bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — När det gäller antalet platserinom den kvalificerade yrkesutbildningen föreslårModeraterna en fördubbling av antalet studieplatser.De nya platserna skall tillkomma utöver de som redanfinns i påbyggnadsutbildningarna och kompletterandeskolor (mot. 2002/03:A321 yrkande 5).Centerpartiet föreslår ytterligare 54 miljonerkronor till anslaget (mot. 2002/03:Ub503, i dennadel). pekar på att det finns ett stortbehov av kvalificerad yrkesutbildning påeftergymnasial nivå, och man vill därför öka antaletplatser för den kvalificerade yrkesutbildningen föratt tillgodose näringslivets efterfrågan.Centerpartiet understryker också vikten av att enhög kvalitet bibehålls vid en ökning av antaletutbildningsplatser. I motion 2002/03:Ub429 yrkande14 begär ett tillkännagivande attytterligare platser skall tillföras denkvalificerade yrkesutbildningen.I motion 2002/03:Ub257 (c) föreslås att flerplatser skall inrättas inom den kvalificeradeyrkesutbildningen. Motionären menar att det ärvärdefullt att kunna erbjuda utbildning till fleraorter, bl.a. för att kunna utveckla lokala näringaroch erbjuda vidareutbildning för ungdomarna påorten. Även i motion 2002/03:Ub404 (s) föreslås attantalet platser bör öka inom den kvalificeradeyrkesutbildningen eftersom den betyder mycket förorter som har svårt att få kvalificerad arbetskraft.En ökad volym skulle enligt motionären förbättramöjligheterna att tillgodose behoven i landets olikadelar och dessutom säkra en regional spridning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden om att anslaget skallavskaffas. Övriga motionsyrkanden bör enligtutskottets mening också avslås av . Vadgäller tillgången till utbildningsplatser stöderutskottet regeringens uppfattning att inteutöka omfattningen av den kvalificeradeyrkesutbildningen. Utskottet har av regeringenerfarit att den i budgetpropositionen aviseradeutgiftsbegränsningen på anslaget om 200 miljonerkronor för kommer att begränsas. Bedömningenär att det därmed kommer att bli möjligt att ocksåstarta helt nya kvalificerade yrkesutbildningar ävenunder 2003. Utskottet anser att den kvalificeradeyrkesutbildningen bör stärkas. Utskottetvill i sammanhanget peka på det storaanslagssparande som har funnits på anslaget underett antal år. Anslagssparandet tyder på svårigheteratt planera verksamheten . Utskottetanser därför att det är rimligt att Myndigheten förkvalificerad yrkesutbildning avgör antaletstudieplatser inom den ekonomiska ram som riksdagenfastställer. En större flexibilitet kan då uppnåsvilket bör förenkla planeringen för myndigheten.Utskottet utgår alltså ifrån att verksamheten under2003 i stort sett kommer att vara oförändrad iförhållande till 2002.Utskottet föreslår slutligen att riksdagenbemyndigar regeringen att fatta beslut om bidragtill kvalificerad yrkesutbildning som inklusivetidigare åtaganden uppgår till högst 1 556 070 000kr under åren 2004-2007.3 HögskoleverksamhetInledningI detta avsnitt behandlar utskottet avsnitt 7 ibudgetpropositionen och regeringens förslag när detgäller anslag till universitet och högskolor(anslagen 25:19-25:74) för samtmotioner i anslutning till dessa.Utskottet tar därefter upp ett antalmotionsyrkanden om principer för resursfördelningenoch om dimensionering och lokalisering avutbildning.ResultatRegeringen ger i propositionen en sammanfattanderedovisning av utbildningsverksamhetens omfattningt.o.m. Redovisningen bygger på statistikfrån (), den s.k. NU-databasen på och på Högskoleverketsårsrapport , som avser år 2001.Den grundläggande högskoleutbildningen omfattadeår 2001 totalt drygt 268 000 helårsstudenter, vilketär en ökning från året dessförinnan.