bet · GQ01NU2 · 2002-11-28 00:00:00 — En heltäckande digitalinfrastruktur, tillgänglig för alla medborgare,är ett nödvändigt steg för att kunnaförverkliga idén om en digital allemansrätt.Enligt motionärernas uppfattning skall bolagbildas med ansvar för att bygga ut den digitalainfrastrukturen i hela landet. Det aktuellaanslaget bör därför avvecklas i sin helhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag m.m. ibudgetpropositionen.I motionerna 2002/03:Fi232 (fp), 2002/03:N267(fp), 2002/03:N352 (c), 2002/03:N357 (m) och2002/03:N393 (kd) förordas andra belopp änregeringen föreslagit för olika anslag inomutgiftsområdet. Motionsyrkandena innebär attModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna förordar en lägre ram än den somregeringen föreslagit, medan förordaren högre ram än regeringsförslaget. Näringsutskottethar i ett yttrande - i form av ett protokollsutdrag- till finansutskottet meddelat att utskottettillstyrker regeringens förslag till ram förutgiftsområdet och avstyrker motsvarandemotionsyrkanden.Finansutskottet har tillstyrkt regeringensförslag till ram för utgiftsområde 19 (bet.2002/03:FiU1). Utskottet utgår i det följande frånatt den föreslagna ramen ligger fast.Av ovan nämnda protokollsutdrag framgår attföreträdarna i näringsutskottet för Moderatasamlingspartiet, och Kristdemokraternatillstyrker förslagen i respektive motion. Avsärskilda yttranden till detta betänkande framgåratt företrädarna för de nyssnämnda partierna samtför vidhåller sina förslag till ramarför olika utgiftsområden.Eftersom utskottet ställer sig bakom förslagen ibudgetpropositionen avvisas uppfattningen i motion2002/03:N334 (c) i fråga om finansiering av vissverksamhet hos samverkansorganen.När det gäller hemsändningsbidraget inom ramen förstödet till kommersiell service, vilket tagits upp imotion 2002/03:N303 (c), ser utskottet positivt påatt de aktualiserade frågorna undersöks närmare iden översyn som har meddelatatt det avser att initiera.I motsats till uppfattningen i motion 2002/03:N393(kd) förutser utskottet i likhet med regeringen attefterfrågan på landsbygdslån - av skäl som tagitsupp i det föregående - kan komma att öka väsentligt.I fråga om roll och uppgifterinom den regionala utvecklingspolitiken anserutskottet att den nu pågående översynen avGlesbygdsverket (se avsnittet Myndighetsfrågor inomden regionala utvecklingspolitiken) bör inväntasinnan några ändringar aktualiseras. uppfattning är det viktigt att ettfullgott beslutsunderlag ligger till grund föreventuella förslag angående Glesbygdsverket.En förändring av zonindelningen förtransportbidrag skall anmälas till EG-kommissionenför godkännande. Kommissionen godkände relativtnyligen de nuvarande reglerna för transportbidraget.Liksom tidigare utgår utskottet från att denmyndighet som har till uppgift att bevakatransportbidraget nogsamt följer utvecklingen ochmarkerar om behov av eventuella förändringaruppstår. Motionsyrkandet i motion 2002/03:N371 (s)bör därför inte föranleda någon åtgärd.När det gäller det i motion 2002/03:N352 (c)begärda nya anslaget för regionalt och lokaltutvecklingsarbete vill utskottet erinra om attmotsvarande ändamål till viss del föreligger inomanslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2003inom utgiftsområde 19 (se bilaga 2). Likasåtillstyrks de övriga här berörda förslagen tillriksdagsbeslut som framlagts i budgetpropositionen.Samtliga aktuella motionsyrkanden avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitiken (punkt 1)av (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2002/03:N267 yrkandena2, 3, 10, 14 och 20, 2002/03:N304 yrkande 1,2002/03:N345 yrkandena 12 och 21 och 2002/03:N393yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:N302 yrkande22, 2002/03:N337 och 2002/03:N368.StällningstagandeEn framtidsinriktad regional utvecklingspolitik börinriktas på att skapa förutsättningar för olikaregioners och människors möjligheter tillutveckling. För detta krävs en genuin förståelse förföretagandets villkor. I stället för inriktningen påolika - och komplicerade - bidragsformer bör strävanvara att näringslivet skall ges mer generellavillkor och bättre klimat för företagande ochentreprenörskap. Då elimineras riskerna för attföretagsstöd och bidrag snedvrider konkurrensen,vilket minskar effektiviteten i samhällsekonomin.För de företagsstöd som trots allt behövs anser vii likhet med den regionalpolitiska utredningen attinriktningen i huvudsak bör ligga på generella stöd.I budgetpropositionen håller regeringen fast vid enföråldrad politik med bidrag, delegationer,utredningar och stark statlig styrning.Liksom föregående år instämmer vi i målet för denregionala utvecklingspolitiken men vi vill läggatyngdpunkten på andra strategier än regeringen.Enligt vår syn handlar det i första hand om attförbättra möjligheterna för företagande och arbeteoch att förstärka landsbygdsregionernaskonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter.Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningarsom gör att små företag, ofta med kvinnor somdrivande kraft, stimuleras att växa liksom att nyaföretag startas. En bredare öppning för konkurrensinom den offentliga sektorn skulle i många fallgynna kvinnors företagande. Vi ser positivt på attförstärkta jämställdhetsinsatser kommer att bedrivasinom ramen för olika åtgärder.Statsmakterna bör stå för de legala och ekonomiskaramarna för den regionala utvecklingspolitiken; iövrigt bör inriktningen vara decentralisering isyfte att uppnå en hållbar tillväxt i alla delar avSverige. Kommunerna har en mycket viktig roll inomden regionala utvecklingspolitiken när det gällertillväxt, sysselsättning och service. Vi förordar enpolitik som mobiliserar och uppmuntrar människor attta egna initiativ och ta ansvar för både sig självaoch sin bygd. Varje region och varje bygd har sinstyrka och sina möjligheter som bäst kan tas tillvara genom lokala initiativ.Ett mer dynamiskt företagande och fler arbeten iprivat sektor kräver insatser i huvudsak på andraområden än inom utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling, nämligen i första hand i fråga omskatterna, arbetsmarknaden, kunskapsutvecklingen ochtransportsektorn. Även tillgång till kultur och brafritidsaktiviteter är en väsentlig förutsättning föratt skapa en anda av gemenskap och kreativitet pålandsbygden, vilket är väsentligt för att attraherainvånarna.Vi tror att mångfald och kreativitet utvecklasbättre inom ramen för lokala initiativ och med ettminskat statligt inflytande.Det är ett oavvisligt krav att alla insatser inomden regionala utvecklingspolitiken utvärderas så attde instrument som kan behövas inom den nationellapolitiken och inom de prioriterade områdenasuccessivt kan effektiviseras.Med hänvisning till vad som anförts bör riksdagenbifalla här behandlade yrkanden i motionerna2002/03:N267 (fp), 2002/03:N304 (m), 2002/03:N345(c) och 2002/03:N393 (kd). Övriga motionsförslag böravslås av riksdagen.2. EG:s framtida sammanhållningspolitik(punkt 4)av (), (),(), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller delvis motionerna 2002/03:K432yrkande 14, 2002/03:U323 yrkande 8 och 2002/03:N304yrkande 15.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är EG:s regionalpolitik(sammanhållningspolitik) föga framåtsyftande. Detbehövs en kraftfull reformering, vilket inte minstaktualiseras i samband med den kommandeutvidgningen. Vi menar att det är viktigt att enreform förbereds redan nu inför nästa programperiodtrots att det finns olika uppfattningar ominnebörden såväl inom landet som inom övriga EU-länder. Reformen måste innebära attregionalpolitikens inriktning ändras och att dessomfattning minskas. Stödet till de nuvarandemedlemsländerna måste tydligt reduceras till förmånför kandidatländerna. I de fall EU ekonomiskt skallstödja olika regioner för att därigenom gynnauthållig tillväxt och hållbar utveckling bör detvara fråga om regioner som ligger väsentligt undergenomsnittet i unionen vad gäller levnadsstandardoch medelinkomst.Utformningen av dagens system innebär att medelbara flyttas runt i systemet, vilket i sig ökarrisken för korruption. Ett enkelt och robust systemskulle kunna åstadkommas om medlemsländernakompenseras genom en avräkning på medlemsavgiften istället för att som i det nuvarande systemet betalain medel till EU för att sedan få tillbaka dem iform av strukturstöd. Vi anser att måstemotverka att EU i en allt högre grad utvecklas transfereringsunion där medlemsländerna betalarin pengar till EU för att sedan få tillbaka dem iform av strukturstöd. Det bör därför i första handvara medlemsstaterna själva som ansvarar för sinaregioner. Beslutsfattandet måste dessutom präglas avlångtgående decentralisering, vilket bl.a.innefattar att ett underifrånperspektiv i högreutsträckning bör anläggas.Vi anser också