bet · GP01AU6 · 2002-04-09 00:00:00 — För företagsledare som verkar inommonopolföretag och vars verksamhet finansieras överstatsbudgeten bör lönen sättas efter en jämförelsemed löner inom icke konkurrensutsatta marknader ochstatliga verk. En företagsledande person skall inormalfallet inte uppbära ytterligare ersättning omdenne har styrelseuppdrag i andra bolag inom sammakoncern. Vid uppsägning från bolagets sida kan enavgångsersättning utges på motsvarande högst 24månadslöner. Den skall reduceras vid ny anställningeller vid inkomst från annan förvärvsverksamhet.I fråga om uppfattningen att statsministerns lönskall vara tak för löner inom den statliga sektornkan utskottet liksom i det nyssnämnda betänkandetkonstatera att det absoluta flertalet avmyndighetscheferna har löner som är betydligt lägreän statsministerns.Utskottet delar uppfattning attstaten bör vara ett föredöme och ha en lönepolitiksom uppfattas som legitim. Det finns också skäl attreagera mot överdrifter i vissa anställningsavtal.Liksom i det nyssnämnda betänkandet vill utskottetframhålla att det inte kan uteslutas att det finnsfall där det är rimligt att avtala om bättreförmåner än vad som gäller för en majoritet avcheferna på en viss nivå.Vad gäller ersättning för uppdrag i statligastyrelser, nämnder m.m. kan utskottet hänvisa tillförordningen (1992:1299) om ersättning för uppdrag istatliga styrelser, nämnder och råd m.m. Förordförande och vice ordförande beslutar regeringensärskilt om ersättning. Det är stor variation iersättningsnivåer. De lägsta ersättningarna tillordförande ligger på , och dehögsta på . Till övrigaledamöter betalas ersättning per sammanträdesdag medmellan 400 och . Ersättning betalas intetill den som är anställd vid myndigheten. Inteheller betalas ersättning till en anställd föruppdrag som ledamot eller ersättare i nämnd, råd,delegation eller motsvarande som är knuten till denmyndigheten där han eller hon är anställd. Föruppdrag som ledamot i en kommitté som tillkallats pågrund av ett regeringsbeslut gäller enligtkommittéförordningen (1998:1474) om ersättning förkommittéuppdrag att regeringen bestämmerersättningen till ordföranden särskilt. Andraledamöter, sakkunniga och experter får dagarvode med350 kronor per sammanträdesdag.Utskottet vill åter framhålla att uppdrag av dettaslag från arbetstagarens eller uppdragstagarenssynvinkel innebär ett särskilt ansvar och iallmänhet även ett merarbete. I de fall någonsärskild ersättning inte utges kan man anta attuppdraget ändå beaktas när lönen i anställningenbestäms. Den ordning som förordarförutsätter att man kan konstatera att uppdragetingår i de ordinarie arbetsuppgifterna. Det kan varasvårt att dra en gräns mellan vad som är arbete ianställningen och arbete i sidouppdraget. Till dettakommer att systemet skulle kunna leda tilllönediskussioner allteftersom sidouppdrag tillkommereller avslutas. Utskottet håller fast vid att detväsentliga måste vara att löner och andraersättningar inom den statliga sektorn ligger på enrimlig nivå.Från tid till annan kommer frågor upp i denallmänna debatten om anställningsvillkor, andraförmåner, s.k. fallskärmar och pensionsvillkor medanledning av vissa uppmärksammade fall i det privatanäringslivet. Statsmakternas förväntningar ommåttfullhet i lönebildningen i stort måstesjälvfallet också avspeglas i fråga om de högstachefernas förmåner. Detta ger anledning att betonaatt även det privata näringslivet har ettsamhällsansvar på detta område. Överdrifter av olikaslag kan leda till ökade krav från bredarelöntagargrupper, vilket i sin tur skaparkompensationskrav som i slutändan kan gå ut översamhällsekonomin i stort.I sammanhanget vill utskottet också peka på de nyaregler som trädde i kraft omoffentliganställdas bisysslor (prop. 2000/01:147,AU2). Reglerna innebär att kontrollsystemet för s.k.förtroendeskadliga bisysslor skärptes, förtydligadesoch gjordes mer öppna. Arbetsgivaren skall pålämpligt sätt informera de anställda om vilka slagsförhållanden som