bet · GP01NU13 · 2002-04-16 00:00:00 — Därmedbifaller motion 2001/02:N365 yrkandena 11,12 och 19, avslår motionerna 2001/02:So497 yrkande7, 2001/02:T409 yrkande 10, 2001/02:N2 yrkandena1-3, 2001/02:N3, 2001/02:N4 yrkandena 1-3 och 5,2001/02:N208 yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:N267yrkande 19, 2001/02:N344 och 2001/02:N370 yrkande 16och lägger regeringens skrivelse 2000/01:120 tillhandlingarna.StällningstagandeJag anser att den del av utskottetsställningstagande som börjar med "I vissa" ochslutar med "berörda delar" borde ha följandelydelse:Jag vill uttrycka stöd för det önskemål somframförs i motion 2001/02: N365 (mp) och som innebäratt regeringen bör ange tydligaresyftesbeskrivningar och fler preciseradeverksamhetsmål - s.k. kvalitetsmål - för i förstahand de bolag som helt eller delvis har andra mål änrent kommersiella. Staten ställer för närvarandesällan upp sådana mål för de statliga bolagen. Detär särskilt viktigt att kvalitetsmål formuleras förde verksamheter som bedrivs i lagstadgade monopol.Ungefär en tredjedel av de statliga företagenproducerar s.k. samhällsåtaganden, dvs. tjänster sominte är ekonomiskt lönsamma och som därför måstefinansieras antingen genom medel från företagetsövriga verksamhet eller via statliga subventioner.För att kunna reglera företagen på en viss marknad,t.ex. , måste styrningen och kontrollenförbättras, liksom måldokumenten. Riksdagensrevisorer har tidigare påpekat brister på det härområdet. har uppvisat ettbristande engagemang, speciellt de departement somhar ansvar för ett fåtal bolag.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att tillse att s.k. kvalitetsmål angesför varje statligt företag i enlighet med vad jaghär har förespråkat. Därmed tillstyrker jag dennämnda motionen i berörda delar. Jag anser också attriksdagen skall lägga regeringens skrivelse tillhandlingarna och avslå övriga här aktuellamotionsyrkanden.3. Förvaltningen av statens aktier i företag(punkt 2)av (), (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. avslår motion 2001/02:N249.StällningstagandeI motion 2001/02:N249 (m) begärs etttillkännagivande om professionell förvaltning avstatens aktier i företag, varvid det förordas attaktierna skall samlas i en fond.Enligt vår mening är det en fullständigsjälvklarhet att förvaltningen av statens aktier iföretag skall ske på ett professionellt ocheffektivt sätt. Detta är precis den ansats sompräglar den modell som regeringen tillämpar förägarförvaltningen och som framgår av den redovisningsom lämnas i den nu aktuella skrivelsen frånregeringen.I regeringens skrivelse sägs att samlade resurseroch kompetens för förvaltningen av det statligaägandet finns inom särskilda ägarenheter på Närings-och Finansdepartementen för att få bättreförutsättningar att bedriva en enhetlig ägarpolitikoch utforma tydliga mål och riktlinjer förföretagen. förvaltar merpartenav företagen med statligt ägande, 31 bolag samt treavvecklingsbolag. Huvuddelen avser företag inomkraft-, telekom-, skog- samt transportbranscherna,och företagen är i de flesta fall konkurrensutsattaoch flertalet har värdemaximering som mål.Näringsdepartementets enhet för statligt ägandebildades och består av 13 personer varavsju företagsförvaltare, tre analytiker som ocksåarbetar med ägarstyrningsfrågor, två assistentersamt en chef. förvaltar statensägande i 14 företag och ett avvecklingsbolag,verksamma företrädesvis inom den finansiellasektorn, fastighets- och spelbranscherna, samt . bolags- ochfastighetsenhet består av sex personer som arbetarmed bolagsfrågor varav fyra som företagsförvaltare,en analytiker samt en chef. Ägarenheternas uppdragär att aktivt bevaka och sköta statens tillgångar såatt värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och att- i förekommande fall - de särskildasamhällsintressena uppfylls. Ägarenheterna förmedlarägarens uppdrag och krav samt bevakar, genom ettaktivt analysarbete, de olika branschernasutveckling. Tjänstemännen är också i vissa fallägarrepresentanter i företagens styrelser. Social-,Kultur-, Miljö-, Utrikes- ochUtbildningsdepartementen förvaltar ägandet isammantaget 12 företag inom sina respektiveansvarsområden.Som tidigare redovisats har revisorernyligen fattat beslut om att göra en ny granskningav statens ägarroll. I en sådan granskning kommersom nämnts att ingå bl.a. en undersökning av omRegeringskansliet har utformat ett gemensamt synsättpå styrningen av bolagen i de olika departementenoch hur samlade resurser förägarförvaltningen ser ut . Vivälkomnar denna granskning. konstaterar viatt om nu skulle göra ett tillkännagivandeom professionell förvaltning