bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Motionärerna anför att detredan föreligger en rättighet för kommuner sombedriver uppföljning och utvärdering att ocksåinbegripa fristående skolor samt att Skolverketsskyldighet att utöva tillsyn också av de friståendeskolorna måste vara tillfyllest och kunna geallmänheten den insyn som rimligen kan efterfrågas.Avslag på regeringens förslag om ändring i 15 kap.11 § skollagen yrkas också i motionerna 2001/02:K65av m.fl. (kd) yrkande 6 och2001/02:K66 av Per m.fl. (mp) yrkande 18.I motion 2001/02:K59 av m.fl. (v)yrkande 2 föreslås att beslutar attregeringen eller den myndighet regeringen bestämmerskall meddela föreskrifter som innebär atthuvudmannen för en fristående skola skall varaskyldig att lämna sådan information om verksamhetensom gör det möjligt för allmänheten att få insyn idenna.BakgrundGällande regler och tidigare framlagt förslag omändring i skollagenMed fristående skolor avses skolor som drivs avenskilda fysiska eller juridiska personer. En avStatens skolverk () godkänd friståendeskola som motsvarar eller särskolan kanförklaras berättigad till bidrag från elevenshemkommun. Detsamma gäller om en godkänd friståendeskola bedriver utbildning som motsvararförskoleklassen. Fristående skolor vars utbildningmotsvarar utbildning i gymnasieskolan ellergymnasiesärskolan kan också förklaras berättigadetill bidrag från elevernas hemkommuner.Den kommun där den fristående skolan är belägenhar rätt till insyn i verksamheten om skolan fårbidrag av kommunen. Skolorna är vidare skyldiga atti den utsträckning som kommunen bestämmer delta iden uppföljning och utvärdering som kommunen gör avsitt eget skolväsende (2 b kap. 8 §, 9 kap. 11 och13 §§ skollagen, 1985:1100). Allmänheten har intenågon lagreglerad rätt till insyn i den verksamhetsom bedrivs i fristående skolor.Redan i dag lämnar fristående skolor vissinformation till . Handlingar med sådaninformation blir allmänna handlingar hos dennamyndighet. får information om den tänktaskolverksamheten när en ansökan om godkännande ellerförklaring om rätt till bidrag ges in tillmyndigheten. Genom sin skyldighet att utöva tillsynöver bl.a. de fristående skolor som blir godkändaoch/eller berättigade till bidrag får Skolverketockså information om verksamheten i skolorna.Enligt 15 kap. 11 § skollagen får regeringen,eller den myndighet som regeringen bestämmer,meddela föreskrifter om skyldighet för enskolhuvudman att lämna sådana sakuppgifter omskolverksamheten och sådan verksamhetsredovisningsom behövs för uppföljning och utvärdering avverksamheten. Regeringen har i förordningföreskrivit att bl.a. fristående skolor som ärgodkända eller berättigade till bidrag är skyldigaatt lämna sådana uppgifter i den utsträckning somSkolverket föreskriver. Dessa föreskrifter skalldock begränsas till vad som är behövligt för eneffektiv uppföljning och utvärdering av de mål förskolverksamheten som har bestämts av ellerregeringen.I proposition 2001/02:35 Fristående skolor harregeringen föreslagit att för att öka kontrollenav och den allmänna insynen i hur offentliga medelanvänds regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer skall få meddela föreskrifterom skyldighet för huvudmannen för en friståendeskola att lämna en ekonomisk redovisning öververksamheten. Förslaget har behandlats avutbildningsutskottet, som i sitt betänkande2001/02:UbU7 föreslår att anta det.Kammardebatt i ärendet är planerad till den 20 mars2002.Skälen för regeringens förslagRegeringen anser att offentlighet och allmänhetensrätt till insyn bör vara huvudregel i verksamhet somhelt eller delvis finansieras med offentliga medel.Allmänheten bör tillförsäkras insyn i den verksamhetsom bedrivs i fristående skolor. Regeringen anserdärför att den ändring i skollagen som föreslagits iproposition 2001/02:35 i syfte att ge allmänheteninsyn i fristående skolors ekonomiska förhållandenbör vidgas. Informationen bör i första hand lämnastill den myndighet som har ansvaret för tillsynenöver skolan, dvs. i