kan göra en bisyssla otillåten, ochden offentliganställda skall på arbetsgivarensbegäran lämna de uppgifter som behövs för attarbetsgivaren skall kunna bedöma tillåtligheten avarbetstagarens bisysslor. Det infördes även enmöjlighet för arbetsgivaren att genom ett särskiltbeslut förbjuda bisysslan i fråga.Vad slutligen gäller kravet i motion 2000/01:A226om en utredning om löneutvecklingen kan utskottethänvisa till det mycket väl utveckladestatistiksystemet i och till den omfattandeforskning som finns i för att följafördelningen av ekonomiska resurser. SCB genomförårligen undersökningar av hushållens disponiblainkomster (HINK) vilka redovisas i särskildastatistikmeddelanden. HINK används också tillomfattande fördelningsforskning vid olikainstitutioner i landet och vid uppdrag tillmyndigheter och organisationer. Genom statistikenföljs fördelningen av taxerade inkomster, skatter,bidrag och transfereringar. SCB följer ocksåfördelning med hjälp av undersökningen omlevnadsförhållanden (). Även genomförstudier av inkomstfördelningens utveckling imedlemsländerna. Fördelningspolitiska analyser ingårsedan mer än tio år tillbaka rutinmässigt iregeringens beslutsunderlag vid viktigaregeländringar i skatte- och transfereringssystemet.Beräkningarna omfattar utfallet för olika gruppersamt olika sammanfattande mått påinkomstspridningen. De omfattar också budget- ochmarginaleffekter. Regeringen följer och analyserarockså inkomstfördelningen och utvecklingen för olikagrupper och redovisar resultaten till isärskilda fördelningspolitiska redogörelser. Nämnasbör också målet om en halvering av antaletsocialbidragsberoende ochden årliga avstämning av målet som regeringenredovisar i budgetpropositionen. Det mätbara målet,att minska socialbidragen, är en del i arbetet förvälfärd och rättvisa.Utskottet anser liksom att det ärviktigt att analysera fördelningen av den ekonomiskavälfärden och att denna analys breddas ochfördjupas. Med hänvisning till vad som redovisatsovan om statistik och forskning på området anserutskottet däremot inte att det finns skäl förriksdagen att lämna ett särskilt uppdrag tillregeringen att tillsätta en utredning.Sammanfattningsvis avstyrkerutskottet de nu behandlademotionerna /01:A226 yrkandena15 och 2000/01:A601 yrkandena 1 och2.StridsåtgärderUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsförslag omatt förbjuda sympatiåtgärder och om attinföra ett krav på att stridsåtgärder skallvara proportionerliga. Motionerna avstyrks.Jämför reservation 15 (m, kd, c, fp).MotionerModeraterna vill, i motion A349, ta bort rätten tillfackliga sympatiåtgärder mot småföretag som intetecknar kollektivavtal (yrk. 5 i denna del). Enligtpartiets motion A219 om lönebildningen ärkonfliktreglerna i flera avseenden förlegade. Dagensekonomi är mycket mer integrerad och sårbar ängårdagens. Ett fåtal nyckelpersoner i strejk kanlamslå hela samhällssektorer. Omfattandestridsåtgärder kan vidtas för att uppnå endastbegränsade fördelar. Det bör därför införas en regelom proportionalitet som avser såväl primär- somsvarsåtgärder. En stridsåtgärds omfattning skall ståi proportion både till den skada som drabbarmotparten och till syftet med åtgärden (yrk. 7).Dessutom bör rätten till sympatiåtgärder avskaffas.Konflikträtten grundas normalt på att det inte finnsnågot avtal mellan parterna. Det är inte rimligt atthelt utanförstående parter, som kanske har träffatkollektivavtal efter stridsåtgärder i de egnaförhandlingarna, sedan helt oförskyllt skall drabbasav sympatiåtgärder på grund av en intressekonfliktvid ett helt annat företag (yrk. 8).Kristdemokraterna efterlyser i motion A367 enrimligare balans mellan arbetsmarknadens parter vidkonflikter och jämför med förhållandena i någraeuropeiska länder. Ett proportionalitetskrav börinföras vid förhandlingar om nytt kollektivavtal ochvid blockad och andra stridsåtgärder för att förmåett företag att ansluta sig till ett redan tecknatavtal. Proportionaliteten bör avgöras medutgångspunkt i åtgärden