bet · GP01SOU13 · 2002-04-18 00:00:00 — bifallerdärmed motionerna 2001/02:So303 yrkandena 1 och 2och 2001/02:N314 yrkande 3 och avslår motionerna2001/02:So202, 2001/02:So230, 2001/02:So241,2001/02:So264 yrkandena 1, 3 och 4, 2001/02:So353yrkandena 1 och 2, 2001/02:So358 yrkande 3 i dennadel, 2001/02:So390, 2001/02:So482, 2001/02:So490yrkandena 1 och 2, 2001/02: So503 yrkande 5,2001/02:So550 yrkandena 1 och 2, 2001/02:So566yrkandena 1, 810, 16 och 17, 2001/02:So581,2001/02:So613 yrkande 5, 2001/02:So620 yrkandena 3,6 och 7, 2001/02:So628 yrkande 1, 2001/02: Sf395yrkande 15, 2001/02:T464 yrkande 3 och 2001/02:N319yrkande 12.StällningstagandeMålet för hälso- och sjukvården skall enligt minuppfattning vara att den skall stärka människorstrygghet genom att kunna erbjuda hög kvalitet pålika villkor samt gälla alla skeden i livet. Vårdoch omsorg skall erbjudas var och en efter behov.Jag anser vidare att folkhälsoarbetet börgenomsyra allt samhällsarbete och att de politiskabesluten bör grundas på principen om en hållbarhälsoutveckling och att människor ges möjlighet attleva ett hälsosamt liv. Ekonomisk tillväxt innebärinte med automatik förbättrad social utveckling, omstora grupper av befolkningen inte får del av deväxande resurserna. Nationalräkenskaperna bör därförinkludera positiva respektive negativa effekter påfolkhälsan, dvs. ett hälsojusterat BNP-mått.Slutligen vill jag påpeka att en större öppenhetbör finnas inför de möjligheter som den socialaekonomin föder. Med social ekonomi avsesorganiserade verksamheter som primärt harsamhälleliga ändamål, bygger på demokratiskavärderingar och är organisatoriskt fristående frånden offentliga sektorn. Dessa sociala och ekonomiskaverksamheter bedrivs huvudsakligen i för-eningar,kooperativ, stiftelser och liknandesammanslutningar. Den sociala ekonomin skall enligtmin uppfattning även kunna appliceras på mindreenheter, som komplement till hela verksamheter, inomskolor, sjukhus och vårdinrättningar för att främjaen utveckling av verksamheter som annars kan riskeraatt avvecklas.Med det anförda föreslår jag att bifallermotionerna So303 (c) yrkandena 1 och 2 och N314 (c)yrkande 3 och avslår motionerna So202 (m), So230(m), So241 (kd), So264 (v) yrkandena 1, 3 och 4,So353 (kd) yrkandena 1 och 2, So358 (m) yrkande 3 idenna del, So390 (s), So482 (kd), So490 (kd)yrkandena 1 och 2, So503 (kd) yrkande 5, So550 (s)yrkandena 1 och 2, So566 (kd) yrkandena 1, 810, 16och 17, So581 (s), So613 (kd) yrkande 5, So620 (m)yrkandena 3, 6 och 7, So628 (fp) yrkande 1, Sf395(fp) yrkande 15, T464 (fp) yrkande 3, och N319 (m)yrkande 12.5. ochfinansiering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So628 yrkande 1 och2001/02:Sf395 yrkande 15 och avslår motionerna2001/02:So202, 2001/02:So230, 2001/02:So241,2001/02:So264 yrkandena 1, 3 och 4, 2001/02:So303yrkandena 1 och 2, 2001/02:So353 yrkandena 1 och 2,2001/02:So358 yrkande 3 i denna del, 2001/02:So390,2001/02:So482, 2001/02:So490 yrkandena 1 och 2,2001/02:So503 yrkande 5, 2001/02:So550 yrkandena 1och 2, 2001/02:So566 yrkandena 1, 810, 16 och 17,2001/02:So581, 2001/02: So613 yrkande 5,2001/02:So620 yrkandena 3, 6 och 7, 2001/02:T464yrkande 3, 2001/02:N314 yrkande 3 och 2001/02:N319yrkande 12.StällningstagandeJag anser att sjukvården skall ges efter behov ochvara gemensamt finansierad, dvs. via skatter.Patientens viktiga val gäller valet av vårdgivareoch behandlingar, inte finansieringsformen. Enbehovsbaserad sjukvård är den enda modell som leverupp till en jämlik behandling av patienterna. Ensammanhållen finansiering av sjukvården är enligtmin uppfattning bäst bäst av flera skäl.Jag anser att det