bet · GP01MJU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Med det anförda avstyrker utskottetmotion /02:MJ370 (v) yrkande 13.När det gäller det i motion 2001/02:MJ513 (mp)framförda kravet om miljökonsekvensbeskrivningar såframgår det inte klart av motionen vad som avses med"nya områden". Enligt vad utskottet erfarit gällerför avtal mellan EU och tredje land följande. Det ärgemenskapens uppgift att slå vakt om ettansvarsfullt fiske och jämka samman motstridigaintressen. Vidare skall gemenskapen medverka tillett ansvarsfullt fiske genom att samarbeta omforskning, beståndsuppskattning, övervakning ochkontroll. Kommissionen har även tagit upptredjelandsavtal i sin kommunikation om en strategiför att integrera miljöskyddskraven i den gemensammafiskepolitiken. Där framhålls att fiskeavtal medtredje land endast bör ingås om det råder ettrelativt hälsosamt tillstånd för fiskeresurserna,vilket fastställts på grundval av relevantvetenskaplig information, om miljövänligafiskemetoder använts samt om tredje land hartillräcklig förvaltning för att kunna upprätthållaen skyddslagstiftning. Om frågan avser nationella"nya områden" dvs. att svenska yrkesfiskare visarett större intresse att fiska på för svenskaförhållanden "nya områden" då fisket stängs ellerblir olönsamt på områden där av traditionhar fiskat gäller följande. Beslut om fiskekvoterför de kommersiella arterna fattas inom de regionalafiskeriorganisationerna. fiskar på sinnationella fiskekvot, som är en del av EU:sgemensamma fiskekvot. Kvoternas storlek samteventuell fördelning fastställs avfiskeministrarna. Dessa beslut fattas mot bakgrundav vetenskaplig rådgivning, beståndsuppskattningarsamt tekniska redskapsåtgärder. Mot bakgrund av detanförda föreslår utskottet att motion 2001/02:MJ513(mp) yrkande 12 lämnas utan vidareåtgärd.Nationella fiskefrågorLångsiktiga förutsättningar förfiskepolitiken m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertal motioner (m,v, kd , c och mp) om långsiktigaförutsättningar i fiskepolitiken medhänvisning till pågående beredning inomRegeringskansliet. Utskottet lämnar vidaretre yrkanden (m och kd) om införande avfiskekonton utan åtgärd med anledning av attEG-kommissionen godkänt ettnationellt regelverk för yrkesfiskaravdrag.Utskottet avstyrker slutligen ett yrkande (m)om utredning av yrkesfiskarnas förhållandenmed hänvisning till pågående beredning inomRegeringskansliet.MotionernaI motionerna 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 15 (delvis)och 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 26 (delvis) begärmotionärerna att det skall skapas långsiktigaförutsättningar för fiskenäringen att utvecklas ibalans med miljön genom en långsiktig politik somtar hänsyn till näringens speciella förutsättningarsamtidigt som den tar hänsyn till havsmiljön. Enligtmotion 2000/01:MJ307 (m) bör regeringen göra enöversyn av de restriktioner som t.ex. nyaförvaltningsåtgärder och tekniska åtgärder medförför fisket (yrkande 2). I motion 2000/01:MJ413 (mp)yrkas att skall begära att regeringenlåter ta fram en ny långsiktigt, ekologiskt ochekonomiskt hållbar fiskepolitik för (yrkande1). I motion 2000/01:MJ418 (c) yrkas att riksdagenskall begära att regeringen tillsätter en beredningsom tillsammans med yrkesfisket skall lägga framförslag om en svensk fiskepolitik för 2000-talet(yrkande 1). Enligt 2001/02:MJ304 (kd) börregeringen tillsätta en utredning som ser överfiskeribranschens långsiktiga möjligheter. Enligtmotion 2001/02:MJ333 (m) finns det ett behov avnödvändiga åtgärder för att långsiktigt förbättraförhållandena för det yrkesmässiga fisket iÖstersjön (yrkande 2). Enligt motionen krävs olikaåtgärder som bl.a. kan begränsa närsaltbelastningenoch återställa skadade reproduktionsmiljöer ikustområdena, som vissa viktiga lek- ochuppväxtområden fredas från fiske. I motion2001/02:MJ467 (mp) framförs krav på att riksdagenskall begära att regeringen låter ta fram enrestaureringsplan för Sveriges kusthav (yrkande 1).Enligt motion 2001/02:MJ529 (c) krävs