av statens aktier iföretag av det slag som begärs i den här aktuellamotionen vore det liktydigt med att slå in öppnadörrar. Vi anser inte att riksdagenstillkännagivandeinstrument skall användas på dettasätt och avstyrker därmed motionen.4. Könsfördelningen i de statligabolagsstyrelserna (punkt 3)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (), () ochStefan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 4. Därmedbifaller delvis motionerna 2001/02:N299och 2001/02: A211 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att frågan om sammansättningen avstyrelserna i de statliga företagen bör ses i ettbredare perspektiv än vad regeringen gör. I de tvåhär aktuella motionerna 2001/02:N299 (s) och2001/02:A211 (kd) krävs att andelen kvinnor i destatliga bolagsstyrelserna skall öka. En ökad andelkvinnor i styrelserna - och därmed en jämnarekönsfördelning - utgör en del av den breddning avkompetens som vi anser erfordras.För att uppnå en ökad kvalitet i styrelsearbeteträcker det dock inte med att öka andelen kvinnor ikompetensunderlaget. Vi vill i detta sammanhangerinra om att det var den borgerliga regeringen somförst satte upp ett mål för andelen kvinnor istyrelserna för de statliga företagen. Detta målsattes till och höjdes senare av den borgerligaregeringen till . Vi anser att regeringen på etthelt annat sätt än måste sträva efter attstyrelserna för statliga företag får en allsidigkompetens. Det innebär t.ex. att inte bara svenskakvinnor och män utan också personer från andraländer bör komma i fråga vid tillsättning avstyrelserna. Personer med erfarenheter frånverksamheter utanför kan anlägga ett annatsynsätt på olika frågor och problemställningar änpersoner med erfarenhet från enbart svenskaförhållanden.Det viktiga är således att få en allmän vidgningav kompetensen i styrelserna för de statligaföretagen. Detta bör genom etttillkännagivande anmoda regeringen att tillse.Därmed blir de två nämnda motionerna tillgodosedda iberörda delar.Förteckning över behandlade förslagSkrivelsenI regeringens skrivelse 2000/01:120 lämnas enredogörelse för förvaltningen av statensföretagsägande samt för verksamheten i de företagsom hade ägande i vid årsskiftet2000/01 samt affärsverken.Motioner med anledning av skrivelsen2001/02:N2 av Per m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omkonkurrensutsättning och försäljning av offentligtägda företag och verksamheter.2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av statlig verksamhet ienlighet med vad som anförs i motionen.3. begär att regeringen lägger frammotivering till varför vart och ett av bolagen medstatlig ägarinblandning även i fortsättningen börha en sådan.2001/02:N3 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en systematiskförsäljning av de statligt ägda företagen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att statligt ägdaföretag snedvrider konkurrensen på marknaden.2001/02:N4 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad motionen anförs om statligt och privatägande.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ägaransvaret ochlaglydigheten.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om etisk policy.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utförsäljning avstatliga företag.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:So497 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att sälja Vin &Sprit AB.2001/02:T409 av m.fl. (fp):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om avvecklande avstatens ägarandel i AB.2001/02:N208 av m.fl. (m):1. bemyndigar regeringen att privatiserade statligt ägda företag som anges i motionen.2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av statlig verksamhet ienlighet med vad som anförs i motionen.4. begär att regeringen lägger fram enprivatiseringsplan samt, för övriga företag,presenterar motivering för eventuellt fortsattstatligt ägande.2001/02:N249 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om professionell förvaltningav statliga aktier i företag.2001/02:N267 av m.fl. (fp):19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en försäljning avde statliga bolagen.2001/02:N299 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om antalet kvinnor i statligabolagsstyrelser.2001/02:N344 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en granskning av samtligastatliga bolag.2001/02:N365 av m.fl. (mp):11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kvalitetsmål ochverksamhetsmål.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om reglering ochkontroll av företagens produktion på marknader därstaten producerar och tidigare produceratsamhällsåtaganden.