bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — Vilken grupp en produkt skalltillhöra baseras på de bedömningar som låg tillgrund för det tullerbjudande som EU lade fram vidförhandlingarna i Uruguayrundan. Systemet fokuserarpå de allra fattigaste mottagarländernas behov genomatt gradvis överföra förmåner från de mestutvecklade till de minst utvecklade länderna. Åandra sidan har en särskild ordning fastställts förländer som åtar sig att följa sociala regler ochmiljöregler. Det allmänna preferenssystemetstäckning av jordbruksprodukter har utökats kraftigtgenom rådets förordning (EG) nr 1256/96, genom att527 produkter har lagts till och 64 har strukits.Principen är att det allmänna preferenssystemetskall täcka alla produkter där det inte finns engemensam organisation av marknaden. Ytterligareförmåner beviljas också länder i somförbinder sig att bekämpa drogtillverkning (, Jordbruksläget i Europeiskaunionen, KOM(2002)67 slutlig).Utskottet har erfarit att regeringen aktivt verkarför att EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP)förändras så att subventioneringen avjordbruksproduktionen och särskiltlivsmedelsexporten minskas kraftigt. Detta för attstödja utvecklingsländernas nödvändiga satsning påökad livsmedelsproduktion. Regeringen har därutövertillkallat en parlamentarisk kommitté med uppdragatt bl.a. förbereda den svenska regeringensställningstaganden inför FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisations (FAO)världslivsmedelstoppmöte (dir.2002:27).Mot bakgrund av det omfattande arbete som bedrivsbåde internationellt, inom EU och nationellt anserutskottet att nu inte bör föregriparesultatet genom något uttalande med sådan innebördsom efterlyses i motionerna 2000/01:MJ218 (v)yrkandena 2, 5 och 7 samt 2001/02:MJ527 (v) yrkande3. Berörda motionsyrkanden avstyrks.När det gäller förslaget i motion 2001/02:MJ515(mp) yrkandena 3 och 5 bör uppmärksammas att fråganför närvarande bereds inom . Fråganom handel med ekologiska produkter från tredjevärlden är i flera avseenden komplicerad ochsvårlöst. I rådets förordning (EEG) nr 2092/91 avden om ekologisk produktion avjordbruksprodukter och uppgifter därom påjordbruksprodukter och livsmedel, ställs krav på attkontrollorganen skall vara ackrediterade avnationella organ. Enligt vad utskottet erfarit är ensvårighet i sammanhanget att det i tredje världensländer ofta saknas sådana inhemska kontrollorgan ochatt myndighetsstrukturen ofta inte är sådan attackrediterade organ finns. Med hänvisning till detpågående arbetet anser utskottet att intenu bör uttala sig i frågan. Motionen avstyrks därföri berörda delar.Jordbruksförhandlingarna iVärldshandelsorganisationen (WTO) inleddes i mars år2000. På i i november 2001fattades beslut om en bred handelsrunda som ocksåomfattar jordbruksförhandlingarna. Förhandlingarnaskall vara avslutade . Vadbeträffar förslagen i motion 2001/02:MJ520 (kd)yrkande 15 vill utskottet påpeka att EU i WTO-förhandlingarna driver viktiga samhälleliga frågorsåsom förbättrad miljö- och djurskyddshänsyn.Utskottet har inhämtat att den svenska regeringenstödjer detta arbete. Den anseratt målen skall nås med riktade, icke-handelsstörande stöd, dvs. stöd inom ramen för dens.k. Den linje iWTO-förhandlingarna följer de riktlinjer som lagtsfast för arbete med reformeringen av dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Medel avseddaför stöd inom den s.k. gula boxen (bl.a. prisstöden)och blå boxen (areal- och djurbidragen) reducerasoch delar därav omfördelas till den gröna boxen. Enstörre del av den gemensamma jordbruksbudgeten börenligt regeringen gå till den andra pelaren förmiljöåtgärder och strukturomvandling av jordbruketoch landsbygden för att skapa förutsättningar förett ekologiskt hållbart jordbruk samt förstärka desskonkurrenskraft och ekonomiska tillväxt genomeffektivisering och diversifiering. Det är angelägetatt sådana stöd inte utformas på ett sätt somhindrar utvecklingsländerna från att utveckla sittjordbruk. Utskottet vill dessutom påpeka attregeringen har lagt fram förslag till förbättringarav djurskyddet vid arbetet med nya direktiv ochförordningar inom EU och . Den svenskaregeringen har dessutom drivit ståndpunkten attdjurskydd skall omfattas av EU:s förhandlingsförslagi WTO. Det arbete som regeringen utför på områdetinnebär enligt utskottets mening att motion2001/02:MJ520 (kd) yrkande 15 får anses varatillgodosedd. bör därför inte vidta någraåtgärder med anledning av motionsyrkandet.