bet · GP01UBU9 · 2002-03-05 00:00:00 — Ikursplanerna för kärnämneskurserna Svenska B ochSvenska som andraspråk B är bl.a. följande målgemensamma: Eleven skall kunna förmedla egna ochandras tankar i tal och skrift, görasammanställningar och utredningar samt draslutsatser och föra fram argument så att innehålloch budskap blir tydliga. Eleven skall ha utvecklatskrivandet som ett medel för tänkande och lärandeoch som ett redskap i kommande studier ocharbetsliv. Det nationella kursprovet är numeragemensamt för ämnena svenska och svenska somandraspråk.Kursplan för företagande och entreprenörskapMotionModerata samlingspartiet vill enligt motion2001/02:Ub483 yrkande 11 att det skall utarbetas enkursplan för företagande och entreprenörskap, somkan användas inom ramen för elevens val vid deskolor som kan och vill erbjuda kursen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Det finns två nationella kurser,Småföretagande A (50 gymnasiepoäng) ochSmåföretagande B (100 gymnasiepoäng). Den senarekursen skall enligt kursplanen ge en helhetsbild avföretagande från affärsidé till etablerad verksamheti mindre företag, men även behandla entreprenörensroll i samhällets utveckling. Båda kurserna ärvalbara kurser.Sex- och samlevnadsundervisningGällande bestämmelserI gymnasieskolan, liksom i , är sex ochsamlevnad inte ett särskilt ämne, och det finnsdärför ingen kursplan för sex- ochsamlevnadsundervisningen. Det är däremot enligtläroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)ett särskilt ansvar för rektor i gymnasieskolan atteleverna får kunskaper om sex och samlevnad.MotionerKristdemokraterna påpekar i motion 2001/02:Ub447 attundervisningen om sex och samlevnad har skurits nedi många skolor. Med hänvisning särskilt till denkraftiga ökningen av könssjukdomar bland ungdomarföreslår motionärerna att sex- ochsamlevnadsundervisningen skall bli obligatorisk igymnasieskolan (yrk. 5).Folkpartiet begär i motion 2001/02:Ub221 attregeringen skall ändra läroplanen för de frivilligaskolformerna så att mål där anges för sex- ochsamlevnadsundervisningen (yrk. 33).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I den rapport från den nationellakvalitetsgranskningen 1999 som åberopas ifolkpartimotionen framhålls att det är nödvändigtmed tydligare målformuleringar i läroplanen. Enarbetsgrupp under hararbetat med frågor om läroplanerna somstyrinstrument. Dess rapport styrning.Om läroplanerna som styrinstrument (Ds 2001:48)publicerades . bör avvaktaregeringens beredning av ärendet.Privatekonomi, hem- och konsumentkunskap m.m.MotionerI motion 2001/02:Ub487 (m) sägs att det igymnasieskolan måste finnas en bred utbildning iprivatekonomi, hur skatter och avgifter fungerar,kredit- och finansväsende, sparande ochpensionsfrågor. Ett rimligt mål är enligtmotionärerna att varje elev som lämnargymnasieskolan skall begripa ett hyreskontrakt ochett avbetalningskontrakt. I motion 2001/02:Ub441 (s)sägs att hem- och konsumentkunskap bör införas igymnasieskolan. Samma uppfattning förs fram även imotion 2001/02:Ub370 (m) yrkande 2. Eleverna igrundskolan är enligt motionärerna alltför unga förmånga frågor som bör behandlas inom ämnet. Sammamotionärer (m) tar i motion 2001/02:Ub424 uppkostundervisningen i kärnämnet idrott och hälsa, somde anser bör utvärderas(yrk. De framhåller vikten av att undervisningenom kost inte enbart är teoretisk och att den fårtillräcklig tid (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Gymnasiekommittén 2000 har i uppdrag att övervägavilken gemensam kärna av baskunskaper som allagymnasieelever behöver få.Skolverkets kvalitetsgranskningsnämnd hade förraåret regeringens uppdrag att granska bl.a.användningen av tiden i skolan. Granskningen skullebelysa exempelvis hur tiden används för olika slagslärande, hur friutrymmet när det gällertidsanvändningen tas i anspråk och hur man ser påtiden som resurs för att nå målen för utbildningen.Resultatet av granskningen kommer att redovisas i enrapport till regeringen under hösten 2002.Utredning om körkortsutbildning igymnasieskolanMotionI motion 2001/02:Ub333 (kd) begärs etttillkännagivande till regeringen om att utredningenom körkortsutbildning i gymnasieskolan börpåskyndas. Körkort är en förutsättning för mångaungdomar vid val av arbete, bostad och fritid. Attmånga ungdomar inte har råd att ta körkort kanskapa ytterligare ojämlikhet, framhållermotionärerna. Körkortsutbildning i gymnasieskolan ärenligt deras mening också en fråga om jämställdhetmellan kvinnor och män.