bet · GQ01FIU3 · 2002-12-10 00:00:00 — Om en kommun med en förlåg egen skattekraft behöver ytterligare resurser ska detta reglerasmellan staten och den enskilda kommunen. Motionärenpåpekar att ingen kommun ska tvingas höja skattenför att finansiera andra kommuners åtaganden.Motionären anser att en utjämning mellan kommuner kan behövas, menatt utjämningen då bör vara objektiv,någorlunda rättvis, innehålla positiva incitamentsamt ske via statsskatten och inte, som , via kommunalskatten.I motion Fi222 av och iSimrishamn (s) begärs ett tillkännagivande om viktenav att se över kostnadsutjämningens effekter för småoch medelstora industrikommuner. Motionärerna anför att nuvarandesystem fungerar bra men att det finns en delbrister som bör studeras vid översynen. Det finnsexempel på industrikommuner som har lägre statsbidrag än vad dehade när nuvarande system infördes. Detta beror påkostnadsutjämningen mellan kommunerna.I motion Fi224 av m.fl. (s) begärsatt grunderna för byggkostnadsfaktorn iutjämningssystemet ska uppdateras till de verkligaförhållandena. Motionärerna anser att faktorn har till uppgift attkompensera kommuner med höga byggkostnader. De anseratt om faktorn uppdateras kommer det att innebäraatt samtliga kommuner i får tillägg för högabyggkostnader. () anser i motion Fi226 att det kommunala utjämningssystemetbehöver reformeras. Regelsystemet är komplicerat och har vuxitoch lappats på . De olikakompensations- och bidragsmodellerna ger i vissafall kompensation för samma sak eller belastar medavgift som kompensation utbetalas i någonannan del av systemet. Motionären anser attkostnadsutjämning av olika fördyrande faktorer för servicebehövs. Det är dock viktigt att systemet är trovärdigtoch baseras på fakta. När och om en kommunanses behöva bidrag ska detta vara en statlig fråga.Kommuner ska inte behöva höja skatten för att betala för andrakommuners ansvarsområde. Alla regler måste utformasså att de uppmuntrar och belönar åtgärder somleder till tillväxt och positiv utveckling.Kerstin () förordar i motion Fi242 att avdet kommunala statsbidrags- ochutjämningssystemet ska ges tilläggsdirektiv.Tilläggsdirektiven ska innebära att kommittén förutsättningslöst skagranska, pröva och forma ett system som germänniskor likvärdiga möjligheter i hela landet,stärker och fördjupar det kommunala självstyret och främjar tillväxtöver hela landet. Ett nytt system bör kunna genomförasunder mandatperioden. I motion Fi246 avOwe () begärs att regeringen utrederutjämningssystemen och det generella statsbidraget (yrkande 2). Detkommunala inkomstutjämningssystemet bör garanteraalla kommuner och landsting av dengenomsnittliga skattekraften. Det generella statsbidraget bör i sinhelhet fördelas utifrån antalet invånare ochåldersstruktur. En utredning och ett beslut ifrågan är nödvändigt för att bl.a. ta bort de särskilda insatser som är nödvändiga för att systemet inte fungerar fulltut. I motion N305 av dePourbaix-Lundin m.fl. (m) anförs att detinomkommunala utjämningssystemet ska avskaffas från (yrkande 11). bör då ha hunnitbesluta om ett nytt system som stimulerar ekonomisktillväxt som det ger tillräckliga bidrag till kommuner ochlandsting med otillräcklig skattekraft. Motionärernaanser att regeringen är Stockholmsfientlig.Utjämningssystemet innebär en omflyttning av skattemedelfrån en kommun till en annan. Det inomkommunalautjämningssystemet är så konstruerat att detstraffar tillväxt var den än uppstår. Ett tiotal kommuner iStockholms län drabbas av pomperipossaeffekter i systemet. Ipomperipossa- kommunerna innebär en nyinflyttad medfast lön att kommunen måste betala mer änskatteintäktsökningen i skatteutjämning. Flera kommuner i länfår se stora delar av sina skatteinkomsterutdelas till andra delar av landet. Invånarnatror sig betala för att få en bra skola för sina barn eller en värdigvård för åldrande släktingar. I själva verket användsderas skattepengar till något annat någonannanstans