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenframhållit vikten av att globala miljö- ochresursfrågor ges större uppmärksamhet ilivsmedelspolitiska sammanhang (se bl.a. bet.2000/01:MJU12). I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1 utg.omr. 23) redogör regeringen fördet världslivsmedelstoppmöte som anordnades av FAO iRom . Stats- och regeringschefer och andraregeringsmedlemmar från världens länder angav måletatt minska världens svältande befolkning med hälftentill och att utveckla en hållbarlivsmedelsproduktion för att kunna tryggalivsmedelsförsörjningen för världens växandebefolkning. En strategisk långtidsplan har arbetatsfram som en uppföljning till toppmötet. Regeringenlägger stor vikt vid ett aktivt svenskt deltagande ivärldslivsmedelstoppmötets uppföljningsarbete.Härutöver vill utskottet utöver vad som anförtsovan om särskilt framhålla dethandlingsprogram för jämställdhet som Sida harutarbetat. I handlingsprogrammet anges attinriktningen skall övergå från separata, särskildainsatser för kvinnor till en strategi som går ut påatt låta ett jämställdhetsperspektiv genomsyra helaverksamheten. En viktig utgångspunkt förhandlingsprogrammet är den internationella strategiför främjande av jämställdhet mellan kvinnor och mänsom utvecklades inför och bekräftades av världensregeringar vid FN:s fjärde kvinnokonferens i (Platform for Action). Sidas arbete för jämställdhetskall bygga på samarbetsländernas politiskaåtaganden i . Strategier och åtgärder kommeratt baseras på regeringarnas och de enskildaorganisationernas planer för uppföljning avåtagandena. I handlingsplanen anges också att Sidabör fortsätta att spela en mycket aktiv roll inomden samordning om jämställdhet som sker inom ramenför DAC (, för samarbete med utvecklingsländer), EU,nordiskt samarbete och FN:s kvinnokommission. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att syftetmed motion 2000/01:MJ218 (v) yrkande 6 ärtillgodosett.Den framtida gemensammajordbrukspolitikenInriktningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringen tillsätteren parlamentarisk kommitté med uppgift attutarbeta en svensk strategi för reformeringenav den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP).Därutöver avstyrker utskottet ett stort antalmotioner (s, m, v, kd, c, fp, mp) medallmänna krav på en reformering av dengemensamma jordbrukspolitiken med hänvisningtill det arbete som pågår inom EU.MotionernaI motion 2000/01:U513 (m) yrkande 17 krävs enfortsatt reformering av EU:s gemensammajordbrukspolitik. Synpunkterna får stöd i motion2001/02:MJ343 (m). Motionärerna anser att en avreglering avEU:s gemensamma jordbrukspolitik är ofrånkomlig. Ensådan förändring måste dock ske successivt ochkombineras med andra åtgärder. Det är enligtmotionärerna väsentligt att andra storalivsmedelsproducerande länder utanför EU inte i detdolda subventionerar jordbruket i sina länder.Vidare är det väsentligt att de inhemskakonkurrensförhållandena ändras och förbättras(yrkande 1). Enligt motion 2001/02:N266 (m) hindrarden gemensamma jordbrukspolitiken länder från tredjevärlden att exportera till EU. Politiken måstedärför reformeras (yrkande 2). Enligt motion2000/01:MJ218 (v) bör inriktningen av den gemensammajordbrukspolitiken ändras så att ekologiskt hållbaraproduktionsmetoder, landsbygdsutveckling ochbevarande av ett öppet landskap och biologiskmångfald prioriteras (yrkande 4). Enligt motion2000/01:MJ234 (v) bör begära attregeringen vid nästa reformering av EU:sjordbrukspolitik verkar för en förändring