teknik- ochkulturinvesteringar eftersom det krävs kunskap ommöjligheten att skapa nya organisationer och nyasystem för att underlätta avsättningen och möta nyamarknader (yrkande 6). Det framförs också en begäranom att det bör tillsättas en yrkesfiskekommission(yrkande 3) samt att staten har ett moraliskt ochekonomiskt ansvar gentemot enskilda yrkesfiskare isamband med ändrade miljömål och direktiv som denenskilde drabbas av (yrkande 1). Enligt motionärernabehövs en samlad nationell helhetssyn och ettnationellt agerande för att svenskt fiske skallutvecklas som näringsgren med framtidshopp.I motionerna 2000/01:MJ243 (kd) yrkande 15(delvis) och 2001/02:MJ520 (kd) yrkande 26 (delvis)framförs krav på att införa en möjlighet tillavsättning mellan olika år enligt den modell somgäller för skogskonton. Motionärerna uppger vidareatt det är av yttersta vikt för den svenskafiskeindustrin att de svenska fiskarna har sammaförutsättningar som sina kolleger i ochNorge. De anser därför att regeringen börlägga fram ett lagförslag som gerkonkurrensneutralitet vad gäller skatteavdrag ochbeskattning. Enligt motion 2000/01:MJ307 (m) börriksdagen begära att regeringen lägger fram förslagtill hur fisket som näring kan utvecklas (yrkande4). Finansierings- och lånemöjligheterna ärofördelaktiga för fiskarna. Regler liknande de somgäller för skogskonton skulle kunna gynnakapitalbildningen.Enligt motion 2000/01:MJ307 (m) bör riksdagenbegära att regeringen lägger fram förslag till enutredning om de svenska yrkesfiskarnas förhållanden(yrkande 1). Antalet svenska yrkesverksamma fiskarehar stadigt sjunkit. Enfortsatt decimering av fiskeflottan får negativaföljder för svensk livsmedelsförsörjning,beredningsindustrin och enskilda människorsförsörjningsmöjligheter.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om miljökvalitetsmålen Baranaturlig försurning, Levande sjöar och vattendragsamt Hav i balans samt levande kust och skärgård(1998/99:MJU9 rskr. 1998/99:183). harockså beslutat (bet. 2001/02:MJU3 rskr. 2001/02:36)om ett antal delmål för de tre miljökvalitetsmålen(se vidare ovan under Bakgrund). I Regeringskanslietpågår beredning av tre utredningarsom berör fisket: Utvärdering av det friahandredskapsfisket (SOU 2001:82), Svenskt vattenbruk- en framtidsnäring (Ds 2000:42) samt Småskaligtkustfiske och insjöfiske - en analys (Fiskeriverket2001). Regeringen har presenteratett tiopunktsprogram för fisket. I samband därmedframhöll regeringen att det krävs ett helhetsgreppom det nationella fisket. Alla typer av fiske, såvälfritidsfiske som yrkesfiske vid både kust, sjöar ochvattendrag, bör hanteras i ett sammanhang eftersomde påverkar gemensamma bestånd av fisk. Regeringenhar vidare anfört att det inte är effektivt attenbart ta ställning till yrkesfisket i kustområdenautan att se på hur fritidsfisket skallhanteras när det gäller utnyttjande avfiskeresurserna. Regeringen avser därför atttidigast återkomma med enproposition som tar ett helhetsgrepp om detnationella fisket. Utskottet förutsätter att defrågor som tas upp i motionerna kommer att få sinbelysning i samband med behandlingen av de treutredningarna samt i den kommande nationellafiskepropositionen. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att motionerna 2000/01:MJ243 (kd) yrkande15 (delvis), 2000/01:MJ307 (m) yrkande 2,2000/01:MJ413 (mp) yrkande 1, 2000/01:MJ418 (c)yrkande 1, 2001/02:MJ304 (kd), 2001/02:MJ333 (m)yrkande 2, 2001/02:MJ467 (mp) yrkande 1,2001/02:MJ520 (kd) yrkande 26 (delvis) och2001/02:MJ529 (c) yrkandena 1, 3 och 6 nu lämnasutan vidare åtgärd.Vad gäller fiskekonton m.m. så har regeringenunder anmält ett yrkesfiskaravdragtill för prövning enligtstatsstödsreglerna (Jo2001/2645, se även bet.2001/02:SkU15 s. 37). Enligt anmälan skallyrkesfiskaravdraget utbetalas till fiskare medyrkesfiskarlicens och uppgå till ,dock högst av inkomsten. Den planeradestödåtgärden motiveras bl.a. med att de danskayrkesfiskarna har ett motsvarande stöd som godkäntsav kommissionen. Utskottet anser att kommissionensprövning och