samarbetebeslutanderätt till i Europeiska unionen kanEuropeiska gemenskaperna överlåtaså länge som dessa har beslutanderätt som inteett fri- och rör principerna förrättighetsskydd statsskicket. Sådanmotsvarande det som ges i överlåtelse förutsätterdenna regeringsform och i att fri- ochden europeiska rättighetsskyddet inomkonventionen angående det samarbetsområde tillskydd för de mänskliga vilket överlåtelsen skerrättigheterna och de motsvarar det som ges igrundläggande friheterna. denna regeringsform och iRiksdagen beslutar om den europeiskasådan överlåtelse genom konventionen angåendebeslut, varom minst tre skydd för de mänskligafjärdedelar av de rättigheterna och deröstande förenar sig.