bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — I verketsinterna riktlinjer anges också attdet är förstom personens funktionsnedsättningpåverkar hennes förmåga att utföraellerfå ett arbete som personen kankallas arbetshandikappad.Dokumentation om arbetshandikappkan bestå av en utredning av någonexpertinom AMV, exempelvis enarbetspsykolog, socialkonsulenteller liknande,eller av ett utlåtande från enextern expert, exempelvis i formav ettläkarutlåtande eller en remissfrån . I ettsärskiltlönebidragsprojekt som AMV påregeringens uppdrag genomfört åren1998-2000har en rad åtgärder vidtagits föratt åstadkomma fullgoddokumentation avarbetshandikapp i samband medbeslut om lönebidrag.En sökande som klassificerassom arbetshandikappad iförmedlingensregister skall lämna skriftligtmedgivande till detta.Klassificeringeninnebär att personen skall kunnafå tillgång till särskildainsatser förarbetshandikappade inklusivefördjupad service hos speciellhandläggareeller arbetsförmedling.En sådan särskild insats ärlönebidrag. Denna stödformförutsätter enligtAMS allmänna råd (AMSFS2001:20) att det föreligger ettdokumenteratarbetshandikapp. I första hand börhandikappet kompenseras genomhjälpmedel,anordningar eller personligtbiträde. Är detta inte möjligtellertillräckligt kan lönebidragbeviljas.Också en anvisning till skyddatarbete hos skallföregås averforderlig och dokumenteradutredning. Rekryteringsprocessen ini Samhallregleras i ett samarbetsavtalmellan AMS och bolaget. (dir. 2002:34)Styrning och inriktning av SamhallAB (se nedan)har till uppdrag att bl.a. seöver rekryteringsprocessen in iSamhall ochvid behov lämna förslag omförändringar.I detta sammanhang kan också nämnasatt sökande med arbetshandikappenligtAMV:s internt fastställdaprioriteringar skall ha störretillgång tillarbetsmarknadspolitiska åtgärderän övriga sökande. De indikatoreröververksamheten som verket publicerarvarje månad visar att dessa grupperocksåerbjuds arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i större utsträckning änandrasökandegrupper (senaste uppgifteråterfinns i Ure 2002:11).Med anledning av Moderaternaskrav på bl.a. offentligredovisning avarbetsmarknadspolitiska stöd tillarbetshandikappade kan nämnas att enradstatistiska och andra uppgifterom arbetsmarknadspolitiska stödtillarbetshandikappade publiceras irapporter från AMS. Det gällersåväl ilöpande statistik överprogramdeltagande som iårsredovisning ochkvartalsrapporter samtexempelvis i anslutning tillsärskildauppföljningsrapporter somregeringen begärt iregleringsbrev. Också ibudgetpropositionen redovisasuppgifter om sådana stöd.Att arbetslivet skall bli mertillgängligt för funktionshindradeär enuppfattning som förs fram avCenterpartiet och som utskottetsjälvfalletstår bakom. Samma inställningkan också sägas varaunderförstådd idirektiven till de båda pågåendeutredningarna omarbetsmarknadspolitiskaprogram för arbetshandikappaderespektive verksamhet.Effektiva metoder kan, somCenterpartiet mycket riktigtpåpekar,underlätta för arbetshandikappadepersoner att vara verksamma iarbetslivet.Det ovannämnda lönebidragsprojektetinom AMV kan nämnas som exempelpåmetodutvecklingsarbete. Projektethade till syfte att uppnåhögreeffektivitet och säkrad kvaliteti hanteringen och uppföljningenavlönebidrag.Uppdraget för SamhallMål och inriktning påverksamheten vid liksomavvägningen mellanskyddat arbete där och andraformer av insatser förarbetshandikappadepersoner tas upp i ett antalmotioner. Som framgått pågår förnärvarande enutredning om styrning ochinriktning av . Densärskilde utredaresom utsetts skall senast den 15mars 2003 ha övervägt följandefrågor:- analysera resultatet avSamhalls verksamhet iförhållande tillregeringens mål och krav påverksamheten,-- pröva Samhallsarbetsmarknadspolitiska uppdragoch vid behov lämnaförslag till ändringar,-- pröva ändamålsenligheten mednuvarande finansieringsmodell ochvid behovlämna förslag till alternativmodell,-- se över nuvaranderekryteringsprocess för anställningi ,-- föreslå alternativa insatser somkan kompensera en eventuellminskning avarbetstillfällen vid samt-- utvärdera nuvarandeassociationsform och analyseraomutgångspunkterna i proposition1991/92:91 om ombildning av Samhalltillaktiebolag är giltiga.