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Enligt vad utskottet har erfarit harUtbildningsdepartementet inlett ettsamarbete med Närings- och Finansdepartementen samtSkolverket, och diskutera hur ett underlagsom belyser samtliga frågeställningar i sammanhangetkan arbetas fram.Gymnasieelevernas matUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motioner om gratisskollunch m.m. i gymnasieskolan.Jämför reservation 10 (v, mp).Gällande bestämmelserI skollagen (1985:1100) föreskrivs att eleverna igrundskolan skall erbjudas kostnadsfria skolmåltider(4 kap. 4 a §). Någon motsvarande bestämmelse finnsinte när det gäller gymnasieskolan.MotionerMiljöpartiet tar i motion 2001/02:Ub545 upp viktenav en bra och näringsriktig kost som enförutsättning för att dels kunna växa, dels ta tillsig skolans undervisning. skulle enligtmotionärerna kunna initiera en undersökning om barnsoch ungdomars frukost- och lunchvanor och vilkakonsekvenser en eventuell dålig kost får förskolarbetet och den allmänna utvecklingsförmågan(yrk. Den mat som serveras i de kommunala kökenbör så långt som möjligt vara ekologiskt framtagen,odlad i närheten och rättvisemärkt (yrk. 2).Gymnasieeleverna bör ha rätt till gratis lunch påsamma sätt som i (yrk. Skolverketbör kartlägga hur många kommuner som haravgiftsbelagt skollunchen i gymnasieskolan och vilkakonsekvenser detta har medfört (yrk. Eftersomdet har visat sig att många barn inte äter frukosthemma och att elevernas psykiska och fysiskaprestationsförmåga ökar om skolan serverar frukost,bör det serveras skolfrukost både i ochgymnasieskolan (yrk. Alla elever skallgaranteras näringsriktig kost i skolan, oavsettreligion, sjukdomar/allergier eller etiskaställningstaganden (yrk. 6).Även i motion 2001/02:Ub442 (s) förordas fri lunchför alla elever i skolan. Motionärerna påpekar attavgiftsbelagd skollunch blir en stor extrakostnadför ensamstående föräldrar, arbetslösa och andra somredan har det svårt.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Att tillhandahålla skollunch är inte enlagfäst skyldighet för kommunerna. böravvakta resultatet av utredning,som bl.a. skall gälla om och i så fall huransvarsfördelningen mellan stat och kommun behöverförtydligas.LektoratUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om fler lektorati gymnasieskolan. Utskottet hänvisar tillgällande skollag och kommunernas ansvar.Jämför reservationerna 5 (kd) och 3 (fp).Gällande bestämmelserI skollagen (1985:1100) sägs att varje kommun ochlandsting skall sträva efter att för undervisningeni gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning anställa lärare som harforskarutbildning (2 kap. 3 § andra stycket).MotionerKristdemokraterna vill att fler lektorat skalltillsättas inom gymnasieskolan (mot. 2001/02:Ub447yrk. anser att börupprätta en plan för att fler lektorer skall fåanställning i gymnasieskolorna (mot. 2001/02:Ub220yrk. Målet är att var tionde gymnasielärareskall vara lektor inom fem år.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Genom den lagbestämmelse som finns och somredovisats ovan har skolhuvudmännen en skyldighet,som utskottet utgår från att de tar på allvar. Dennärmare utformningen av lärartjänstorganisationen ärderas ansvar.Särskilda resurser har riktats tillutbildningsvetenskaplig forskning ochforskarutbildning. Berörda lärosäten har vidare fåtti uppdrag att inom sina ramar vidta åtgärder för attförstärka sådan forskning och forskarutbildning inära anslutning till den nya lärarutbildningen, somstartade höstterminen 2001.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om informationtill föräldrar om myndig elevs uppförande, ombesök i av elever från hela landet,om ökade möjligheter att studera utomlandsoch få högre betyg än godkänt samt om ettvisst sätt att profilera skolor. Utskottethänvisar till och till attflertalet av frågorna bör avgöras av andra änriksdagen.Jämför reservationerna 8 (c), 11 (m, c, fp) och 3(fp).Centerpartiet vill att det skrivs in i skollagen attskolan har rätt att underrätta föräldrarna tillmyndiga elever om elevernas uppförande (mot.2001/02: Ub322 yrk. Partiet anser detbekymmersamt att föräldrarna har försörjningsansvarför sina barn i gymnasieskolan även när de uppnåttmyndighetsålder, men inte har rätt att få veta omeleverna skolkar i sådan utsträckning attstudiebidraget dras in.