är oacceptabelt att tänka sigatt patienter skulle få olika bra vård beroende påatt de valt olika försäkringsnivå. Varken allmänheteller vårdpersonal skulle acceptera att patienterskulle nekas vissa behandlingar bara för att de valten billig försäkring. Det går därför inte att haolika innehåll i olika sjukvårdsförsäkringar, tillskillnad från de valfria olikheter i självriskerm.m. som är naturliga i sakförsäkringar.Den erfarenhet från försäkringsbaserad sjukvårdsom finns är att den aktivt inskränker patienternasvalfrihet. Dels hänvisar försäkringsbolagen normaltpatienterna till ett fåtal vårdgivare somförsäkringsbolaget har avtal med. Dels använderförsäkringsbolagen en rad metoder för att slippa dekostsamma patienterna. I normal näringsverksamhetförsöker företagen slå vakt om sina trogna kunderoch bygga ut sin kundkrets. För ensjukvårdsförsäkrare gäller det motsatta:stamkunderna, de ständigt återkommande och dyrapatienterna, är ett direkt hot motförsäkringsbolagets ekonomi. Om man erbjuderpersoner med kroniska sjukdomar en mindre bra vård,kan försäkringsgivaren hoppas att de söker sig tillett annat försäkringsbolag.I den gemensamt finansierade och behovsstyrdavården är det av största vikt att de prioriteringarman tvingas göra sker efter det prioriteringsbeslutsom är antaget av och att kunskapen omriktlinjerna kring prioriteringar finns i allalandsting och i hela sjukvårdssystemet. På detsättet säkras patientens rätt till en jämlik vård.Med det anförda föreslår jag att riksdagenbifaller motionerna So628 (fp) yrkandena 1 och Sf395(fp) yrkande 15 och avslår motionerna So202 (m),So230 (m), So241 (kd), So264 (v) yrkande 1, 3 och 4,So303 (c) yrkandena 1 och 2, So353 (kd) yrkandena 1och 2, So358 (m) yrkande 3 i denna del, So390 (s),So482 (kd), So490 (kd) yrkandena 1 och 2, So503 (kd)yrkande 5, So550 (s) yrkandena 1 och 2, So566 (kd)yrkandena 1, 810, 16 och 17, So581 (s), So613 (kd)yrkande 5, So620 (m) yrkandena 3, 6 och 7, T464 (fp)yrkande 3, N314 (c) yrkande 3 och N319 (m) yrkande12.6. Hälso- och sjukvårdspeng (punkt 2)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So229 och 2001/02:So620yrkande 4 och bifaller delvis motion 2001/02:So280samt avslår motionerna 2001/02:So409 yrkandena 1 och2, 2001/02:So628 yrkande 3 delvis och 2001/02:So637yrkande 5.StällningstagandeNuvarande sjukvårdsstruktur med somhuvudman har visat sig inte längre varaändamålsenlig. Olika driftsformer som entreprenadoch bolag har börjat växa fram. Utvecklingen är dockmycket beroende av de politiska beslut som fattasantingen av landstingen eller nationelltövergripande av , vilket tyvärr tenderaratt bromsa utvecklingen, fastän såväl patienter somsjukvårdspersonal gärna ser dessa alternativ.Dessutom har fortfarande ettekonomiskt monopol för finansieringen som motverkaruppkomst av andra driftsformer, vilket motverkarmångfald, ger mindre konkurrens och ett dåligttillvaratagande av människors kreativitet. Alltdetta är negativt för sjukvården.Som vi anfört ovan i reservation 1 anser vi att enobligatorisk och gemensamt finansieradhälsoförsäkring som omfattar alla bör införas. Då enövergång till ett annat finansierings- ochproducentsystem är en stor och omfattande förändringbör försöksverksamhet i begränsad storlek medkundvalsmodeller där pengarna följer patienten fåske. Lämpligt kan vara att inom vissa regionertillåta sådana försöksområden. Det sker bäst genomen gemensamt finansierad hälso- och sjukvårdspeng.Denna peng styrs till den vårdinrättning sompatienten väljer och har förtroende för. Då kanflera olika driftsformer växa fram och landstingetkan, om man så önskar, driva sjukhus ävenfortsättningsvis. Detta