bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Demokrati för det nya seklet SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensproposition /02:80 Demokrati för det nya sekletoch motioner som väckts med anledning avpropositionen. Därutöver behandlas ett stort antalmotioner från allmän motionstid som handlar ihuvudsak om den kommunala demokratin.Regeringen föreslår i propositionen att riksdagenskall godkänna långsiktiga mål för en aktivdemokratipolitik. Målen avser att valdeltagandetskall öka, att en ökad andel av medborgarna skallinneha ett politiskt förtroendeuppdrag, attmedborgarna skall ha bättre möjligheter att delta ioch påverka den politiska processen samt attmedborgarnas möjligheter att påverka den politiskaprocessen skall bli mer jämlika än de är i dag.Utskottet tillstyrker att godkänner målen.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslagtill ändringar i kommunallagen (1991:900) och ilagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar.Förslagen innebär bl.a. att fullmäktige får beslutaatt medborgarna får väcka förslag i fullmäktige(medborgarförslag), att arbetsvillkoren förförtroendevalda i kommuner och landsting förbättrasoch att möjligheterna till brukarinflytande stärkssamt att allmänheten skall ha möjlighet till insyn iprivatägda företag som bedriver verksamhetpå entreprenad.Utskottet avstyrker regeringens förslag ommöjlighet till insyn i verksamheten i friståendeskolor utöver vad som föreslagits i en tidigareproposition om fristående skolor.De motioner som behandlas i betänkandet, och sominte är direkt anknutna till förslag ipropositionen, rör i stor utsträckning frågor somutskottet behandlat i andra sammanhang (bet.2001/02:KU13 Författningsfrågor, m.m., 2001/02:KU8Valfrågor och 2001/02:KU7 Regional samverkan ochstatlig länsförvaltning). Det gäller bl.a. frågor omförfattningsöversyn, den kommunala självstyrelsen,olika frågor om rösträtt och valsystemet och omregionalisering.Andra motioner rör den kommunala kompetensen,såsom bestämmelserna om näringsverksamhetoch om laglighetsprövning samt om möjlighet förkommunerna att stödja barnomsorg i olika former.Utskottet behandlar också motioner om kommunernasorganisation och verksamhetsformer. Bland annatbehandlas motioner om obligatorisk miljönämnd,fristående kommunrevision, direktvaldakommundelsnämnder och indelningsfrågor. I anslutningtill förslag och uttalanden i propositionenbehandlas motioner om olika former avdemokratiutveckling. Slutligen behandlas också ettpar motioner om stöd till politiska kampanjer ochpolitiskt arbete.Utskottet avstyrker huvuddelen av de behandlademotionerna. Utskottet föreslår dock på en punkt etttillkännagivande för regeringen. Det rör frågan oms.k. folkinitiativ för att åstadkomma en kommunalfolkomröstning. Utskottet anser att den fortsattaberedningen av frågan i Regeringskanslet bör syftatill ett förslag av innebörd att folkomröstningskall hållas om av de röstberättigade begärdet.I betänkandet finns 35 reservationer och 10särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål för demokratipolitikenRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår ommål för demokratipolitiken. Därmed avslårriksdagen motionerna 2001/02:K58 yrkandena 2 och3, 2001/02:K60 yrkande 4 och 2001/02:K63.Reservation 1 (m)2. Genomgripande författningsreformRiksdagen avslår motion 2001/02:K60 yrkande 5.Reservation 2 (m, fp)3. SubsidiaritetsprincipenRiksdagen avslår motion 2001/02:K65 yrkande 1.Reservation 3 (kd)4. Grundlagsutredning medunderifrånperspektivRiksdagen avslår motion 2001/02:K67 yrkande 13.Reservation 4 (c)5. Den kommunala självstyrelsenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K58 yrkande1, 2001/02:K60 yrkande 10, 2001/02:K67 yrkande 9,2001/02:K230, 2001/02:K248 yrkande 2 och2001/02:K371 yrkande 33.Reservation 5 (m, c, fp)6. Det kommunala skatteutjämningssystemetRiksdagen avslår motion 2001/02:K60 yrkande 11.Reservation 6 (m)7. Domstolarnas ställningRiksdagen avslår motion 2001/02:K60 yrkandena 7och 8.Reservation 7 (m)8. Regionala självstyrelseorganRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K62 yrkande7, 2001/02:K67 yrkandena samt 2001/02:K371yrkande 16.Reservation 8 (c)Reservation 9 (fp)9. Åldersgränsen för rösträttRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K62 yrkande1 och 2001/02:K67 yrkande 3.Reservation 10 (v, c, fp, mp)10. Rösträtt för utländska medborgareRiksdagen avslår motion 2001/02:K66 yrkandena 2och 3.Reservation 11 (v, mp)11. Renodlat personvalRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K60 yrkande13, 2001/02:K62 yrkande 2, 2001/02:K64 och2001/02:K67 yrkande 6.Reservation 12 (m, c, fp)12. Kommunala utjämningsmandat m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K65 yrkande 2.Reservation 13 (v, kd)13. Skilda valdagarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K62 yrkande3 och 2001/02:K66 yrkande 1.14. InternetröstningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K60 yrkande15 och 2001/02:K70 yrkandena 15.Reservation 14 (m)15. Tillgänglighet till vallokalerRiksdagen avslår motion 2001/02:K62 yrkande 8.Reservation 15 (fp)16. näringsverksamhetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K205,2001/02:K305 yrkandena 1 och 2, 2001/02:K319,2001/02:K365, 2001/02:K366, 2001/02:Fi296 yrkande1 samt 2001/02:N312 yrkandena 5 och 6.Reservation 16 (m, fp)17. LaglighetsprövningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K271,2001/02:K305 yrkandena 3 och 4, 2001/02:Fi299yrkande 4, 2001/02:N312 yrkande 10 och2001/02:N370 yrkande 3.Reservation 17 (m, kd, fp)18. Kommunalt stöd till enskildverksamhetRiksdagen avslår motion 2001/02:K290.19. TröghetsregelRiksdagen avslår motion 2001/02:K381 yrkande 8.Reservation 18 (mp)20. Ekonomiskt stöd till enskildbarnomsorgRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K233,2001/02:K324 och 2001/02:K331.Reservation 19 (m)Reservation 20 (kd, c, mp)21. Ekonomiskt stöd till adoption ochinseminationRiksdagen avslår motion 2001/02:K390 yrkandena1 och 2.22. UtegångsförbudRiksdagen avslår motion 2001/02:K284 yrkande16.23. Kommunmedlemskap ochlaglighetsprövningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K265 och2001/02:K284 yrkande 1.24. Ställningstagande till beslut ikommunala företagRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900) såvitt avser 3kap. Därmed avslår motionerna2001/02:K60 yrkande 1 och 2001/02:K65 yrkande 5.Reservation 21 (m, kd, fp)25. Insyn i kommunala entreprenaderRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900) såvitt avser 3kap. 19 a §. Därmed avslår motion2001/02:K60 yrkande 2.Reservation 22 (m)26. Krav vid entreprenadupphandlingRiksdagen avslår motion 2001/02:K59 yrkande 1.Reservation 23 (v)27. Omstruktureringar inom den offentligasektornRiksdagen avslår motion 2001/02:K61.28. Insyn i fristående skolorRiksdagen avslår regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100). Därmedbifaller motionerna 2001/02:K60 yrkande3, 2001/02:K65 yrkande 6 och 2001/02:K66yrkande 18. avslår vidare motion2001/02:K59 yrkande 2.Reservation 24 (s, v)29. Obligatorisk miljönämndRiksdagen avslår motion 2001/02:K262.Reservation 25 (v, mp)30. Närvarorätt och öppenhet vidnämndsammanträdenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K289 och2001/02:K392.31. ÅterremissRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900), såvitt avser5 kap. 36 §. Därmed avslår motion2001/02:K58 yrkandena 4 och 5.32. Förtroendevaldas valbarhet ocharbetsvillkorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K66yrkandena 14 och 15, 2001/02:K381 yrkande 9 och2001/02:K417 yrkande 2.33. KommunrevisionRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K65 yrkande7 och 2001/02:K339.Reservation 26 (m, kd, fp)34. Direktvalda kommundelsnämnderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K62 yrkande4, 2001/02:K341, 2001/02:K371 yrkande 14 och2001/02:K424 yrkande 5 i denna del.Reservation 27 (v, c, fp, mp)35. Kommunala extravalRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K60 yrkande14, 2001/02:K247 yrkande 1, 2001/02:K368 yrkande7 