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet med hänvisning till att denna fråga ingår iuppdraget till Skollagskommittén.I motion 2001/02:Ub358 (s) påtalar motionären att demöjligheter som elever har att besöka delvis beror på ekonomiska förutsättningar,bl.a. kostnaderna för resor till och från Stockholm.Han vill att mer jämlika förhållanden skall skapasnär det gäller riksdagsbesök.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. avslog ettliknande yrkande (bet. 2001/02:KU12, rskr. 44).Folkpartiet vill enligt motion 2001/02:Ub221 attgymnasieelever skall få ökade möjligheter attstudera utomlands (yrk. Partiet anser också atten elev som får tillgodoräkna sig studier utomlandsav rektor skall kunna ges även högre betyg ängodkänt i motsvarande kurs i gymnasieskolan (yrk.30). Samma sak begärs av Moderata samlingspartiet imotion 2001/02:Ub483 yrkande 16.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Den bestämmelse om betygssättning som åberopas imotionerna finns i7 kap. 16 § gymnasieförordningen (1992:394).Utskottet anser att det är fråga om endetaljreglering som det bör ankomma på regeringenatt bestämma om.Enligt (mot. 2001/02:Ub221 yrk. 32) bören skola kunna välja att profilera sig genom attlåta en kurs återkomma i alla kurspaket som erbjudsvid skolan. Detta skulle enligt motionärerna kunnavara ett sätt för skolor i utsatta områden att bliattraktiva och därmed bidra till att luckra uppsegregationen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Bestämmelser om valbara kurser finns i 5 kap.gymnasieförordningen (1992:394). Till dessabestämmelser har utfärdat allmänna råd(SKOLFS 2000:1). Utskottet anser att det här ärfråga om reglering på en detaljnivå som ankommer påregeringen eller och inte på riksdagen.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår sjumotionsyrkanden om frågor som inte ankommer påriksdagen.Ansvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor.Följande motionsyrkanden rör frågor där det enligtgällande ansvarsfördelning ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut:2001/02:Ub230 (kd) yrkande 1 om teoriutbildningför körkort2001/02:Ub282 (c) yrkande 2 omkörkortsundervisning2001/02:Ub378 (s) om ett specialutformat programför persontransporter2001/02:Ub388 (kd) om omvårdnadsprogrammet iSkövde2001/02:Ub432 (s) om specialutformat program förpersontransporter2001/02:Ub515 (s) om förberedande teoretiskkörkortsutbildning2001/02:Ub525 (s) om trafikantutbildning ochförberedande körkortsutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkeneller vilka punkter i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Rätt till utbildning igymnasieskolan (punkt 1) - kd, cav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. Rätt till utbildning i gymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub322 yrkande11, bifaller delvis motion 2001/02:Ub447 yrkande18 och avslår motion 2001/02:Sf394 yrkandena 9och 10.StällningstagandeDagens regler hindrar den som påbörjat sinagymnasiestudier från att fullföljadem efter ett längre studieuppehåll. Vi anser att engaranterad rättighet att fullfölja utbildningen pålika villkor skulle ökamöjligheten för fler att få en godkändgymnasieutbildning. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotion 2001/02:Ub322 yrkande 11 och delvis motion2001/02:Ub447 yrkande 18.2. Villkor för antagning tillgymnasieskolan, m.m. (punkterna 2,6, 8, 13, 17, 18, 19 och 20) - mav (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 2,6, 8, 13, 17, 18, 19 och 20 borde ha följandelydelse:2. Villkor för antagning tillgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub233yrkande 19 och 2001/02:Ub483 yrkande 2, bifallerdelvis motion 2001/02:Ub221 yrkande 1 i denna deloch 2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del samtavslår motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 2,2001/02:Ub222 yrkande 2 samt 2001/02:Ub528.6. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub483yrkandena 13 och 14 samt avslår motionerna2001/02:Ub221 yrkande 1 i denna del och yrkande3, 2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub249 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Ub325yrkande 2, 2001/02:Ub393, 2001/02:Ub447 yrkandena4 i denna del, 7, 9, 10, 15, 16 och 19,2001/02:Ub458 i denna del samt 2001/02:Kr339yrkande 4.8. Betyg i ämne i stället för i kursRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub483 yrkande17 och avslår motion 2001/02:Ub447 yrkande 13.13. LärlingsutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub483yrkande 12, 2001/02:N315 yrkande 9 och2001/02:A391 yrkandena 3, 6 och 7 samt avslårmotionerna 2001/02:Ub221 yrkande 10, 2001/02:Ub234, 2001/02:Ub284, 2001/02:Ub322 yrkande 13,2001/02:Ub325 yrkande 1, 2001/02: Ub429 yrkande1, 2001/02:Ub447 yrkande 20, 2001/02:Ub486,2001/02: N263 yrkande 2 och 2001/02:N267 yrkande26.17. ElevinflytandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub483 yrkande 4och avslår motionerna 2001/02:Ub220 yrkande 12,2001/02:Ub447 yrkande 6 och 2001/02:K284 yrkande3.18. Främmande språkRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub254yrkande 1 och delvis motion 2001/02:Ub281.19. Svenska som andraspråkRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub483 yrkande3.20. Kursplan för företagande ochentreprenörskapRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub483 yrkande11.StällningstagandeProblemet med att många elever misslyckas igymnasieskolan måste i första hand angripas genominsatser i samt genom förändringar igymnasieskolans utbud av program. Man bör inte ändravillkoren för antagning till gymnasieskolan genomatt ta bort kraven på godkänt betyg i svenska,engelska och matematik för behörighet tillnationella program. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub233 yrkande 19 och2001/02:Ub483 yrkande 2 och delvis bifallamotionerna 2001/02:Ub221 yrkande 1 i denna del och2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del.Reformeringen av gymnasieskolan fördröjs genom attregeringen har gett 2000 alltföromfattande uppdrag och i direktiven låst kommitténtill vissa lösningar. Frågan är om inte idén med statlig utredning som bestämmer antalet programetc. Vi anser att regeringen såsnart som möjligt bör göra en genomgång av vilkafrågor som kräver statliga beslut och gekommittén ett mer begränsat uppdrag att ta itu meddessa. Frågor som lika gärna och ofta bättre kanavgöras lokalt i kommuner eller enskilda skolor börflyttas dit genom avreglering. En snabbfrihetsreform som ger gymnasieskolorna ökatsjälvbestämmande bör kunna läggas fram redan undervåren 2002. Till de frågor som bör ingå i denna hören begränsning av antalet kärnämnen, rätt för skoloratt erbjuda alternativa kurser i kärnämnen samt ettavskaffande av timplanen. Det vi här har sagt börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub483 yrkandena 13och 14.Frågan om ämnesbetyg eller kursbetyg har mångabottnar. Alla kurser i ett ämnesområde bygger intepå varandra, och ett ämnesbetyg som innebär att detsist satta betyget inom området gäller som slutbetygkan därför bli missvisande. Elevernas möjlighet attpåverka utbildningens innehåll och uppläggning ochfå uppnådda kunskaper verifierade underlättas påmånga sätt av kursutformningen. Det är nivån på defaktiska kunskaperna som bör erkännas införfortsatta studier och arbete. Det vi här har sagtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub483yrkande 17 och avslå motion 2001/02:Ub447 yrkande13.Det finns en ökande brist på kvalificeradeyrkesarbetare inom flera branscher. De nu pågåendeförsöken inom gymnasieskolan med lärande i arbetefår inte innebära att arbetet för att åstadkomma enmodern lärlingsutbildning sätts åt sidan. En nymodell bör bygga på en mer likvärdig ställning såvälmellan skola och företag som mellan teori ochpraktik. Det är en förutsättning att de ekonomiskavillkoren för skolor och företag är rimliga.Lärlingsutbildningen bör i sina huvuddrag kunnautvecklas enligt följande. Huvudman för utbildningenkan vara en gymnasieskola, en friskola, enbranschorganisation eller ett utbildningsföretag.Utbildningen skall utformas lokalt, och huvudmannenskall upprätta en utbildningsplan som godkänns avSkolverket eller eventuellt av en särskild kommittédär även näringslivsrepresentanter ingår.Förläggning, omfattning och profil av kärnämnen ochlärande i företag får variera. Godkändlärlingsutbildning ges offentligt stöd som följereleven till utbildningens huvudman. Utgångspunktenär kostnaden gymnasieutbildning, varvidföretaget bör ges ersättning motsvarande denomfattning lärandet sker på arbetsplats eller iföretagets direkta regi. Reglerna skall ge frihetvad gäller lärlingens status som elev elleranställd. Det förutsätts att lärlingen gesersättning grundad på den insats som hon eller hangör i produktionen. Avtal skall tecknas som reglerarlärlingens utbildning på arbetsplatsen. Utbildningenskall avslutas med gesällprov eller motsvarandeyrkesexamination. Gesällprovet och innehållet iyrkesutbildningen skall tas fram i nära samarbetemed berörd bransch. Lärlingsutbildningen behöverinte ge allmän behörighet till högskolan men skallge gymnasiekompetens i svenska och matematik samtförekommande karaktärsämnen. Lärlingsutbildning förunga arbetslösa skall kunna ingå i dessa skolorsverksamhet. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub483 yrkande 12,2001/02:N315 yrkande 9 och 2001/02:A291 yrkandena 3,6 och 7.I vår vision om framtidens gymnasieskola ges denenskilda eleven större ansvar och inflytande översina studier. Möjlighet att påverka sin egenutbildning, arbetets uppläggning och takten istudierna är viktig för motivationen och innebär enförberedelse för vuxenlivet. Skolpolitiken måstevara tydlig om syftet med utbildningen, och målenför olika kurser och utbildningsalternativ måstedefinieras så att den enskilda eleven kontinuerligtkan sätta egna mål och få sina resultat bedömda.Elevernas rätt att välja gymnasieskola måste öka.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub483 yrkande 4.Det finns många fördelar med att kunna tala tyskamed en tysk, franska med en fransman och spanska meden spanjor. Enligt vår mening är det mycketoroväckande att allt färre elever väljer att läsaandra främmande språk än engelska. Orsakerna måsteanalyseras och insatser göras för att vända dennautveckling. Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub254 yrkande 1 samt delvis motion2001/02:Ub281.Undervisningen i svenska som andraspråk skallenligt vår mening syfta till att så fort som möjligtge eleverna sådana kunskaper att de kan delta iundervisningen i ämnet svenska. Besluten attjämställa svenska som andraspråk med ämnet svenskamåste utvärderas i syfte att säkerställa att ocksåelever med annat modersmål än svenska fårtillräckliga kunskaper för framgångsrikvidareutbildning. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotion 2001/02:Ub483 yrkande 3.Skolans miljö skall stimulera en anda avföretagande både i vid mening och specifikt inriktatpå att starta och driva företag. En kursplan förföretagande och entreprenörskap bör utarbetas föratt kunna användas inom ramen för elevens val vid deskolor som kan och vill erbjuda kursen. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub483 yrkande 11.3. Villkor för antagning tillgymnasieskolan, m.m. (punkterna 2,6, 10, 11, 13, 17, 21, 25 och 29) -fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 2,6, 10, 11, 13, 17, 21, 25 och 29 borde ha följandelydelse:2. Villkor för antagning tillgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 1 i denna del och yrkande 2,2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del och yrkande2, bifaller delvis motionerna 2001/02:Ub233yrkande 19 och 2001/02:Ub483 yrkande 2 samtavslår motion 2001/02:Ub528.6. Övriga grunddrag i en reformering avgymnasieskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 1 i denna del och yrkande 3,2001/02:Ub222 yrkande 1 i denna del,2001/02:Ub249 yrkande 1 och 2001/02:Ub447 yrkande16 samt avslår motionerna 2001/02:Ub249 yrkande2, 2001/02:Ub325 yrkande 2, 2001/02:Ub393,2001/02:Ub447 yrkandena 4 i denna del, 7, 9, 10,15 och 19, 2001/02:Ub458 i denna del,2001/02:Ub483 yrkandena 13 och 14 samt2001/02:Kr339 yrkande 4.10. Utvärdering av betygssättningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub221 yrkande15 i denna del.11. Anteckning i betygshandling om ogiltigfrånvaroRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub221 yrkande17.13. LärlingsutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 10 och 2001/02:N267 yrkande 26 och avslårmotionerna 2001/02: Ub234, 2001/02:Ub284,2001/02:Ub322 yrkande 13, 2001/02:Ub325 yrkande 1, 2001/02:Ub429 yrkande 1,2001/02:Ub447 yrkande 20, 2001/02:Ub483 yrkande12, 2001/02:Ub486, 2001/02:N263 yrkande 2,2001/02:N315 yrkande 9 och 2001/02:A391 yrkandena3, 6 och 7.17. ElevinflytandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub220 yrkande12 och avslår motionerna 2001/02:Ub447 yrkande 6,2001/02:Ub483 yrkande 4 och 2001/02:K284 yrkande3.21. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub221 yrkande33 och avslår motion 2001/02:Ub447 yrkande 5.25. LektoratRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.