Ökningen har relativt sett varit kraftigast - -vid de högskolor (utom vårdhögskolor ochkonstnärliga högskolor) som inte är universitet. Denminsta ökningen - - skedde vid konstnärligahögskolor. Antalet högskolenybörjare ökade någotmindre, nämligen i riket som helhet. Andelenhögskolenybörjare från arbetarhem har ökat, men denär fortfarande låg i förhållande till motsvarandeandel i befolkningen. De studerandes socialabakgrund varierar mycket mellan olika utbildningar.Av helårsstudenterna var kvinnor, samma andelsom föregående år. Andelen kvinnor blandhögskolenybörjarna ökade med en procentenhet till . Könsfördelningen var sned bland de examineradefrån flertalet av de stora grundutbildningarna.I forskarutbildningen ökade antalet nybörjare med16 % jämfört med . Den nedgång i antalet nyadoktorander som följde reform avforskarutbildningen har därmed brutits. Andelenkvinnor bland de nya doktoranderna ökade mellan åren2000 och 2001 till 47 %.I budgetpropositionerna harregeringen redovisat examinationsmål för vissautbildningar i den grundläggandehögskoleutbildningen och för forskarutbildningeninom olika vetenskapsområden. Målen avser perioden2001-2004. Regeringen har också satt uppplaneringsmål för den därpå följandefyraårsperioden, dvs. 2005-2008.För magisterexamen med ämnesdjup och förlärarexamen med inriktning mot harantalet examina 2001 varit så stort att det finnsanledning att räkna med att examensmålen förfyraårsperioden kommer att uppfyllas. Antaletcivilingenjörs- och arkitektexamina,sjuksköterskeexamina och lärarexamina med inriktningpå senare år låg på 22, 22 respektive av detantal som utgör mål för fyraårsperioden. Förhögskoleingenjörsexamen har regeringen intepreciserat något antal, men föreskrivit att antaletsådana examina skulle öka 2001 jämfört med närmastföregående år. Detta har också skett, men ökningenvar . Under tioårsperioden1990/91-2000/01 har antalet examina inom dettekniska området mer än fördubblats, främst genomandra tekniska examina än civilingenjörsexamen. har regeringen satt som mål attantalet psykologexamina skall öka. Antalet nybörjarei psykologutbildning har ökat mellan 2000 och 2001från 348 till 457. Regeringen gör bedömningen attmed en fortsatt antagning av den omfattningen hardet lagts en grund för att examinationen skall nåden nivå som regeringen fastställt som mål.Antalet examina i forskarutbildningen 2001uppgick för samtliga vetenskapsområden till enfjärdedel eller mer av det som satts som mål . Inom det tekniskavetenskapsområdet var antalet examina totalt ilandet av målet för perioden. Motsvarande andelför det humanistisk-samhällsvetenskapliga områdetvar och för 36 %.En fortsatt hög examination i forskarutbildningen ärangelägen, anser regeringen. Mot bakgrund avsatsningen på forskarskolor bör enligt regeringensbedömning en avsevärd ökning kunna ske under nästafyraårsperiod.De utbildningsuppdrag som lärosätena haft år 2001för antalet helårsstudenter totalt i dengrundläggande utbildningen har uppfyllts elleröverträffats av 10 statliga lärosäten samt Högskolani som har enskild huvudman. Övriga 17statliga lärosäten samt (med enskild huvudman) har haft färrehelårsstudenter än deras uppdrag omfattade. Längstifrån att uppfylla målet låg Högskolan på () och (). Totalt hadeuniversiteten och högskolorna av det antalhelårsstudenter som regeringen angett somutbildningsuppdrag. De konstnärliga högskolorna harinte haft något uppdrag av detta slag.Regeringen har också föreskrivit att ett visstantal helårsstudenter skulle finnas inom denaturvetenskapliga och tekniska områdena. Dessauppdrag har totalt för riket uppfyllts till 87 %.Detta är en minskning jämfört med föregående år dåmotsvarande andel var . Uppdraget när det gällerhelårsstudenter inom naturvetenskapligt och teknisktområde uppfylldes 2001 endast av två lärosäten,nämligen Lunds och . Längstifrån att uppfylla uppdraget låg Högskolan påGotland, , ochMitthögskolan (55, 70, 70 respektive ).Av de 35 statliga lärosätena samt Chalmerstekniska högskola och hade2001 endast 13 tillräckligt antal helårsstudenteroch helårsprestationer för att helt kunna utnyttjasitt takbelopp. Totalt för riket redovisadeshelårsstudenter och helårsprestationer i enomfattning som motsvarar av takbeloppen. Dehögskolor