bet · GQ01NU2 · 2002-11-28 00:00:00 — De hänvisar till slutsatserna i denregionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87) ochmenar att selektiva stöd i sig har negativa effektersamt att de hanteras på ett sådant sätt att debidrar till att konservera näringsstrukturen ochförhindrar en utveckling. Politiken bör enligtmotionärerna utgå från människors egna initiativ ochansvar, såväl för sig själva som för sin hembygd.Varje region och varje bygd har sin styrka som bästkan tas till vara genom lokala initiativ.Företagandet är tillväxtens motor och därför börpolitiken underlätta för företagandet.Folkpartiets regionalpolitik genomsyras av ettunderifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i denenskilda individen, sägs det i motion 2002/03:N267(fp). Motionärerna förordar en ny inriktning avregionalpolitiken som innebär en övergång till lokalmobiliseringspolitik. Varje region har sina styrkoroch möjligheter som endast kan tas till vara genomlokala initiativ. Dock kan mobilisering av lokalaresurser aldrig kommenderas fram genom politiskabeslut. Tyngdpunkten ligger i decentralisering,nyetableringar, bra villkor för småföretag och lokalsamverkan. På många mindre orter har småföretagen betydelse för att skapa livskraft i bygden och"företagarandan" utgör en del av kulturen. Enpolitik som gynnar mindre företag är en politik somsäkerställer möjligheter till sysselsättning ochutkomst på landsbygden, menar motionärerna. Även närdet gäller stödområdesfrågor måste ettunderifrånperspektiv anläggas. Enligt motionärernamåste länen få mer att säga till om. De direktaselektiva regionalpolitiska stöden bör avvecklas sålångt det är möjligt. Generella satsningar i helaSverige på främst ett bättre klimat förföretagsamhet, kommunikations-, utbildnings- ochkulturområdena är ett bättre alternativ. Folkpartietser med oro på utspädningen av de regionalpolitiskastöden till allt större områden i landet.I motionen föreslås vidare att ett särskilt anslaginrättas i statsbudgeten för upphandling avgrundläggande samhällsservice i regionalpolitisktutsatta områden. Upphandlingen bör göras regionaltmed de regionala beslutsorganen som huvudman.Motionärerna ser gärna att det är privataentreprenörer som får sköta den upphandladeverksamheten.I motion 2002/03:N393 (kd) redovisaskristdemokratiska principer för regional utveckling.Politikens främsta uppgift är att bidra tillutvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet;sådana byggs när människor samverkar lokalt i ettunderifrånperspektiv. I första hand underlättasutvecklingen genom generella åtgärder som syftartill att ge goda förutsättningar för näringslivet.Målet är att hela skall leva och att varjekommun skall vara ett fungerande samhälle. Lands-och glesbygden kännetecknas av småföretagande.Kristdemokraterna förespråkar småskalighet medtillgång till service, fungerande kommunikationeroch en god miljö.Centerpartiet hävdar i motion 2002/03:N345 attväxtkraft bäst skapas underifrån. Först då kan denlokala utvecklingen ta fart. En stabil ochlångsiktig tillväxt som ger resurser till dengemensamma välfärden kan bara skapas när hela landetstår bakom. Bidragstänkandet inom regionalpolitikenär förbi. Det bör tydliggöras att ansvaret förutveckling måste ske på lokal och regional nivå ochatt utveckling inte kan kommenderas fram genomcentrala beslut. En översyn behövs av hur detregionalpolitiska stödet fungerar och betalas ut. Ensådan översyn bör kunna leda till att resurserfrigörs för regionala och lokalautvecklingsresurser. Regionerna bör ges störrefrihet att styra sin egen utveckling, både när detgäller tillväxtprogram och mätning av resultat.Ansvaret för att resurserna används på ett bra sättskall utkrävas av väljarna och inte av regeringeneller några institutioner.I motion 2002/03:N302 (mp) anför motionärernaatt ett av de viktigaste regionalpolitiskamålen är att förbättra regionernas ekonomiskastyrka och självständighet och att inte göradem beroende av regionalekonomiskt stöd. Debetonar