och 2001/02:K385.Reservation 28 (m, fp)36. Återkallelse av uppdragRiksdagen avslår motion 2001/02:K247 yrkande 3.37. Avgående kommunstyrelseRiksdagen avslår motion 2001/02:K354.38. Proportionellt valsättRiksdagen avslår motion 2001/02:K356.39. samverkan övernationsgränserRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K67 yrkande8, 2001/02:K408 yrkandena 1 och 2 och2001/02:K419.40. Indelningen i kommuner och landstingRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K60 yrkande12, 2001/02:K62 yrkande 5 och 2001/02:K371yrkandena 1113.Reservation 29 (s, v) - motiv.Reservation 30 (c)41. Indelning i polisdistriktRiksdagen avslår motion 2001/02:K9 yrkande 3.42. Folkinitiativ om folkomröstningRiksdagen ger som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K65 yrkande 3,2001/02:K67 yrkande 5, 2001/02:K247 yrkande 2,2001/02:K340, 2001/02:K371 yrkande 4 och2001/02:N364 yrkande 23 och delvis motionerna2001/02:K66 yrkande 6, 2001/02:K344 yrkande 2 och2001/02:K368 yrkande 5.Reservation 31 (s, v)43. Beslutande folkomröstningRiksdagen avslår motion 2001/02:K67 yrkande 4.Reservation 32 (c)44. Medborgarförslag ochsjälvförvaltningsorganRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K65 yrkande4, 2001/02:K66 yrkande 5 och 2001/02:K371yrkandena 68.45. Demokratiska processer och ITRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K347,2000/01:K397 yrkande 1, 2000/01:K401 yrkande 7,2001/02:K66 yrkande 12, 2001/02:K67 yrkande 7,2001/02:K368 yrkande 8, 2001/02:K381 yrkande 7,2001/02:K389 och 2001/02:K424 yrkande 5 i dennadel och 2001/02:So618 yrkande 15.Reservation 33 (m, fp)46. Demokratibokslut m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K66yrkandena 710 och 13, 2001/02:K68, 2001/02:K344yrkande 1 samt 2001/02:K381 yrkandena 3 och 10.47. Lokal demokratiutvecklingRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K67yrkandena 1 och 2, 2001/02:K371 yrkande 1,2001/02:K383 yrkandena 1 och 35 och 2001/02:A226yrkande 4.48. OrganisationsstödRiksdagen avslår motion 2001/02:K69.49. Demokratifrågornas position i skolanRiksdagen avslår motion 2001/02:K66 yrkande 4.50. DemokratifolderRiksdagen avslår motion 2001/02:K66 yrkande 11.Reservation 34 (mp)51. ForskningsmedelRiksdagen avslår motion 2001/02:K66 yrkande 17.52. Etik i förvaltningenRiksdagen avslår motion 2001/02:K65 yrkande 8.53. Bidrag till politiska kampanjerRiksdagen avslår motion 2001/02:K66 yrkande 16.Reservation 35 (mp)54. Stödet till riksdagsledamöter ochpartigrupperRiksdagen avslår motion 2001/02:K418 yrkandena1 och 2.55. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i kommunallagen (1991:900),b) lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunalafolkomröstningar,i den mån lagförslagen inte omfattas av vadutskottet föreslagit ovan.Stockholm den 21 mars 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och HelenaBargholtz (fp).2001/02KU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI den beredning som föregått regeringens propositionhar ingått olika utredningar.Den mest omfattande av dessa har varit den s.k.Demokratiutredningen. Denna parlamentariska kommittéhade regeringens uppdrag att belysa de nyaförutsättningar, problem och möjligheter som detsvenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir.1997:01) och att utreda orsakerna till det sjunkandevaldeltagandet och föreslå åtgärder för att ökamedborgarnas delaktighet och engagemang i detdomokratiska systemet (dir. 1998:100). ram producerades en rad småskrifter ochforskarvolymer, vilka tillsammans avsågs utgöra ettbibliotek för studie i demokrati.Demokratiutredningen överlämnade i februari 2000sitt slutbetänkande En uthållig demokrati! (SOU 2000:1).En annan parlamentarisk kommitté,, hade regeringens uppdragbl.a. att föreslå åtgärder som ökar medborgarnasmöjligheter till insyn och deltagande i denkommunala demokratin och som stärker den kommunalarepresentativa demokratins funktionssätt och former(dir. 1999:98). Kommittén överlämnade i maj 2001sitt huvudbetänkande Att vara med på riktigt demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). Kommittén har härefter fortsatt sittarbete med ytterligare uppgifter.En särskild utredare, utredningen år2000, hade regeringens uppdrag att göra en teknisköversyn av vissa delar av valsystemet, bl.a. att seöver bestämmelserna om indelning i valdistrikt,regelsystemet avseende möjligheterna attförtidsrösta och att rösta i vallokal och formen förutlandssvenskars röstning samt föreslå ändringar avvallagens bestämmelser om valbarhetskrav så att destår i överensstämmelse med EU:s s.k. valrättsakt(dir. 2000:10). Utredningen avgav i januari 2001betänkandet Teknik och administration ivalförfarandet (SOU 2000:125). Huvuddelen av defrågor som tas upp i det betänkandet har varit uppetill riksdagsbehandling (prop. 2001/02:53, bet.2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). I den nuföreliggande propositionen tar regeringen upp fråganom roll och Internetval.Frågan om vissa ändringar i lagen (1994:692) omkommunala folkomröstningar har behandlats idepartementspromemorian Proceduren vid kommunalafolkomröstningar (Ds 2001:33).Vidare har en samlad utvärdering av deinflytandeformer självförvaltning,brukarinflytande m.m. som kompletterar detformella beslutsfattandet i kommuner och landstinggjorts av statsvetenskapliga institutionen vidGöteborgs universitet. Resultatet av utvärderingenoch en analys av de juridiska problem som dagensutformning av brukarinflytandet medför harpresenterats i departementspromemorian Ökademöjligheter till brukarinflytande (Ds 2001:34).Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande överdelar av de lagförslag som läggs fram ipropositionen.I har propositionen föranlett 13följdmotioner. Till ärendet har förts ett fyrtiotalmotioner som väckts under allmän motionstid ellermed anledning av annan proposition.Konstitutionsutskottet har berettutbildningsutskottet tillfälle att yttra sig överpropositionen och motioner i den utsträckning deberör utbildningsutskottets beredningsområde.Utbildningsutskottets yttrande finns i bilaga 3.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen anger en långsiktig strategi för attvärna och fördjupa folkstyrelsen och presenterar idetta syfte ett antal mål och handlingslinjer fördemokratipolitiken. Utgångspunkten är att detmedborgerliga deltagandet skall öka och ettdemokratiskt samhälle främjas. Dessutom föreslåsändringar i kommunallagen (1991:900), skollagen(1985:1100) och lagen (1994:692) om kommunala folk-omröstningar. Ändringarna innebär bl.a. attfullmäktige får besluta att medborgarna får väckaförslag i fullmäktige (medborgarförslag), attarbetsvillkoren för förtroendevalda i kommuner ochlandsting förbättras och att möjligheterna tillbrukarinflytande stärks samt att allmänheten skallha möjlighet till insyn i privatägda företag sombedriver verksamhet på entreprenad och iverksamheten i fristående skolor.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2002.Utskottets övervägandenMål för demokratipolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill långsiktiga mål för demokratipolitiken,som innebär en ökning av valdeltagandet ochav andelen medborgare som innehar ettpolitiskt förtroendeuppdrag samt bättre ochmer jämlika möjligheter att delta i denpolitiska processen. Utskottet avstyrkermotioner om avslag på propositionen och nyttförslag samt om vitalisering av demokratinefter andra linjer.Jfr reservation 1 (m).PropositionenRegeringen föreslår att skall godkännaförslaget att genom en aktiv demokratipolitikföljande långsiktiga mål skall uppnås:1 Valdeltagandet skall öka väsentligt i denationella och kommunala valen liksom ivalet till . Ett förstadelmål är att valdeltagandet skall öka ide allmänna valen 2002.23 En ökad andel av medborgarna skall innehanågon form av politiskt förtroendeuppdrag.Ett första delmål är att antaletförtroendevalda i kommuner och landstingskall öka med 10 000 . Antaletpersoner som i livet harinnehaft ett politiskt förtroendeuppdragskall också öka.45 Medborgarna skall ha bättre möjligheter äni dag att