de allra flesta fall Skolverket.Det kan dock enligt regeringen i vissa fall varalämpligt att informationen lämnas till den kommundär den fristående skolan är belägen. Den enskildemedborgaren skall kunna vända sig till kommuneneller för att få tillgång tillinformationen.Regeringen anser att närmare föreskrifter omvilken information som skall ges in, med stöd av 8kap. 7 § 6 regeringsformen, bör meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. På samma sätt som vad gäller förslaget ominsyn i kommunala entreprenader bör en avvägninggöras mellan å ena sidan den fristående skolansintressen och å andra sidan allmänhetens intresse avhur verksamheten utförs. Regeringen vill särskiltpeka på att den föreslagna uppgiftsskyldighetenockså kommer att omfatta elevernas betyg och att ettgrundläggande krav enligt personuppgiftslagen är attpersonuppgifter inte behandlas för något ändamål somär oförenligt med det för vilket uppgifternasamlades in. Detta krav gäller naturligtvis ocksåden information som lämnas över från de friståendeskolorna.Yttrande från utbildningsutskottetUtbildningsutskottet hänvisar i sitt yttrande2001/02:UbU1y till att utskottet i betänkande2001/02:UbU7 behandlat förslaget att bestämmelsen i15 kap. 11 § skollagen skall ändras så attregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer skall få meddela föreskrifter omskyldighet för huvudmannen för en fristående skolaatt lämna en ekonomisk redovisning öververksamheten. Utskottet hade inte haft något atterinra mot regeringens förslag i denna del utanansåg det med hänsyn till att verksamheten vidfristående skolor helt eller delvis finansieras medoffentliga medel vara rimligt att allmänheten fårmöjlighet till insyn hur de offentliga medlenanvänds. Utskottet föreslog att skall antaregeringens förslag.Utbildningsutskottet delar i sitt yttrandeuppfattningen som förts fram i motioner att någonytterligare lagändring inte bör göras utöver den somföreslagits i propositionen om fristående skolor ochsom utskottet tillstyrkt. Med beaktande avlägeskommunens rätt till insyn i och Skolverketstillsyn av en fristående skolas verksamhet anserutbildningsutskottet att föreskrifter om skyldighetatt lämna en ekonomisk redovisning över friståendeskolas verksamhet är tillfyllest för att tillgodoseallmänhetens berättigade intresse av insyn.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon annan uppfattning änutbildningsutskottet. Utskottet tillstyrker såledesmotionerna 2001/02:K60 yrkande 3, 2001/02:K65yrkande 6 och 2001/02:K66 yrkande 18 samt avstyrkerregeringens förslag till ändring i skollagen ochmotion 2001/02:K59 yrkande 2.Obligatorisk miljönämndUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om obligatoriskmiljönämnd.Jfr reservation 25 (v, mp).MotionI motion 2001/02:K262 av m.fl. (mp)föreslås att tillkännager för regeringenatt miljönämnderna i kommunerna bör görasobligatoriska igen. Erfarenheter från kommuner därmiljönämnder bakats ihop med andra nämnder, sombyggnadsnämnd eller teknisk nämnd, är enligtmotionärerna att miljöpolitikerna försvinner.Motionärerna anser det vara nödvändigt att göramiljönämnderna obligatoriska för att miljöbalkenskall få avsett genomslag, men också för att denlokala tillsynsmyndigheten skall få densjälvständiga ställning den behöver och för attarbetet med miljömålen skall kunna bedrivasengagerat av såväl politiker som tjänstemän lokaltoch bli det forum för miljöengagemang i kommunen sombehövs för att skapa ett ekologiskt hållbartsamhälle.Gällande ordning med bakgrundSom redovisats ovan skall kommunfullmäktigerespektive tillsättakommunstyrelse respektive landstingsstyrelse samt denämnder som utöver styrelsen behövs för att fullgörakommunens eller uppgifter enligtsärskilda författningar och för verksamheten iövrigt. Normalt skall fullmäktige bestämmanämndernas verksamhetsområden och inbördesförhållanden. Fullmäktige får besluta bl.a. att ennämnd skall ha hand om en eller flera verksamheter ihela kommunen eller och att en nämndskall ha hand