vikten av att regionen utnyttjar sinakomparativa fördelar och mobiliserarkreativiteten bland regionens företag,organisationer, föreningar och boende. Ökadsjälvorganisering, decentralisering ochsjälvförvaltning behövs. Ett sätt att stödjadecentraliseringen är att ge lokala krafterökat inflytande över utvecklingen på lokal ochregional nivå och tilldela regionens invånareökad makt över de regionalpolitiska medlen.Vissa kompletterande uppgifterMål och inriktning för den regionalautvecklingspolitikenDe senaste årens omfattande omprövning avregionalpolitiken och det nya målet välkomnades avutskottet (bet. 2001/02:NU4). Inte minstmot bakgrund av osäkerheten omkonjunkturutvecklingen ansåg utskottet att det ärviktigt med ett relevant underlag för att kunna nåfram till målet om väl fungerande och hållbaralokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner).Utskottet konstaterade att de flesta LA-regionerkommer att få se sin befolkning minska, samtidigtsom andelen äldre ökar. Dessa prognosfakta taladeenligt utskottets mening för att målet bör omfattatillväxt i alla regioner. är detnödvändigt även fortsättningsvis att särskiltstimulera tillväxten i vissa regionalpolitisktprioriterade områden, t.ex. områden med permanentalägesnackdelar.Utskottet välkomnade också att det nya målet förden regionala utvecklingspolitiken inkluderar attservicenivån skall vara god i alla delar av landet.De framtida regionala tillväxtprogrammen kommer attutgöra en bas i det långsiktiga arbetet för enhållbar regional utveckling. Utskottet förutsatte ennära samverkan med annan planering, t.ex. denlångsiktiga planeringsprocessen förinfrastrukturinvesteringar och strukturfondsprogram.Vidare instämde utskottet i regeringens bedömningatt målen om ekologisk hållbarhet och jämställdhetbör komma bättre till uttryck i det fortsattaarbetet.Riksdagen behandlade enproposition om demokrati för det nya seklet (prop.2001/02:80, 2001/02:KU14) innehållande bl.a. vissafrågor av betydelse för underifrånperspektivet ochstärkande av den lokala nivån. Målen för en aktivdemokratipolitik är bl.a. att medborgarna skall habättre möjligheter att delta i och påverka denpolitiska processen samt att medborgarnasmöjligheter att påverka skall bli mer jämlika . En av ändringarna är att kommunfullmäktigefr.o.m. kan besluta om attmedborgarna får väcka förslag i fullmäktige(medborgarförslag). På en punkt gjorde etttillkännagivande till regeringen. Det rörde fråganom ett s.k. folkinitiativ för att åstadkomma enkommunal folkomröstning. bör den fortsatta beredningenav frågan i syfta till attfolkomröstning skall hållas om av deröstberättigade begär det.När det gäller uppgifts- och ansvarsfördelningenmellan de olika nivåerna i samhällsorganisationeninformerade statsminister iregeringsförklaringen om att enparlamentarisk utredning i frågan kommer atttillsättas. Enligt uppgift är ambitionen att enutredning med ett omfattande uppdrag kommer atttillsättas . Direktiven är underutarbetande. Uppgiftsfördelningen ochavgränsningarna mellan den statliga nivån,landstingen och kommunerna kommer att varagrundläggande i utredningsuppdraget. En viktigaspekt kan vara att se på den nuvarandesamhällsorganisationens förutsättningar att klaravälfärdsåtagandena i perspektivet av de storasamhällsförändringar som det svenska samhälletgenomgår. Bland annat kan nämnas de demografiskaförändringarna och förhållanden som sammanhänger medEU-medlemskapet.Upplysningsvis kan redovisas att folkmängdenminskade i 12 av 21 län under år 2001.Befolkningen i skogslänen, till vilka räknasVärmlands, , ,, , ochNorrbottens län, minskade från drygt 1 720 000personer till ca 1 712 000personer . Av Norrlandslänens54 kommuner var det bara 5 kommuner som ökadesin folkmängd , nämligen ,, , och Piteå.StödformerNär det gäller synen på och utformningen avregionalpolitiska stöd, pågår utredningsarbetenenligt flera linjer.I november 2001 beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare (f.d. landshövding ) för att se över insatserna