och den skada den orsakar.Mycket omfattande åtgärder som riktas motoorganiserade företag kan också strida mot dennegativa föreningsrätten, varför ett krav påproportionalitet skulle stärka skyddet för denrätten (yrk. Partiet anser att det är svårt atträttsligt motivera rätten till sympatiåtgärder,eftersom de stridande parterna då redan är bundna avavtal. Till det kommer att den tekniska utvecklingengör företagen extremt känsliga när arbetstagare medden rätta tekniska kompetensen tas ut i strejk.Sympatiåtgärder bör därför inte tillåtas (yrk. 32).I motion N267 av m.fl. (fp) förordas attkonfliktreglerna bör skärpas, bl.a. genom ettproportionalitetskrav (yrk. 17 i denna del).Utskottets ställningstagandeRätten till fackliga sympatiåtgärder berördes ianslutning till behandlingen avlönebildningspropositionen (prop. 1999/2000:32, AU5)liksom i förra årets betänkande om arbetsrättsligafrågor (2002/01:AU7). Frågan hade tagits upp av denutredning om ett förstärkt förlikningsmannainstitutsom föregick propositionen. Utredningen ansåg inteatt sympatiåtgärder borde förbjudas, eftersom dessaär en del i en nordisk tradition och en väsentliggrundval för kollektivavtalssystemet. En sådaninskränkning skulle också kunna komma i konflikt medinternationella förpliktelser. Utskottet instämde idenna bedömning, men konstaterade attpropositionens förslag om förlängd varseltid ochmöjlighet att skjuta upp varslade stridsåtgärderskulle kunna innebära vissa begränsningar avmöjligheten till sympatiåtgärder. Utskottet haringen annan uppfattning i dag.Även frågan om det skall ställas ett krav påstridsåtgärders proportionalitet hade ingått i denovannämnda utredningen, som lade fram ett sådantförslag. Förslaget tog sikte på tre olikasituationer och motiverades med att det borde skapasen rimligare balans mellan parterna. Vidremissbehandlingen mötte dock förslaget invändningarav många olika slag, bl.a. skulle sådana reglerkunna försvåra, fördyra och försenaförhandlingsprocessen och de skulle kunna blisvårtillämpade. Regeringen avstod från att läggafram ett förslag. Utskottet fann vid sin behandlingav lönebildningspropositionen att starka skäl talarmot proportionalitetsregler. Utskottet står fast viddetta.Det anförda innebär att de nu behandlademotionerna A219 yrkandena 7 och 8 (m), A349 yrkande5 i denna del (m), A367 yrkandena 31 och 32 (kd)samt N267 yrkande 17 i denna del avstyrks (fp).Medicinska kontroller, integritet,meddelarfrihet m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionersom gäller olika integritetsfrågor såsommedicinska kontroller i arbetslivet liksomfrågan om yttrande- och meddelarfrihet förprivatanställda. Motionerna avstyrks medhänvisning till pågående beredningsarbete.Jämför reservationerna 16 (v), 17 (v) och 18(mp).MotionerVänsterpartiet menar i motion 1999/2000:A723 attmedicinska kontroller används i det privatanäringslivet utan regler och gemensamma normer. Detär ett stort intrång, men respekten för individenfår inget stöd i svensk lag när det gällerprivatanställda. Det måste finnas en genomtänktstrategi mot alkohol och narkotika på arbetsplatsenså att inte kontroller används för att sortera utandra personer med hälsoproblem. Enligt partietmåste man lagreglera vad som skall kunnakontrolleras, vem som skall kontrollera och hur svarskall kunna användas och av vem. I avvaktan pålagstiftning måste användningen regleras i avtalmellan parterna (yrk. Enligt partiets motionA316 bör, i avvaktan på lagstiftning, enbartmedicinska kontroller som har stöd i kollektivavtalgodtas (yrk. 1).I en annan partimotion med , tar bl.a. upp frågor omintegritet i arbetslivet. I motionen nämns somexempel att vissa arbetsgivare kräver utdrag urbrottsregister, kreditupplysning och informationfrån kronofogden. kan detta vara befogat, menanvändandet visar enligt motionen på entendens som inte är tillfredsställande. Utöver detsom omfattas av en sittande utredning bör en översyngöras av gällande lagstiftning på området (yrk. 10).En annan fråga som berörs