-Flera motionsförslag om Samhallhar direkt anknytning till frågorsom tasupp i direktiven tillutredningen om Samhall.Utredningsarbetet böravvaktas. Förslagen avstyrks därförav utskottet.Lönebidrag m.m.I ett flertal motionsförslag omarbetsmarknaden förarbetshandikappadeförordar motionärerna att olikaaspekter på lönebidrag utreds. Ettantalmotionsförslag behandlar vidarefrågan om höjning av dets.k.lönebidragstaket.Samtidigt med den ovannämndautredningen om tillsattesockså enutredning om lönebidrag ochandra arbetsmarknadspolitiskaprogram förpersoner med nedsatt arbetsförmåga(dir. 2002:22).I den sistnämndautredningen skall prövas omnuvarandearbetsmarknadspolitiska program äreffektiva på dagens arbetsmarknad såattpersoner med nedsatt arbetsförmågadärigenom får ett stöd som möjliggörfördem att försörja sig med egetarbete. Vid behov skall densärskildautredaren föreslå förändringar.Vidare skall utredaren pröva ommålen för det flexiblalönebidragetuppfylls. Iutredningsarbetet ingårockså att analyserafinansieringsmodellen föranställning med lönebidrag ochOSA och attundersöka om och i vilken månomförhandlingar avlönebidragsnivåernagenomförs och vilka resultatsom uppnås. Vidare skallkvalitet ocheffektivitet i förhandlingsarbetetbelysas.Utredaren skall föreslåregelförändringar som - inom ramenför tilldeladeresurser - dels kan leda tillatt fler personer med nedsattarbetsförmågakan erbjudas anställning medlönebidrag, dels innebär att antaletövergångarfrån till den övrigaarbetsmarknaden ökar och dels medförsåväleffektivitet som kvalitet föralla inblandade parter ihanteringen avlönebidragen.Utredningsdirektiven omfattarockså en rad andra frågor,däriblandföljande:· Föreslå åtgärder för att ökaövergångarna från anställning medlönebidragtill anställning utan subvention.·· Bedöma och redovisa för- ochnackdelar med att medge lönebidragför redananställda som efter sjukdom ellerskada fått nedsatt arbetsförmåga.·· Föreslå hur regler ochersättningar till allmännyttigaorganisationer kanutformas så attarbetshandikappade skall kunnaberedas meningsfullaarbetsuppgifter.·· Pröva behovet av fortsattsärskilt stöd vid start avnäringsverksamhetinom ramen förarbetsmarknadspolitiken.·Som framgått anser utskottet attmånga av motionsförslagen liggeri linjemed vad som ingår iutredningsuppdraget. Utskottet anseratt det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktasoch är inte berett atttillstyrkamotionsförslag som kan innebära enutökning av ett redan nuomfattandeutredningsuppdrag. Inte hellerkan utskottet ställa sigbakomkrav på en översyn av hur lagen(1974:13) om vissaanställningsfrämjandeåtgärder används. Den sistnämndafrågan ingick i uppdraget tillutredningen(dir. 1997:8) Förbud motdiskriminering i arbetslivet avpersoner medfunktionshinder.Den nu behandlade utredningenliksom den tidigare berördautredningenrörande tillsattesefter ställningstagandenfrånarbetsmarknadsutskottet ibetänkande 2000/01:AU1. Dessagodkändes senare avriksdagen.I det sammanhanget uttalade sigutskottet också om nivån pålönebidragen.Utskottet gjorde bedömningen attlönebidragstaket på permånadinverkar menligt påmöjligheterna att skapalönebidragsanställningar.Utskottet såg starkasysselsättnings- ochfördelningspolitiska skäl attanpassa inkomstnivån som läggstill grund för lönebidraget merrealistisk nivå och utgick ifrånatt regeringen, när utrymme gavs,skullepröva möjligheterna att justeranivån på den maximala inkomst somfår läggastill grund för lönebidraget.Utskottet kan nu efter två årkonstatera att någon sådan justeringintehar gjorts. Den högstalönebidragsnivån är oförändrad.Utskottet har inteändrat uppfattning om behovetav en justering. Med kännedomom desvårigheter som möter mångaarbetshandikappade