för tillväxtoch företagsutveckling på regional nivå. Idirektiven (dir. 2001:103) konstateras att en mängdaktörer, på olika nivåer, har skapats för att främjanäringslivets utveckling genom information,rådgivning, utbildning och finansiering. Systemet ärinvecklat och delvis överlappande. Detta innebärsvårigheter att styra och följa upp insatserna ochatt använda de samlade resurserna på ettkostnadseffektivt sätt.Utredaren överlämnade betänkandetFöretagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101)till näringsminister i början avnovember 2002. Bland annat föreslås att också fortsättningsvis skall varaett fristående bolag, helägt av staten. De regionalaAlmibolagen bör förbli dotterbolag, och det bör inteläggas några nya myndighetsuppgifter på dessa,enligt utredaren. Han anser att det inte är möjligtatt minska antalet stödformer. I syfte att förenklaför företagarna föreslås att de bara skall behöva haen kontakt i sitt län (länets s.k. brevlåda) för attframföra alla ansökningar, förfrågningar och andraönskemål, vilka sedan får hanteras av länsstyrelser,länsarbetsnämnd och Almibolag.Vidare förordas en kraftsamling för att klarafinansieringen av de tidigaste skedena iinnovations- och företagsutveckling. Enligtförslaget skall tas ur Almislånefond och sättas av till en särskild fond försådd- och innovationslån i tidiga skeden, vilkenskall förvaltas av . Även medel från anslaget33:1 under utgiftsområde 19 bör kunna användas tillsådana insatser. Enligt utredaren kan härutöver ca50 tas av medel som används förmedfinansiering av EU-medel i de tvåutfasningsområdena och VästraGötaland, och vidare kan avanslaget 33:1 i övrigt öronmärkas för sådd- ochinnovationsfinansiering.En särskild översyn av stödformerna görs av eninformell arbetsgrupp inom Näringsdepartementet.Även företrädare för , () och länen ingår i arbetsgruppen.Bakgrunden är att RRV i rapporten -kvalitet i beslutsprocessen (RRV 2001:22) tillregeringen har lämnat olika förslag till hurkvaliteten i beslutsprocessen kring deregionalpolitiska företagsstöden kan förbättras.Enligt RRV:s uppfattning är riktlinjerna förstödgivningen så allmänt hållna att flertaletansökningar mer eller mindre faller inom policynsram. Vidare handläggs stödärendena i tur ochordning, vilket medför att stödansökningarna intekan ställas mot varandra. Om det inkommer fleransökningar än förväntat, är det RRV:s iakttagelseatt länsstyrelserna inte förmår att prioritera, utani stället generellt sänker bidragsnivåerna så attfler företag kan få stöd. RRV föreslår bl.a. attvarje länsstyrelse samlar riktlinjer ochpolicyuttalanden för företagsstöd i ett dokument.Enligt uppgift syftar arbetsgruppen till att skapaett kvalitetssäkringssystem. Hur rapporteringen avprojektet kommer att ske finns det för närvarandeingen uppgift om.Sysselsättningsbidraget ses överav ITPS enligt uppdrag från regeringen. Uppdraget,som gavs , syftar till att utvärderasysselsättningsbidragets effekter i förhållande tillstödformens syften, mål och utgifter. ITPS skall,vad avser arbetsmarknadspolitiska aspekter, samrådamed (). I bakgrundsbeskrivningen nämnsatt sysselsättningsbidragen i stor utsträckning varen generell bidragsform fram , dåreglerna ändrades så att bidraget blev merselektivt. Vidare refereras den regionalpolitiskautredningens (SOU 2000:87) bedömning att det ärmycket som talar för att de selektiva stöden tillstor del har en konserverande effekt och därmed harhämmat den långsiktiga utvecklingen. Merparten avremissinstanserna anser att sysselsättningsbidragetär ett framgångsrikt instrument.ITPS skall utvärdera stödformens effekter ochanalysera i vilka avseenden bidragetsutformning, bl.a. omläggningen till ettselektivt stöd, har inneburit för- ochnackdelar. Med effekter avses i dettasammanhang t.ex. ekonomisk tillväxt och ökadsysselsättning, inverkan på den regionalautvecklingen och på konkurrens samt pånäringslivets strukturomvandling. Analyserskall göras av om bidraget, före och efterregeländringen , medfört ökad