bet · GQ01NU3 · 2002-11-28 00:00:00 — Myndigheten fick betygetTillfredsställande i den ekonomiadministrativavärderingen (EA-värderingen) som presenterades i maj2002 av . Detta är en påtagligförbättring jämfört med då myndigheten fickbetyget Ej tillfredsställande. () har fört enfortlöpande dialog med myndigheten om detekonomiadministrativa läget. Ekonomifunktionen vidmyndigheten har förstärkts och arbetetmed att kvalitetssäkra verksamheten har fortsatt.Vidare bedömer RRV att årsredovisningen ochkoncernredovisningen för för år2001 i allt väsentligt är rättvisande. Myndighetenfick samma omdöme år 2000.Vissa kompletterande uppgifterMed anledning av regeringens resultatredovisning iföregående års budgetproposition konstateradeutskottet (bet. 2001/02:NU3 s. 16) att betydandeförbättringar skett i regeringensresultatredovisning i enlighet med de synpunkter somutskottet framförde i samband med beredningen avbudgetpropositionen för . Utskottet framhöllnyckeltal som ett bra verktyg förresultatuppföljningen och betonade vikten av attresultatindikatorerna i budgetpropositionen kommertill operativ användning i resultatredovisningen ochde slutsatser som dras av analyserna. Vidare ansågutskottet att arbetet med att utvecklaresultatindikatorer bör fortsätta och utvecklas inomramen för ett eventuellt fortsatt energipolitisktomställningsprogram.Beträffande verksamhetsområdet utskottet vikten av att de femresultatindikatorer som regeringen använder sig avvidareutvecklas samt att det övervägs om de på bästasätt förmår fånga upp måluppfyllelsen i en effektivenergimarknad. Vidare påpekades att det även kanfinnas behov av att konkretisera och ytterligareoperationalisera målet för elmarknadspolitiken isyfte att göra detta lättare att följa upp i form avt.ex. närmare bestämningar av innebörden av en säkertillgång på el och internationelltkonkurrenskraftiga priser.När det gällde verksamhetsområdet framhöll utskottet att deresultatindikatorer som används, dvs. pris- ochkonkurrensutvecklingen på naturgas- ochvärmemarknaden, är att betrakta som grova. Utskottetpoängterade i detta sammanhang behovet avytterligare konkretion och operationalisering föratt enklare kunna avgöra måluppfyllelsen.För verksamhetsområdet för ett uthålligtenergisystem bedömde utskottet deresultatindikatorer som används för att mätaeffekter när det gäller energipolitiska åtgärder påkort sikt som relevanta. Utskottet noterade dock attinsatserna beträffande åtgärder för effektivareenergianvändning är svårbedömda då enbartkvalitativa uppgifter lämnas i propositionen. Vidarekonstaterade utskottet, beträffande det långsiktigaenergipolitiska programmet, att det i propositioneninte fanns några närmare, specificerade mål för varesig energiforskningen, energiteknikstödet ellerintroduktion av ny energiteknik. Resultaten för detre områdena redovisas i form av anslagsutfall ochindikatorer för verksamhetens kvalitet och relevans.Utskottet gav uttryck för att en större fokuseringpå resultaten måste påbörjas, att det var önskvärtatt en ökad konkretion ges för målsättningen med detlångsiktiga programmet och att specifika,uppföljningsbara mål sätts upp förenergiforskningen, energiteknikstödet ochintroduktionen av ny energiteknik, inte minst medhänsyn till en eventuell fortsättning av programmen.En god grund för en sådan förhöjd ambitionsnivåfinns, menade utskottet, i det omfattandemetodarbete som pågått och sombl.a. redovisats i rapporten för uppföljningoch utvärdering av energipolitiska program(Ds 2000:14).I en reservation (m, kd, fp) framhölls,beträffande det energipolitiskaomställningsprogrammet, att resultatredovisningenmed all tydlighet visar att regeringens arbete medomställningen av energisystemet inte leder till deuppsatta målen. Den bristande måluppfyllelsen ochden fortsatt felaktiga inriktningen på politikenhotar enligt reservanterna att leda till allvarligakonsekvenser för