personer som villha en platspå arbetsmarknaden anserutskottet att det är angeläget attregeringensnarast och i positiv anda prövarmöjligheterna att höjalönebidragstaket.Enligt utskottets uppfattning ärdet rimligt att frigöraekonomisktutrymme för denna reform.Utskottet kan inte se att detskall varanödvändigt att avvakta resultatetav den ovannämnda utredningen innanensådan prövning görs.När det gäller motionsförslag omatt anställda med lönebidrag skallha rättatt kvarstå i arbete till vill utskottet anföraföljande. Efterriksdagsbeslut infördes från den 1september 2001 en ny tvinganderegel ilagen om anställningsskydd (LAS)som ger en arbetstagare rätt, meninteskyldighet, att stanna kvar ianställningen till ålder.I det utskottsbetänkande (bet.2000/01:AU10) som låg till grundförriksdagsbeslutet avstyrktearbetsmarknadsutskottetmotionsförslag om attpersoner som deltar iarbetsmarknadspolitiska programskall kunna delta framtill . Utskottetsmotivering var följande.Enligt 6 § förordningen(2000:634) omarbetsmarknadspolitiska programskall en anvisning varaarbetsmarknadspolitiskt motiverad.Det betyderatt den skall framstå somlämplig både för den enskilde ochur ettövergripandearbetsmarknadspolitisktperspektiv. Motsvarande gällerenligt 9 § förordningen (2000:630)om särskilda insatser för personermedarbetshandikapp.Enligt utskottets mening kan denhöjda åldern för rätt att stå kvarianställningen till inte få medföra att personeri olikaarbetsmarknadspolitiska programeller i olika former avsubventioneradeanställningar generellt skall hamotsvarande rätt att delta tilldenhögre åldern. Skäligheten måsteprövas mot de allmännaförutsättningarnasom gäller för de olikaprogrammen, vilket i allmänhet börleda tillslutsatsen att en insats inte ärarbetsmarknadspolitiskt motiverad urettövergripande perspektiv. Med tankepå att den som fyllt harsinförsörjning tryggad genomgarantipension är en anvisning iregel inteheller motiverad av hänsyn tillindividen. Utskottet vill emellertidinteutesluta att bedömningen i någotfall kan bli den motsatta. Tillexempelskall man kunna låta enlönebidragsanställning för enfunktionshindradperson fortsätta även om han ellerhon fyllt om detta ärbefogat.Detta kräver inte någon ändring inu gällande regler.Utskottet delade därmedregeringens bedömning i proposition2000/01:78 att några ändringarinte bör göras vad gällermöjligheten att delta iarbetsmarknadspolitiskaprogram, men ansåg att detta intefår innebära något absolut hindermot atten person som är över 65 årdeltar. Arbetsmarknadsutskottetfinner inteanledning att ändra detställningstagande som gjordes ibetänkande2000/01:AU10.Lönebildning, arbetsrätt respektivearbetslöshetsförsäkringDet råder - utifrån vitt skildautgångspunkter - bred politiskenighet omatt en väl fungerandelönebildning, arbetsrätt ocharbetslöshetsförsäkringhar betydelse för tillväxten.Däremot är spännvidden stor när detgällervalet av metoder.Chefen för ,generaldirektör ,har den 5november 2002 informeratutskottet om aktuella frågorrörandelönebildningen. Han erinrade om atten väl fungerande lönebildning bl.a.gerreallöneutveckling ochsysselsättningstillväxt, medförattkostnadsutvecklingen inteöverstiger den i våra viktigastekonkurrentländer,i så liten utsträckning som möjligtger upphov tillarbetsmarknadskonflikteroch åstadkommer jämställda lönermellan kvinnor och män.Konjunkturinstitutet har irapporten -Samhällsekonomiskaförutsättningar i () slagit fast attdenlångsiktiga löneökningstakteninte får överstiga 3,5 %per år.Generaldirektör bedömdedock att löneökningstakten ikommuner,landsting och staten kan komma attöverstiga under 2003.Industrinsparter, som skall ha ennormerande roll i lönebildningen,får svårt atthävda denna. Det finns enligtMedlingsinstitutets chef enbetydande risk attlöneökningarna inom offentligasektorn får överspridningseffekterframförallt då förhandlingarom nya löneavtal skall äga rum på ca80 %av arbetsmarknaden.I den information som lämnadestill utskottet