bet · GP01SOU11 · 2002-02-21 00:00:00 — 9, s. 105)anför regeringen att de statliga insatser somgenomförts för att utveckla anhörigstödet i landetskommuner har resulterat i en såväl kvantitativ somkvalitativ utveckling. I i stort sett samtligakommuner pågår arbete med att bygga upp sådant stöd.Det kartläggnings- och inventeringsarbete som harbedrivits i de flesta kommuner har medfört att det finns bättre kunskaper om antalet anhörigvårdareoch deras behov av stöd. De anhörigas situation harenligt regeringen fått ökad uppmärksamhet ochalltfler anhöriga får hjälp. Socialstyrelsenrapporterar att en tydlig utveckling sker mot enmångfald av insatser, liksom stödinsatser som är merlättillgängliga samt mot mer individuellastödformer, anförs det.Socialstyrelsen har fått regeringens uppdrag attgöra en samlad utvärdering och analys avstatsbidraget för utveckling av stöd till anhöriga.Uppdraget skall avrapporteras senast den 30 juni2002.Socialstyrelsen skall vidare senast den 31 maj2003 redovisa hur kommunerna haranvänt kvarvarande statsbidrag för utveckling avanhörigstöd samt lämna en kompletterande utvärderingav statsbidraget och dess effekter.Socialministern besvarade eninterpellation om anhörigvårdarnas situation.Socialministern anförde bl.a. att det är angelägetatt finna strukturer och former att förvalta ochutveckla de kunskaper och erfarenheter som hartillkommit tack vare de statliga stimulansbidragen.Socialministern uttalade vidare att det är viktigtatt samarbetet mellan samhället och de frivilligaorganisationerna utvecklas ytterligare samt att detre nationella anhörigorganisationernaDemensförbundet, ochAnhörigrådet fått statligt stöd även för år 2002.Enligt socialministern kommer en arbetsgrupp atttillsättas för att i första hand sammanställakunskaper om personer med demenssjukdomar och omsituationen för anhöriga till personer med demens.Frågan om behovet av ett nationellt kunskapscenterbör också diskuteras i en sådan arbetsgrupp.Slutligen anförde socialministern att det finnsanledning att bevaka om kommunerna avvecklaranhörigverksamheter efter projekttidens slut.Utskottets ställningstagandeAnhöriga står för en mycket stor del av omvårdnadenav äldre, sjuka och handikappade. I flertaletkommuner, bl.a. med stöd av statligtstimulansbidrag, pågår ett omfattande arbete med attutveckla såväl befintligt anhörigstöd som nyastödformer. är det dock ett område medstora utvecklingsbehov, både vad gäller kvalitet ochkvantitet. Utskottet är medvetet om attSocialstyrelsen har i uppdrag att utvärdera ochanalysera statsbidraget och dess effekter samt attavrapportering skall ske såväl som i maj2003. har tidigare beslutat om en särskildsatsning för att utveckla stödet till anhöriga under2003 och 2004. För att ytterligare betona vikten avatt kommunerna tar ansvar för att underlätta för demsom vårdar närstående vore det enligt utskottetsmening önskvärt att i socialtjänstlagen införa ensärskilt reglerad skyldighet för socialnämnden attstödja anhöriga. Regeringen bör göra enanalys av de ekonomiska konsekvenserna av en sådanlagändring samt redovisa för olikaalternativa lagregleringar i avsikt att ytterligarestödja anhöriga genom t.ex. avlösning. Vad utskottetnu anfört bör , med delvis bifall tillmotionerna So240 (c) yrkande 17, So243 (m) yrkandena1 och 2, So387 (mp) yrkandena 1 och 2 samt So609(kd) yrkande 9, som sin mening ge regeringen tillkänna.Utsatta grupperUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att förbättrasituationen för olika särskilt utsattagrupper i samhället. Utskottet konstateraratt ensamstående mödrar, ungdomar och utrikesfödda framhållits som särskilt utsatta iflera olika sammanhang och att dessa analyserkommer att utgöra underlag för regeringensöverväganden av hur välfärden kan förstärkas.Jämför reservation 21 (v, kd).MotionerI motion So346 av m.fl. (v)yrkas att begär att regeringen återkommermed en strukturell analys och ett samlathandlingsprogram som syftar till att förbättrasituationen för ensamstående mödrar.I motion