delta i och påverka denpolitiska processen. Andelen medborgaresom deltar skall också öka.67 Medborgarnas möjligheter att påverka denpolitiska processen skall bli mer jämlikaän de är . Andelen ungdomar,arbetslösa och personer med utländskbakgrund som deltar i den politiskaprocessen skall öka.8Regeringen anser att det finns behov av ensammanhållen och långsiktig strategi för att värnaoch fördjupa den svenska folkstyrelsen. I denna böringå åtgärder för att värna den representativademokratins traditionella kanaler för inflytande.Därutöver måste reformarbetet ta sikte på ettmedborgardeltagande också mellan valen. Arbetet börockså inriktas mot att lyfta fram värdet av samtaloch diskussion i en demokrati.Regeringen framhåller att det är angeläget attbedöma effekterna av de mål och åtgärder som anges ipropositionen. Regeringen avser därför att under2002 ta initiativ till utvecklandet av ettuppföljningssystem som möjliggör detta. Vidare avserregeringen att följa annat demokratifrämjande arbetei kommuner och landsting och att på lämpligt sättfortlöpande redovisa den svenska demokratinsutveckling i förhållande till de mål som anges ipropositionen.Regeringen framhåller också den centralavalmyndighetens viktiga uppgift att informeraväljarna om de allmänna valen.I sin diskussion av strategin för att värna ochfördjupa demokratin vill regeringen i samma andasom förespråka endemokratisyn som innebär att den svenskarepresentativa demokratin värnas. Detta förutsätterett brett medborgerligt deltagande. Deltagandet börske både via traditionella kanaler för inflytandeoch via nya kanaler.Regeringen betonar att de politiska partiernaockså har en uppgift som huvudinstrumentför den politiska maktutövningen och som bärare avfolkviljan. Enligt finns detinget demokratiskt acceptabelt alternativ tilldetta.Liksom vill regeringen dockäven betona samtalets och diskussionens betydelse idemokratin. En grundläggande utgångspunkt förregeringens demokratisyn är alla människors likavärde. Alla skall ha lika möjligheter att påverkasåväl sin vardag som samhällsutvecklingen i stort.Det är först när medborgaren har makt som hans ellerhennes skapande förmåga tas till vara, angerregeringen. Därför måste alla medborgare ha maktöver sina liv, och för att detta skall vara möjligtmåste medborgaren bl.a. ha del i makten översamhällsutvecklingen. Det betyder enligt regeringenatt det behövs vägar tillsammans med detraditionella i vilka medborgarna kan utöva sinmakt, både som individer och som medlemmar i ettkollektiv och att demokratin i annat fall riskeraratt bli elitistisk.Regeringen hänvisar till att flerademokratiutredningar har genomförts för att följaupp och utvärdera den svenska folkstyrelsen. Det hardock med tiden blivit allt svårare att reformera medutgångspunkt i utredningars förslag till förändradlagstiftning etc. Bilden av demokratins tillstånd ärenligt regeringen alltför motsägelsefull, och deförändringar vi står inför djupgående. Påindividnivå handlar det bl.a. om förändradeattityder, beteenden och levnadsvanor. Påstrukturell nivå handlar det exempelvis om att viblir alltmer beroende av omvärlden och att politiskabeslut fattas på fler arenor och nivåer i samhället.Hur detta påverkar demokratins förutsättningar ochfunktion är osäkert.Det finns enligt regeringen inte någotpåtagligt hot mot demokratin som styrelseskick mendäremot mot dess funktionssätt, och det ärbakgrunden till behovet av en sammanhållen ochlångsiktig strategi för att värna och fördjupa densvenska demokratin. Det politiska systemetslegitimitet och förankring måste upprätthållas ochförsvaras. En långsiktig strategi betyder enligtregeringen att det är nödvändigt attdemokratiutveckling kommer att vara ett prioriteratområde för en lång tid framöver.I propositionen redogörs för en rad åtgärder somvidtagits och planeras för att stärka demokratin.Sådana åtgärder redovisas senare i betänkandet.MotionerI motion 2001/02:K60 av m.fl. (m)yrkande 4 föreslås att skall begära attregeringen tillsätter en utredning om ökad makt