förnyelse.Vidare skall bidragets betydelse för denregionala och lokala utvecklingen och förföretagens beslut om nyanställningar m.m.analyseras. Uppdraget skall redovisas tillRegeringskansliet senast den 1 april 2003.Utskottets ställningstagandeDe senaste årens omfattande omprövning avregionalpolitiken, vilken resulterat i en regionalutvecklingspolitik för hela landet, välkomnades avutskottet föregående år (bet. 2001/02:NU4).Utskottet ställde sig positivt till såväl det nyamålet som de nya resultatindikatorerna. I degrundläggande inriktningsfrågorna, vilka refereratsovan, står utskottet fast vid den uppfattning somredovisades hösten 2001.År 2002 började den regionala utvecklingspolitikengenomföras. I nästa års budgetproposition, avseendeår 2004, kommer resultatenavseende den nya politiken att kunna avläsas. uppfattning är det positivt att denregionala utvecklingspolitiken på ett mersystematiskt sätt kommer att kunna följas upp ochavläsas, bl.a. när det gäller ekonomisk tillväxt,sysselsättning och indikatorer som kan stämmas avmot de nationella jämställdhetsmålen ochmiljökvalitetsmålen. Inte minst anser utskottet attdet är viktigt att får en bättreresultatinformation och ett säkrare beslutsunderlag.När det gäller synen på den regionalautvecklingspolitiken anser utskottet, i likhet medregeringen, att engagemanget på den lokala ochregionala nivån är en avgörande faktor för enpositiv utveckling. Denna inställning gäller också ifråga om försöksverksamheten med självstyrelseorganeller de kommunala samverkansorganen. Såvälsjälvstyrelseorganen som samverkansorganen skallbesluta om användningen av anslagsmedel enligt sammariktlinjer som gäller för länsstyrelserna. I frågaom samverkansorganen är uppdelningen av uppgifteroch ansvar mellan dessa organ och länsstyrelsernainte helt avgjord (se avsnittet Allmännaregionalpolitiska åtgärder). Självklart äruppföljning av dessa nya arbets- och beslutsformerav stor vikt.I detta sammanhang förtjänar även att nämnas delokala programmen för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete. Programmen skall utarbetas inomramen för breda partnerskap på lokal nivå.Beträffande det lokala utvecklingsarbetet anserutskottet att det är positivt att så många initiativhar tagits av lokala utvecklingsgrupper,hembygdsföreningar och kulturföreningar för att fåden egna bygden att överleva och utvecklas och föratt skapa förutsättningar för sysselsättning.Också i flertalet av de här aktuella motionernabetonas den lokala nivåns och de lokala initiativensbetydelse. Varje region och varje bygd har sinstyrka och sina möjligheter, menar motionärerna.Utskottet har inte någon motsatt uppfattning pådenna punkt utan menar att utveckling kommer tillstånd genom ett samspel mellan insatser på denlokala, regionala och centrala nivån. Inte minstkommer detta att gälla i fråga om de regionalatillväxtprogrammen som skall utgöra en bas i detlångsiktiga arbetet för en hållbar regionalutveckling. Att även kulturen spelar en viktig rollär uppenbart. Vidare planeras, som tidigare nämnts,en utredning om kompetensfördelningen mellan denstatliga, landstingskommunala och kommunala nivån.Enligt utskottet bör den uthålliga tillväxtensbetydelse och därmed även miljöpolitiken ochjämställdhetspolitiken som uthålligatillväxtfaktorer betonas. I likhet med deuppfattningar som framförs i ett flertal motioneranser utskottet att företagsamheten är ytterstväsentlig för den regionala utvecklingen och för attfrämja sysselsättningen på landsbygden. Det kanerinras om att regeringen fattat beslut omett nationellt program för entreprenörskap blandunga. Programmet, som genomförs mellan åren 2002 och2004, skall bidra till att det skapas positivaattityder till entreprenörskap och tillnyföretagande. Vidare kan påminnas om den särskildaregionala stimulansen för småföretag i stödområde A,vilken syftar till att stimulera småföretagandet ide delar av landet som har de största geografiskalägesnackdelarna (prop. 2001/02:45, bet.2001/02:SkU12). Även EG:s