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statliga bolag.2001/02:N370 av m.fl. (kd):16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökad ägarspridninggenom utförsäljning av statliga företag.2001/02:A211 av m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att öka andelenkvinnor i styrelsen i de börsbolag där staten ärstorägare.MotionernaAllmänt om statliga företagI partimotion 2001/02:N208 (m) föreslås attriksdagen skall anmoda regeringen att lägga fram enprivatiseringsplan för statliga företag med innebördatt ett trettiotal statligt ägda företag skallprivatiseras. För övriga företag skall regeringenredovisa en motivering för eventuellt fortsattstatligt ägande, anför motionärerna. De föreslårockså att regeringen skall lägga fram förslag tilländring av statlig verksamhet i enlighet med vad somanges i motionen.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken äratt skapa ramar och regler för företagens verksamhetoch bidra till att skapa gynnsamma förutsättningarför långsiktig tillväxt, fler företag, flerarbetstillfällen och god konkurrens, anförmotionärerna. De anser att en privatisering av destatliga företagen skulle åstadkomma följande:renodla statens roll som lagstiftare och normgivare;stärka de privatiserade företagen; sprida intressetför sparande i aktier till nya grupper och breddariskkapitalmarknaden; ge staten inkomster som kananvändas till andra mer angelägna ändamål.Trots statens dominans över företag i hardet aldrig funnits några bestående och hållbaraförklaringar till varför staten skall äga företag,menar motionärerna. I industrialismens barndomansågs det viktigt att staten kunde utöva inflytandeöver användningen av naturresurserna. harmotiveringarna ofta varit av regionalpolitisk ellerberedskapsmässig karaktär. I vissa fall har statenäven ansett det angeläget att ta övernedläggningshotade företag, som sedan behållits. Medbörjan har dock en ny syn påstatligt företagsägande vuxit fram, med innebörd attprivatiseringar mer är en praktisk än en ideologiskfråga, säger motionärerna. Skälen till förändringenär flera, t.ex. starkare krav på tydliga och aktivaägare i företagen, ansträngda statsfinanser och kravpå högre effektivitet både för staten och för de nyaägarna. I regeringens skrivelse om företag medstatligt ägande finns det inte redovisat några motivi anslutning till de berörda bolagen till varför debör vara statliga, säger motionärerna. De anser attregeringen i skrivelsen för varje bolag med statligägarinblandning bör motivera varför staten även ifortsättningen bör vara ägare. De företag varskoppling till staten inte kan motiveras bör ingå iden privatiseringsplan som motionärerna förordar.Moderata samlingspartiet anser att, i första hand,ett 30-tal statliga företag bör privatiseras helteller delvis. Privatiseringarna kan delas in iföljande tre grupper: breda aktiespridningar överbörsen; direktförsäljningar; bolag ellerverksamheter under någon form av strukturering ellermed behov av omstrukturering där ägarbreddning ellerförsäljning kan bli aktuell. I motionen lämnassärskilda kommentarer till vissa av de förordadeförsäljningarna. Redovisningen upptar följandebolag: , och Landvettersflygplatser, , , (), , ,, , SAS Gruppen, StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), StatensJärnvägar, , AB ,, Svenskarymdaktiebolaget, Svenska skogsplantor AB, ABSvenska Spel, (), Provnings- och ForskningsinstitutAB, , ,, (dotterbolag till ), , ochVägverket Produktion. Försäljningen av de statligaföretagen skall ske på ett ansvarsfullt sätt, anförmotionärerna. Varje enskilt företag skall blistarkare och mer konkurrenskraftigt efter slutfördprivatisering, vilket innebär att hänsyn måste tastill företagens intressen, bl.a. vid valet avtidpunkt för försäljning, ägarstrukturen ochmetoderna för genomförande, sägs det. De förordadeprivatiseringarna bör vidare genomföras på ett sättsom bidrar till att långsiktigt breddariskkapitalmarknaden. Detta bör främst åstadkommasgenom följande tre huvudtyper av åtgärder:reformering av skattesystemet, främjande avintresset hos allmänheten för att äga svenska aktiersamt förbättring av möjligheterna för anställda attäga aktier i de företag där de arbetar.Likartade yrkanden som de i nyssnämnda motion2001/02:N208 (m) framställs i motion 2001/02:N2 (m).Där begärs ett tillkännagivande omkonkurrensutsättning och försäljning av offentligtägda företag och verksamheter. Vidare begärs attregeringen skall anmodas att lägga fram förslag tilländring av statlig verksamhet i enlighet med vad somanges i motionen och att regeringen skall redovisaen motivering till varför vart och ett av bolagenmed statlig ägarinblandning även i fortsättningenbör ha en sådan. Motiveringarna i de båda motionernaär också likartade, och i motion 2001/02:N2 (m)hänvisas till motion 2001/02:N208 (m).Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om behovetav en professionell förvaltning av statliga aktier iföretag, anförs det i motion 2001/02:N249 (m).Staten bör över huvud taget inte äga aktier iföretag, anser motionären, men så länge statenfaktiskt äger aktier i företag med marknadsmässigakrav bör alla dessa statliga aktier samlas i en fondsom skall ledas av professionella förvaltare. Syftetmed den föreslagna modellen är att statens ägandeskall vara så effektivt som möjligt. Det måste ocksåblir svårare för politiker att belöna varandra meddirektörs- och styrelseposter, anför motionären. Honmenar att ett samlat grepp på statens aktieportföljförsvåras av att de olika företagen lyder underolika departement. Därför anser hon attaktieinnehaven i de statliga företagen bör samlas iett holdingbolag eller i en fond, vilket skullebidra till att skapa ett helhetsperspektiv, entydligare målformulering och en tydligareansvarsfördelning. Om fonden uppnår detavkastningsmål som sätts upp innebär innehavet engod affär för staten, om inte är det en god affärför staten att sälja ut en del av de lågavkastandeaktierna och använda de erhållna medlen föravbetalning på statsskulden, säger motionären.I motion 2001/02:N344 (m) föreslås att det skalltillsättas en utredning för att granska samtligabolag med statligt ägande utifrån bl.a. följandefrågeställningar: Varför drivs verksamheten ibolagsform? Vad motiverar att staten äger aktierna?Är statens inflytande i bolaget rätt organiserat?Har medborgarna tillräcklig insyn? Finns det ettriksdagsbeslut om bolagets existens? Kan bolaget säljas? Drivs verksamheten ikonkurrens med privata företag? Motionärena anserinte att har grepp omverksamheten och inte heller att departementet haren konsekvent linje i det som görs beträffande destatliga bolagen.Riksdagen bör göra ett uttalande om ökadägarspridning genom utförsäljning av statligaföretag, anförs det i partimotion 2001/02:N370 (kd).Eftersom staten sätter spelreglerna inomnäringspolitiken bör staten inte själv äga företag,utom i undantagsfall, anser motionärerna. De menaratt statens dubbla roller inom näringspolitikenhindrar förutsättningarna för en sund och rättviskonkurrens. Det statliga ägandet är till nackdel förekonomins funktionssätt, för företagen och derasanställda, och innebär en orimlig inlåsning av dennationella förmögenheten, anför motionärerna. Ettskäl för försäljning av statens aktier är, enligtmotionärerna, att renodla statens roll. Ett annatskäl är att ägandet bör spridas. Ett omfattandeprivat sparande i aktier är en av de viktigasteförutsättningarna för att nya företag skall kunnabildas och nya jobb skapas, sägs det. Ett tredjeskäl är att det förbättrar förutsättningarna för deberörda företagen - en ägarspridning ger företagetkapital för framtida investeringar, vilket enligtmotionärerna inte bör finansieras via statsbudgeten.Försäljningen skall ske till marknadsmässiga priseroch i den takt som är möjlig med tanke på andraintroduktioner på aktiemarknaden, sägermotionärerna. De anser dock att vissa företag skallbehållas av sociala eller hälsopolitiska skäl, t.ex.bör staten av dessa skäl inte avhända sig ägandet avSystembolaget. Staten bör gå vidare med att minskasitt ägande av företag, i princip enligt det programsom antogs av , menarmotionärerna. De föreslår att - utöver de företagsom då var aktuella - bl.a. följande företag skallbli föremål för försäljning: , Vin &Sprit, resterande delar av SAS Gruppen, ,och . De företag som är aktuella ärsådana som är verksamma inom konkurrensutsattverksamhet, anför motionärerna. De anser attmonopolföretag inte kan säljas innan omstruktureringskett och att allmänheten och de anställda iföretagen bör vara en viktig målgrupp vid enutförsäljning.