att ytterligare åtgärder måstevidtas för att kraftfullt förbättra kontrollen ochmöjligheten att beivra fusk. En reformering avregelverket bör även innefatta förenklingsarbete;byråkrati och ineffektivitet måste motverkas.För ett år sedan gjorde på utskottetsförslag ett uttalande att det är viktigt att enreform av EG:s regionalpolitik kommer till stånd. Ensådan reform måste bl.a. innebära attregionalpolitikens inriktning ändras och att dessomfattning minskas. Enligt uttalandet måste stödettill de nuvarande medlemsländerna reduceras tillförmån för kandidatländerna. I de fall EU ekonomisktskall stödja olika regioner bör det vara fråga omregioner som ligger väsentligt under genomsnittet iunionen vad gäller levnadsstandard och medelinkomst.I budgetpropositionen har regeringen kortfattatberört EG:s framtida sammanhållningspolitik. Därvidhar regeringen emellertid valt att inte kommenterariksdagens uttalande. Mot denna bakgrund anserutskottet att det finns anledning för attåterigen göra ett uttalande av detta slag.Med anledning av de här aktuella yrkandena imotionerna 2002/03:K432 (fp), 2002/03:U323 (m) och2002/03:N304 (m) bör således i ettuttalande till regeringen ställa sig bakom vad somovan anförts.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling (punkt 5)av , och (alla m).Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- bör ses som en helhet där inte någon eller någradelar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra. När finansutskottets majoritet nu genomförslag till riksdagsbeslut om ramar för de olikautgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling.Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som viförespråkar redovisas i motionerna 2002/03:Fi231 (m)och 2002/03:N357 (m) och framgår av bilaga 2. Våraprincipiella ståndpunkter framgår av motion2002/03:N304 (m) och av våra reservationer inäringsutskottets betänkande 2001/02:NU4 i sambandmed utskottets beredning av regeringens propositionom den regionala utvecklingspolitiken. Våruppfattning om vissa grunddrag beträffandeinriktningen av den regionala utvecklingspolitikenframgår dessutom av en fyrpartireservation (m, fp,kd, c) i detta betänkande.För förordar vi att anslaget(33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskasmed jämfört med regeringensförslag. En annan förändring (utanförutgiftsområdet) som Moderata samlingspartietföreslår är att kretsen företag i stödområdet somomfattas av nedsättningen av socialavgifter ökasunder år 2003.Den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87)har påvisat företagsstödens negativa effekter, ochdå särskilt de selektiva stödformernas, samt att dehanteras på ett sådant sätt att de bidrar till enkonservering och därmed utgör ett hinder förutveckling. Vidare visade utredningen tydligt attföretagsstöd aldrig kan ersätta entreprenörskap,företagande och dynamik. I enlighet med dessaslutsatser vill vi minska de selektiva stödformernaoch ersätta dem med generella åtgärder somförbättrar förutsättningarna i regionerna.Budgetpropositionen visar att regeringen hållerfast vid en föråldrad och kontraproduktiv politik.Det är vår uppfattning att den regionalautvecklingspolitiken i stället bör inriktas på attskapa förutsättningar för olika regioners ochmänniskors möjligheter till utveckling. förbättra och bygga ut vägnätet, skapa enutbyggd IT-infrastruktur, sänka drivmedelsskatteroch i övrigt förbättra villkoren för företagandevill vi lägga grunden för tillväxt i hela Sverige.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling (punkt 5)av och (båda fp).Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2003innebär i sina huvuddrag sänkta skatter på arbeteoch företagande, vilket syftar till att uppnå enlångsiktig och uthållig tillväxt. Budgetförslagetsyftar också till en mera rättvis skattepolitik förbl.a. Våra utgiftsökningar avserfrämst bistånd, utbildning, vård och omsorg,förbättringar för handikappade, åtgärder mot ohälsansamt satsningar på miljö och rättssäkerhet.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling har emellertidavvisats i budgetprocessens första steg. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhet är det intemeningsfullt att delta i fördelningen på anslag inomutgiftsområdet. Vi väljer således att inte delta iutskottets beslut avseende moment 5 om anslag m.m.inom det aktuella utgiftsområdet för budgetåret2003.I det följande redovisas i sammanfattninginnehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling. Vårt förslag tillram för utgiftsområdet för var 963 miljonerkronor lägre än Socialdemokraternas, Vänsterpartietsoch förslag.Folkpartiets regionalpolitik genomsyras av ettunderifrånperspektiv och tar sin utgångspunkt i denenskilde individen. I partimotion 2002/03:Fi232 (fp)och kommittémotion 2002/03:N267 (fp) redovisasFolkpartiets syn på de regionalpolitiska anslagen.Som bl.a. den regionalpolitiska utredningen (SOU2000:87) visat kan de traditionellaregionalpolitiska medlen reduceras. De selektivastödformerna inom den regionala utvecklingspolitikenbör enligt vår uppfattning minskas för att på siktavvecklas. anser därför attanslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärderborde minskas med i förhållandetill vad regeringen föreslår i budgetpropositionen.Vidare anser vi att kostnaden för de regionalatransportnäten inte borde belasta staten.Kostnadsansvaret för denna uppbyggnad bör i förstahand ligga på näringslivet. Därför avvisar vi det avregeringen föreslagna anslaget (37:1) IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. På två årvill vi avveckla och därför föreslåsen minskning av anslaget till verket med 13 miljonerkronor.Vår principiella uppfattning om hur den regionalautvecklingspolitiken skall utformas framgår avreservationer i näringsutskottets betänkande2001/02:NU4. uppfattning om vissagrunddrag beträffande inriktningen av politiken kandessutom utläsas i en fyrpartireservation (m, fp,kd, c) i här föreliggande betänkande. Utöver vad somredovisas i dessa sammanhang vill vi erinra om vårsyn på politiken, vilken beskrivs i motionerna2002/03:Fi232 och 2002/03:N267, i fråga om sänktaarbetsgivaravgifter, bättre kommunikationer,reseavdrag för bilresor till arbetet, grundläggandesamhällsservice, distansutbildning ochutlokaliserade högskoleplatser, försöksverksamhetmed avskrivning av studieskulder i ,lokalisering av nya statliga myndigheter utanförStockholmsområdet m.m.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling (punkt 5)av ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerför minskad ohälsa, förbättrad lönebildning ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande.Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måstegöras mer flexibel och där den kraftigt ökandesjukfrånvaron måste mötas med en förbättradarbetsmiljö och rehabilitering. Det handlar omskatterna på arbete och företagande som måste sänkasoch anpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det handlar om det svenskakonkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måsteden offentliga sektorn förnyas för att bättre mötakonsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvaratapersonalens kompetens och idéer. Dessutom måstevalfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendetåterupprättas, pensionärernas ekonomiska situationstärkas och infrastrukturen förbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthållig tillväxt pååtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympande skattebaseroch där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.Finansutskottets majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - har genom förslag till ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster ställt sig bakom en annan inriktning avpolitiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar jag i detta särskilda yttrande (istället för i en reservation) den del av vår politiksom rör utgiftsområde 19 och som jag skulle ha yrkatbifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit iden första beslutsomgången.Den regionala utvecklingspolitikens främstauppgift är enligt min mening att bidra tillutvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet.Målet för den politik vi förordar är att helaSverige skall leva och att varje kommun skall varaett fungerande samhälle, där människor kan få sinagrundläggande behov av arbete och servicetillgodosedda.I partimotion 2002/03:Fi233 ochkommittémotion 2002/03:N393 redovisas vår syn på deregionalpolitiska anslagen. Våra förslag innebär attramen för utgiftsområde 19 skulle minskas med 695miljoner kronor jämfört med det förslag sompresenteras i budgetpropositionen.Som bl.a. den regionalpolitiska utredningen (SOU2000:87) visat kan de traditionellaregionalpolitiska medlen minskas. Den ståndpunktendelas av . Anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder omfattar 1 535 miljonerkronor, varav en viss del disponeras av regeringen.Vi anser att regeringen bör redovisa vad pengarnaskall användas till. Enligt vår uppfattning böranslaget minskas med iförhållande till regeringens förslag.När det gäller anslaget (33:2) Landsbygdslån, somomfattar , menar jag att nuvarandelandsbygdslån är viktiga för utveckling av gles- ochlandsbygden och att verksamheten bör fortgå i denomfattning som är. Det kan dock konstateras attefterfrågan på landsbygdslånet de gångna åren varitliten. Resultatet har blivit att ett betydligtanslagssparande har byggts upp. Kristdemokraternabedömer därför att en fortsatt verksamhet på områdetkan fortgå på samma nivå med ett anslag som är 30miljoner kronor lägre i förhållande till regeringensförslag.Kristdemokraterna har även avvisat det avregeringen föreslagna anslaget (37:1) IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. Liksomtidigare är det vår uppfattning att utbyggnaden avIT-infrastruktur i största möjliga utsträckningskall ske på marknadsmässiga grunder och därför börskötas av näringslivet.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling (punkt 5)av ().Centerpartiets förslag till ram för utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling för ,vilket är högre änSocialdemokraternas, ochMiljöpartiets förslag, har avstyrkts avfinansutskottet i budgetprocessens första steg. DåCenterpartiets budgetförslag är en helhet är det idetta andra steg inte meningsfullt att delta ibeslut avseende fördelning och storlek av olikaanslag inom ramen. Jag väljer således att inte deltai utskottets beslut avseende moment 5 om anslag m.m.inom utgiftsområde 19 för budgetåret 2003.Centerpartiets syn på de regionalpolitiskaanslagen har redovisats i partimotion 2002/03:Fi234och i kommittémotion 2002/03:N352. Inriktningen påden regionala utvecklingspolitik vi vill föraframgår av partimotion 2002/03:N345.Växtkraft skapas bäst underifrån, anserCenterpartiet. När många människor är med och byggersamhället underifrån kan den lokala utvecklingen tafart. Stabil och långsiktig tillväxt skapas när helalandet får vara med och bidra. Det förutsätter attbidragstänkandet inom regionalpolitiken bryts. Föratt skapa livskraft i hela måste det finnasvissa grundförutsättningar som t.ex. bra utbildning,decentraliserad forskning, välutbyggd infrastruktur,närhet till sjukvård och en servicegaranti.Sverige är rikt på naturresurser som kanvidareutvecklas som en satsning påsmåskalig livsmedelsproduktion, landsbygdsturism ochförbättringar för fiskenäringen ger resurser ochmöjligheter för livskraftiga företag och bygder. Iutvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhällehar de agrara näringarna en nyckelroll. Dessutom gerett rättvist skatteutjämningssystem möjligheter förden offentliga sektorn att hålla hög kvalitet i helalandet.Förbättringar av den kommunala demokratin gör attfler kan påverka utvecklingen på sin ort. Lokalutveckling gagnas bäst av att utvecklingsresursersanvändning avgörs regionalt och lokalt.Jämfört med regeringens förslag till anslaget(33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder villCenterpartiet göra ytterligare satsningar på olikaregionala utvecklingsinsatser. Vi vill därförtillföra under detta anslag.Vidare vill stärka den lokala nivångenom ökat självbestämmande. Livskraft kommerunderifrån, och det är i de tusentals frivilligautvecklingsgrupperna som den lokala utvecklingenfrämst skapas. Vi vill tillföra ytterligare resursertill utvecklingsarbetet, fördelat på två delar - enregional del och en del till den lokalautvecklingen. Därför vill vi på ett nytt anslag förregionalt och lokalt utvecklingsarbete föra upp 100miljoner kronor.En heltäckande digital infrastruktur, tillgängligför alla medborgare, är ett nödvändigt steg för attkunna förverkliga idén om en digital allemansrätt.Enligt uppfattning skall ett bolagbildas som skall svara för att bygga ut den digitalainfrastrukturen i hela landet. Anslaget (37:1) IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. bördärför avvecklas i sin helhet.Centerpartiets uppfattning om vissa grunddragbeträffande inriktningen av den regionalautvecklingspolitiken framgår dessutom av enfyrpartireservation (m, fp, kd, c) i dettabetänkande.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2002/03:1 (utgiftsområde19 Regional utjämning ochutveckling)Regeringen föreslår1.