strukturfondsprogram,regional projektverksamhet och de regionaltutvecklingspolitiska företagsstöden syftar till attfrämja nyföretagande, företagsutveckling ochföretagens innovationsförmåga. Utskottet serpositivt på att förstärkta jämställdhetsinsatserkommer att bedrivas inom ramen för olika åtgärder.Utskottet vidhåller den syn på företagsstöden somredovisades föregående år (bet. 2001/02:NU4 s. 76),nämligen att det är angeläget att minskaanvändningen av olika bidrag inom den regionalautvecklingspolitiken. Statens insatser bör i ställetinriktas på att utveckla system förkapitalförsörjning och att främja rådgivning ochnätverksbyggande. Det blir dock fråga om ensuccessiv förskjutning eftersom företag som uppbärbidrag i enlighet med dagens regler måste ha rimligaförutsättningar att förutse konsekvenserna av sinainvesteringar, anställningar eller lokaliseringar.Även den av utskottet framförda uppfattningen attalla nu befintliga stödformer kontinuerligt börifrågasättas, och med vissa intervaller utvärderas,är alltjämt giltig. Mot den bakgrunden har utskottet- i likhet med motionärerna bakom motion 2002/03:N345 (c) - uppfattningen att det är väsentligt attinriktningen och beslutsformerna avseende deregionala utvecklingspolitiska företagsstöden sesöver. Utskottet ställer sig emellertid inte bakommotionärernas uppfattning om det förväntaderesultatet av en sådan översyn.De aktuella motionsönskemålen i fråga omföretagsstöden anser utskottet inte kan ligga tillgrund för en förändrad politik. Med hänsyn till attde långsiktiga regionala problemens svårighetsgradutgör den huvudsakliga fördelningsnyckeln förmedelsfördelningen över landet av anslaget (33:1)Allmänna regionalpolitiska åtgärder inomutgiftsområde 19 har utskottet inte någon förståelseför den i motion 2002/03:N267 (fp) manifesteradeoron för "utspädningen" av de regionalpolitiskastöden till allt större delar i landet. Utskottetdelar inte heller uppfattningen i nämnda motion omönskvärdheten av ett nytt anslag i statsbudgeten förupphandling av grundläggande samhällsservice iregionalpolitiskt utsatta områden.Utskottet vill slutligen erinra om att det inte iförsta hand är åtgärderna inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling som bidrar tillatt uppfylla målen inom den regionalautvecklingspolitiken, utan regionalpolitiskahänsynstaganden inom andra politikområden.Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att bör avslå här behandlademotionsyrkanden.Myndighetsfrågor inom den regionalautvecklingspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ommyndighetsfrågor inom den regionalautvecklingspolitiken med hänvisning tillpågående översyn av roll ochuppdrag.MotionernaI två motioner, 2002/03:N239 (fp) och2002/03:N265 (fp), föreslås inrättande av englesbygdsombudsman. fyller enfunktion men en förstärkning behövs, ansermotionärerna. Enligt vad som sägs i förstnämndamotion bör det undersökas omglesbygdsombudsmannen kan knytas tillGlesbygdsverket. Såväl en enskild person somett företag, en kommun eller ett landsting, somanser att staten inte fullgör sina skyldighetert.ex. när det gäller grundservice i samhället,bör kunna anmäla detta tillglesbygdsombudsmannen.Vissa kompletterande uppgifterGlesbygdsverkets uppgift är att främst genompåverkan på olika samhällssektorer verka för godalevnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter förglesbygds- och landsbygdsbefolkningen i olika delarav landet med tyngdpunkten i skogslänens inre delarsamt i skärgårdsområdena. I myndighetens uppgiftligger också att verka för sektorssamordning mellancentrala myndigheter och statliga bolag.I propositionen rörande regionalutvecklingspolitik (prop. 2001/02: 4 s. 190) gjorderegeringen bedömningen att rollinom den nya politiken för regional utveckling börutvecklas och tydliggöras. Det kan finnas skäl attGlesbygdsverkets uppgifter fokuseras mera, menaderegeringen. Vidare aviserades att regeringen, efteren översyn, skulle återkomma till medförslag till hur verksamhet kanförändras