som låg längst ifrån att kunna utnyttjatakbeloppet var Högskolan på ochMitthögskolan (63 respektive ).Sju lärosäten hade ett särskilt åtagande medanledning av försvarsomställningen. Dessa lärosätenhar erbjudit personer som har berörts avförsvarsomställningen olika former av utbildningar.Intresset för utbildningarna har dock varit svagt,och de personer som förlorat arbetet på grund avförsvarsomställningen har fått andra arbeten.Regeringen konstaterar att samtliga sju lärosätenhar fullgjort sitt särskilda åtagande.Den naturvetenskapliga och tekniska utbildningen medsärskilt vuxenstudiestöd hade sammanlagt2 078 helårsstudenter. Antalet studenter iutbildningen minskar, eftersom ingen nyantagningskett efter . ärdet sista då lärosätena får särskilda medel fördenna utbildning. Regeringen avser att under höstenuppdra åt och att utvärdera denna särskildasatsning.Lärosätena har redovisat sina åtgärder när detgäller samverkan med det omgivande samhället. Flerlärosäten än tidigare beskriver att samverkanbedrivs på ett integrerat sätt i verksamheten ochmed ömsesidighet i förhållande till det omgivandesamhället. Endast ett lärosäte redovisar att detföljer upp studenterna efter avslutad utbildning.Många lärosäten förefaller enligt regeringen saknaen uppföljande och utvärderande del isamverkansarbetet över huvud taget.Högskoleverket har haft i uppdrag att kartläggaoch analysera hur högskolans utbildningsutbud bättreskall kunna svara mot framtida behov påarbetsmarknaden och därigenom bidra till ökadsysselsättning och tillväxt. Verket har funnit mångakonkreta exempel på hur avnämare ochutbildningsansvariga vid högskolan interagerar ilångsiktiga planeringsprocesser, vilket har förnyatutbildningsutbudet. På åtskilliga håll är ocksåsamverkansprocesserna mellan högskolan ocharbetslivet under fortsatt målmedveten utveckling. Iårsredovisningarna beskriver ett drygttiotal lärosäten hur arbetsmarknadens behov avkompetens på olika sätt påverkar utbildningarnasinnehåll och uppläggning.I svar på en enkät från har23 lärosäten uppgett att de under perioden 1999-2001deltagit i arbetet på regionala tillväxtavtal. Deviktigaste positiva erfarenheterna av detta arbeteanser de vara det utökade och stärkta kontaktnätetoch att kontakterna till viss del harsystematiserats. En del lärosäten lyfter i sinaårsredovisningar fram andra regionalasamarbeten, bl.a. olika initiativ för att skaparegionala s.k. innovationssystem. Teknikparker ochcentrumbildningar av olika slag är vanliga exempelpå lokal och regional samverkan.Regeringens bedömning är att universiteten ochhögskolorna i allt högre grad samverkar med detomgivande samhället, och att samverkan bör fortsättaatt utvecklas och högskolans roll i det livslångalärandet stärkas.Det internationella samarbetet inom högre utbildningbestår bl.a. av student- och forskarutbyten. InomErasmusprogrammet reste 2 726 studenter ut frånSverige och 4 924 studenter in. Tendensen är attErasmus inte längre expanderar. Internationellaprogramkontoret för utbildningsområdet har fått iuppdrag att analysera det sjunkande antaletutresande studenter och det relativt låga antaletlärare inom . Även Nordplus (utbytesprogram inom högre utbildning)har minskat i omfattning . Ett fåtallärosäten redovisar utbyten i Linnaeus-Palmeprogrammet.Ett antal lärosäten redovisar en kraftig ökning avantalet kurser på engelska.Under rubriken och genusperspektivredovisar regeringen att studievalen fortfarande ärkönsbundna och att kvinnorepresentationen är låg ivissa lärarkategorier. En fjärdedel av alla kurserhar en jämn könsfördelning bland studenterna, dvs.högst tillhör det ena könet. Andelen studentersom går på kurser med jämn könsfördelning har ökatfrån . Insatser görs på lärosätena föratt nå en jämnare könsbalans, men denna strävan geslägre prioritet än insatser som syftar till engenerell ökad rekrytering. Störst insatser görs påmanligt dominerade utbildningar. Andelen kvinnor somtar examen inom de mansdominerade