sker då i en öppen och ärligkonkurrens, eftersom pengarna följer patienterna ochpolitikerna kan prioritera sina egnasjukhus, om patienterna väljer bort dessa. På siktkan landstingen försvinna eftersom sjukvårdspengendå blir grunden för ekonomin inom sjukvården.Politikerna kan då lägga kraft på hur en hållbarfinansiering skall se ut och inte på vilkasjukvårdsstrukturer som skall finnas. Det finnsdärför anledning att ger regeringen iuppdrag att utreda en hälso- och sjukvårdspeng. Meddet anförda föreslår vi att bifallermotionerna So229 (m) och So620 (m) yrkande 4 ochbifaller delvis So280 (m) samt avslår motionernaSo409 (kd) yrkandena 1 och 2, So628 (fp) yrkande 3delvis och So637 (fp) yrkande 5.7. Hälso- och sjukvårdspeng (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So628 yrkande 3 i dennadel och 2001/02:So637 yrkande 5 samt avslårmotionerna 2001/02: So229, 2001/02:So280,2001/02:So409 yrkandena 1 och 2 och 2001/02: So620yrkande 4.StällningstagandeVårdpeng betyder en rätt för patienter att väljavårdgivare då ett behov av behandling elleroperation fastställts. I praktiken är ett system därpatienterna har stor makt över vårdens ekonomiskaresurser en förutsättning för framväxten av fleralternativa vårdgivare. Erfarenheter från helavärlden visar att alla kollektivt finansieradevårdsystem har behov av en inbyggd kostnadskontroll.Rätten att fritt välja vårdgivare måste därförgälla, i fråga om mera kostnadskrävande ingreppeller behandlingar, när behovet fastställts av enlandstingsläkare. Med det anförda föreslår jag attriksdagen bifaller motionerna So628 (fp) yrkande 3och So637 (fp) yrkande 5 samt avslår motionernaSo229 (m), So280 (m), So409 (kd) yrkandena 1 och 2och So620 (m) yrkande 4.8. Mångfald bland vårdgivare (punkt 3)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So358 yrkandena 1 och 2,2001/02:So620 yrkande 5 och 2001/02:Sk288 yrkande 14och avslår motionerna 2001/02:So345 yrkande 2 och2001/02:So628 yrkandena 12 och 13.StällningstagandeUtvecklingen i och utomlands går mot en ökadandel privat men offentligt finansierad vård. Dethänger delvis samman med en vilja att öka mångfaldeninom sjukvården. Dessutom får stora sjukhus oftaoffentligt ägda allt mindre betydelse inomsjukvården. Antalet vårdplatser blir allt mindre,bl.a. som en logisk följd av effektivarebehandlingsmetoder. Kvaliteten ochkunskapsinnehållet på den enskilda kliniken blir istället allt viktigare. Specialiserade kliniker ofta privata kan i stor utsträckning liggafristående och ändå samarbeta med andra kliniker.Att ekonomisk vinst i vården tillåts är, liksomvalfrihet och konkurrens, en viktig drivkraft förgod vård. En bra verksamhet har större möjligheteratt skapa vinst, och för det sjukhus som vill gå medvinst är enda möjligheten att vara bättre änlandstinget. Den som kan erbjuda bättre vård änandra skall också få betalt för det och det gällersåväl vårdpersonalen som dem som riskerar sittkapital. Omvänt gäller att sjukhus med dålig ekonomiförr eller senare får svårt att upprätthålla en högkvalitet oavsett om ägaren är privat elleroffentlig. Att gå med vinst är en säkerhet föråterinvestering i verksamheten. Den andel av vinsteni alla seriösa företag som delas ut till dem somriskerar kapitalet är en obetydlig del jämfört meddet som återinvesteras. Återinvestering leder i sintur till utveckling och bättre vård.Bara en knapp fjärdedel av västvärldens invånarelever i länder där sjukvården i dominerandeutsträckning tillhandahålls av offentligavårdgivare. En ökad mångfald och konkurrens gerstora välfärdsvinster, inte bara genom ökadtillgänglighet och kvalitet utan också därför attresurser