frånkompensation för lägre priser och exportstöd tillersättningar för miljöåtgärder och stöd tillregioner med sämre odlingsförutsättningar (yrkande6). I motion 2001/02:MJ527 (v) anförs att målet förden framtida jordbrukspolitiken bör vara ettkonkurrenskraftigt jordbruk som skaparförutsättningar för en långsiktigt hållbarlivsmedelsproduktion och som tar hänsyn till deolika förutsättningar som finns i medlemsländernanär det gäller t.ex. klimat, jordbrukets strukturoch politiska ambitioner. Detta måste göras på ettsätt som inte leder till en kraftig utslagning avjordbruk med följande sociala konsekvenser, hot motden biologiska mångfalden och utarmning avlandsbygden som följd (yrkande 5). Regeringen börverka för att jordbrukspolitiken reformeras så attpengarna i jordbruksbudgeten förs över frångenerella stöd till miljöersättningar och stöd tilllandsbygdsutveckling (yrkande 6). Vidare bör deenskilda medlemsländerna i EU ges större möjlighetatt själva anpassa stöden inomlandsbygdsförordningen till nationella preferenseroch behov (yrkande 7). Motionärerna anser slutligenatt det enskilda landets ekonomiska situation börpåverka kraven på omfattningen av medfinansiering avåtgärderna inom landsbygdsförordningen (yrkande 8).Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik bör ske påett sådant sätt att lika konkurrensvillkor förjordbrukare i olika EU-länder upprätthålls, anförsdet i motion 2000/01:MJ237 (kd) yrkande 2. Enligtmotion 2001/02:MJ336 (kd) är en stegvismarknadsanpassning nödvändig i reformeringen avjordbrukspolitiken. Exportstödet bör avvecklas ochgenerella direktstöd stegvis trappas ned till förmånför en ökad fokusering på ekonomiskt stöd för skogs-och mellanbygder där produktionsförutsättningarnakräver ekonomiskt stöd. En sådan reform måstedessutom resultera i långsiktiga och stabilaspelregler för bönderna samt att mål somlandsbygdsutveckling och multifunktionalitet skrivasin i fördragstexten. Jordbrukspolitiken bör utövertraditionell livsmedelsproduktion kompletteras ochmer främja övriga jordbruksprodukter som energi ochåtgärder för att skydda natur, miljö och landskap,och därmed stödja landsbygdens utveckling.Jordbruket bör stå som garant för ett omistligtmiljö- och kulturarv, liksom för en rik biologiskmångfald. Hela livsmedelskedjan måste präglas avkvalitetstänkande och omsorg om djuren. Djurskyddetmåste stärkas, inte minst genom bättre kontroll avatt alla medlemsländer efterlever de gemensammareglerna. Stöd till djurtransporter måste avskaffas.EU måste ersätta de plågsamma transporterna avlevande djur, vilket kräver fler slakterier.Slutligen måste jordbruket bli miljömässigthållbart, vilket kräver att stödsystemet läggs omför att främja detta ändamål (yrkande 2).Kristdemokraterna anser vidare att reformförslag iden nya jordbrukspolitiken bör prövas i nya formermed löpande konsekvensutredningar (yrkande 3). Imotion 2001/02:K426 (kd) upprepar Kristdemokraternakraven på en reform av EU:s jordbrukspolitiksyftande till ett hållbart och konkurrenskraftigteuropeiskt jordbruk (yrkande 23). Motionärerna anseratt EU:s jordbrukspolitik bör främja utveckling ochodling av energigrödor (yrkande 28). Centerpartietanför i motion 2000/01:N328 (c) att EU:sjordbrukspolitik bör inriktas på att minskahandelssnedvridande stöd samt att miljö, djuromsorg,kultur och livskraftig landsbygd värnas (yrkande 1).I motion 2001/02:MJ338 (c) framhålls att arbetetmåste syfta till att lämna den politik som gör attlantbruksföretagen producerar det som berättigartill störst ersättningar och i stället forma enpolitik som gör det möjligt för lantbrukarna attproducera de livsmedel konsumenterna efterfrågar,som de får en god avkastning på sinaarbetsinsatser. Stödet till jordbruket måste styrasmot miljö- och landsbygdsprogram. Jordbrukarna måstefå betalt för de tjänster det utför åt samhället,såsom bevarande av öppet landskap samt bevarande avbiologisk mångfald och kulturmiljöer (yrkande 27).Vidare föreslås att politiken skiftar från engemensam