bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — En gräns för praktisktillämplighet bör förslagsvis sättas vid donationerunder 10 000 kr.Vi anser att regeringen bör återkomma med ettförslag om skatteavdrag för donationer till ideellaföreningar i enlighet med vad vi anfört.19. Gåvor till idella organisationer (punkt 18)- cav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om gåvor tillideella organisationer. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:N314 yrkande 8 och bifallerdelvis motionerna 2001/02:Sk307 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk331, 2001/02:Sk384, 2001/02:Sk387, 2001/02:Sk392, 2001/02:Sk425, 2001/02:Sk436yrkandena 1-3, 2001/02:U316 yrkandena 1-4 och2001/02:U328 yrkande 18.StällningstagandeMed social ekonomi avses organiserade verksamhetersom primärt har samhälleliga ändamål, bygger pådemokratiska värderingar och är organisatorisktfristående från den offentliga sektorn. Dessasociala och ekonomiska verksamheter bedrivshuvudsakligen i föreningar, kooperativ, stiftelseroch liknande sammanslutningar. Verksamheter inom densociala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta,inte vinstintresse, som främsta drivkraft.För att förbättra de ekonomiska förutsättningarnaför ideella föreningar inom den sociala ekonomin bören utredning tillsättas för att se över möjlighetenatt införa avdragsrätt för gåvor till ideellaföreningar inom den sociala ekonomin. Detta bör gesregeringen till känna.20. Gåvor till idella organisationer (punkt 18)- fpav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om gåvor tillideella organisationer. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sk387 och 2001/02:U328 yrkande 18och bifaller delvis motionerna 2001/02:Sk307yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk331, 2001/02:Sk384, 2001/02:Sk392, 2001/02:Sk425, 2001/02:Sk436yrkandena 1-3, 2001/02:U316 yrkandena 1-4,2001/02:N314 yrkande 8.StällningstagandeDen frivilliga internationella biståndsverksamhetenbetyder mycket. Först och främst är den viktig föratt den ofta kan bedrivas närmare folket imottagarlandet än statlig biståndsverksamhet kankomma. I vissa fall är frivilliga hjälparbetare denenda vägen att förmedla utländskt bistånd. Dessamänniskor drivs av ett starkt ideellt engagemang ochåstadkommer ofta stora resultat med förhållandevissmå resurser. Den frivilliga hjälpen är också viktigför att förankra den internationella solidaritetenhos det svenska folket. Fadderbarnsverksamhet, Rödakorset, Amnesty, och ärexempel på verksamheter och organisationer som intebara gör fantastiska insatser i fjärran länder utanockså för in tredje världen i vår svenskavardagsverksamhet. skänker svenska folket istorleksordningen en och tillinternationell hjälpverksamhet.Det finns goda skäl att ytterligare stimulera ettfrivilligt resursflöde från till behövandemänniskor på andra kontinenter. En avdragsrätt fördenna typ av stöd finns i ett flertal andra länder,såsom , , , , ,och . Möjligheterna att införa enavdragsrätt för gåvor till internationelltbiståndsarbete även i bör enligt min meningutredas.Argumenten för en avdragsrätt för gåvor tillbiståndsverksamhet är flera:· Den ger givaren möjlighet att styra bidrag tilländamål som han/hon själv prioriterar och attsamtidigt få en fördel av detta.·· Den tydliggör för allmänheten det angelägnaarbete som biståndsorganisationerna utför.·· Den ökar incitamentet för ideellt engagemang hosallmänheten och näringslivet.·· Den ökar intäkterna för landets erkändabiståndsorganisationer.·· Den bidrar till att försvåra för oseriösainsamlingar eftersom dessa hamnar "utanförlistan".