är meddelarfriheten ochdet särskilda problem som uppstår när verksamhet somtidigare bedrivits i offentlig regi privatiseras.Den generella grundlagsfästa meddelarfrihetenersätts då med en långtgående tystnadsplikt. Privatverksamhet får på det sättet konkurrensfördelar.Enligt partiet är de förslag som presenterats iutredningen 2001:9 inte tillräckligt långtgående.En lag skall utgå från principen attmeddelarfriheten och efterforskningsförbudet sålångt som möjligt skall vara desamma som föroffentliganställda (yrk. anserdessutom att det behövs ett lagreglerat skydd förmeddelarfrihet på privata arbetsplatser i allmänhet,inte bara i verksamhet som är offentligfinansierad.En utredning bör tillsättas med uppdrag att angeförutsättningarna för detta (yrk. 9).Britt-Marie och () pekari motion A238 på ett antal frågeställningar isamband med drogtesterna, såsom vem som har rätttill resultatet, hur det skall användas, vad somhänder vid försäljning av företaget m.m. Rättslägetär oklart, och regeringen bör komma med förslag tillförändringar av detta otillfredsställande läge.Ronny m.fl. (s) konstaterar i motion A327att det förekommer att företag genomfördrogtester utan att det finns regler för det ochutan insyn i verksamheten. Den enskilde har ingetval. Den anställde som nekar kan bli uppsagd, denarbetssökande som nekar får inte arbetet.Motionärerna föreslår lagstiftning för attsäkerställa rättssäkerheten för den enskilde.I en annan enskild motion, A354 av (), framhåller motionärerna attde alltmer förekommande drogtesterna ärotillförlitliga och kan visa positiva resultat utanatt den testade behöver vara missbrukare. Dessutomger testerna mer information, t.ex. om sjuklighet,än vad de uttryckligen syftar till, vilket är starktintegritetskränkande. Området lämpar sig inte förkollektivavtal eftersom det är fråga om intrång iden personliga integriteten. De avtal som träffas ärgenomgående till nackdel för arbetstagarparten, ochdet är dessutom osäkert vilken rättslig ställningavtalet har i en tvist. Motionärerna föreslårlagstiftning av motsvarande slag som gäller inom denoffentliga sektorn (yrk. De vill också initieraett program mot drogmissbruk i arbetslivet (yrk. 2).Frågan om registerutdrag tas upp i en enskildmotion, A245 av (). Enligt motionenblir det allt vanligare att arbetsgivare kräverutdrag ur kriminalregistret vid nyanställning, t.ex.som paket- och postsorterare. Det kan få denorimliga konsekvensen att en person inte får ettsökt arbete till följd av brott som begåtts kanske20 år tidigare. Motionären anser att denna typ avintegritetskränkningar måste stoppas genom ändradlagstiftning.Motion A378 av () tar upp frågan ompsykologiska tester vid anställning. Regeringen börta initiativ till att integritetsaspektenuppmärksammas bättre än , anser motionären.Barbro Feltzing och () menari motion A224 att rädslan för att framföra kritik påarbetsplatsen är ett stort och växande problem. Desom har tidsbegränsade anställningar har svårast attsäga ifrån. När privata företag nu allt mer tar öververksamhet som tidigare bedrivits i offentlig regigäller inte längre den yttrandefrihet som finns inomden offentliga verksamheten. Motionärerna anser attdet lagförslag som lades fram idepartementspromemorian Ds 2001:9 bör genomföras(yrk. De föreslår också en utredning om enändring i medbestämmandelagen som ger anställda hosprivata arbetsgivare ökad yttrandefrihet (yrk. Motsvarande förslag finns också i () motion A385 (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeMed anledning av de nu berörda motionerna ommedicinska kontroller m.m. kan utskottet konstateraföljande.Helt nyligen överlämnade Utredningen om personligintegritet i arbetslivet sitt slutbetänkande tillregeringen. I betänkandet (SOU 2002:18) föreslås enhelt ny lag, lag om skydd för den personligaintegriteten (). Utredningen har gjort engenomgång av gällande rätt och konstaterar att detinte finns någon samlad reglering till skydd för denpersonliga integriteten i arbetslivet och