om en eller flera verksamheter för endel av kommunen eller landstinget.Enligt tidigare kommunallag gällde att denkommunala nämndorganisationen var indelad i enspecialreglerad och en kommunallagsreglerad del.Vissa specialreglerade nämnder, dvs. sådana där deti speciallagstiftning fanns särskilda föreskrifterom nämnderna, var obligatoriska. Det ställdes uppkrav på att det i varje kommun skulle finnasbyggnadsnämnd, miljö- och hälsoskyddsnämnd,socialnämnd och skolstyrelse. De uppgifter som lågpå nämnderna enligt lagens krav fick inte flyttasöver på någon annan nämnd. Som motiv för den ökadeorganisationsfriheten framhölls i förarbetena tillden nuvarande lagen (prop. 1990/91:117 s. 40) bl.a.att utvecklingen på det kommunalaverksamhetsfältet har kännetecknats av att gränsernamellan olika sektorer blivit mindre skarpa och attbehovet av sektorssamverkan således ökat. Vidarehänvisades till det förändringsarbete som varitinriktat på att decentralisera den kommunalaverksamheten. Utvecklingen hade enligt regeringensmening nått det stadiet att alla kommuner ochlandsting borde ges möjlighet att organisera sinverksamhet på ett friare sätt och själva kunnabestämma hur de ville fördela sina uppgifter påolika kommunala nämnder. För att åstadkomma en ökadorganisatorisk frihet på det specialregleradeområdet borde de återstående kraven på obligatoriskanämnder slopas. Av lagstiftningen på de skildaspecialområdena borde det i stället framgå att det ivarje kommun skulle finnas ett eller flera ansvarigapolitiska organ för respektive verksamhetsområde.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den friare nämndorganisation sominfördes genom den nuvarande kommunallagen bör beståoch avstyrker motion 2001/02:K262 (mp).FullmäktigeberedningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attäven andra än redan förtroendevalda skallkunna utses till en fullmäktigeberedning.PropositionenRegeringen föreslår att fullmäktige skall kunna utseäven andra än redan förtroendevalda till enfullmäktigeberedning. Förslagen tas in i 4 kap. 5§ kommunallagen.I propositionen framhålls att val till nämnder ochberedningar skall vara proportionella och attfördelningen av ledamöter i en fullmäktigeberedningdärför kommer att återspegla den partipolitiskasammansättningen i fullmäktige. På sedvanligt sättär det en fråga för de politiska partierna attavgöra vem de nominerar till uppdraget.Regeringen föreslår vidare att enfullmäktigeberednings sammanträden skall hållas inomstängda dörrar, men att en sådan beredning skall fåbesluta att dess sammanträden skall vara offentliga,om fullmäktige har medgett det. Förslaget tas in i3 kap. 7 § kommunallagen.Gällande ordningFullmäktige får enligt 3 kap. 7 § kommunallageninrätta fullmäktigeberedningar för beredning av ettvisst ärende eller en viss grupp av ärenden somskall avgöras av fullmäktige. En sådan beredningskall bestå av en eller flera förtroendevalda.En fullmäktigeberedning får väcka ärenden ifullmäktige, om fullmäktige har föreskrivit det.Bestämmelsen att en fullmäktigeberedning skallbestå av förtroendevalda innebär att den inte kanbestå av andra än ledamöter och ersättare ifullmäktige och nämnd samt revisorer ochrevisorsersättare. Motsvarande begränsning finnsinte när det gäller nämndberedningar.Som redovisas närmare i följande avsnitt skallnämnders sammanträden enligt huvudregeln hållas inomstängda dörrar, men nämnderna får besluta att desssammanträden skall vara offentliga, om fullmäktigehar medgett det.Utskottets ställningstagandeNågra invändningar mot regeringens förslag har integjorts motionsvis. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del.Närvarorätt och öppenhet vid nämndsammanträdenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att enförtroendevald från ett parti som inte ärrepresenterat i en viss nämnd skall fånärvara vid nämndens sammanträden efterendast anmälan.Utskottet avstyrker vidare en motion om enöversyn av reglerna om nämndsammanträdensoffentlighet.MotionerI motion 2001/02:K289 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen ombehovet av att ändra 4 kap. 23 § kommunallagen medsyfte att fördjupa och utveckla den kommunalademokratin. Motionären påpekar att det ankommer påfullmäktige att fatta beslut om att enförtroendevald i ett parti som inte av egen kraftfår representation i en nämnd ändå får närvara vidnämndens sammanträden. Han anser att stora partierinte sällan är negativt inställda till möjlighetenför mindre partier att närvara och därför röstar nedförslag om närvarorätt. Bestämmelsen bör därförenligt motionären ändras så att endast anmälan tillfullmäktige skall krävas för närvarorätt för denförtroendevalde från det orepresenterade partiet.I motion 2001/02:K392 av () föreslåsett tillkännagivande för regeringen omnämndsammanträden. Motionären anser attbestämmelserna för om nämndsammanträden skall varaöppna eller slutna skall ändras så att huvudregelnblir att de skall vara öppna och att inför varjesammanträde får bedömas om det finns skäl för attsammanträdet inte skall vara öppet. Frågan bör sesöver i lämpligt sammanhang och omfatta ingåendediskussioner och analyser.Gällande ordning med bakgrundBestämmelser om styrelser och nämnder finns i 6 kap.kommunallagen. En nämnds sammanträden skall enligt19 a § hållas inom stängda dörrar. Nämnden får dockbesluta att dess sammanträden skall vara offentliga,om fullmäktige har medgett det. Sammanträdena skalldock alltid hållas inom stängda dörrar i ärenden ommyndighetsutövning eller där det finns uppgifter somomfattas av sekretess.En nämnd får kalla en ledamot eller ersättare ifullmäktige, en annan nämnd eller beredning, enanställd hos kommunen eller eller ensärskild sakkunnig att närvara vid ett sammanträdeför att lämna upplysningar. Nämnden kan besluta attden som har kallats får delta i överläggningarna mendäremot inte i besluten.Fullmäktige får enligt 4 kap. 23 § kommunallagenbesluta att en förtroendevald som inte är ledamoteller ersättare i en viss nämnd skall få närvara vidnämndens sammanträden och delta i överläggningarnamen inte i besluten. Fullmäktiges beslut om rätt attnärvara och delta i överläggningarna får äveninnefatta att den förtroendevalde skall ha rätt attfå sin mening antecknad i protokollet.I förarbetena till den nuvarande kommunallagendiskuterades frågan om att ge obligatorisknärvarorätt för ett parti som har fått mandat ifullmäktige (prop. 1990/91:117, bet. 1990/91:KU38,rskr. 1990/91:360). I propositionen framhölls attdet från demokratisk synpunkt var angeläget att demindre partierna ges rimliga möjligheter att ageraoch att de får både en god information omverksamheten och insyn i den beredningsprocess somföregår fullmäktiges handläggning av ärendena.Vidare framhölls dock att fråga blir om en avvägningmellan principen om valutslagets betydelse för ettpartis ställning och inflytande och nämndaminoritetsintresse. Enligt regeringens mening måsteden förstnämnda principen ges företräde framförminoritetsintresset. Till detta kom vikten av attupprätthålla fullmäktiges rätt att bestämma omorganisationen och arbetsformerna i den egnakommunen eller . Av principiella och avpraktiska skäl samt mot bakgrund av den mycketstarka remissopinionen var regeringen inte bereddatt föreslå en obligatorisk rätt för företrädare förmindre partier att vara närvarande på sammanträdenmed styrelsen, delta i överläggningen och få sinmening antecknad i protokollet. Regeringen ansåg attde mindre partiernas intressen borde tillgodoses påfrivillighetens väg efter fullmäktiges egenbedömning av förhållandena i varje kommun ellerlandsting. fann vid sinbehandling av frågan inte anledning att frångåregeringens bedömning men ville i likhet med vad somgjorts i propositionen starkt understryka vikten avatt de mindre partiernas intressen av informationoch insyn tillgodosågs.Möjligheten att hålla offentliga nämndsammanträdeninfördes (prop. 1993/94:188, bet.1993/94:KU40, rskr. 1993/94:379). I förarbetena (a.prop. s. 57) påpekades bl.a. att ett införande avoffentliga nämndsammanträden