i . Invånarna iStockholmsregionen utgör en femtedel av den svenska befolkningenoch svarar för en dryg fjärdedel av statens samladeskatteintäkter. Därutöver bidrar regionens invånaretill övriga landet med totalt ca 10 miljarder kronorvia den kommunala skatteutjämningen. Imotion N393 av m.fl. (kd) framhålls betydelsen aven långtgående utjämning av de ekonomiskaförutsättningarna för kommuner och landsting(yrkandena 4 och 5). Kommunerna ska ha någorlunda likvärdigaförutsättningar för sin verksamhet och service oberoendeav skattekraft och opåverkbara strukturellakostnader. Systemet ska förena en utjämning medincitament för tillväxt och förnyelse. Det är viktigt att systemetär begripligt och demokratiskt förankrat hosalla kommuner och landsting. Motionärerna ärkritiska mot kostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet. Deanser att utjämningssystemet inte är i enlighet med grundlagensintentioner om den kommunala självstyrelsen,lokaliseringsprincipen och den kommunalabeskattningsrätten. De anser därför att systemet bör ändras till ettstatligt utjämningssystem.Martin m.fl. (fp) anför i motion N397 att det är dags attrenodla dagens skatteutjämningssystem och minskaantalet ingående faktorer (yrkande 18).Utjämningssystemet leder till orimliga följder både förkommunernas ekonomi och för medborgarnas situation.Inkomst- och kostnadsutjämning bör ses samlat ochinte separerat som i dagens system. Att människor ska ha sammamöjligheter till grundläggande kommunalt finansierad serviceoavsett var de bor i landet är en grundläggandesocialliberal princip. Ett system för utjämning avde kommunalekonomiska förutsättningarna är både rimligt ochnödvändigt. Motionärerna anser attskatteutjämningssystemet ska vara tillväxtfrämjande. Detgällande systemet är oöverskådligt och innebär att slutresultatetför den enskilda kommunen ibland blir starktberoende av hur en viss enskild faktor faller ut.Inkomstutjämningen med nuvarande konstruktion ger skenandebetalningsflöden. Ett talande exempel är länslandsting, som är den enda nettobetalaren ilandstingens utjämningssystem. Alla andra landsting ärnettomottagare. m.fl. (s)anför i motion N398 att det kommunalautjämningssystemet bidrar till en ökad rättvisa mellan kommunerna (yrkande4). Motionärerna anser att det behövs mer samverkanmellan de mindre kommunerna för att skapa bättreförutsättningar för vård, skola och omsorg. På landsbygdenbehöver de små skolorna och affärerna bevaras för att servicen skatillgodoses. Skolorna är oerhört viktiga förbyarnas överlevnad. Motionärerna anser attförutsättningarna för skolor, affärer och annan service på landsbygden börses över.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat flera motsvarande förslagbl.a. 2000/01:FiU3), (bet. 2000/01:FiU29), (bet.2001/02:FiU3) och (2001/02:FiU19) och dåbl.a. konstaterat:§ att utskottet återkommande har pekat på att grundlagsfrågan harprövats såväl av Lagrådet som avkonstitutionsutskottet. Utskottet har vid ettflertal tillfällen uttalat att man delar synatt någon omprövning av systemet frånkonstitutionella synpunkter inte ärerforderlig, § §att dagens utjämningssystem är väl förenligt med denkommunala självstyrelsen. För många kommunermed låg skattekraft är bidragen fråninkomstutjämningen i själva verket en förutsättning för att principenom kommunalt självstyre ska ges ett reelltinnehåll. Utan dessa bidrag vore det omöjligtför många kommuner att upprätthålla en nivå på den kommunalaservicen i paritet med landet i övrigt,§ § att det inte är aktuellt attompröva de grundläggande principerna för detnuvarande systemet som har ett brett stöd både i den kommunala världen ochi . I stället vill utskottetunderstryka den mycket stora betydelse somutjämningssystemet har för att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för landets kommuner ochlandsting. §Utjämningssystemet har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete. ISOU 2000:120 och SOU 2000:127 