·Regeringen bör lägga fram ettförslag om en avdragsrätt för gåvor tillinternationell biståndsverksamhet, med enbeloppsbegränsning. Avdragsrätten bör kunna utformasså att den gäller för gåvor till enskildaorganisationer som utövar just internationellbiståndsverksamhet, eller på något annat sätt verkarför internationellt samförstånd, demokrati ellerrespekt för de mänskliga rättigheterna.21. Bär, svamp och kottar (punkt 23) - m, kdav (), (),de (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om bär, svamp ochkottar. Därmed bifaller delvis motioner-na2001/02:Sk213, 2001/02:Sk354 och 2001/02:Sk479yrkande 2.StällningstagandeSverige är det enda land i som beskattarplockning av vilda bär. införde enviss skattefrihet. Inkomster vid försäljning av viltväxande bär, svampar och kottar som under ettbeskattningsår understiger blev skattefria.Detta har i praktiken inneburit skattefriheteftersom varje person i ett hushåll har kunnatplocka bär för . harskattefriheten inneburit ett gynnsamt ekonomiskttillskott för framför allt glesbygdshushåll, som harkunnat få ett ekonomiskt tillskott som ibland varitavgörande för möjligheterna att fortsatt leva iglesbygd.För viseringspliktiga utländska plockare krävssedan år 1998 arbets-tillstånd. Från derasersättning dras i skatt - särskild inkomstskattför utomlands boende (SINK). Därtill kommer iavgifter för den förmåns-grundande ersättningen.Andra utomlands boende blir ofta inte beskattadeäven om de sålt bär för mer än 5 000 kr.Svensk skogsbärsindustri tappar successivtmarknadsandelar till framför allt östländerna. Föratt lösa problemet med att svenskar inte plockar bäri samma utsträckning som tidigare generationererbjuds utländska medborgare möjlighet att plockabär i svenska skogar. Beroende på om dessa kommerfrån ett viseringspliktigt land eller inte kan det ipraktiken skilja i inkomst, där de som kommerlängst från och ofta har större behov fården lägre behållningen. För att skogsbärsbranschen iSverige skall överleva och utvecklas i den hårdnandekonkurrensen krävs snabba åtgärder.Svenskarna plockar till husbehov och för vissförsäljning men deltar inte i skogsbärsindustrinfullt ut på grund av den relativt lågaskattefriheten. Den svenska skogsbärsindustrin hardärigenom svårigheter att få bärplockare, vilketinnebär att de inte kan garantera de volymer somköpare kräver för att ge kontrakt. Med tanke på denutveckling som skett under dessa vore enöversyn av gränsen för skattefrihet befogad. Enhöjning med t.ex. till sammanlagt 10 000 krskulle ge oss regler som är mer jämförbara med en avvåra främsta konkurrenter, nämligen EU-landetFinland.Det är också olyckligt med det varierandeskatteutfallet för olika kategorier bärplockare.Långsiktigt är det de organiserade grupperna som gerstabilitet för svensk bärindustri, somverksamheten måste ske under kontrollerade ochsocialt acceptabla former både för bärplockare ochortsbefolkning.Vi anser att det mot denna bakgrund finns skäl attnu genomföra en översyn av bärplockningenskonkurrensförutsättningar och skattereglernasbetydelse för dessa. Så länge bara några få procenttas till vara av våra skogsbär finns det allanledning att se över vad som kan göras för att ökatillvaratagandet av dessa tillgångar. Inte minst förmänniskorna i glesbygd och i skogslänen är detta enfråga av stor betydelse.22. Ersättning för ideell skada (punkt 24) - vav Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ersättning förideell skada. Därmed bifaller motion2001/02:Sk439 och bifaller delvis motion2001/02:Sk325.StällningstagandeIdeella skadestånd är normalt skattefria, men eftertvå regeringsrättsavgöranden anses ideellaskadestånd som har sin grund i ett anställnings-förhållande utgöra skattepliktig intäkt av tjänst.Denna skatteplikt för arbetsrättsliga, ideellaskadestånd kan ge resultat som måste anses stötandeoch som är svåra att förstå för den enskilde.En kvinna som tilldömts ett ideellt skadestånd pågrund av att arbetsgivaren inte vidtagittillräckliga åtgärder sedan hon utsatts för sexuellatrakasserier på sin arbetsplats skall erläggainkomstskatt för beloppet. Om hon tilldömts ettmotsvarande skadestånd på grund av sexuellatrakasserier utan anknytning till anställningen blirskadeståndet skattefritt. Det är orimligt attideellt skadestånd som utgivits t.ex. på grund avatt en arbetsgivare utsatt en anställd för våldtäktskall ses som intäkt av tjänst.Samma synsätt måste anläggas när det gäller andraideella skadestånd i arbetsrätten, t.ex. när detgäller uppsägningar i strid mot anställningsskydds-lagen eller föreningsrättskränkande åtgärder frånarbetsgivaren.23. Ersättning för ideell skada (punkt 24) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om ersättning förideell skada. Därmed bifaller motion2001/02:Sk325 och bifaller delvis