frånMedlingsinstitutetssida ingick också uppgifter omavrapporteringar som gjortstillregeringen om dels hur decentrala förbundsparterna harregleratförutsättningarna för de lokalaparterna att genomförajämställdhetslagenskrav i träffade kollektivavtal,dels hur institutet har fullgjortettuppdrag om att i sinaöverläggningar medarbetsmarknadens parter behandlafrågan om hur jämställda löner kanfrämjas i kollektivavtal.Utskottet understryker vikten av enlönebildning som ligger inom ramenförvad som är samhällsekonomisktgodtagbart.Medlingsinstitutet, som enligt sininstruktion (2000:258) bl.a. hartilluppgift att samråda med parternaom de samhällsekonomiskaförutsättningarnaför förhandlingarna, har en viktigroll när det gäller att verka för envälfungerande lönebildning.När det gäller frågan omlöneskillnader mellan kvinnor ochmän fårutskottet anledning attåterkomma till denna viktiga frågasenare underriksmötet med anledning av motionersom väckts under allmännamotionstiden.Regeringen har dessutom aviseratatt en nationell handlingsplan förökadjämställdhet skall läggas framunder riksmötet.Utskottet kan konstatera attstatsministern iregeringsförklaringen hardeklarerat att det skall görasnoggranna analyser av utfallet avdeskärpningar som gjorts ijämställdhetslagen som bl.a.innebär attosakliga löneskillnader skallkartläggas och åtgärdas inom treår. Om såkrävs, är regeringen beredd attskärpa lagen ytterligare.I motioner från ,om att reformerarespektive göra en översyn av denarbetsrättsligalagstiftningen. Motionärernamenar att utformningen avdagensarbetsrättsliga lagstiftningpåverkar arbetsmarknadensfunktionssätt inegativ riktning.En arbetsrättslig översyn harslutförts i dagarna.Arbetslivsinstitutethar på uppdrag av regeringensett över behovet av attändra denarbetsrättsliga lagstiftningen såatt den uppfyller kraven påtrygghet ochinflytande för de anställdainom ramen för en flexibel ocheffektivarbetsmarknad. Genom etttilläggsuppdrag har det ocksåingått iArbetslivsinstitutets uppdrag attöverväga om det finns behov avattförstärka skyddet för dearbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt tillledighet i samband medföräldraskap. Utredningenavrapporterades den 12november 2002 och bereds nu iRegeringskansliet.I regeringsförklaringen togstatsministern upp vissa frågor medanknytningtill arbetsrätten och framhöll attlöntagarnas inflytande överarbetsvillkoroch arbetstid måste öka. Vidarepoängterades att antalettidsbegränsadeanställningsformer skallminska och möjlighetenatt fåtillsvidareanställning ökaliksom attanställningstryggheten förföräldralediga skall stärkas.Arbetsmarknadsutskottet företräderen annan syn än de ovannämndapartiernapå hur arbetsrätten påverkararbetsmarknadens funktionssätt.Utskottet anseratt trygghet och inflytandeför de anställda medverkartill attarbetsmarknaden fungerar mersmidigt och flexibelt och därmedbättre bidrartill tillväxt. Motionärernaförefaller ha i det närmastemotsattuppfattning.Utskottet avser att våren 2003behandla en rad motionsförslagomarbetsrätt från allmännamotionstiden i ett särskiltbetänkande.Utskottet kan inte hellerställa sig bakom de fyraborgerligaoppositionspartiernas syn på hurarbetslöshetsförsäkringen börutformas.Också i denna fråga är utskottetsgrundinställning att en försäkringsom ärså utformad att den ger trygghet iomställningssituationer bidrartill attarbetsmarknaden fungerar bättre ochtill att exempelvisstrukturförändringarinte skapar samma oro som annarsskulle vara fallet.I sitt yttrande tillfinansutskottet (yttr. 2002/03:AU1y)om ramarför utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetslivhar utskottetbehandlat motionsförslag rörandearbetslöshetsförsäkringen frånModeraterna,ochCenterpartiet och därvid redovisaten radinvändningar mot förslagen.Också i betänkandena /02:AU1respektive2001/02:AU5 har utskottet ställtsig avvisande till förslag frånsammapartier omarbetslöshetsförsäkringensutformning. Utskottet har inteändratuppfattning i denna fråga.EMU och