regeringens ställningstagande böravvaktas. Enligt vad utskottet erfarit harkommissionen begärt kompletterande information. Detär ännu osäkert när ett beslut från kommissionen kanförväntas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna /01:MJ243 (kd) yrkande 15 (delvis),2000/01:MJ307 (m) yrkande 4 och 2001/02:MJ520 (kd)yrkande 26 (delvis) i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Som anförts ovan har regeringen aviserat enproposition om det nationella fisket. analys - Småskaligt kustfiske ochinsjöfiske framgår att det fannstotalt 2 880 yrkesfiskare i . I summan ingårett antal fiskare på större fartyg som är lottkarlarutan yrkesfiskelicens liksom att det finns fiskaresom fiskar i yrkesmässig omfattning på enskiltvatten. Medelåldern inom fiskarkåren är hög och förriket i dess helhet ligger den . Endast ca22 % av fiskarna är vilket kan jämförasmed att är . På ostkusten är ca 13 %av fiskarna under och i insjöarna . Påvästkusten är motsvarande andel . Påostkusten och i insjöarna är över 50 årjämfört med på . Medelåldern ärdessutom högre än genomsnittet bland dem sombedriver ett småskaligt fiske. I Fiskeriverketsanalys konstateras att det är svårt att beräkna hurstor nyrekrytering som behövs till fiskarkåren underdet närmaste decenniet. En fingervisning kan varaatt det bör handla om mellan 50 och 100 personer omåret. Den lägre siffran inkluderar en klarrationaliseringsvinst medan den högre bygger på attett småskaligt fiske kan utvecklas somfiskare upphör med sitt yrke innan de nåttpensionsåldern. behandlades totalt 58ansökningar om nyetablering. Av dessa beviljades 31stycken. Frågan om nyrekrytering av fiskare ärangelägen och utskottet förutsätter att denna fårsin belysning i den kommande nationellafiskepropositionen. Utskottet anser det lämpligt attavvakta resultatet av den fortsatta beredningen idenna fråga och föreslår att motion 2000/01:MJ307(m) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.Vattenbruk m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker nio motionsyrkanden (m,v, kd och mp) om olika aspekter av vattenbrukmed hänvisning till pågående utredningsarbeteinom Regeringskansliet.MotionernaEnligt motionerna 2000/01:MJ414 (kd) och2001/02:MJ522 (kd) yrkande 15 bör en samordning avsvenska myndigheters handläggning beträffandefiskodlingsärenden och kommunerna i sinadelöversiktsplaner ange områden lämpliga förfiskodling, så att beredskap finns. Motionärernaanför att många vattenbrukare har fått uppleva attmyndigheter fattar beslut utan samordning och iblandutan bra underlag. Enligt motion 2000/01:MJ415 (v)bör regeringen tillsätta en utredning om stöd tillmusselodlingen i . Motionärerna anför attdet i innerfjordar som är mycket hårtdrabbade av bottendöd kan finns goda möjligheter attbiologiskt manipulera fjordsystemet, genom att ökaantalet filtrerare med hjälp av musselodlingar. Imotion 2001/02:MJ420 (m) anförs att det i dagslägetär oerhört viktigt att nationella medel ställs tillförfogande för utsättning av ål (yrkande 6). Enligtmotionärernas bedömning skulle det näringsmässigafisket både i kustområdet och i länets insjöar fåmycket svårt att överleva om inte de nationellautsättningsprogrammen kan genomföras i minst likastor utsträckning som . Enligt motion2001/02:MJ468 (mp) bör regeringen överväga omfiskodlingar i behöver stoppas (yrkande1). Vidare skall regeringen verka för att frågan omfiskodlingarnas utsläpp till tas upp pånordisk ministernivå (yrkande 2). Det går inte,enligt motionärerna, att fortsätta och blunda förfiskodlingarnas roll som ytterligare en allvarligutsläppsfaktor i den redan hårt drabbade Östersjön.Slutligen framförs i motionen (yrkande 3) att fråganom fiskodlingar bör lyftas fram i samarbete medFinland och . I motion 2001/02:MJ522 (kd) yrkasatt planering genomförs för vattenbruk eftersomdetta kan medföra stor påverkan på vattenmiljön(yrkande 14). Miljöeffekterna kan dock kontrollerasoch behärskas genom kontinuerlig övervakning ochrätt dosering av föda. Vidare bör forskningen omfisksjukdomar stärkas (yrkande 16). Motionärernaanser att det är ett stort problem att forskningenännu inte har tillräckliga kunskaper om sjukdomarhos fiskar, vare sig vilda eller odlade, vilket harmedfört att vattenbrukare nekats tillstånd påmotsägande och varierande grunder.Utskottets ställningstagandeRegeringen tillsatte en arbetsgrupp somfick i uppgift att ta fram förslag till övergripandepolicy för fiskodling. Arbetsgruppen överlämnade - en framtidsnäring (Ds2000:42) . Arbetsgruppens huvuduppgiftvar att bedöma vattenbrukets förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter samtatt med utgångspunkt i denna bedömning föreslååtgärder inom vattenbruket. Av rapporten framgår attarbetsgruppen bedömer det så att har godaförutsättningar att bedriva en bred produktion avvattenbruksprodukter. Enligt arbetsgruppen harsvenska vattenbruksföretag ett högt teknisktkunnande, miljömedvetenhet och lyhördhet förmarknadsmässiga krav och förväntningar. Det finnsett kunnande i företagandet som utgör en tillgångoch en väsentlig grund för en fortsatt utveckling avden svenska vattenbruksnäringen. I rapporten lämnararbetsgruppen förslag inom flera olika områden,bl.a. att kommunerna i allt högre utsträckning skallanvända vattenplaneringsinstitutet, övervägande attändra tillståndsgivningen för fiskodling till attavse tillstånd för visst närsaltutsläpp i ställetför att, som , avse tillstånd för produktion aven viss volym fisk. Flera av de frågeställningar sombehandlas i rapporten är även aktuella förangränsande verksamheter, t.ex. sportfiske,yrkesfiske, fisketurism, regional utveckling,smittskydd, vård av vilda fiskbestånd, biologiskmångfald, miljövård m.m. Enligt vad utskotteterfarit bereds arbetsgruppens rapportinom . Inom ramen för beredningenbehandlas bl.a. tillståndsfrågor i relation tillfiskodlingars miljöpåverkan. I sammanhanget görsäven internationella jämförelser bl.a. med Finland.Enligt vad kansliet har erfarit är avsikten att ävendessa frågor skall behandlas i den aviseradefiskepropositionen. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att motionerna 2000/01:MJ414(kd), 2000/01:MJ415 (v), 2001/02:MJ420 (m) yrkande6, 2001/02:MJ468 (mp) yrkandena 1(3 samt2001/02:MJ522 (kd) yrkandena 14-16 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Dumpat militärt material, m.m.Utskottets förslag i korthetMed anledning av fem motionsyrkanden (m, v,kd och c) föreslår utskottet att regeringenbör genomföra en översyn av dagensersättningssystem för kostnader på grund avskador på fiskefartyg och fiskeredskap tillföljd av dumpade kemiska stridsmedel. Därmedbifaller utskottet delvis motionsyrkandena.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (m) omavtal mellan och avseendesaneringsresurser. Utskottet avstyrker vidaretvå motionsyrkanden (m, kd) om spökgarn medhänvisning till att de i huvudsak får ansestillgodosedda.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ418 (c) bör ersättning utgåför miljörelaterade driftstörningar såsom t.ex.dumpade stridsmedel (yrkande 8). Motionärerna anseratt det är ett övergripande samhällsansvar attgarantera ersättning till de yrkesfiskare somdrabbas. De bör erhålla ersättningar enligt danskmodell där staten ersätter förlorad fångst ochtrasiga redskap. Även i motionerna 2000/01:MJ746 (m)och 2001/02:MJ284 (m) yrkande 1 framställs liknandeyrkanden om att det bör vara ett statligt ansvar atthålla fiskarna skadefria vid de tillfällen då de fårfångst av militärt och kemiskt avfall. Liknande kravframställs också i motion 2001/02:MJ251 (v) därmotionärerna yrkar att regeringen skall lägga framett förslag till lag som ger de svenska fiskarnaersättning för utgifter i samband med attkrigsmateriel fångas i redskapen och därmed närmasig den danska modellen. I motion 2001/02:MJ284 (m)yrkas att svenska myndigheter bör skriva avtal medDanmark om att få anlita landets saneringsresurser(yrkande 2). Motionärerna anför att det på Bornholmfinns en beredskap för sanering av båtar och redskapoch att det där finns en specialstyrka ur försvaretsom är utbildad och