aktualiserar frågan omvilken inverkan offentligheten har på deärendehandlingar som finns tillgängliga vid ettsammanträde. I vissa nämnder, framför allt de somansvarar för specialreglerade uppgifter, handläggsen stor mängd ärenden av integritetskänslig natur,och hänsyn måste i dessa fall tas till behovet avskydd för det allmännas eller enskildas intressen.Regeringen framhöll att en vidgning av allmänhetensinsyn inte fick innebära ett försämrat skydd förenskilda människors privatliv.Som skäl till att fullmäktige skall ta ställningtill frågan om en nämnd skall medges att hållaoffentliga nämndsammanträden pekade regeringen påtvå omständigheter. Den ena var att frågan berörnämndernas verksamhetsformer och att den är av såprincipiell beskaffenhet att fullmäktige bör beslutai frågan. Den andra är att det i fullmäktige ges enmöjlighet till en öppen politisk debatt omlämpligheten av att en viss nämnd ges rätten attöppna sina sammanträden. När fullmäktige väl harmedgivit offentlighet ligger det på nämnden att isista hand avgöra vilka ärenden som kan handläggasvid ett offentligt sammanträde. En sådan ordningstämmer väl med dels den grundläggandekommunalrättsliga principen att nämnderna självabestämmer vilka åhörare man vill ha, dels med en avgrundstenarna i offentlighetsprincipen som innebäratt varje myndighet självständigt och medtryckfrihetsförordningen och sekretesslagen somgrund avgör gränserna för allmänhetens tillgång tilldet material man förfogar över. Den ger med andraord nämnderna det manöverutrymme somoffentlighetsprincipen förutsätter.Utöver myndighetsutövningsärenden pekades ipropositionen på att det även finns andra ärendensom inte lämpar sig för hantering vid offentliganämndsammanträden. Som sådana nämndes ärenden somnämnden endast bereder för avgörande av fullmäktigeoch i vissa fall av en annan nämnd samt de internaöverläggningarna om nämndernasbudgetframställningar. Regeringen utgick från attden nämnd som anser att öppna nämndsammanträden ärett lämpligt sätt att öka allmänhetens insyn ocksåkommer att bemöda sig om att göra offentligheten såvid som möjligt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller den bedömning i frågan omnärvarorätt för representanter för mindre partiervid nämndsammanträden som gjordes då nuvarandekommunallag infördes och som redovisats ovan.Utskottet avstyrker således motion 2001/02:K289(kd).Utskottet vill betona vikten av att medborgarnahar största möjliga insyn i och information om denkommunala verksamheten. Möjligheten att hållaoffentliga nämndsammanträden är av stort värde idetta sammanhang. Utskottet utgår från att såvälfullmäktige vid avgörandet av frågan om en nämndskall tillåtas hålla offentliga sammanträden somnämnderna själva vinnlägger sig om att göraöppenheten så vid som möjligt. Som framhållitshandläggs i vissa nämnder en stor mängd ärenden avintegritetskänslig natur, och risken för att sådanaärenden av misstag skulle komma att handläggas vidett offentligt sammanträde bör beaktas. Av de skälsom anfördes då möjligheten till offentligasammanträden infördes behovet av skydd för detallmännas eller enskildas intressen anserutskottet att den gällande ordningen bör behållas.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:K392 (s).ÅterremissUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attreglera möjligheten till återremiss avärenden i kommunallagen. Utskottet avstyrkeren motion om närmare regler om återremissen.PropositionenRegeringen föreslår att ett ärende i fullmäktigeskall återremitteras om det begärs av minst entredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet skall dock krävas om ärendet tidigarebordlagts eller återremitterats på detta sätt. Föråterremiss i fråga om val skall krävas enkelmajoritet. Ett beslut om återremiss skall motiveras. Förslaget tas in i 5 kap. 36 § kommunallagen.MotionI motion 2001/02:K58 av de () föreslås att skall besluta att det ärden minoritet som begär återremiss som skall utformade motiv för återremissen som krävs enligt dettredje