utbildningarnaökar, medan motsvarande inte gäller män inomkvinnodominerade utbildningar. Fler kvinnor än mäntar ut examen inom den grundläggande utbildningen.Till forskarutbildning går betydligt fler avmännen än av kvinnorna vidare (4,av kvinnorna,9,av männen). Eftersom fler kvinnor än män tarut examen inom den grundläggande utbildningen utgörmännen dock av nybörjarna iforskarutbildningen. Högst andel kvinnor iforskarutbildningen finns inom det medicinskavetenskapsområdet och lägst andel inom det tekniska.Under den senaste tioårsperioden har andelen kvinnorbland dem som disputerar ökat med 11 procentenhetertill år 2001.Andelen kvinnor bland lärarna i högskolanfortsätter att öka, men fördelningen ser olika utberoende på personalkategori. Lägst är andelen blandprofessorerna, där den låg på . Möjlighetenför lektorer med tillräcklig vetenskaplig ochpedagogisk kompetens att inom ramen för sinanställning, dvs. utan att söka en särskilt utlystbefattning, befordras till professorer harutnyttjats i lägre grad av kvinnliga lektorer, menbland dem som ansökt om befordran har lika storandel av kvinnorna som av männen också blivitbefordrade.Högskoleverkets arbete med att utveckla modellerför att integrera genusperspektiv i jurist- ochekonomutbildningarna har visat sig framgångsrikt.Verket har också tillsammans med för genusforskning och Vetenskapsrådetbörjat ge ut en skriftserie om genusforskning ochhur genusperspektiv kan användas i utbildning ochforskning inom olika områden.Regeringen anser att det är av stor vikt attlärosätena dels gör riktade insatser på utbildningarmed ojämn könsfördelning, dels i sitt generellarekryteringsarbete införlivar kön som relevantfaktor jämte etnicitet och social bakgrund. Vidareär det viktigt att andelen kvinnor inomprofessorskåren fortsätter att öka. Lärosätena bördärför intensifiera sitt arbete med att nårekryteringsmålen och i högre grad öka andelenkvinnor på olika chefspositioner inom högskolan.Under 2001 hade och 29 statligtfinansierade lärosäten uppdrag att genomföra s.k.fullt miljöledningssystem och ytterligare sex mindrelärosäten ett mindre omfattande sådant uppdrag.Flera av de lärosäten som haft miljöledningsansvarunder eller kan påvisa konkretaresultat vad gäller minskning av sin direktamiljöpåverkan. Arbetet med miljöledningen har bl.a.lett till miljörevidering av kursplaner, nystart avforskningsprojekt med relevans för ett uthålligtsamhälle samt till ett avsevärt sparande när detgäller resande med flyg eller bil.Enligt regeringens bedömning bör arbetet medmiljöledningssystem fortsätta och integreras i denordinarie verksamheten vid lärosätena.Lärosätenas redovisning av kompetensförsörjningvisar att personalomsättningen inom universitets-,högskole- och forskningsmyndigheterna är ungefärdensamma som för statliga myndigheter totalt. Ettantal lärosäten har framfört att utbyggnaden avhögskolan har medfört en hård arbetsbelastning förlärarna. Kvinnornas genomsnittslöner (omräknade tillheltidslöner) är klart lägre än männens inom destatliga myndigheterna totalt. Detta gäller ocksåför universitets- och högskolemyndigheterna. Fleralärosäten strävar efter att öka andelen lärare somhar forskarutbildning och möter därvid en hårdnandekonkurrens. Problemet är särskilt stort inomvårdutbildningen. Svårigheterna att rekryterapersonal beräknas öka kraftigt isamband med att de stora pensionsavgångarna ägerrum.Försöksverksamhet med nyckeltal avseendeforskarutbildning och grundutbildning har genomförtsrespektive pågår. Regeringen avser att återkomma omde samlade erfarenheterna, när även detförsöksprojekt som pågår är avslutat.Anslag till universitet och högskolor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisaranslagen till universitet och högskolor enligt regeringens förslag.Det innebär:Anslag till de statliga universiteten ochhögskolorna för grundläggande utbildning15 376 222 tkrAnslag till de statliga universiteten ochhögskolorna för forskning ochforskarutbildning 7 724123 tkr25:71 Enskilda utbildningsanordnare påhögskole-området m.m. 1 875 181 tkr25:72 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. 