jordbrukspolitik till en mat- ochlandsbygdspolitik (yrkande 28). En översyn ochavreglering av EU:s jordbrukspolitik bör dessutomenligt motionärerna göras parallellt med ochandra WTO-parter (yrkande 30). EU bör bidra medekonomisk stimulans för att öka motivationen förjordägarna att ställa om produktionen, enligt motion2001/02:So624 (c) yrkande 3. Motionärerna i motion2000/01:MJ257 (fp) anser att bör begäraatt regeringen i EU verkar för att reformeringen avden gemensamma jordbrukspolitiken påskyndas (yrkande1). Enligt motion 2000/01:K398 (fp) måstejordbrukspolitiken avregleras och kraftigt förändrasså att den tar större hänsyn till jordbrukets roll idet naturliga kretsloppet och dess konsekvenser fördjur, miljö och biologisk mångfald. Stödet måsteskiftas från inkomststöd och produktionsstöd tillmiljöstöd och landsbygdsstöd och stöd tillsmåföretagande (yrkande 24). Också i motionerna2000/01:U206 (fp) yrkande 37 och 2001/02:MJ526 (fp)yrkande 1 ställs krav på att den gemensammajordbrukspolitiken reformeras. Enligt motion2000/01:U511 (mp) bör en prioriterad fråga förSveriges agerande vara att inom EU driva att dengemensamma jordbrukspolitiken förändras så att den ihög grad flyttas till nationell nivå (yrkande 11). Imotion 2001/02:K428 (mp) påpekas att nära halva EU:sbudget omfattas av jordbruksstöd m.m. (yrkande 10).Om EU:s jordbrukspolitik anpassades efterkonsumenternas intressen i stället förproducenternas skulle det kunna få en rad positivaeffekter, anförs det i motion 2001/02:MJ500 (s).Enligt motionen skulle man därmed få ett rättvisaresystem där stordrift förlorar sitt försprång framförekologisk och småskalig produktion.Utskottets ställningstagandeEG-kommissionens förslag till reformering av dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP) redovisas i EU:slångtidsbudget för perioden 20002006 (Agenda 2000).Ett av syftena med förändringarna är att förberedaEU:s utvidgning med ytterligare medlemsländer ochinnebär mindre betoning på maximallivsmedelsproduktion och i stället högre prioritetav miljö-, kultur- och landskapsvård. På toppmötet iBerlin om Agenda 2000 beslutades attprogrammet skulle ses över av detfinansiella perspektivet, dvs. Enligt vadutskottet erfarit kommer kommissionen under sommaren2002 att presentera ett antal rapporter för fortsattdiskussion . Avsikten är att förslagskall presenteras . Under år 2003väntas rapporter och förslag om ytterligaresektorer, bl.a. socker och olivolja. Hur långtgåendeförändringsförslag som kommissionen kommer att läggafram är oklart. Diskussionen om denframtida jordbrukspolitiken kommer emellertid medstor sannolikhet inte att avslutas i samband medhalvtidsöversynerna utan blir en del iförhandlingarna om nästa finansiella perspektiv.Även arbetet inom IGC ()kan komma att få betydelse för utformningen avjordbrukspolitiken.Riksdagen har godkänt de riktlinjer regeringenpresenterat i propositionen Riktlinjer för Sverigesarbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr.1997/98:241). Riktlinjerna innebär att jordbruks-och livsmedelsproduktionen skall främjas genom enreform av jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EUmed särskilt avseende på successivt borttagande avEG:s marknadsordningar och på en avveckling avgränsskyddet med hänsyn till internationellaåtaganden. I riktlinjerna ligger också en strävanmot konkurrenskraftiga företag och höga etiska kravför djurhållningen. Därutöver skall den biologiskamångfalden främjas och värdefulla natur- ochkulturmiljöer bevaras. Över huvud taget skallpolitiken inriktas mot ett varierat odlingslandskapmed en minimering av miljöbelastningen samt etttillgodoseende av en långsiktig hushållning mednaturresurserna. Landsbygden skall utvecklas ochregionala åtgärder skall vidtas. I riktlinjernauttalas att det även i fortsättningen finns behov aven gemensam politik på jordbruks- ochlivsmedelsområdet och att det övergripande ansvaretför politiken måste ligga på gemenskapsnivå. Dengemensamma jordbrukspolitiken kan i enlighet medsubsidiaritetsprincipen kompletteras med åtgärder pånationell nivå.Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringenunder att ägna kraft åtreformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitikutifrån de övergripande målsättningar som slogs fastav 1998. Inom harett arbete inletts med att analysera aktuella frågorkring utformningen av framtidens jordbrukspolitiksamt hur de positiva effekter jordbruket bidrar tillskall kunna värderas. Detta arbete kommer att liggatill grund för position om EU:s framtidajordbrukspolitik. EU:s nuvarande jordbrukspolitikformades i med andra förhållanden än de sområder . Utskottet anser att arbetet med enreformering av den gemensamma jordbrukspolitiken börberedas på nationell nivå. Så skedde även införbeslutet om Agenda 2000. Den stora andel av EG:sbudget som går till den gemensammajordbrukspolitiken motiverar i sig att dessa frågorbereds i särskild ordning. Utskottet föreslår attregeringen tillsätter en parlamentarisk kommitté meduppgift att utarbeta en svensk strategi förreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Utskottet kan konstatera att mycket av det somframförs i motionerna utgör allmänna krav påinriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken,vilka överensstämmer med de av fastställdariktlinjerna såsom de anges i propositionenRiktlinjer för arbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop.1997/98:142). Det kan också konstateras att Sverigesedan länge drivit kravet om en helhetssyn ilivsmedelskedjan under mottot Säker, hållbar, etisk.Mot bakgrund av det anförda och med hänvisning tillvad utskottet anfört om tillsättande av enparlamentarisk kommitté föreslår utskottet attriksdagen inte nu vidtar några åtgärder medanledning av motionerna 2000/01:MJ218 (v) yrkande 4,2000/01:MJ234 (v) yrkande 6, 2000/01:MJ237 (kd)yrkande 2, 2000/01:MJ257 (fp) yrkande 1,2000/01:K398 (fp) yrkande 24, 2000/01:U206 (fp)yrkande 37, 2000/01:U511 (mp) yrkande 11,2000/01:U513 (m) yrkande 17, 2000/01:N328 (c)yrkande 1, 2001/02:MJ336 (kd) yrkandena 2 och 3,2001/02:MJ338 (c) yrkandena 27, 28 och 30,2001/02:MJ343 (m) yrkande 1, 2001/02:MJ500 (s),2001/02:MJ526 (fp) yrkande 1, 2001/02:MJ527 (v) yrkandena58, 2001/02:K426 (kd) yrkandena 23 och 28,2001/02:K428 (mp) yrkande 10, 2001/02:So624 (c)yrkande 3 samt 2001/02:N266 (m) yrkande 2.Miljöhänsyn och hållbar utveckling m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertal motioner (v,fp, mp) med olika förslag i miljöhänseende.Som grund härför lägger utskottet denuppmärksamhet som ägnas dessa frågor inom EU.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ527 (v) bör regeringen verkaför att tydliga mål och höga krav för miljö, säkralivsmedel och höga djurskyddskrav formuleras pågemenskapsnivå (yrkande 9). anser imotionerna 2000/01:MJ257 (fp) yrkande 8 och2001/02:MJ526 (fp) yrkande 13 att i EU skallverka för att det skapas separata miljömål förjordbruket. Enligt motion 2001/02:U301 (fp) måstejordbrukspolitiken avregleras och kraftigt förändrasså att den tar större hänsyn till jordbrukets roll idet naturliga kretsloppet och dess konsekvenser fördjur, miljö och biologisk mångfald (yrkande 38).Motionärerna i motion 2000/01:U511 (mp) anser att enprioriterad fråga för bör vara att driva attstöd endast ges åt ett ekologiskt hållbart,småskaligt och djurvänligt jordbruk (yrkande 10).Enligt motion 2001/02:MJ375 (mp) bör biologiskmångfald betonas mer än (yrkande 2) och enligtmotion 2001/02:MJ515 (mp) bör inriktningen vara attnå ett ekologiskt hållbart jordbruk (yrkande 1).Enligt motion 2001/02:MJ518 (mp) motverkar EU enmiljövänlig utveckling genom att subventionera ettjordbruk baserat på bekämpningsmedel ochkonstgödsel. Detta måste enligt motionärernaförändras (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeVid Europeiska rådets möte i år 2001beslutades att lägga till miljödimensionen till dens.k. Vid utformningen avframtidens politik skall den ekologiska dimensioneni strategin för hållbar utveckling enligt beslutetvara