frigörs. Ökad konkurrens mellan vårdgivarekan att döma av genomförda studier ge meroch bättre vård motsvarande av dagenssjukvårdskostnader. En förutsättning för att en rikmångfald skall kunna utvecklas är att det råderetableringsfrihet. Med flera alternativ och störremöjligheter för de befintliga alternativen attutveckla sin verksamhet uppnås en verkligallemansrätt i vården. Det är en sådan handlingsplansvensk sjukvård behöver. Med det anförda föreslår viatt bifaller motionerna So358 (m)yrkandena 1 och 2, So620 (m) yrkande 5 och Sk288 (m)yrkande 14 och avslår motionerna So345 (v) yrkande 2och So628 (fp) yrkandena 12 och 13.9. Mångfald bland vårdgivare (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. bifallerdärmed motion 2001/02:So345 yrkande 2 och avslårmotionerna 2001/02:So358 yrkandena 1 och 2,2001/02:So620 yrkande 5, 2001/02:So628 yrkandena 12och 13 och 2001/02:Sk288 yrkande 14.StällningstagandeVi anser att alternativa driftsformer till denoffentliga kan utgöra goda komplement och ge ökaddemokrati under förutsättning att vinstintresse inteär det primära syftet. Exempel på detta kan varabrukarägda verksamheter, ideella stiftelser ochkooperativ.Vård- och omsorgspersonalens kreativitet ochkompetens måste ges möjlighet att utvecklas. Det kanbara ske om förutsättningarna är stabila över tid.Konsekvenserna av den redan genomfördakonkurrensutsättningen bör nu utvärderas ur ettekonomiskt och kvalitativt perspektiv utifrånklienter och personal. Med det anförda föreslår viatt bifaller motion So345 (v) yrkande 2och avslår motionerna So358 (m) yrkandena 1 och 2,So620 (m) yrkande 5, So628 (fp) yrkandena 12 och 13och Sk288 (m) yrkande 14.10. Mångfald bland vårdgivare (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. bifallerdärmed motion So628 yrkandena 12 och 13 och avslårmotionerna 2001/02:So345 yrkande 2, 2001/02:So358yrkandena 1 och 2, 2001/02:So620 yrkande 5 och2001/02:Sk288 yrkande 14.StällningstagandeMed en mödravårdspeng kan kostnaden förmödrahälsovård följa föräldrarna oavsett omföräldrarna väljer en offentlig eller en privatmödravård. På det sättet blir villkoren för deprivata mödravårdsmottagningarna samma som för deoffentliga. Detsamma bör gälla barnhälsovården. Meddet anförda föreslår vi att bifallermotion So628 (fp) yrkandena 12 och 13 och avslårmotionerna So345 (v) yrkande 2, So358 (m) yrkandena1 och 2, So620 (m) yrkande 5 och Sk288 (m) yrkande14.11. (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. bifallerdärmed motion 2001/02:So264 yrkande 9.StällningstagandeHos många människor finns det en känsla avmaktlöshet inför vårdapparaten. Vi anser därför atten statlig patientombudsman skulle kunna fungera somen från sjukvården fristående instans dit patienterkan vända sig med klagomål och få aktiv hjälp medatt få sitt ärende prövat i rätt instans. Med detanförda föreslår vi att bifaller motionSo264 (v) yrkande 9.12. Hälsokonsekvensanalyser (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 3.StällningstagandeJag vill betona vikten av att det före viktigabeslut görs en omfattande analys av vad beslutet kanfå för betydelse för hälsoutvecklingen, motsvarandevad som görs på miljöområdet. Metoderför hälsokonsekvensanalyser bör utvecklas. Med detanförda föreslår jag att bifaller motionSo303 (c) yrkande 3.13. Kulturens roll i hälso- och sjukvård(punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. bifallerdärmed motion 2001/02:So421.StällningstagandeUngefär tre fjärdedelar av all sjukdom kan relaterastill vår livsstil. Till det som påverkar vår hälsainom vår livsstil brukar nämnas mat, motion,psykiskt välbefinnande m.m. Men även arkitekturen