utrustad för det svårasaneringsarbetet. Motionärerna anser att det inte ärrimligt att bygger upp liknande kompetensutan att i stället bör skriva avtal med dedanska myndigheterna så att svenska båtar kan gåtill och få saneringen utförd eller attpersonal från den danska styrkan, vid behov, kankomma till . I motion 2001/02:MJ522 (kd)yrkas att det genomförs en ny granskning av skyddetför fiskare vid olyckor med kemiska stridsmedel(yrkande 12). Motionärerna anför att trots attstaten anser att statlig ersättning nästan täckerall kostnad för sanering av senapsgas anser fiskarnainte att skyddet är fullgott. Därför bör nyadiskussioner tas upp mellan fiskarna och staten.I motion 2000/01:MJ401 (m) yrkas attHavsfiskelaboratoriet i skall ges i uppdragatt genomföra draggningar i efterspökgarn. av garnförlusterna förblirborta och kan därmed fungera som "spökgarn" underlång tid. Norrmännen har ett system där manorganiserar draggningar efter garn och på så vis kanplocka upp stora mängder tappat garn. Metoden ärtillämpbar även i . I motion 2001/02:MJ522(kd) pekas på samma problematik och enligtmotionärerna bör fiskare, under de perioder de inteligger ute, ha möjlighet att ta dessa garn motstatlig ersättning (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeÅr 1994 presenterades informationsbroschyrenSenapsgas till sjöss som utarbetats avKustbevakningen och i samarbete medett antal myndigheter. Broschyren avser skyddet förfiskarna och den sprids genom fiskarnasorganisationer. Broschyren är underbearbetning och förväntas att komma i en nyuppdaterad utgåva före utgången av . När detgäller yrkesfiskarnas kostnader för miljörelateradedriftstörningar har utskottet tidigare tagitställning till ett antal liknande motioner (bet.1999/2000:MJU8). Utskottet konstaterar att statenredan i dag ersätter en stor del av kostnadernasåsom eskort till hamn, ersättning försaneringskostnader och arbetslöshetsersättning underden tid saneringen pågår. I fråga om personskadorerbjuder sinamedlemmar en kollektiv försäkring. utreddeStatskontoret på regeringens uppdrag i rapportenErsättningssystem för fiskare vid fångst av militärtoch miljöfarligt kemiskt material (1996:26), fråganom ett system för ersättning vid skador påfiskefartyg och fiskeredskap till följd av dumpadekemiska stridsmedel. Särskilt belystes formerna förfinansiering av ett ersättningssystem därStatskontoret föreslår en kombination av privataförsäkringar och en statlig försäkring uppbyggd medanslagsmedel. Enligt utskottets mening talar fleraskäl för en ny granskning av skyddet för fiskare vidolyckor med kemiska stridsmedel. Även om staten tillstor del ersätter kostnader på grund av skador påfiskefartyg och fiskeredskap till följd av dumpadekemiska stridsmedel finner utskottet att skyddet föryrkesfiskarna inte är fullgott. Regeringen bördärför genomföra en översyn av ifrågavarandeersättningssystem. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna 2000/01:MJ418 (c) yrkande 8,2000/01:MJ746 (m), 2001/02:MJ251 (v), 2001/02:MJ284(m) yrkande 1 och 2001/02:MJ522 (kd) yrkande 12 börges regeringen till känna. Motion 2001/02:MJ284 (m)yrkande 2 avstyrks.Utskottet delar motionärernas uppfattning att s.k.spökgarn utgör ett stort problem som behöveråtgärdas. Enligt det tiopunktersprogram somregeringen presenterat skall enhandlingsplan för att få bort spökgarn i de svenskavattnen genomföras . Enligt vad utskotteterfarit har gjorda undersökningar visat attgamla förlorade torskgarn är ett större problem änman trott. De fångar fortfarande torsk,liten som stor, . Även om det i daginte går att uppskatta hur mycket fisk som gårförlorad är detta ett oacceptabelt slöseri. Enligtvad utskottet erfarit har dessutom ett EU-projektdär man draggat efter spökgarn i justavslutats. Återrapporteringen av projektet kommeratt utvärderas. Härefter kan beslut om eventuellaåtgärder bedömas. Mot bakgrund det anförda finnerutskottet att syftet med motionerna 2000/01:MJ401(m) och 2001/02:MJ522 (kd) yrkande 13 huvudsakligenfår anses tillgodosett. Utskottet