lika viktig som den sociala och ekonomiska.Detta innebär att när nya förslag utarbetas inom EUfrån skall de ekonomiska, sociala ochekologiska effekterna vägas in i varje enskiltförslag. En konsekvens av att den hållbarautvecklingen integreras i Lissabonprocessen blir attEU:s stats- och regeringschefer vid sina årligavårtoppmöten framöver kommer följa upp hur arbetetmed strategin för hållbar utveckling framskrider. Islutdokumentet uppmanas medlemsländerna att medutgångspunkt i kommissionens rapport om hållbarutveckling utarbeta nationella handlingsplaner förhur de krav som hållbar utveckling ställer skallintegreras i olika politikområden. Den nya strateginför hållbar utveckling koncentreras till fyra teman,varav naturresurser är ett. I slutdokumentet sägsbl.a. när det gäller naturresurser attjordbrukspolitiken skall främja hälsosamma produkterav god kvalitet, ekologisk odling och skydda denbiologiska mångfalden samt att utarmningen av denbiologiska mångfalden inom EU, där många djur- ochväxtarter är hotade, skall upphöra till år2010.Som en del i överenskommelsen inom EU om enreformerad jordbrukspolitik, Agenda 2000, harantagits en ny förordning om stöd till en hållbarutveckling av landsbygden. Enligt denna skallåtgärder för landsbygdsutveckling komplettera andradelar av den gemensamma och parlamentet antog i juni 1998en strategi för biologisk mångfald. Ett svar påstrategin var en åtgärdsplan för biologisk mångfaldi jordbruket som behandlades under det svenskaordförandeskapet. Därutöver presenterade sin aktionsplan ombiologisk mångfald i jordbruket. I jordbruksrådetsslutsatser framhålls behovet av att förbättra ochförstärka integreringen av biologisk mångfald igenomförandet och den framtida utvecklingen av dengemensamma jordbrukspolitiken. Andra delar är atteffekterna för den biologiska mångfalden skall ingåi de rapporteringar som skall göras enligtslutsatserna rörande miljöhänsyn och hållbarutveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Islutsatserna understryks även vikten av attmedlemsstaterna identifierar hinder som finns föratt förstärka den biologiska mångfalden. Somregeringen i annat sammanhang framhållit (skr.2001/02:50) kan det från svenskt perspektiv ansesbetydelsefullt att jordbruksrådet genom behandlingenav åtgärdsplanen uppmärksammas på frågan och därmedtar ett större ansvar för politikens inverkan på denbiologiska mångfalden. Utskottet instämmer i storastycken i de allmänna bedömningar och åsikter somframförs i motionerna 2000/01:MJ257 (fp) yrkande 8,2000/01:U511 (mp) yrkande 10, 2001/02:MJ375 (mp)yrkande 2, 2001/02:MJ515 (mp) yrkande 1,2001/02:MJ518 (mp) yrkande 4, 2001/02:MJ526 (fp)yrkande 13, 2001/02:MJ527 (v) yrkande 9 samt2001/02:U301 (fp) yrkande 38. Mot bakgrund av denvikt EU lägger vid miljöfrågorna under reformarbetetoch den samsyn i stort som enligt utskottetsuppfattning råder i dessa frågor, anser utskottetemellertid inte det erforderligt med några åtgärderfrån sida. Motionerna avstyrks.Övriga gemensamma frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (m,c) om den gemensamma jordbrukspolitiken ochöstutvidgningen i den mån dessa inte kananses tillgodosedda med det arbete som pågår.Utskottet avstyrker dessutom tremotionsyrkanden (c) med krav på attsubventionerna till tobaksodlingen i Europabör upphöra. Utskottet hänvisar isammanhanget till att motionernaöverensstämmer med den ståndpunkt som Sverigedriver i frågan.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ256 (m) bör arbetet medavreglering och marknadsanpassning avjordbrukspolitiken gå vidare. Viktiga frågor isammanhanget gäller den gemensammajordbrukspolitiken och östutvidgningen (yrkande 1).Enligt motion 2001/02:MJ338 (c) bör EU:skandidatländer få möjlighet att delta i processenmed att skapa en mat- och landsbygdspolitik (yrkande29).Tre motioner berör europeisk tobaksodling. Imotionerna 2000/01:MJ222 (c) yrkandena 1 och 2 samt2000/01:MJ711 (c) yrkande 17 krävs att EU:ssubventioner till tobaksodlingen i Sydeuropaavskaffas.