So328 av och () begärs ett tillkännagivande om att somförebyggande insats initiera gruppverksamheter förunga, lågutbildade och arbetslösa mödrar till hjälpför återuppbyggnad av självförtroende och attutarbeta individuella framtidsplaner där studie- ochyrkesinriktning ingår (yrkande 3).I motion So348 av () begärs etttillkännagivande om ett projekt för att komma tillrätta med ungdomars avsaknad av bostad och arbete.Motionären anser att en projektidé som förekommer iStorbritannien även bör prövas i . Idén gårut på att ungdomar får bostad iett väl bevakat boende, personlig utvecklingsplan,utbildning och stöd vid sökande efter lämpligtarbete.I motion So322 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om behovet av att särskiltuppmärksamma utvecklingen av beroendet avsocialbidrag i storstadsområden.BakgrundI budgetpropositionen (prop. 2001/02:1;utg.omr. 9) anförs bl.a. följande (s. 113 f.):Av särskild betydelse för socialbidragsutveck-lingen är insatser för att bekämpa ungdoms-arbetslöshet och förebygga långtidsarbetslöshetsamt insatser för att främja social integreringgenom tillgång till anställning. Regeringen hartagit initiativ till ett arbete för att ökaförutsättningarna för en långsiktigt hållbarintegration, där syftet är att förbättrastrukturer och system för att öka delaktigheten isamhället. Sammanlagt har 100 miljoner kronoravsatts förinsatser för att öka sysselsättningen blandinvandrare och för att förbättra och utvecklasvenskundervisningen och introduktionen förflyktingar och andra nyanlända invandrare somerbjuds ett introduktionsprogram. Inom ramen förstorstadspolitiken tecknas lokalautvecklingsavtal mellan staten och berördakommuner. Inriktningen på planerna är främst atthöja sysselsättningsgraden och förbättrakunskaperna i det svenska språket i olikabostadsområden, vilket i förlängningen bedömsleda till ett minskat socialbidragsberoende.I många kommuner pågår ett utvecklingsarbeteför att hjälpa långvariga socialbidragstagaretill annan försörjning än socialbidrag. Arbetetbedrivs i många fall i samverkan med andramyndigheter såsom Arbetsförmedlingen ochFörsäkringskassan. Samverkan syftar till attanvända myndigheternas gemensamma resurser på ettför individen mer effektivt sätt och undvika attmänniskor hamnar i en rundgång mellan de olikamyndigheterna. Det är även av betydelse om detfinns en god samverkan mellan kommunen i frågaoch det lokala näringslivet. I de fall man genomriktade utbildningsinsatser kan "matcha"efterfrågan på arbetskraft med arbetssökandepersoner som lever på socialbidrag kansocialbidragsberoendet minska markant. - - -Målet för den sociala omsorgen som angavs ibudgetpropositionen för är att stärkaförmågan och möjligheten till social delaktighetför ekonomiskt och socialt utsatta personer samtstärka skyddet för utsatta barn.Välfärdsystemen, varav är enviktig del, klarade i stort sett att säkramedborgarnas välfärd krisår, iden mening att den ekonomiska krisen inte kom attföljas av en välfärdskris. Ungdomar, ensamför-sörjande föräldrar och invandrare drabbades dockhårdare än andra grupper av sysselsättningskriseni . Dessa grupper har ocksåpåverkats mer negativt när det gäller andraaspekter av välfärden. - - -För utformningen av den framtida socialpolitikenbehöver kunskapen om utvecklingen av människorsvälfärd på de mest centrala områdena stärkas.Uppföljnings- och utvärderingsinstrumenten inompolitikområdet behöver utvecklas. Regeringentillsatte kommittén Välfärdsbokslut meduppdrag att sammanställa den kunskap som finnssamt att identifiera de områden där behovet avökad kunskap kring välfärdsutvecklingen ärsärskilt angelägen. Kommittén, som har publicerattvå delbetänkanden samt ett antal forskarvolymer,avlämnar sitt slutbetänkande.Kommitténs samlade bedömning kommer att utgöraett viktigt underlag för regeringens fortsattaöverväganden av hur välfärden kan stärkas förutsatta grupper. Ett annat värdefullt underlag ärden sociala rapport som Socialstyrelsensammanställer med beskrivning ochanalys av hur