inteheller någon lagstiftning som utformats med hänsyntill den tekniska och medicinska utvecklingen. Defrågor som utredningen framför allt inriktat sig påär risker för kränkningar av arbetstagarnaspersonliga integritet i samband med delsanvändningen av informationsteknik i arbetslivet,dels arbetsgivarens kontroller av arbetstagarnashälsa eller droganvändning. tar sin utgångspunkti personuppgiftslagen (PUL). I korthet byggerlagförslaget på att de personuppgifter som samlas inmåste vara adekvata och relevanta i förhållande tilländamålen med behandlingen. Ändamålen skall varasärskilda, uttryckligt angivna och berättigade, ochpersonuppgifter får inte behandlas för något ändamålsom är oförenligt med det för vilket uppgifternasamlas in.Mera konkret innebär lagförslaget bl.a. följande- Förbud för arbetsgivaren att avsiktligt ta del aven arbetstagares privata e-post eller andraelektroniska uppgifter utom vid samtycke ellernär det är nödvändigt för arbetsgivarensverksamhet.-- Förbud att behandla personuppgifter omarbetstagarens eller arbetssökandens hälsa ellerdroganvändning utom när det är nödvändigt för attbedöma om arbetstagaren är lämpad för uppgifter iarbetsgivarens verksamheten eller, omarbetstagaren begärt det, för att bedöma rättentill förmåner.-· Hälsoundersökningar och drogtester får barautföras av personal inom hälso- och sjukvårdeneller under överinseende av sådan personal;drogtesterna måste dessutom analyseras på visstföreskrivet sätt.·- Förbud för arbetsgivaren att behandlapersonuppgifter om arbetstagarens ellerarbetssökandens lagöverträdelser utom när det ärnödvändigt för att bedöma tillförlitligheten medhänsyn till säkerheten för det allmänna eller förarbetsgivarens verksamhet; arbetsgivaren skallinte rutinmässigt kunna ställa krav på attarbetstagaren eller arbetssökanden företerregisterutdrag före en anställning.-· Personlighetstester får göras bara medarbetstagarens samtycke; testerna måste utföraspå betryggande sätt.·- Regler ges om förvaring, information om ochskyldighet att korrigera felaktigapersonuppgifter och om tystnadsplikt för den sombehandlar uppgifterna.-· Överträdelser sanktioneras genom straff ochskadestånd.·· Tvister, utom de som avser straffpåföljd elleröverklagande av vissa beslut, skall handläggasenligt lagen om rättegången i arbetstvister.·Utredningens förslag skall nu remissbehandlas.Utskottet kan med detta konstatera att flertalet avde aspekter på frågan om medicinska kontroller,drogtester, registerutdrag m.m. som tas upp imotionerna också har tagits upp av utredningen.Förslagen i utredningsbetänkandet ligger i linje medmotionerna. Även frågan om möjligheten ochlämpligheten att reglera drogtester m.m. ikollektivavtal har berörts av utredningen, somframhåller att parternas ansvar och engagemangbehövs för att lagen skall kunna ge arbetstagare ocharbetssökande det avsedda integritetsskyddet. Denföreslagna lagen innehåller flera regler där detenligt utredningen inte på förhand är givet hur deskall tillämpas på en arbetsplats. Avsikten är dåatt parterna med lagen som grund skall kunna träffakollektivavtal som preciserar vad som skall gällamed hänsyn till de förhållanden som råder påarbetsplatsen. Avtalen får dock inte stå i strid medlagen utan bara precisera den.Utskottet anser att beredningen av utredningensförslag bör avvaktas, och avstyrker därför de idetta sammanhang behandlade motionerna1999/2000:A723 yrkande 13 (v), A238 (s), A245 (s),A316 yrkande 1 (v), A327 (s), A354 yrkandena 1 och 2(s), A378 (s) och Ju388 yrkande 10 (v).De motionsyrkande som rör yttrande- ochmeddelarfrihet föranleder utskottet att först nämnaatt (SOU 2000:1) ansåg detangeläget att utvidga och förstärka meddelarskyddetså att det även gäller för privatanställda.I promemorian Yttrandefrihet för privatanställda(Ds 2001:9) redovisas ett utredningsuppdrag somavser frågan om yttrande- och meddelarfrihet föranställda i verksamheter med anknytning till detallmänna. Promemorian innehåller ett lagförslag, lagom skydd för