554 204 tkr25:73 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbetevid vissa högskolor m.m. 341 243 tkr25:74 Ersättningar för klinisk utbildning ochforskning 1 730 619 tkrMotionsyrkanden om andra anslagsbelopp elleranslagsvillkor bör avslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3(kd) och 4 (c).PropositionenRegeringens förslag till anslagsbelopp underanslagen 25:19-25:74 framgår av sammanställningen ibilaga 2 till detta betänkande.Den grundläggande högskoleutbildningen har sedan1997 befunnit sig under stark expansion. Regeringenhar som långsiktigt mål att av en årskull skallha börjat studera i högskolan vid ålder.I budgeten tillfördes medel förytterligare ca 10 550 helårsstudenter fr.o.m. den 1juli. Regeringen har i årets budgetpropositionberäknat medel för halvårseffekten av dennautbyggnad. Likaså har regeringen beräknat anslagenmed hänsyn till den utbyggnad avsjuksköterskeutbildningen som inleddes och denytterligare utbyggnad som aviserades i förraårets budgetproposition (prop. 2001/02:1 utg.omr. Regeringen har också tagit hänsyn tillbehovet av resurser för att genomföra denreformerade lärarutbildningen, som bl.a. innebär attstudietiden för vissa slag av lärarverksamhetförlängs och att större delar av utbildningenhänförs till utbildningsområden med högreersättningsbelopp.Den utbyggnad av grundutbildningen som ligger tillgrund för de anslagsbelopp som regeringen nuföreslår är dock inte så stor som regeringentidigare hade räknat med att föreslå . För2003 finns ett generellt besparingskrav på somgäller för anslag för förvaltnings- ochinvesteringsändamål (prop. 2002/03:1 vol. 1 s. 149).För den grundläggande högskoleutbildningens del harregeringen valt att tillgodose detta genom attminska utbyggnaden av platser i stället för attgenerellt minska ersättningsbeloppen förhelårsstudenter och helårsprestationer. De nuföreslagna anslagsbeloppen för grundutbildninginnebär en ökning med , vilket enligtuppgift från motsvarar enökning med totalt ca 2 900 helårsplatser. Denutbyggnad som föreslås gäller även Chalmerstekniska högskola AB och Stiftelsen iJönköping, som får statsbidrag under anslaget 25:71Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdetm.m.För att uppnå ett effektivare resursutnyttjandeförslår regeringen en viss omfördelning mellanlärosätena, så att resurser förs från lärosäten medsvårigheter att rekrytera tillräckligt mångastudenter till lärosäten som bedöms kunna göradetta.Anslagsbeloppen till grundläggande utbildning harockså tillförts sammanlagt somen fortsatt kvalitetsförstärkning av humanistisk,samhällsvetenskaplig, juridisk och teologiskutbildning. I budgeten tillfördes för dettaändamål . Vidare haranslagsbeloppen beräknats för enkvalitetsförstärkning av utbildningsområdet vård medsammanlagt . I båda fallen harersättningsbeloppen för helårsstudenter ochhelårsprestationer justerats uppåt.Regeringen har också tillfört anslagen tillgrundutbildning sammanlagt för demerkostnader som följer av ett nytt avtal mellanstaten och Bonus Presskopias medlemsorganisationerom kopiering inom högskoleområdet. Anslagen harvidare pris- och löneomräknats med 2,46 %.Lärosätenas för de statligaavtalsförsäkringarna har de senaste årenfinansierats från ett särskilt anslag inomutgiftsområde 16. Regeringen har i regleringsbrevfördelat anslaget mellan lärosätena. I åretsbudgetproposition har i stället medlen för dessapremier förts över till respektive lärosätes anslagtill grundläggande utbildning och till forskning ochforskarutbildning. har i enskrivelse till utskottet meddelat enrättelse av uppgifterna i budgetpropositionen om hurdet sammanlagda beloppet är fördelat mellan de tvåslagen av anslag. Förändringen medför att ocksåersättningsbeloppen för helårsstudenter igrundutbildningen höjs i förhållande tilluppgifterna i