nya stycket i 5 kap. 36 § kommunallagen(yrkande 4) samt att det i fullmäktigeåterremitterade ärendet enligt 5 kap. 36 § förstastycket kommunallagen vid återkomsten för beslutmåste innehålla ett tillmötesgående ellerbemötande/kommentarer av de vid återremissen angivnamotiven (yrkande 5).BakgrundBestämmelser om bordläggning av ärenden ifullmäktige finns i 5 kap. 36 och 37 §§kommunallagen. Ett ärende skall bordläggas, om detbegärs av minst en tredjedel av de närvarandeledamöterna. För bordläggning i vissa frågor krävsenkel majoritet. Ett bordlagt ärende skall behandlaspå fullmäktiges nästa sammanträde, om fullmäktigeinte beslutar något annat.Återremiss är inte reglerad i kommunallagen. Omfullmäktigeledamöterna anser att ett ärende inte ärtillräckligt berett kan de ändå begära att ärendetåterremitteras. En återremiss innebär normalt attärendet överlämnas för ytterligare utredning tillden nämnd som lagt fram förslaget. Enligt praxis tarfullmäktige ställning till ett yrkande om återremissföre ställningstagandet i sakfrågan. Beslut omåterremiss fattas med enkel majoritet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning i frågan omåterremiss och tillstyrker propositionen i dennadel. Utskottet anser inte att några föreskrifter avdet slag som aktualiseras i motion 2001/02:K58 (m)yrkandena 4 och 5 behövs, och utskottet avstyrkermotionen.Förtroendevaldas valbarhet och arbetsvillkorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omatt fullmäktige skall kunna besluta att enförtroendevald som har valts av fullmäktigeoch som flyttar trots dettakan behålla sitt uppdrag. Utskottettillstyrker även regeringens förslag omförbättrade möjligheter till ledigheter ochersättning för förtroendeuppdrag. Vidaretillstyrker utskottet ett förslag om ensärskild bestämmelse att kommuner ochlandsting skall verka för att förtroendevaldamed funktionshinder skall kunna delta iärendehandläggningen på samma sätt som andraförtroendevalda. Utskottet avstyrker motioneri dessa ämnen.PropositionenPropositionen innehåller ett förslag om valbarhetoch därmed möjligheten för en förtroendevald attbehålla uppdrag vid flyttning samt förslag omförtroendevaldas arbetsvillkor i olika avseenden.Förslaget som avser valbarheten är att fullmäktigeskall ges rätt att besluta att en förtroendevald somvalts av fullmäktige och som under mandattidenupphör att vara valbar får ha kvar sina uppdragunder återstoden av mandattiden. Förslaget tas ini 4 kap. 8 § kommunallagen.Andra förslag rör rätten till ledighet ochersättning. Regeringen föreslår att förtroendevaldaskall ha rätt till den ledighet från sinaanställningar som behövs för att de skall kunnafullgöra sina uppdrag. Ledigheten skall omfatta tidför möten i kommunala organ, för andra möten som ärnödvändiga för uppdragen, för resor till och frånmötena och för behövlig dygnsvila föreeller efter mötena. Förslaget tas in i 4 kap. 11 §kommunallagen.Regeringen föreslår också att av fullmäktigeutsedda styrelseledamöter, styrelsesuppleanter ochlekmannarevisorer eller motsvarande andra revisoreroch deras suppleanter i kommunala företag,föreningar och stiftelser skall ha samma rätt tillledighet från sina anställningar somförtroendevalda. Förslaget tas in i ett nyttstycke i 4 kap. 11 § kommunallagen.Regeringen föreslår vidare att förtroendevalda gesrätt till skälig ersättning för de arbetsinkomsteroch ekonomiska förmåner som de förlorar på grund avuppdraget. Förtroendevalda med funktionshinderföreslås ha rätt till skälig ersättning förresekostnader som uppkommer när de fullgör sinauppdrag, och förtroendevalda som har barn med behovav tillsyn föreslås ha rätt till skälig ersättningför kostnader för barntillsyn som uppkommer när defullgör sina uppdrag. Förslagen tas in i 4 kap.12, 13 och 14 §§ samt två nya paragrafer 12 a och 12b §§ kommunallagen.Regeringen anser att frågan om ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring bör bli föremål förvidare överväganden.Ett ytterligare förslag avser förtroendevalda medfunktionshinder.