befolkningens sociala förhållandenutvecklats. - - -Till följd av det förbättrade arbetsmarknadslägetfortsätter såväl kostnaderna för socialbidrag ochintroduktionsersättning som antalet bidragstagaresom är beroende av dessa stöd att minska. Det kannoteras att denna utveckling ägt rum trots attantalet flyktingar som bosatt sig i underår 2000 ökat med nästan 3 000 personer jämförtmed föregående år vilket kan tyda på attnyanlända invandrare blivitsjälvförsörjande i högre grad.Andelen hushåll som får långvarigt socialbidragsamt den genomsnittliga bidragstiden har dockinte minskat jämfört med . Det genomsnittligabiståndsbeloppet per hushåll har dessutomfortsatt att öka. Alltför många människor ärsåledes fortfarande beroende av socialbidrag försin försörjning och för dessa fortsättersocialbidraget att fungera som ett långvarigtförsörjningsstöd istället för att vara ett skyddvid akuta försörjningskriser. Det är därförviktigt att även fortsättningsvis analysera ochfölja utvecklingen av det långvarigasocialbidragsberoendet.Kommittén Välfärdsbokslut har haft regeringensuppdrag att beskriva och göra en samlad bedömning avutvecklingen av människors välfärd i under1990-talet. I slutbetänkandet Välfärdsbokslut för1990-talet (SOU 2001:79), som överlämnades i oktober2001, konstaterar kommittén att ensamstående mödrarär en särskilt utsatt grupp. Framför allt gällerdetta försörjningssidan där de ensamstående mödrarnahade en betydligt sämre situation vid 1990-taletsslut än vid dess början. Detta skall enligtkommittén ses mot bakgrund av att denna grupp redanvid ingången av hade sämre inkomster,större försörjningsproblem, högre arbetslöshet ochlägre löner än befolkningen i övrigt. Utrikes föddaär en annan grupp som har haft stora svårigheter påarbetsmarknaden . Även beträffandeungdomar redovisas en problematisk utveckling.Kommittén anför att de skillnader som finns mellanolika grupper i samhället, och de förskjutningar avolika välfärdsresurser i samhällsstrukturen som1990-talet resulterat i, är en viktig del av deutmaningar som socialpolitiken står inför.Den tidigare nämnda ägnar i sittslutbetänkande Ur fattigdomsfällan särskilduppmärksamhet åt situationen för ensamståendeföräldrar. Kommittén föreslår bl.a. ettfamiljepolitiskt behovsprövat stöd tillensamföräldrar, som skall medge att de under någraår satsar på utbildning för att kunna få bättrefotfäste på arbetsmarknaden. Betänkandet är underberedning i Regeringskansliet.Socialstyrelsen avlämnade Social rapport2001. I rapporten konstateras att unga kvinnorsetableringsprocess försämrades dramatiskt under1990-talet. Framför allt ensamstående mödrar hade ensignifikant högre risk än andra att ha frekventaarbetslöshetsproblem i slutet av decenniet.Socialstyrelsen påpekar vidare att bland de gruppersom blev fattiga märks framför alltnyanlända invandrare, ensamstående med barn samtandra med svag anknytning till arbetsmarknaden samtatt dessa grupper även har haft svårast att ta sigur fattigdom. De grupper som i störst utsträckningkan betraktas som utsatta, dvs. har problem på fleraområden , är ungdomar, ensamståendeföräldrar samt utrikes födda.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att ensamstående mödrar,ungdomar och utrikes födda framhållits som särskiltutsatta grupper i flera olika sammanhang. Dedrabbades hårt av den ekonomiska krisen ochbesparingarna även om de senasteårens återhämtning med ökad sysselsättning ochekonomiska reformer har gynnat även dessa grupper.Målet för den sociala omsorgen, såsom detformulerats i budgetpropositionen, är att stärkaförmågan och möjligheten till social delaktighet förekonomiskt och socialt utsatta personer samt attstärka skyddet för utsatta barn. Utskottet utgårfrån att de analyser som gjorts såväl av KommitténVälfärdsbokslut som av kommer attutgöra viktiga underlag för regeringens fortsattaöverväganden av hur välfärden kan förbättras förutsatta grupper. Även kommande förslag mot bakgrundav slutbetänkande bör kunnastärka utsatta gruppers ekonomiska situation.Motionerna