arbetsmarknadenVänsterpartiet konstaterar i enmotion att man är motståndaretill attSverige blir medlem i Europeiskamonetära unionen, EMU. Partietefterfrågaren rad analyser av hur ettsvenskt EMU-medlemskap skullepåverka dearbetsrättsliga reglerna,framtida ställningstagandeninomarbetsmarknadsområdet och när detgäller trygghetssystemensutformning menockså och norrländsktnäringsliv bl.a. genom ett starkaretryck pågeografisk rörlighet från norrtill söder. menarattsambandet mellan EMU och rådandekönsmaktsordning medför behov avattanalysera den monetära unionenockså ur ettjämställdhetsperspektiv.Utskottet vill för sin delframhålla att det sker en radstrukturellaförändringar på arbetsmarknadenvare sig blir medlem i EMUeller ej.Detta bekräftas också såväl i denarbetsrättsutredning, Hållfastarbetsrätt- för ett föränderligtarbetsliv (Ds 2002:56), somArbetslivsinstitutetpublicerat som i enforskarrapport[1] som utgör enbilagatill utredningen.Varken Arbetslivsinstitutetsarbetsrättsutredning eller dennämndaforskarrapporten har dockbehandlat frågan om och i så fallhur ett EMU-medlemskap skulle påverkaarbetsrätten och förhållandena påarbetsmarknadeni övrigt samt jämställdheten. Dethar däremot skett i bl.a. andrastatligautredningar och forskarrapporter.EMU-utredningen (dir. 1995:128)initierade en rad studier när detgälldecentrala frågeställningar ochpresenterade i sitthuvudbetänkande, SOU1996:158 och EMU, ett antalöverväganden kring arbetsmarknadenochvalutaunionen. Dessainnefattade frågor om bl.a.anpassningskrav påarbetsmarknaden, lönebildning,arbetslöshet och arbetskraftensrörlighet. Ensärskild bilaga med rubrikenEMU, sysselsättningen och densvenskaarbetsmarknadensanpassningsförmåga finns fogadtill EMU-utredningenshuvudbetänkande (bilaga 13 tilldenna utredning).Den statliga utredning om EMUsom publicerats , SOU2002:16Stabiliseringspolitik ivalutaunionen, innefattar ocksåresonemang ochbedömningar av påverkan påarbetsmarknaden av ett EMU-medlemskap. Kommitténför stabiliseringspolitik för fullsysselsättning vid ett svensktmedlemskapi valutaunionen har tagit framen rad underlagsrapporter införsinaställningstaganden iutredningsbetänkandet.Företrädare förcentralorganisationer påarbetsmarknaden inom den enskildasektorn harutarbetat en gemensam rapport,benämnd partsgruppens rapport, somingår sombilaga 1 till det nämndabetänkandet. I andra bilagorbehandlas bl.a.EMU:s effekter på lönebildningenoch frågor om personalutbildning.Mot bakgrund av detomfattande offentligautredningsarbete omarbetsmarknads- och andraeffekter av EMU som redanutförts kan inteutskottet se att det i dagslägetfinns anledning att initiera någonanalysav den karaktär som Vänsterpartietefterfrågar.AMV:s organisation ochdecentralisering avarbetsmarknadspolitikenI motionsförslag frånModeraterna, ochCenterpartiet framförs kravpå stora förändringaravseendeArbetsmarknadsverket. Förslagenavser nedläggning eller kraftigbantning avAMV respektive besparingar ocheffektivisering avmyndighetsutövningen påarbetsmarknadsområdet.I föregående års budgetbetänkande(bet. 2001/02:AU1) behandladeutskottetrelativt utförligt en rad frågorom ochledningsform.Bakgrunden till detta var dels enskrivelse från regeringen,2000/01:142Arbetsmarknadsverkets organisation,dels ett antal motionsförslag somväcktsbåde med anledning av skrivelsenoch under allmänna motionstiden2001.Utskottet redovisade ibetänkande 2001/02:AU1 sin synpå såvälförändringarna i AMV:sledningsform som i fråga om destora förändringaravseende AMV som föreslagits imotioner. När det gällde densistnämndafrågan påminde utskottet om atten av arbetsmarknadspolitikensviktigasteuppgifter är att ge stöd till densom har det svårast att fåarbete.Drastiska förändringar kan varasvårförenliga medarbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiska mål. Utskottetmenade att det inte är realistisktatttro att offentligarbetsförmedlingsverksamhet kanbedrivas på ett effektivtsätt enbart i glest befolkadeeller arbetsmarknadssvaga