för att bättre kunna stödja den nyapolitiken.Riksdagens revisorer avlämnade under hösten 2001ett förslag (2001/02: RR4) om att Glesbygdsverketsroll i regionalpolitiken bör ses över. Bland annatanser revisorerna att den geografiska avgränsningenav uppdrag bör förtydligas och attansvaret för utvecklings- och uppföljningsinsatserav stödet till kommersiell service bör renodlas. Ettannat problem som revisorerna påtalar gäller dendefinition som använder sig avför att beteckna gles- och landsbygd.Såväl revisorers förslag sommotionsförslag om olika myndighetsfrågor på detregionalpolitiska området behandlades föregående årav utskottet i budgetbetänkandet om regionalutjämning och utveckling, utgiftsområde 19 (bet.2001/02:NU2). Utskottet förklarade i betänkandet attdet är positivt till en översyn av Glesbygdsverketoch menade att revisorernas granskning avGlesbygdsverket påvisat att en sådan är angelägen.Med hänsyn till den aviserade översynen avstyrkteutskottet revisorers förslag samt de idetta sammanhang aktuella motionsyrkandena.Det kan vidare redovisas att ansvaret förkommersiell service nu har renodlats på så sätt atthela ansvaret för detta område har samlats hosKonsumentverket. Bland annat har Konsumentverketgetts i uppdrag att utveckla och testa nya lösningarinom det kommersiella serviceområdet under entreårsperiod med början år 2002.Vid ett regeringssammanträde i augusti 2002tillkallades en särskild utredare för att genomföraen översyn av roll och uppdrag inomden nya regionala utvecklingspolitik som riksdagenbeslutat om (dir. 2002:112). Utredaren (docent ) skall analysera vilken roll myndighetenbör ha i genomförandet av den nya politiken, hurmyndighetens uppdrag kan förändras för att samverkamed den nya politiken, om det är ändamålsenligt medmyndighetens nuvarande geografiska prioriteringaroch indelning av gles- och landsbygdsområden samtlämna förslag till eventuella förändringar av dessa.Vidare skall utredaren - om så föranleds avöversynen - föreslå dels förändringar avmyndighetsstrukturen för den regionalautvecklingspolitiken, dels nya tydliga, mätbara ochuppföljningsbara mål för myndighetens verksamhet.I uppdraget ligger att analysera förhållandetmellan och Jordbruksverketsuppgifter och vid behov lämna förslag för atttydliggöra ansvarsfördelningen dem emellan.Landsbygdspolitikens ökade betydelse inom EU:sgemensamma jordbrukspolitik skall beaktas.Dessutom skall utredaren analyseraGlesbygdsverkets roll i relation till övrigacentrala myndigheter av särskild betydelse förgenomförandet av den regionalautvecklingspolitiken, främst och skall redovisas senast den 28februari 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit attdet är av stor vikt att myndighetsorganisationen pådet regionalpolitiska området fungerar effektivt.Från och med år 2002 har politikområdet omformatstill en regional utvecklingspolitik. Politiken hargenomgått stora förändringar sedan Glesbygdsverketinrättades , och myndighetensroll har efterhand kommit att ändras utan att en merdjupgående genomgång av myndighetens verksamhet hargenomförts. Mot denna bakgrund anser utskottet attdet är positivt att en översyn av nuhar inletts. Det är enligt utskottets uppfattningmycket angeläget att hela myndighetsorganisationeninom den regionala utvecklingspolitiken fungerareffektivt. Utskottet anser att den pågåendeöversynen bör inväntas innan något ställningstagandekan göras i fråga om den framtida organisationen.Med det sagda avstyrker utskottet de här aktuellamotionsyrkandena.EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om EG:snuvarande struktur- och regionalpolitik medhänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete.PropositionenUnder utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling finns anslag för Europeiska regionalautvecklingsfonden (regionalfonden). Denna fondfinansierar delvis programmen inom målen 1 och 2(inklusive områden som får bidrag under enövergångsperiod) samt gemenskapsinitiativen Urbanoch Interreg III i sin helhet.