privatanställdas yttrandefrihet. Syftetskall vara att skydda arbetstagare hos andraarbetsgivare än myndigheter och andra allmänna organmot åtgärder från arbetsgivaren för att de utnyttjattryck- och yttrandefriheten. Lagen skall omfattaprivatanställdas utnyttjande av tryck- ochyttrandefrihet i fråga om åsikter och upplysningarom sådan verksamhet som bedrivs- av myndigheter och andra allmänna organ- av privata företag med verksamheter som harallmänna handlingar, t.ex. därför att de sysslar medmyndighetsutövning- av kommunala företag som har allmänna handlingar- avseende sådan driftsentreprenad som harupphandlats av myndigheter och andra allmänna organ,och- avseende förskoleverksamhet, skolbarnomsorg ochutbildning för barn och ungdom enligt skollagen,hälso- och sjukvård och tandvård som bedrivs avprivata rättssubjekt och för detta tar emot bidrageller annan ersättning från det allmänna.Ett skadeståndssanktionerat förbud föreslås motarbetsgivare att ingripa mot en arbetstagare somutnyttjat sin tryck- och yttrandefrihet. Vissaundantag skall gälla, bl.a. för företagshemligheter,uppgifter om enskildas personliga eller privataekonomiska förhållanden och för hemliga affärs- ochdriftsförhållanden i övrigt. Arbetsgivaren får inteheller efterforska vem som har utnyttjat tryck- ochyttrandefriheten. Sådan efterforskning föreslås blistraffad med böter eller fängelse.Om en arbetsgivare får kännedom om att enarbetstagare anser sig ha blivit trakasserad av enannan anställd på grund av ett utnyttjande av tryck-och yttrandefriheten inträder en skyldighet attutreda saken och i förekommande fall vidta skäligaåtgärder för att förhindra trakasserierna.Det föreslås även en regel om att myndigheter ochandra inte får ingripa mot någon för att enarbetstagare utnyttjat sina rättigheter enligtlagen. De skall också i samband med upphandling avdriftsentreprenad upplysa om lagen.Tvister, utom brott mot efterforskningsförbudet,skall handläggas enligt lagen om rättegången iarbetstvister.Promemorian har remissbehandlats, men då möttkritik. Enligt vad utskottet erfarit har frågan dockinte avförts från dagordningen utan övervägs vidareinom Regeringskansliet.Som framgått är uppfattning attpromemorians förslag inte är tillräckligtlångtgående, medan miljöpartisterna i motion A224anser att förslagen bör genomföras.Utskottet anser inte att det finns skäl att inuläget uttala sig om hur avvägningarna bör görasmellan arbetstagarnas intresse av att utan risk föringripanden kunna yttra sig eller avslöja uppgiftersom rör arbetsgivarens verksamhet och arbetsgivarensanspråk på skydd för verksamheten och tystnadsplikt.I sammanhanget skall observeras att det förutnämndaöversynsuppdraget till också omfattar frågan omlojalitet i anställningsförhållandet. Uppdraget rörden ömsesidiga lojaliteten i en vid bemärkelse. Detär fråga om att förtydliga och utvecklaarbetsgivares och arbetstagares ömsesidigarättigheter och skyldigheter enligtanställningsavtalet. Bland annat skall förekomstenoch tillämpningen av konkurrens- ochsekretessklausuler uppmärksammas. Utskottet ser detsom en fördel om dessa mycket svåra avvägningsfrågorfår bedömas i ett sammanhang.Övervägandena med anledning av den nyssnämndapromemorian och resultatet av ALI:s uppdrag böralltså avvaktas.Av detta skäl avstyrks de nu behandlade motionernaA224 yrkandena 1 och 2 (mp), A385 yrkande 4 (mp) ochJu388 yrkandena 8 och 9 (v).Tolkningsföreträde och fackligvetorättUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerom medbestämmandelagens regler omtolkningsföreträde och vetorätt. Motionernaavstyrks.Jämför reservationerna 19 (m), 20 (m, fp) och21 (v).MotionerEnligt motion A349 måste det fackligatolkningsföreträdet tas bort eftersom det gynnarcentrala organisationer på bekostnad av människornapå arbetsplatsen. Vetorätten mot entreprenaderdrabbar småföretagare och gör människor arbetslösa(yrk. 5 i denna del).Vänsterpartiet för fram ett antal förslag som gällerarbetsrätten i motionen A316 Demokrati påarbetsplatsen.