regionersomFolkpartiet förordar.Utifrån vad som kan sägas varade grundläggande uppgifterna förAMV,nämligen matchning, medverkan tillkompetensförsörjning och aktiveringpågårför närvarande ettförändringsarbete inom verket medutgångspunkt från AMSs.k. Detta kanbeskrivas som en arbets- ochutvecklingsplanför hela verket med syfte attutveckla och upprätthålla högkvalitet iverksamheten.Regeringen anger ibudgetpropositionen att denföljer AMS föränd-ringsarbete och anser att detligger väl i linje med politikensinriktning.Regeringen har också uppdragittill Statskontoret att följa uppochutvärderaorganisationsförändringen. Förstadelrapporten skall lämnas tillregeringen i januari 2003.Utskottet vill också erinra om attregeringen iskrivelse 2000/01:142 om angav attförändringarna avverkets organisation skulleutvärderas och attregeringendärefter skulle ta ställningtill hur den fortsatta styrningenav AMVlämpligen bör ske.Arbetsmarknadsutskottet har noteratatt revisorer nu idagarnahar publicerat en rapport omStyrningen av AMS ochlänsarbetsnämnderna(Rapport 2002/03:2) där revisorernapekar på brister iresultatstyrningen avarbetsmarknadspolitiken. Rapportenär nu föremål förremissbehandling.Utskottet vill för sin del inteföregripa vare sig denna ellerRevisorernassenare ställningstagande ocheventuella förslag till riksdagen.Det är enligt utskottet viktigtatt regeringen informerarriksdagen omresultatet av den uppföljningoch utvärdering som görs avAMV:s nyaorganisatoriska ordning och ävenredovisar sin syn på hur styrningenavverket bör utformas.Centerpartiet betonar imotionsförslag betydelsen avatt arbetsmarknadspolitikendecentraliseras. Utskottetinstämmer i att regional och lokalförankring ochsamverkan i arbetsmarknadspolitikenär av stor vikt. Som utskottettidigarehar framhållit i olika sammanhang -senast i förra åretsbudgetbetänkande -är det viktigt att denarbetsmarknadspolitiskaverksamheten anpassas tillskilda förutsättningar och behov iolika delar av landet.Arbetsmarknadsnämnderna har enviktig roll i detta sammanhang.Nämnden ärett samarbetsorgan meduppgift att medverka tillatt denarbetsmarknadspolitiskaverksamheten inom ramen förden statligaarbetsmarknadspolitiken utformasutifrån lokala förutsättningar ochbehov(SFS 2001:623).Länsarbetsnämnden överlåter frågortill arbetsmarknadsnämnden ochdetskall i första hand ske ifrågor där ett utökat ansvarförarbetsmarknadsnämnden påtagligtökar förutsättningarna för enlokalanpassning av verksamheten. Enmajoritet av ledamöterna i nämnden,däriblandordföranden, skall utses påförslag av den eller de kommuner somberörs.Utöver företrädare för kommunen,arbetsförmedlingen ochlänsarbetsnämndenskall det i nämnden också ingårepresentanter för det lokalanäringslivetoch lokalaarbetstagarorganisationer.Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering,IFAU, konstaterade 2000i en studie (Working Paper 2000:6)av effekter av ett ökat lokaltinflytandei arbetsmarknadspolitiken attdecentralisering av beslutsfattandetill lokalnivå genom vad som benämnsarbetsmarknadsnämnder kan ökaeffektiviteten iden aktiva arbetsmarknadspolitikeneftersom kunskap om lokalaförhållandenkan utnyttjas fullt ut.Nackdelen är att centraltfastställdaarbetsmarknadspolitiska mål kan bliåsidosatta - exempelvis kanledamöternai nämnderna lägga vikt vid vissabefolkningsmål och strävanden attöverförapersoner från socialbidrag tillarbetsmarknadsåtgärder, vilket kanstå ikonflikt med nationella mål omgeografisk rörlighet ocheffektivitet iprogrammen.Utöver verksamheten iarbetsmarknadsnämnden skall närasamverkan mellanAMV och kommunerna också ske påen rad andra områden med anknytningtillarbetsmarknadspolitiken. Ettaxplock av aktuella exempellämnas i detföljande.Vid planeringen av de senasteårens omfattande riktadearbetsmarknadsin-satser, bl.a.bristyrkesutbildning påhögskolenivå för att ökasysselsättningen bland invandrarehar en nära samverkan ägt rummellan AMV,kommuner, landsting, företag ochparterna på arbetsmarknaden.