motion2001/02:Sk439.StällningstagandeErsättning för ideell skada är för det mestaskattefri. Det finns dock exempel på ideell skadasom enligt nuvarande skattelagstiftning inte ärskattefri. Det är synnerligen stötande att det finnsideell skadeersättning som kan bli skattebelagd omt.ex. skymfen, trakasseriet eller vad annat sominträffat skett på speciell plats eller i specielltsammanhang. I ett uppmärksammat mål har Kammarrätteni fastslagit att skadestånd vid sexuellatrakasserier skall räknas som inkomst av tjänst ochbeskattas.Ideella skadestånd som saknar samband medskattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Detär märkligt, för att inte säga i sig kränkande, attden typ av skadestånd det här är fråga om beskattassom om det vore en inkomst av tjänst.Principen om skattefrihet för ersättning förideell skada bör enligt vår mening alltid gälla. Vianser att en översyn bör genomföras i syfte attskattebefria all ersättning för ideell skada.24. Uthyrning av privatbostad (punkt 26) - m,kdav (), (),de (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:26. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om enskattebefrielse för uthyrning av privatbostäder.Därmed bifaller delvis motionerna2001/02:Sk364, 2001/02:Sk365, 2001/02:Ub430 yrkande7, 2001/02:N313 yrkande 3, 2001/02:Bo225 yrkande 1och 2001/02:Bo318 yrkande 3.StällningstagandeSituationen för våra studenter vad gäller bostäderär kritisk. Bristen är så extrem att studenternanumera börjar undvika de större universitetsstädernasom , och . Bostadsbristen harblivit ett hot mot valfriheten och den öppnahögskolan.Bostadssituationen för de studerande är sådan attde inte kan vänta på att nya bostäder skall byggas.De behöver bostäder . Det är därför av ytterstavikt att man får fram studentbostädertill landets bostadslösa studerande. Ett sätt attsnabbt få fram många bostäder är att göra det merattraktivt att hyra ut ett eller flera rum i sinprivata bostad. Inte minst skulle många villaägarekunna erbjuda uthyrningsrum.Dagens skatteregler för uthyrning avprivatbostäder är dock ett hinder för detta. Iprincip skall alla hyresintäkter beskattas, ochmånga drar sig därför för att ta det extra besvärdet innebär att hyra ut. Det är inte omöjligt att endel sådan uthyrning sker men utan att den extrainkomsten deklareras. Med en skattelagstiftning somgör det mer intressant att hyra ut privatbostäderskulle många också med begränsade ombyggnader kunnafå ytterligare en mindre lägenhet i sin villa.Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning avprivatbostäder bör därför höjas. Det skulle omgåendeskapa tusentals hyresmöjligheter för studenter - ochför den delen andra människor som vill bo centralt,t.ex. människor som flyttar till en storstad för attarbeta eller invandrar hit från andra länder.Regeringen bör återkomma med ett förslag idenna riktning.25. Persondatorer (punkt 28) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om persondatorer.Därmed bifaller motion 2001/02:T466yrkande 4.StällningstagandeI ett samhälle där en snabb teknikutveckling skeruppstår snart en s.k. digital klyfta. Den digitalaklyftan finns i mellan dem som har ochanvänder dator och dem som inte har eller använderdator. Klass, kön, familjetyp och ålder har storbetydelse för tillgången till dator. Nästan varfjärde person anger ekonomiska skäl till varför maninte har dator.För att minska den digitala klyftan bör människorsom vill ha en dator men inte anser sig ha råd t.ex.få göra ett skatteavdrag. I delstaten , iUSA, finns det möjligheter för familjer med eninkomst som inte överstiger en viss summa att hjälpasina barn med dator och programvara genom ettspeciellt skatteavdrag. Avdrag kan även göras förviss utbildning, sommarläger och instruktionsböcker.