So322 (s), So328 (kd) yrkande 3, So346(v) och So348 (c) får anses i huvudsaktillgodosedda.FamiljehemUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att se överoch förbättra villkoren för familjehemmen medhänvisning till flera pågående utredningar påområdet. Jämför reservation 22 (kd).MotionerI motion So317 av () begärs etttillkännagivande om nödvändigheten av en översyn avvillkoren för svenska familjehem. Motionären anföratt det råder brist på familjehem samt attfamiljehemsvård därför måste betraktas som ettarbete med en rimlig lön och med någon form avanställningstrygghet.I motion So413 av och () begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att uppdraget som familjehem börgodkännas som ett arbete med rätt till social,ekonomisk och arbetsrättslig trygghet.I motion So262 av () begärstillkännagivanden dels om barns rätt till stabilavuxenrelationer (yrkande 1), dels om behovet av enöversyn av villkoren för familjehem (yrkande 2).Motionären anser att en översyn bör göras i syfteatt förbättra villkoren, minskainstitutionsplaceringarna och ge barn i behov avsamhällsomsorg en bättre tillvaro och en bättreframtid.BakgrundSocialministern besvarade eninterpellation om familjehemmens villkor. Ministernanförde bl.a. följande:Familjehemmen gör en värdefull insats inomsocialtjänstens område när det gäller att ge vårdoch fostran till barn och ungdomar som inte kanbo i det egna hemmet. Ett familjehem arbetar påuppdrag av kommunen, och uppdraget är knutet tillden person som kommunen bedömt vara lämplig föruppdraget att ta hand om ett särskilt barn.Familjehemsuppdraget är lika lite som ett vanligtföräldraskap ett förvärvsarbete. Det arbete somfamiljehemmet utför bygger på helt andrapremisser än vad som normalt förknippas medlönearbete. Verksamheten som familjehemsförälderräknas inte som arbete iarbetslöshetsförsäkringens mening och ger inteinträde i en arbetslöshetskassa. Arbetsdomstolenhar funnit att fosterföräldrar inte ska ses somarbetstagare. Motiveringen till detta var attfosterföräldrar i de allra flesta avseenden sålångt det är möjligt ska träda i de biologiskaföräldrarnas ställe. med föräldrar i olika författningar, t.ex.barnbidrag, bostadsbidrag, föräldrapenning ochförvärvsavdrag.Det är fullt möjligt förfamiljehemsföräldrar som vill bedrivafamiljehemsverksamhet yrkesmässigt att sökatillstånd hos att bedriva hem förvård eller boende.Enligt uppgift genomför Svenska Kommunförbundetför närvarande en översyn av sinarekommendationer till kommunerna om ersättningtill familjehem.Inom pågår en studie omutvecklingen av företags- och anställningsformeri gränslandet mellan egenföretagare ochanställning och om eventuella problem somuppkommer vid tillämpningen av reglerna i desociala trygghetssystemen. I denna undersökningstuderas också problematiken gällandeersättningsrätten för dem som får arvoden och sominte betraktas som anställda, som exempelvisfamiljehemsföräldrar. När studien slutförts fårregeringen överväga om det finns anledning attgöra någon ändring i familjehemmens ställning itrygghetssystemen.Enligt uppgift från kommer denovannämnda studien att presenteras samt publiceras i Ds-serien.Från har inhämtats attförbundet beräknar avsluta arbetet med översynen avrekommendationerna om ersättning till familjehemunder våren 2002.Riksdagens revisorer har genomfört en förstudie omvården av unga och vården av missbrukare (förstudie2000/01:19). I studien beskrivs bl.a. att det ärsvårt att rekrytera familjehem och att allt färre avde barn och unga som placeras i vård utanför hemmetfår vård i familjehem. Revisorerna ansåg motbakgrund av vad som framkommit i förstudien att detfanns anledning att följa upp utvecklingen inomfamiljehemsvården . En granskningpågår och en rapport planeras bliklar i maj 2002.Utskottets ställningstagandeFamiljehemmens villkor utreds avsåväl som och revisorer. mening bör inte ta någotinitiativ i frågan i avvaktan på resultatet av dessastudier. Motionerna So262 (c) yrkandena 1 och 2,So317 (kd) och So413 (kd) avstyrks därmed.Kompetens och kvalitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om bl.a.kvalitet i utredningar,medborgarvittne, sociala förtroendenämnder,legitimering av socionomer och om HBT-kompetens inom . Utskottethänvisar bl.a. till arbetemed att genomföra en strategi förkunskapsutveckling inom ochanser att resultatet av de pågåendeinsatserna på området bör avvaktas.Jämför reservationerna 23 (mp) och 24 (v,mp).MotionerI motion L371 av m.fl. (v, s, c,fp, mp) begärs ett tillkännagivande om att de somverkar inom bör ha kompetens i HBT-frågor (yrkande 28). Enligt motionärerna byggersocialtjänsten på en heterosexuell norm.I motion So424 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om en tydliglagstiftning som reglerar utredningsförfarandet isocialtjänsten (yrkande 1). Motionärerna anför attdet måste vara mycket hög kvalitet på utredningarsom drastiskt kan förändra människors hela liv. Imotionen begärs vidare ett tillkännagivande omlegitimering av socionomer (yrkande 2). Motionärernabegär också ett tillkännagivande om lagstadgad rätttill medborgarvittne eller stödperson vid kontaktmed samt vid rättsliga förhandlingar(yrkande 3). I yrkande 4 begärs ett tillkännagivandeom att inrätta sociala förtroendenämnder därenskilda kan framföra klagomål eller få information.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omatt det bör inrättas en social ansvarsnämnd där feloch försummelser inom kan anmälas(yrkande 5). I motionen begärs också etttillkännagivande om att regeringen bör tillsätta entvärpolitisk kommitté med uppdrag att utvecklasocialtjänsten (yrkande 6). Slutligen begärs etttillkännagivande om att den enskilde skall ha rättatt byta socialsekreterare (yrkande 7).I motion So510 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att kvalitetssäkra det socialaarbetet genom att införa statlig reglering.Införande av legitimation skulle höja såvälklientsäkerheten som yrkets status, menarmotionärerna.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 2000/01:80 med förslag till nysocialtjänstlag (s. 111-115) förklarade regeringensin avsikt att ge i uppdrag attpåbörja genomförandet av en strategi för nationelltstöd till kunskapsutvecklingen inom socialtjänstensamt att avsätta sammanlagt fördetta ändamål under treårsperioden 2001-2003.Regeringen anförde i propositionen att det bör tasett samlat grepp kring kunskapsläget inomsocialtjänsten samt att det ytterst är en rättvise-och rättssäkerhetsfråga för de mest utsattagrupperna i samhället.Socialstyrelsen skall avrapportera uppdragetsenast den 1 april 2004.Senast i betänkande 2000/01:SoU18 behandladeutskottet motioner om kunskap och kompetens inomsocialtjänsten, varav bl.a. likalydande yrkanden somi den här aktuella motionen So424 (mp). Utskottetdelade regeringens uppfattning att det bör tas ettsamlat grepp om kunskapsläget inom socialtjänstenoch såg därför mycket positivt på satsningen för attgenomföra en särskild strategi för nationellt stödför kunskapsutvecklingen inom socialtjänsten.Utskottet påpekade att program förhur stödet bör utformas innehåller ett antal förslagsom berör det praktiska sociala arbetet,utbildningarna och forskningen. Bland annat börvarje kommun utforma en egen strategi förkunskapsutvecklingen inom , men ävennationella riktlinjer bör utarbetas. Utskottet ansågatt utfallet av den nämnda satsningen bör avvaktasoch avstyrkte därför motionsyrkandena (s. 49; res.kd, c resp. mp).Utskottet avstyrkte vidare en motion om rätten attbyta socialsekreterare. Utskottet delademotionärernas uppfattning att det är viktigt att denenskilde känner förtroende för sin socialsekreterareoch att det kan finns skäl att låta någon annanhandläggare ta över ett ärende. Någon ovillkorligrätt för den enskilde att byta socialsekreterarekunde dock utskottet inte ställa sig bakom (s. 49;res. mp).I de av godkända betänkandena2000/01:SoU13 och 2001/02:SoU1 behandlades senastmotionsyrkanden om olika HBT-frågor. I detförstnämnda betänkandet, vartill hänvisas, ges enbred