Även i motion 2001/02:N4 (kd) begärs en ökadutförsäljning av statliga företag, med likartademotiveringar som i den nyssnämnda motionen 2001/02:N370 (kd). Statens roll i samhällsekonomin skallvara att sätta ramar och övervaka spelreglerna påmarknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt, anför motionärerna. De anseratt när staten agerar såväl domare som spelare påmarknaden är risken stor att konkurrensen snedvridsoch att investeringar inte görs på ett optimalt sätti de företag som har de bästa förutsättningarna.Enligt regeringens skrivelse sker ägarförvaltningeninom särskilda ägarenheter på Närings- ochFinansdepartementen, varvid de berörda tjänstemännenofta också är ägarrepresentanter i företagensstyrelser och fungerar som kontaktlänkar mellanföretagen och de politiskt tillsatta vilka ärytterst ansvariga, noterar motionärerna. De finnerdet därför synnerligen anmärkningsvärt attnäringsminister vid ett flertaltillfällen i hävdat att ansvaret för detsom sker i de statliga bolagen ligger hos respektivestyrelse, när det enligt regeringens egen skrivelseligger hos honom och regeringen.I motionen begärs också tillkännagivanden omägaransvaret och laglydigheten och om etisk policynär det gäller staten som företagsägare. En lång radstatliga företag har fått utståkritik för sitt agerande, säger motionärerna. Denämner bl.a. den marknadsuppdelning som SAS ochMaersk AB genomfört och att flera statliga bolaginte följer lagen (1992: 1528) om offentligupphandling - Posten, och ,har fått påpekande från . Staten är den företagsägare som är mestförekommande hos , både som anmäldoch som fälld, uppger motionärerna. De anser attdetta väcker frågan om statens lämplighet somföretagsägare och menar att det i ägaransvaret börligga en skyldighet att tydligt markera vilketförhållningssätt som skall råda. De statligaföretagens agerande väcker också frågan om derasetiska förhållningssätt, säger motionärerna vidare.De hänvisar till att de stora svenska privataföretagen har insett behovet av att utveckla etiskaoch sociala principer för verksamheten och attställa krav på underleverantörerna. Om inte en etiskpolicy redan finns i de statliga företagen börregeringen ge ägardirektiv och kräva ensådan, anser motionärerna. De förordar att varjeföretags etiska policy skall redovisas iårsberättelsen och att det i regeringens årligaredogörelse skall anges om företaget har en etiskpolicy, på motsvarande sätt som gäller avseendemiljöarbete, mångfald och jämställdhet.En systematisk, men successiv, försäljning av destatligt ägda företagen förespråkas i motionerna2001/02:N3 (fp) och 2001/02:N267 (fp). I denförstnämnda begärs också ett tillkännagivande om attstatligt ägda företag snedvrider konkurrensen påmarknaden. I regeringens skrivelse besvaras inte dengrundläggande frågan om varför staten över huvudtaget skall driva företag, anför motionärerna.Folkpartiet liberalerna anser att staten inte, annatän i undantagsfall, skall driva företag, sägermotionärerna och redovisar följande skäl för dettaställningstagande: Staten skall inte vara bådedomare och spelare; Marknadsekonomi förutsätterprivata ägare; Andra företag diskrimineras;Effektivitet kräver tydlig rollfördelning; Dendemokratiska styrningen av ochlönsamhetsstyrning av företag bör skiljas åt;Regering och riksdag har viktigare saker att sysslamed.Det har tidigare anförts som skäl mot enförsäljning av statliga företag att kapitalmarknadeninte kan absorbera det aktuella utbudet avtillgångar, säger motionärerna. De anser dock attmed en globaliserad kapitalmarknad är detta intelängre något hållbart argument. Det innehav som,enligt motionärerna, bör vara aktuellt förförsäljning motsvarar ett marknadsvärde omuppskattningsvis 100-200 miljarder kronor.Försäljningsintäkterna bör användas för att minskastatsskulden, varvid den resulterande minskningen avräntebetalningarna blir en långsiktig besparing. Detnuvarande konjunkturläget gör det svårt att göra enexakt prioritering av vilka företag som bör säljas,säger motionärerna men hänvisar till att Folkpartiettidigare har angivit följande företag som lämpligaför att först komma i fråga för försäljning: heladet statliga innehavet i , innehavet i Nordea,(bl.a. ), Vin & Sprit,, , , , SAS Gruppen, SJ,, och Teracom.Statens ägarandel i bör avvecklas så snartdet är möjligt, anförs det i motion 2001/02:T409(fp). Från framhölls, när utförsäljningbehandlades i första gången ,den stora risken med att företagets värde på börsenkan påverkas negativt av det statliga ägandet, dens.k. politikerrabatten, erinrar motionärerna om. Deanser att hanteringen av TeliaTelenor-affären taladesitt tydliga språk om vilka problem statligt ägandeför med sig. måste få den större rörelsefrihetsom ett helt privat ägande ger, så att företaget kangöra nödvändiga strukturförändringar, ingåeventuella allianser och finansiera förändringarnapå marknaden, säger motionärerna. De konstaterar attFolkpartiet stod bakom beslut - efter ettutskottsinitiativ - att ta bort dentidigare begränsningen i regeringens bemyndigande,vilket hindrade det statliga ägandet i attsjunka (bet. 2000/01:NU11).Staten bör sälja Vin & Sprit, anförs det i motion2001/02:So497 (fp). Bolaget har inte på många årtagit något socialpolitiskt ansvar, sägermotionärerna och förordar därför en försäljning.