Även andra typer av skatteavdrag finns i för attminska den digitala klyftan.Detta bör regeringen överväga i sinskatteavdragskonstruktion.26. Bredband (punkt 29) - mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om bredband.Därmed bifaller delvis motion2001/02:Sk489 yrkande 38.StällningstagandeNär det gäller IT-infrastrukturen anser vi attstatens främsta uppgift är att främja och stimulerakonkurrensen på marknaden. Spelreglerna måste varaförutsägbara och tillämpas konsekvent.En viktig förutsättning för att nya tjänster skallkunna utvecklas och göras tillgängliga ärutbyggnaden av ett landsomfattande bredbandsnät tillföretag, myndigheter och hushåll. Det är i förstahand marknaden som bör svara för denna utbyggnad.Statens roll är att vara brukare av IT-infrastrukturoch tjänster samt att via ordinarie glesbygdsmedelge rimlig tillgång till bredband i glesbygd och tillspeciella grupper. I det moderata budgetalternativetär medel för detta anslagna under utgiftsområde 19.27. Bredband (punkt 29) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om bredband.Därmed bifaller motion 2001/02:Sk489yrkande 38.StällningstagandeUpprepade gånger har framfört kritikmot regeringens halvhjärtade ambitioner att bidratill utbyggnad av bredband i . Centerpartiethar i flera motioner presenterat förslag om ettstatligt ansvarstagande för infrastrukturen för attskapa likvärdiga villkor i hela landet och för attfrämja konkurrensen mellan operatörer.En utbyggnad grundad på ett statligtansvarstagande för infrastrukturen i hela landetfram till varje enskild abonnent gör särskildastatliga stöd för utbyggnad onödiga. Regeringensskattelättnad behövs därmed inte. Som ett led i enövergång till en sådan strategi för utbyggnad avbredband i hela landet bör regeringens skattelättnadför utbyggnad av bredband slopas.28. Fiskevårdsavgift (punkt 32) - mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:32. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omfiskevårdsavgift. Därmed bifaller motion2001/02:MJ420 yrkande 3.StällningstagandeEn allmän fiskevårdsavgift kommer att omfördelapengar från vissa fiskevatten till andra fiskevattenoch på så sätt i praktiken fungera som en skatt.Alla sjöar och vatten är med och bidrar tillavgiften och fonden, men bara de utvalda vattnen fårnågot tillbaka. Även om staten tillsätterpartssammansatta beslutsgrupper som skall fördelamedlen blir det olika intressen och åsikter sombestämmer över hur medlen skall användas.Att införa en allmän fiskevårdsavgift vore att taett stort steg bakåt igen. I stället för attutveckla ett direkt och rakt konsument-producent-förhållande för nyttjandet av fiskeresursen inrättasen institution som skall samla in pengar från allafiskekonsumenter och genom politiska beslut sedandela ut pengarna till "korrekta" eller politisktönskvärda projekt.Det råder politisk enighet kring att betraktafiskevattnet som en ekonomisk resurs och fisket ochfisketurismen som en riktig och viktig näring. Då ärdet både inkonsekvent och ologiskt att införa nyaavgifter och skatter på nyttjandet av resursen. Föratt näringen skall utvecklas måste rollerna ochaktörerna få samma förutsättningar som i andranäringar. Precis som i andra näringar skall prisetpå fisket göras upp mellan konsumenter ochproducenter genom försäljning av fiskekort ellerandra avtal. Köparen skall inte betala en del avsitt pris till en fond som omfördelar pengar ochförskjuter konkurrens-förhållandet mellan olikaproducenter. Vissa producenter av fiske skall integynnas på andras bekostnad. Därför bör en allmänfiskevårdsavgift inte införas.BILAGAFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2001/02:K321 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skatt på arbeteoch kapitalbildning.2001/02:Sk208 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en förändring avskattereglerna så att alla ideella kultur- ochungdomsorganisationer jämställs med idrottsrörelseni skattehänseende.2001/02:Sk213 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skattebefriabärplockning.2001/02:Sk219 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om snabba och konkretaåtgärder för att undanröja hinder för integration,företagande och utveckling i Öresundsregionen.2001/02:Sk225 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att utarbeta ett förslagtill hur hushållsnära tjänster kan göras lagliga.2001/02:Sk227 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att återinföra ochvidareutveckla ROT-avdraget.2001/02:Sk228 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om sänkta marginalskatter isyfte att arbete skall löna sig och individensberoende av bidrag för sin försörjning minskas.2001/02:Sk232 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skattereduktion förfackföreningsavgift omgående skall upphöra.2001/02:Sk235 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att människorskall kunna lita på att hjälp verkligen finns attfå, när den behövs.