lämnar utredarnavissa förslag om utjämningssystemet och pekar påbehovet av en fortsatt analys av delar av systemet. Regeringentillsatte en parlamentarisk kommitté föratt se över vissa delar av statsbidrags- ochutjämningssystemet. av detkommunala statsbidrags- och utjämningssystemet (dir.2001:73) ska bl.a.: § analysera om målen förutjämningssystemet uppnås i den del som avserutjämning för strukturella kostnadsskillnader och vid behovföreslå förändringar,§ § analysera och lämna förslag till hurkommuner och landsting med kraftigbefolkningsminskning kan ges likvärdiga förutsättningar atttillhandahålla vård, omsorg och utbildning, § § undersöka ochlämna förslag till hantering av de eftersläpningseffekter somuppstår i vissa kommuner med kraftig befolkningsökning, § § undersökamöjligheterna till förenklingar av statsbidrags- ochutjämningssystemet, §§ lämna förslag till hur intäktsförändringar förenskilda kommuner och landsting till följd avändringar i statsbidrags- och utjämningssystemetefter ska hanteras. §Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 1 oktober2003. Utskottet ser ingen anledningatt föregripa det pågående utredningsarbetet ochavstyrker därför motionerna Fi204 (s), Fi206 (m) yrkande 2, Fi222(s), Fi224 (s), Fi226 (m), Fi231 (m) yrkandena 15och 16, Fi242 (c), Fi246 (v) yrkande 2, Fi290(fp), N305 (m) yrkande 11, N345 (c) yrkandena 13 och 14, N393(kd) yrkandena 4 och 5, N397 (fp) yrkande 18, N398 (s) yrkande 4och Bo290 (fp) yrkande 8. ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Hivpreventivt arbete i storstadsregionerna punkt 3 (fp) av KarinPilsäter och (). Förslagtill riksdagsbeslut Vi anser attutskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1 om att despecialdestinerade statsbidragen för hivprevention istorstadsregionerna ska finnas kvar. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:Fi219 av . (v, s, fp, c, mp), 2002/03:Fi260 av TassoStafilidis m.fl. (v, fp, c, mp) och2002/03:L249 av m.fl. (fp) yrkande 15 samt avslårmotion 2002/03:Fi220 av (). StällningstagandeVi anser att de ekonomiska förutsättningarna förhivprevention inte får försämras. Det vore direktförödande att rusta ner hivpreventionen. Regeringenhar aviserat att de specialdestinerade statsbidragenför hivprevention i storstadsregionerna skaupphöra. Vi avvisar bestämt en nedrustning avden hivpreventiva verksamheten och anser att despecialdestinerade statsbidragen ska finnas kvar även iframtiden. Detta bör tillkännage förregeringen som sin mening. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motionerna L249 (fp) yrkande15, Fi219 (v, s, fp, c, mp) och Fi260 (v, fp, c, mp) samtavslår motion Fi220 (v).2. Tillfälligt sysselsättningsstöd punkt 4 (m) av , ochTomas (alla m). Förslag tillriksdagsbeslut Vi anser attutskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2 om att dettillfälliga sysselsättningsstödet bör upphöra. Därmedbifaller motion 2002/03:Fi287 av m.fl. (m)yrkande 40 och avslårproposition 2002/03:1 utgiftsområde 25 punkt 2.Ställningstagande Vi anser att dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landstingbör upphävas. De åtgärder som bör sättas in för att stärkasysselsättningen och företagandet måste vara avlångsiktig och strukturell natur.Regeringens uttalade syfte med förslaget till förlängningav sysselsättningsstödet är att ge kommunerna ettytterligare statligt stöd för sin verksamhet.Kommuner kan dock inte bygga sin verksamhet på tillfälliga stödutan de behöver tydliga och stabila spelregler för en hållbaroch balanserad ekonomi. Dessutom ärsysselsättningsstödet inte konkurrensneutralt mellan olikaverksamhetsformer, vilket bl.a. försvårar en rättvis offentligupphandling och försvårar för privat verksamhet. Även den nu föreslagna förlängningen av dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuneroch landsting föreslås avräknas mot skattekontot, dvs. Något skäl till varför denna lösningväljs redovisas inte av regeringen. Enligt 17 §första stycket budgetlagen ska statens inkomsteroch utgifter redovisas brutto på statsbudgeten. Den valda ordningenkan inte anses vara förenlig medbruttoredovisningsprincipens krav på attinkomster som redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten alltidska budgeteras och redovisas brutto. Finansutskottethar vid ett flertal tillfällen i sina betänkandenbetonat bruttoredovisningens betydelse för att ökastatsbudgetens genomsiktlighet i syfte att förbättra riksdagensmöjligheter att fatta ett välgrundatbudgetbeslut. Skatteavdrag av detta slag kanbidra till att tilltron till utgiftstaket som ettåterhållande styrinstrument urholkas. En utgift som avräknas direkt moten inkomsttitel påverkar inte statsbudgetensutgiftssida och omfattas därför inte heller avutgiftstaket. Därför kommer den inte heller att prövas mot andrautgifter. Vi anser attriksdagen bör avslå regeringens förslag till tillfälligtsysselsättningsstöd. Därmed bifaller motion Fi287 (m)yrkande 40 och avslår proposition 2002/03:1utgiftsområde 25 punkt 2. 3.Kommunal ekonomi och balanskrav punkt 5 (fp)av och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följandelydelse: 5. tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller motion2002/03:Fi278 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 3 ochavslår motionerna2002/03:Fi221 av och i (s), 2002/03:Fi234 av m.fl. (c) yrkande9, 2002/03:Fi246 av () yrkande 1samt 2002/03:Fi284 av m.fl. (kd)yrkandena 6 och 8. Ställningstagande Vi anser att det efter införandet avmaxtaxa inom barnomsorg och äldreomsorg är viktigtatt följa utvecklingen så att kommuner kompenseras på rätt nivå. De äräven viktigt att följa utvecklingen så att de bådamaxtaxesystemen inte leder tillkvalitetsförsämringar i verksamheten. Detta bör tillkännageför regeringen.Folkpartiet arbetar för att arbetslösa och socialbidragstagare ska kommabort från bidragsberoende. Det är ett gemensamtansvar för stat och kommun att få den som ärlångvarigt socialbidragsberoende ur fattigdomsfällan. Det är statensom ansvarar för arbetsmarknadspolitiken och förföretagandets villkor medan kommunerna ansvararför att sfi, skola och vuxenutbildning har tillräckligkvalitet för att människor ska kunna ha en möjlighet påarbetsmarknaden. Det bör vara ett delatkostnadsansvar för stat och kommun för de åtgärder somkrävs för att människor ska kunna gå från bidragsberoende till egenförsörjning genom arbete. Därigenom undvikslösningar som innebär att människor flyttas runtmellan olika stödsystem. Som stöd för ett fortsatt förändringsarbetebör underlag tas fram som visar hur stor del avsocialbidragskostnaderna som är direkt beroende avarbetslöshet. Vad vi anfört bör riksdagentillkännage för regeringen. Därmed bifallerriksdagen motion Fi278 (fp) yrkandena 2 och 3 och avslår övriga häraktuella motionsyrkanden.4. ekonomi och balanskrav punkt 5 (kd) av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följandelydelse: 5. tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller motion2002/03:Fi284 av m.fl. (kd) yrkandena 6 och 8 samtavslår motionerna 2002/03:Fi221av och i (s),2002/03:Fi234 av m.fl. (c) yrkande 9,2002/03:Fi246 av () yrkande 1 och2002/03:Fi278 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och3. StällningstagandeDen av antagna finansieringsprincipen innebär attstatliga beslut som medför nya kostnader förkommuner och landsting också ska finansieras avstaten. Detta innebär att ett statligt reformbeslut ska regleras genomatt nivån på det generella statsbidraget ändras.Många avsteg har emellertid gjorts frånfinansieringsprincipen sedan den började tillämpas 1993. Kommuneroch landsting har inte fått kompensation viastatsbidrag för att täcka kostnader för nyauppgifter. Jag menar att finansieringsprincipen behöver lagfästas ochges ett mer preciserat innehåll.Ett fortsatt arbete för att öka den kommunala skattebasen ärangeläget för att minska behovet av statliga bidragoch då i synnerhet riktade