förenskilda människor att råda över sitt eget liv.Motionärerna anser att den svenska folkstyrelsen börvitaliseras efter andra linjer än de som anges ipropositionen och vara ett långsiktigt arbete medbörjan i åtgärder för att stärka enskilda människorsmöjligheter att bestämma själva över sin egenvardag. Motionärerna anser att en samlad prövningbör göras av vilka uppgifter staten och kommunernaöver huvud taget behöver ta ansvar för.I motion 2001/02:K58 av de () föreslås att skall avslåförslaget att godkänna vad regeringen föreslår ommål för demokratipolitiken (yrkande 2) och begäraatt regeringen lägger fram ett nytt förslag till målför demokratipolitiken (yrkande 3). Motionären anseratt förslagen i propositionen inte ens kommer inärheten av en behövlig diskussion om de viktigaaspekterna på politikens tillgänglighet ochrekryteringsbekymmer. Utrymmet för lokala politiskabeslut måste bli större på de centrala organensbekostnad, och utrymmet för enskilda beslut måstebli större på politikens bekostnad. Motionären anseratt regeringen med dessa perspektiv som grundsnarast bör återkomma till med förslagtill långsiktiga mål för demokratipolitiken.Liknande synpunkter framförs i motion 2001/02:K63av (), där det begärs etttillkännagivande för regeringen om människors maktöver den egna vardagen. Motionären anser attregeringen gör ett allvarligt misstag ipropositionen genom att sätta likhetstecken mellanordet demokrati och den representativa demokratinoch därför mena att ett större antal politiker perautomatik kommer att öka demokratin totalt sett.Regeringen borde i stället enligt motionären börjamed att se vilket ansvar medborgarna själva kan tanär det gäller vars och ens vardag.Utskottets ställningstagandeSom regeringen framhåller i propositionen finns detbehov av en sammanhållen och långsiktig strategi föratt värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Istrategin bör ingå åtgärder för att värna denrepresentativa demokratins traditionella kanaler förinflytande och därutöver ta sikte på ettmedborgardeltagande också mellan valen. Arbetet bör,som regeringen också betonar, även inriktas mot attlyfta fram värdet av samtal och diskussioner.Utskottet delar således den bedömning som regeringengör och föreslår att godkänner vadregeringen föreslår om mål för demokratipolitiken.Motion 2001/02:K58 (m) yrkandena 2 och 3 avstyrkssåledes, liksom motionerna 2001/02:K60 (m) yrkande 4och 2001/02:K63 (m).Författningsfrågor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om utredning aven genomgripande författningsreform, avsubsidiaritetsprincipen som vägledande normför den demokratiska uppbyggnaden, av engrundlag som utgår från makt underifrån ochav förstärkt självstyrelse. Vidareavstyrker utskottet motionsyrkanden om attavskaffa det inomkommunalaskatteutjämningssystemet och om förstärkningav domstolarnas ställning.Utskottet avstyrker också motioner omdirektvalda regionala styrelseorgan ochregionalisering samt om avskaffande avlandshövdingämbetet och länsstyrelserna i sinnuvarande roll.Jfr reservationerna 2 (m och fp), 3 (kd) och4 (c) om olika aspekter påförfattningsöversyn, 5 (m, c, fp) om denkommunala självstyrelsen, 6 och 7 (m) om detkommunala skatteutjämningssystemet ochdomstolarnas ställning samt 8 (c) och 9 (fp)om regionalisering.MotionerMotionsvis föreslås andra vägar och åtgärder än desom redovisas i propositionen för att stärka dendemokratiska utvecklingen.I motion 2001/02:K60 av m.fl. (m)yrkande 5 föreslås att skall begära attregeringen tillsätter en utredning om engenomgripande författningsreform. Motionärernaframför tankar om ökad horisontell maktdelning ochanser att uppenbarhetsrekvisitet i 11 kap. 14 §regeringsformen bör tas bort så att domstolarna gesstörre möjligheter att kontrollera lagstiftningensförenlighet med grundlagen. De pekar vidare på atten författningsdomstol skulle kunna pröva dennafråga, avgöra tolkningstvister i fråga om vallag ochövriga lagar som rör det politiska systemetsfunktion samt övervaka de mänskliga fri- ochrättigheterna.