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ingen skallbehöva betala för välfärden mer än en gång.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att staten inteskall kunna tjäna på bristerna i välfärden genomatt kostnaden för dem som tvingas söka enskildavälfärdslösningar avlastar de offentligafinanserna.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att välfungerande,enskilda välfärdsalternativ måste öppnas för allamänniskor.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kostnaden förden som behöver tilläggsförsäkra sig, därför atthan eller hon behöver skydd som överstiger taken,bör göras avdragsgill.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attskattereduktion för enskilda sjukvårdsförsäkringarbör införas.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attvalfrihetslösningar som öppnar för olikaproducenter av välfärdstjänster bör införas.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attskattebefrielse för enskilda välfärdslösningarskulle leda till en sund konkurrensutsättning avhela välfärdsstaten samt bidra till att människorsväl börjar sättas före de offentliga systemensvälbefinnande.2001/02:Sk238 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att kraftigtsänka inkomstskatterna i Sverige.2001/02:Sk243 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om avdrag förpersonvalskostnader.2001/02:Sk246 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införandet av ettskattesystem med platt skatt.2001/02:Sk249 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nödvändigheten avatt skattekilarna inom den privata tjänstesektornelimineras.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nödvändigheten avatt förmånsbeskattningen av familjetjänsterreduceras.2001/02:Sk255 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att brytabidragsberoendet.2001/02:Sk263 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om skattelättnader för hemnäratjänster som utförs av kooperativa företag.2001/02:Sk268 av m.fl. (c, m, kd,fp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införande av schablonbeloppför förmån av hushållstjänster tillhanda-hållna avarbetsgivaren.2001/02:Sk274 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att låta utreda ettsystem med avdragsrätt för fortbildnings-kostnader.2001/02:Sk275 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om förändrade regler förbeskattning av resor som inte är företagna förförvärvande av inkomst.2001/02:Sk283 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i motionen om avdragsrätt ideklarationen för privata larm ochtrygghetsanordningar.2001/02:Sk288 av m.fl. (m):4. beslutar sänka inkomstskatterna ienlighet med vad som i motionen anförs.6. beslutar ta bort den statligainkomstskatten i enlighet med vad som i motionenanförs.9. beslutar att höja reseavdragen tillnivån per mil.2001/02:Sk289 av och ():2. beslutar ge regeringen till känna vad imotionen anförs om bilavdrag vid arbetsresor.3. begär att regeringen lägger framförslag till ändring om bilens betydelse i ettfungerande samhälle i enlighet med vad som anförsi motionen.2001/02:Sk301 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att en utredning bör görasför att se över möjligheten att inrätta speciellakonton för elitidrottare.2001/02:Sk307 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gåvor tills.k. 90-konton skall bli avdragsgilla.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gåvor tillideella organisationer skall göras avdragsgilla.2001/02:Sk316 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attbringa ned skattekilen på arbete för attmöjliggöra nya privata tjänstearbeten.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en skattereduktionför hushållstjänster av betaldarbetskostnad.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om privata tjänstersbetydelse för människors välfärd.2001/02:Sk319 av och ():1.