ären del av vår närmiljö och påverkar våra sinnen. Attden fysiska miljön påverkar vårt beteende är sedanlänge känt. Genom att tillämpa psykosocialtstödjande design och kunskap om folkhälsan vidutformningen av arbetsmiljön och boendet optimerasmänniskans välbefinnande. Med det anförda föreslårvi att bifaller motion So421 (kd).14. Vårdgaranti (punkt 8)av (), (), (), (), (), KerstinHeinemann (fp), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. bifallerdärmed motion 2001/02:So43 samt bifaller delvismotionerna 2001/02:So303 yrkande 11, 2001/02:So358yrkande 3 i denna del, 2001/02:So566 yrkande 2,2001/02: So620 yrkande 1 och 2001/02: So628 yrkande3 i denna del.StällningstagandeSocialutskottet uttalade i betänkande 2000/01:SoU5,såvitt gällde landstingens primärvård, att utskottetmot bakgrund av de resurstillskott som aviseratsansåg det naturligt att regeringen ochLandstingsförbundet i kommande förhandlingar kommeröverens om påtagligt skärpta krav på tillgänglighet.Socialdepartementet har, som redovisats förriksdagen genom den s.k. Dagmarskrivelsen, dockverkat i motsatt riktning. Departementet har,tillsammans med , i det avtal somregeringen sedan godkänt anfört att det inte äraktuellt med några skärpningar alls vad gällerkraven på tillgängligheten i primärvården. Dettaskall då jämföras med att socialutskottet framhöllatt det var naturligt med påtagligt skärpta krav.Det har inte framkommit några skäl för att ändraden bedömning som utskottet gjorde . Attdet i olika landsting förekom eller övervägdes mereller mindre verkningsfulla planer vad gällertillgängligheten i primärvården var väl känt förutskottet och andra då den nämnda propositionenbehandlades.Vad detta handlar om är att regeringen, i sinegenskap av part, har kommit att anse motsatsentill vad regeringspartiet i riksdagsbehandlingen komöverens med andra partier om. Detta är inget skälför att undanröja den ståndpunkt somsocialutskottets majoritet hade i den tidigarebehandlingen. Det är däremot ett skäl att med etttillkännagivande till regeringen fastslå vadriksdagens ståndpunkt är, och man måste sedan utgåfrån att inte ännu en gångagerar i den rakt motsatta riktningen.Vi anser att det är anmärkningsvärt att samtligade partier som stod bakom betänkande 2000/01:SoU5inte nu är beredda att upprepa det tidigareställningstagandet i form av ett tillkännagivandetill regeringen.Vi vill såvitt gäller införandet av en vårdgarantianföra följande.Vi vill införa en nationell vårdgarantisom innebär att ingen skall behöva vänta på operation eller behandling, efter detatt behovet fastställts. Klarar inte det egnalandstinget av att ge vård inom , skall mankunna få vården utförd hos ett annat landsting ellerhos en privat vårdgivare på det egna landstingetsbekostnad. I ett första steg bör den ursprungligavårdgarantin, med vissa kompletteringar, införas. Påsikt bör vårdgarantin omfatta alla medicinsktmotiverade behandlingar och utfästa en behandlinginom . Patienten skall kunna väljasjukhus i hela landet, om inte vården kan ges vidnärmaste sjukhus inom angiven tid. De allmäntomfattade slutsatserna från Prioriteringsutredningenskall vara utgångspunkt. Det innebär att den förvarje tillfälle aktuella kösituationen inte skallavgöra inriktning och prioritering, utanvårdbehoven. Patienter med svåra kroniska sjukdomaroch personer i livets slutskede, dvs. patienter somhar de allra största vårdbehoven, skall inte ståtillbaka för patienter med lättdiagnostiserade ochbehandlingsbara sjukdomar. Införande av en nyvårdgaranti kan komma att behöva tillskott av medel,men bör rymmas inom ramen för samhällets totalasatsningar på hälso- och sjukvård,sjukskrivningsmedlen inkluderade.Vårdgarantin kommer att bidra till att rivagränser mellan landstingen och mellan olikasjukhus på ett sätt som förbättrarresursutnyttjandet. Med vårdgarantinsynliggör man för landstingen och för deenskilda sjukhusen en del av de kostnadersom köerna i vården för med sig. Genom attinte ta emot patienter går sjukhusen misteom resurser. De uppmuntras på så sätt attförändra verksamheten så att köer inteuppstår. Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motionerna So43 (fp, c,mp) samt bifaller delvis So303 (c) yrkande11, So358 (m) yrkande 3 i denna del, So566(kd) yrkande 2, So620 (m) yrkande 1 ochSo628 (fp) yrkande 3 i denna del.15. Tillgänglighet till vården i övrigt(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 12 samt bifallerdelvis motion 2001/02:So466.StällningstagandeJag föreslår att en förbättradtillgänglighetsgaranti införs som innebär att ingenskall behöva vänta på ett besökhos läkare inom primärvården. Tillgänglighet innebärockså att patienter snabbt skall få kontakt medvården via telefon. Väntetider eller obesvaradetelefonsamtal skall inte få förekomma.Tillgänglighetsgarantin är ett sätt att fokuseraåtgärder som förbättrar möjligheterna förmedborgarna att nå vården. Därför bör entillgänglighetsgaranti införas.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om attinföra en tillgänglighetsgaranti i enlighet med vadi motionen anförts. Med det anförda föreslår jag attriksdagen bifaller motion So303 (c) yrkande 12 ochbifaller delvis motion So466 (s).16. Förnyad medicinsk bedömning (punkt 10)av (), (), (), (), (), KerstinHeinemann (fp), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. bifallerdärmed delvis motionerna 2001/02:So267,2001/02:So303 yrkande 10 och 2001/02:So628 yrkande11 och avslår motion 2001/02:So457.StällningstagandeRätten att få s.k. second opinion omfattar i daginte dem som har andra än livshotande och särskiltallvarliga varaktiga eller livslångasjukdomstillstånd eller funktionshinder. Inte hellerfinns någon rätt till second opinion när det gällerbehandlingar som av olika skäl inte leder tillförbättringar. Vi vill framhålla att nya kunskaperhela tiden tillkommer och att nya behandlingsmetoderständigt utvecklas. De nya metoderna tillämpas intesamtidigt överallt inom sjukvården. Vi anser attalla patienter skall ha rätt till en second opinion.Med det anförda föreslår vi att bifallerdelvis motionerna So267 (m), So303 (c) yrkande 10och So628 (fp) yrkande 11 och avslår motion So457(v).17. Förnyad medicinsk bedömning (punkt 10)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. bifallermotion 2001/02:So457 och avslår motionerna2001/02:So267, 2001/02:So303 yrkande 10 och2001/02:So628 yrkande 11.StällningstagandeEnligt hälso- och sjukvårdslagen skall landstingetge en patient med livshotande eller särskiltallvarlig sjukdom eller skada möjlighet att inomeller utom det egna få en förnyadmedicinsk bedömning i det fall vetenskap ochbeprövad erfarenhet inte ger entydig vägledning ochdet medicinska ställningstagandet kan innebärarisker för patienten eller har stor betydelse fördennes framtida livskvalitet. Patienten skallerbjudas den behandling den förnyade bedömningen kanföranleda. Vi står bakom detta och anser att det ären bra plattform.Riksdagens socialutskott tillkännagav hösten 1998att det är mycket angeläget att noga följaeffekterna av denna lagstiftning och föreslog attregeringen skulle ge i uppdrag attfölja tillämpningen samt därefter lämnaen utvärdering.Vi anser att eftersom det nu gått sedanrätten till förnyad medicinsk bedömning infördes kandet följaktligen vara dags för en översyn.