bidrag. Den kommunalasjälvstyrelsen gagnas inte av specialdestinerade statsbidrag. Dessamissar kommunernas skiftande behov ochförutsättningar. Specialdestinerade statsbidragleder också till ökade administrativa behov liksom tillundanträngningseffekter vilka underminerar övriga kommunalabehov. Det jag anfört bör riksdagentillkännage för regeringen. Det innebär att jagtillstyrker motion Fi284 (kd) yrkandena 6 och 8 samt avstyrker övrigahär aktuella motionsyrkanden.5. ekonomi och balanskrav punkt 5 (c) av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följandelydelse: 5. tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifaller motion2002/03:Fi234 av m.fl. (c) yrkande 9och avslår motionerna 2002/03:Fi221 avChrister Adelsbo och i (s),2002/03:Fi246 av () yrkande 1,2002/03:Fi278 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 3 samt 2002/03:Fi284 av m.fl. (kd) yrkandena6 och 8. Ställningstagande De flesta välfärdstjänsterna som utnyttjas (såsom vård, skola omsorg och socialtjänst ( skeri kommuners och landstings regi. Det kommunala ansvaret förvälfärden är också grunden för den kommunalabeskattningsrätten och ett långtgåendeutjämningssystem mellan kommuner. Itakt med att välfärden byggts ut genom nationell lagstiftning harockså kraven ökat på kommunerna. Kommunernasmöjligheter att finansiera det ökade ansvaret harinte ökat i samma takt utan de ökade skatteintäkterna har i storutsträckning tillfallit staten. Därigenom harkommunernas beroende av statsbidrag ökat.Regeringen har också ökat andelen specialdestinerade bidrag.Denna utveckling äventyrar i förlängningen det kommunalasjälvstyret. föreslår eninkomstskattereform som ersätter grundavdraget meden skatterabatt. Denna metod ökar kommunernas egen skattebas ochminskar beroendet av statsbidrag. En fördelytterligare med förändringen är att kommunernafår behålla ökningen av denna skattebas genom tillväxten ilönesummorna. Jag anser attregeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning som kanstudera hur kommunernas skattebas kan stärkas och beroendetav statsbidrag minskas.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion 234 (c)yrkande 9 och avslår övriga här aktuellamotioner. Inkomst- ochkostnadsutjämningssystemet punkt 6 (m)av , och (allam). Förslag till riksdagsbeslut Vi anser att utskottets förslag under punkt 6borde ha följande lydelse: 6. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 6 om det kommunala utjämningssystemet. Därmedbifaller motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m) yrkandena 15 och 16,2002/03: Fi206 av () yrkande 2,2002/03:Fi226 av () och2002/03:N305 av de m.fl. (m) yrkande11 samt avslår motionerna2002/03:Fi204 av och (),2002/03:Fi222 av och iSimrishamn (s), 2002/03:Fi224 av CinnikaBeiming m.fl. (s), 2002/03:Fi242 av KerstinLundgren (c), 2002/03:Fi246 av ()yrkande 2, 2002/03:Fi290 av . (fp), 2002/03:N345 av m.fl.(c) yrkande 13 och 14, 2002/03:N393 av LarsLindén m.fl. (kd) yrkandena 4 och 5,2002/03:N397 av m.fl. (fp) yrkande 18,2002/03:N398 av m.fl. (s) yrkande 4 samt2002/03:Bo290 av m.fl. (fp) yrkande 8. StällningstagandeVi anser att det kommunala utjämningssystemet skaersättas med ett statligt utjämningssystem.Systemet ska tydligt belöna tillväxt ochkostnadseffektivitet som det ska ge goda förutsättningar föralla kommuner med otillräcklig skattekraft attfullgöra sina uppgifter. Nuvarandeutjämningssystem innebär en omflyttning av skattemedel från enkommun till en annan. Utjämningssystemet har direktskadliga effekter för samhällsekonomin. Det tarbort alla incitament för kommunerna att självapåverka sin inkomstsituation. De olika kompensations- och bidragsmodellernager i vissa fall kompensation för samma sak fleragånger eller belastar med avgift somkompensation utbetalas i någon annan del av systemet. Systemetstraffar kommuner med hög förvärvsfrekvens.Flera av kommunerna i drabbas avpomperipossaeffekter i systemet. En nyinflyttadkommunmedlem med fast