föreslår därföratt berörda motionsyrkanden lämnas utan vidareåtgärd.Handredskap, fisketurism m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (m,kd) om fisketurismens utveckling, tvåmotioner (m, kd) om handredskapsfiske samttre yrkanden (s, m) om fiskevårdsavgift medhänvisning till pågående beredning iRegeringskansliet. Utskottet avstyrker vidareen motion (s) om en decentralisering avhanteringen av vattenregleringsmedel avseddaför fiskevård med hänvisning till att den iviss utsträckning kan anses tillgodosedd.MotionernaEnligt motion 2000/01:N385 (m) finns flerahinder för en ändamålsenlig utveckling avfisketurismen i . Dessa hinder måste, enligtmotionärerna, undanröjas om turismen skall bli denväxande näring som den har möjlighet att bli(yrkande 14). I motion 2001/02:MJ325 (m) framförskrav på förbättrade villkor för vattenbruket ochfisketurismen. Motionärerna anser att Fiskeriverketsstrategi för utsättning och spridning av fisk lättleder till att en död hand läggs över stora områden,vilket förhindrar företagande kring vattenbruk ochfisketurism. Enligt motion 2001/02:MJ292 (kd) börVänern och utvecklas till en gemensamnationell resurs för få en ökad internationellfisketurism till (yrkande 2).Enligt motion 2001/02:MJ420 (m) bör riksdagenbegära att regeringen lägger fram förslag till ensådan ändring som gör det möjligt att sälja lokalafiskekort där det råder fritthandredskapsfiske (yrkande 4). Det friahandredskapsfisket bör förändras så attproducenterna och ägarna av fiskeresursen iskärgården och i de får möjlighet attta betalt för nyttjandet av fisket. I motion2001/02:MJ522 (kd) yrkas att det införs möjligheteratt genom lokala beslut inrätta fiskevårdsområdenfinansierade av en fiskevårdsavgift och attområdesvis bevara det fria handredskapsfisket(yrkande 6).Enligt motion 2000/01:MJ408 (s) bör det införas ennationell fiskevårdsavgift. Skälet är att det krävsatt fiskereproducerande åtgärder säkerställs rentfinansiellt för att den godartade utvecklingen avsport- och fritidsfiske skall kunna fortsätta.Enligt motion 2000/01:MJ411 (s) bör villkoren föråterställande av ädelfiskets naturligareproduktionsområden förbättras. Statens nuvarandeanslag för biologiskt återställande räcker inte utananslagen måste höjas. En väg är, enligt motionären,att ålägga skogsbolagen ett finansieringsansvar. Enannan väg är att införa en nationellfiskevårdsavgift, som öronmärks för fiskevårdandeåtgärder. Oavsett metod så måste meddelaregeringen sin mening om att prioriteraåterställandet av ädelfiskens naturligareproduktionsområden. I motion 2001/02:MJ420 (m)yrkas att en allmän fiskevårdsavgift inte skallinföras (yrkande 2). Orsaken är, enligtmotionärerna, att om näringen skall utvecklas måsteaktörerna få samma förutsättningar som i andranäringar. Precis som i andra näringar skall prisetpå fisket göras upp mellan konsumenter ochproducenter genom försäljning av fiskekort ellerandra avtal. Köparen skall inte betala en del avsitt pris till en fond som omfördelar pengar ochförskjuter konkurrensförhållandet mellan olikaproducenter.I motion 2000/01:MJ412 (s) framförs synpunkter påhur vattenregleringsmedlen för fiskevård skallanvändas. Enligt 10 kap. 5 § vattenlagen avsättervattenreglerföretagen medel för attkompensera biologiska ingrepp i fisketsreproduktionsmiljöer. Enligt motionären är detotidsenligt att ett centralt verk disponerar medlenoch beslutar om deras användande. Vattenreglermedlenbör i stället hanteras och beslutas om av regionalamyndigheter med stöd av lokala föreningar. Dettaskulle, enligt motionären, innebära en klarproduktivitets- och effektiviseringshöjning.Utskottets ställningstagandePå förslag av utskottet beslutade i mars2000 att det fria handredskapsfisket skulle bliföremål för en kartläggning och översyn (bet.1999/2000:MJU8, rskr. 1999/2000:161). Regeringentillkallade en särskild utredare meduppgift att utreda konsekvenserna av det friahandredskapsfisket. Utredningen överlämnade inovember 2001 betänkandet Utvärdering av det friahandredskapsfisket (SOU 2001:82).