propositionen. Uppräkningen på grundav premierna blir 3,5 %.Anslaget 25:19 universitet:Grundutbildning har tillförts försekretariatet för Östersjöuniversitetet (BalticUniversity Programme) och drygt 1,5 miljoner kronorför nationellt resurscentrum i biologi ochbioteknik, som tidigare finansierats under anslaget25:3 Utveckling av skola och barnomsorg.Anslaget 25:25 universitet:Grundutbildning har tillförts ytterligare drygt 4miljoner kronor på anslagsposten för stöd tillstudenter med funktionshinder. Stockholmsuniversitet har i uppdrag att fördela medel fördetta till de lärosäten som har stora kostnader försådant pedagogiskt stöd.Anslaget 25:29 universitet:Grundutbildning har tillförts drygt 1,5 miljonerkronor för ett nationellt resurscentrum i teknik,som tidigare finansierats under anslaget 25:3Utveckling av skola och barnomsorg.Anslaget 25:31 institutet:Grundutbildning har minskats med som istället anvisats på anslaget 25:63 Idrottshögskolani : Grundutbildning. Medlen avser vissundervisning i fysiologi.Anslaget 25:39 : Grundutbildninghar minskats med som avser verksamhetinom ämnesområdet biovetenskap. Motsvarande belopphar tillförts anslaget 25:49 till forskning och forskarutbildning har i regeringensförslag tillförts medel i enlighet med vad som iförra årets budgetproposition angavs somplaneringsförutsättningar . Således haruniversiteten i , , , ,och tillförts sammanlagt 17,9miljoner kronor för förstärkning av humanistiskforskning. De tre nya universiteten i ,och samt de högskolor som harvetenskapsområde har tillförts 63,9 miljoner kronor.Linköpings universitet har tillförts medel för dentekniska forskningen vid Campus och medel för gruvtekniskforskning. De universitet som utsetts tillvärduniversitet för de 16 nationella forskarskolornahar tillförts sammanlagt fördessa. och tekniskauniversitet har tillförts medel tillforskningsverksamheten vid rymd- ochmiljöcampus.Därutöver har anslagen förstärkts på följandepunkter.Tre lärosäten har tillförts medel för nyaprofessurer som inrättas för att åstadkomma enjämnare könsfördelning. får medelför en professur med inriktning mot tumörbiologi,för en professur medinriktning på hydrosfärteknik och Högskolan iHalmstad för en professur med inriktning mottillämpad matematik.Anslaget 25:20 : Forskning ochforskarutbildning har tillförts för attuniversitetet skall ta över metallbiologiskforskning från ().Bedömningen är att verksamhetens inriktning mothumanmedicin därmed skall säkras. Verksamheten hartidigare finansierats inom utgiftsområde 23 Jord-och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Anslaget 25:22 : Forskning ochforskarutbildning har tillförts 3 miljoner kronorför att ta över verksamhet med klimatforskning.Denna har tidigare finansierats inom utgiftsområde14 Arbetsliv.Anslaget 25:26 : Forskningoch forskarutbildning har tillförts 1 miljon kronorför att skall anställa en professor iStockholms historia.Anslaget 25:34 Kungl. Tekniska högskolan:Forskning och forskarutbildning har tillförts 6miljoner kronor för förstärkning av den tekniskaforskningen i södra miljoner kronor, som avser forskningsområdetbiovetenskap, har flyttats från anslaget 25:40 Växjöuniversitet: Forskning och forskarutbildning till25:50 : Forskning ochforskarutbildning.Även anslagen till forskning och forskarutbildninghar löne- och prisomräknats och tillförtsmedel för premierna för de statligaavtalsförsäkringarna.Anslaget 25:73 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. harförstärkts med i enlighet medtidigare lämnade planeringsförutsättningar. Beloppetär fördelat mellan de konstnärliga högskolorna,i och tio andra mindrehögskolor. Professuren vid medinriktning på tillämpad matematik finansieras underdetta anslag. i föreslåsta över en professur i tillämpad fysiologi frånKarolinska institutet. Medel för denna har beräknatsunder detta anslag. föreslås taöver verksamhet som avser forskning ombelastningsskador och som har finansieratsunder utgiftsområde 14 Arbetsliv.