lön medför att kommunen måstebetala mer än skatteintäktsökningen i skatteutjämning. Flera kommunerfår se stora delar av sina skatteinkomsterutdelas till andra delar av landet. Invånarnatror sig betala för att få en bra skola för sina barn eller en värdigvård för åldrande släktingar. I själva verket användsderas skattepengar till något annat någonannanstans i . länslandsting har som enda landsting drabbats mycket hårt av enmycket långtgående utjämning som leder till attinkomstutjämningsavgiften skenat. harinte fått behålla inkomsterna av sin tillväxt mendäremot med råge ta kostnaderna för den.Invånarna i utgör en femtedel av den svenskabefolkningen och svarar för en dryg fjärdedel avstatens samlade skatteintäkter. Därutöver bidrarregionens invånare till övriga landet med totalt ca 10 miljarder kronorvia den kommunala skatteutjämningen.Vi anser dock att det kan behövas en utjämning mellan kommuneroch landsting, men att utjämningen bör varaobjektiv, någorlunda rättvis, innehålla positivaincitament samt ske via statsskatten och inte, som , via kommunalskatten.Det är viktigt att systemet är trovärdigt ochbaseras på fakta. Om en kommun behöver bidragska detta vara en statlig fråga. Vi anser att ingen kommun skabehöva höja skatten för att betala för andra kommunersansvarsområde. Vi föreslår i avvaktanpå ett nytt statligt system att vissa förändringargörs i utjämningssystemet . Kommuner och landstingsom har en relativ skattekraftstillväxt ska fåbehålla denna. Kommuner som tappar skattekraftska, som , få kompensation för detta. Vi anser vidare att enspärr ska införas för utjämningsavgiften för landsting.Effekten av förslaget blir att en allt orimligarefinansieringssituation för vissa kommuner ochlandsting mildras, och får de kommuner och landsting somerhåller stöd inom utjämningssystemet behålladessa. Vidare anser vi att nuvarandesystem inte är förenligt med grundlagensbestämmelser. Vad vi anfört här börriksdagen som sin mening tillkännage för regeringen.Det innebär att vi anser att bör bifalla motionernaFi231 (m) yrkandena 15 och 16, Fi206 (m) yrkande2, Fi226 (m) samt N305 (m) yrkande 11 och avslåövriga här aktuella motionsyrkanden. 7.Inkomst- och kostnadsutjämningssystemet punkt 6 (fp) av och (). Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde haföljande lydelse: 6. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 7 om inkomst- och skatteutjämningssystemet.Därmed bifaller motionerna2002/03:Fi290 av m.fl. (fp),2002/03:N397 av m.fl. (fp) yrkande 18 och 2002/03:Bo290 av m.fl. (fp) yrkande8 samt avslår motionerna2002/03:Fi204 av och (),2002/03:Fi206 av () yrkande 2,2002/03:Fi222 av och iSimrishamn (s), 2002/03:Fi224 av CinnikaBeiming m.fl. (s), 2002/03:Fi226 av AnnaLilliehöök (m), 2002/03:Fi231 av Bo Lundgrenm.fl. (m) yrkandena 15 och 16, 2002/03:Fi242 avKerstin (), 2002/03:Fi246 av OweHellberg (v) yrkande 2, 2002/03:N305 avMarietta de m.fl. (m) yrkande 11,2002/03:N345 av m.fl. (c) yrkandena 13 och 14,2002/03:N393 av m.fl. (kd) yrkandena 4 och 5samt 2002/03:N398 av m.fl. (s)yrkande 4. Ställningstagande Vi anser att människor ska ha samma möjlighetertill grundläggande kommunalt finansierad serviceoavsett var de bor i landet och vilken inkomstnivå övrigainvånare har i kommunen. Det är en viktig socialliberal princip. Ettsystem för utjämning av de kommunalekonomiskaförutsättningarna är därför både rimligt ochnödvändigt. Utjämningssystemets nuvarande konstruktion leder tillorimliga följder både för kommunernas ekonomioch för medborgarnas situation.Skatteutjämningssystemet ska vara tillväxtfrämjande. Nuvarande konstruktionger i stället skenande betalningsflöden och är sågott som omöjligt att sätta sig in i, än mindreförutse resultatet av. Vi anser därför att dagensskatteutjämningssystem måste reformeras grundligt.Vi anser att den parlamentariska Kommittén omöversyn av inkomst- och skatteutjämningen bör gestilläggsdirektiv. De nuvarande direktiven är alltförbegränsade.