bakgrundsredovisning. Motionerna avstyrktes medföljande motivering: (s. 31 f.; res. v+mp resp. fp):Utskottet vidhåller att det behövs kraftfullaåtgärder för att på alla områden motarbetafördomar, okunskap och olika former avdiskriminering p.g.a. sexuell läggning. - - -Utskottet ser positivt på regeringens nyligenframlagda handlingsplan mot bl.a. homofobi ochdiskriminering. I planen redogörs bl.a. för deåtgärder som vidtagits för att höjapersonalkompetensen på området och för attmotarbeta sexuell diskriminering. Regeringenavser också att återkomma i vissafrågeställningar bl.a. när det gällertranssexuella. Vidare pågår arbete bl.a. för attstärka grundlagsskyddet mot diskriminering p.g.a.sexuell läggning samt även det straffrättsligaskyddet vad avser homosexuella. Regeringen ärsåledes medveten om att problem finns påområdet och söker finna lösningar på vissa avdessa. Utskottet förutsätter att regeringenfortsätter att närmare kartlägga övriga problemoch då det är erforderligt lämnar förslag tillhur dessa skall lösas. Motionerna - - - får ansesåtminstone delvis tillgodosedda med det anförda.I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1,utg.omr. 9, s. 117) anförs att ochlänsstyrelsernas tillsyn över är ettviktigt instrument för att stärka rättssäkerhetenoch utveckla kvaliteten i . AvSocialstyrelsens och länsstyrelsernas gemensammarapport om den sociala tillsynen 2000 framkommer attsocialtjänstens arbete med att utveckla kvalitetenfortsätter, ofta i samarbete med andra myndigheteroch organisationer. Kommunerna arbetar bl.a. med attutveckla och införa metoder och system för att följaupp, säkra och utveckla kvaliteten. Det pågår ocksåett utvecklingsarbete för att effektiviserasocialtjänsten, i syfte att fler människor skall fådet stöd de behöver genom att få till ståndhelhetslösningar. Tillsynen visar på behov avförbättring och utveckling inom flera områden.Ansvaret ligger främst på ansvariga huvudmän, dvs.kommunerna, men också ochlänsstyrelserna har ett ansvar. På dem vilar bl.a.ansvaret att öka användbarheten av tillsyns-resultaten, bl.a. genom att analysera resultaten ochöverväga behov av åtgärder för att komma till rättamed allvarliga brister. Regeringen anser det varavärdefullt att tillsynsmyndigheterna fortsätter attutveckla och förbättra formerna för tillsynen,vilket bör kunna ske inom ramen för befintligaresurser. Regeringen bedömer vidare att det uppdragsom har fått att utarbeta enstrategi för kunskapsutveckling inom socialtjänstenkommer att ha stor betydelse för utvecklingen inomsocialtjänsten.Länsstyrelserna och har haft ettgemensamt regeringsuppdrag att utveckla kriterierför att bedöma kvalitet och bemötande inomsocialtjänstens socialbidragshantering. Uppdragetredovisades i en rapport till regeringen i juni2001. I rapporten presenteras en handlingsplan föratt stödja kommunernas utvecklingsarbete.Länsstyrelserna föreslås få i uppdrag att under entreårsperiod följa arbetet i kommunerna, tainitiativ till erfarenhetsutbyte och i kommandeårsrapporter dokumentera utvecklingen i länet.Utskottets ställningstagandeSocialstyrelsen arbetar med attgenomföra den strategi för kunskapsutveckling inomsocialtjänsten som finns redovisad i proposition2000/01:80 med förslag till ny socialtjänstlag. Äveninom ramen för och länsstyrelsernastillsynsarbete vidtas åtgärder för att stärkarättssäkerheten och utveckla kvaliteten isocialtjänsten. Utskottet anser att utfallet av detpågående arbetet på området bör avvaktas ochavstyrker därmed motionerna So424 (mp) yrkandena 1-7och So510 (s).Utskottet vidhåller att det behövs kraftfullaåtgärder för att på alla områden motarbeta fördomar,okunskap och olika former av diskriminering på grundav sexuell läggning. Utskottet delar uppfattningen imotion L371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 28 att det ärviktigt att de som arbetar inom harkompetens i HBT-frågor. Mot bakgrund av det arbetesom pågår för att bl.a. öka kompetensen inomsocialtjänsten bör dock inte ta någotinitiativ på området.