vårt land, både miljömässiga ochekonomiska.I propositionen om samverkan för en trygg,effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop.2001/02:143) som behandlade våren 2002lämnade regeringen sin bedömning att indikatorer förenergiområdet bör tas fram som underlag föruppföljning av de energipolitiska målen. Regeringenkonstaterar att det inte finns någonsystematisk uppsättning indikatorer för uppföljningav energipolitiska mål och refererar bl.a.till vad näringsutskottet anfört i frågan. Ipropositionen sägs att regeringen anser attmetoderna för uppföljning av de energipolitiskamålen bör utvecklas. Därvid hänvisas till detuppdrag fått att ta framindikatorer på energiområdet som kan tjäna somunderlag för uppföljning av de energipolitiskamålen. Utskottet framhöll i sammanhanget (bet.2001/02:NU17 s. 37) sin positiva syn på detfortsatta arbetet med att vidareutvecklaresultatindikatorer på energiområdet.Statens energimyndighet gavs i regleringsbrev förår 2002 i uppdrag att ta fram indikatorer påenergiområdet som kan tjäna som underlag för enuppföljning av de energipolitiska målen. Myndighetenskulle redovisa ett första förslag till indikatoreri . En rapport med tidsserier för ett antalindikatorer skulle sedan lämnas . Iuppdraget skall beaktas resultatet av uppdragetunder rörande indikatorer för uppföljning avenergimarknadernas utveckling och effektivitet.I mars 2002 överlämnade om indikatorer på energiområdet (Indikatorerför uppföljning av energipolitiska mål -fas 1) till regeringen. I rapporten, vilken beskrivssom en förstudie, har målen för den svenskaenergipolitiken identifierats utifrån årsbudgetproposition (prop. 2001/02:1) och 1997 årsriktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84).Målen har kategoriserats under rubrikernaförsörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljö. Medutgångspunkt från de identifierade målen har sedanen lista med drygt 50 indikatorer sammanställts.Därefter har en översiktlig genomgång gjorts av detstatistiska underlag som finns för var och en avindikatorerna. Arbetet omfattar vilka tillgängligakällor som finns, statistikens kvalitet, hur långatidsserier som är möjliga och vilka brister somfinns i underlaget.Den 31 oktober 2002 överlämnade Energimyndighetentill regeringen en andra rapport (Energiindikatorer2002 - för uppföljning av energipolitiskamål), vari resultatet från indikatorarbetetredovisas. I den genomgång som görs av deenergipolitiska målen har även propositionen omsamverkan för en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143) inarbetats. Ilikhet med den tidigare rapporten har målenkategoriserats i grupperna försörjningstrygghet,konkurrenskraft och miljö. I rapporten redovisassedan tidsserier för 17 utvalda indikatorer.Redovisningen utgör den första i en serie av årligtåterkommande rapporter, sägs det. I förordet tillrapporten sägs vidare att urvalet av indikatorer kankomma att ändras för att utveckla ochförbättra publikationens innehåll eller till följdav ändrade behov.De indikatorer som valts ut och redovisas irapporten är följande. Andel energi från förnybara källor.1 Användningen av fossila bränslen iförhållande till totalt använd energi, fördelat påsektor.23 Självförsörjningsgrad (inhemskaenergibärare i förhållande till totalenergianvändning).45 Elproduktion i kraftvärmedrift(fjärrvärme och industri) i förhållande till totalelanvändning. Fjärrvärmeproduktion i kraftvärmedrifti förhållande till total fjärrvärmeanvändning.67 Maximalt uppmätt timeffektbehov för el,jämfört med installerad elproduktionskapacitet.81 Total marknadsandel för de tre störstaelhandlarna.23 Andel av slutkunderna för el som omförhandlatkontrakt, inklusive de som bytt elhandlare.45 Industrins energianvändning per förädlingsvärde,fördelat på några typiska branscher.67 Industrins elanvändning per förädlingsvärde,fördelat på några typiska branscher.89 Energipriser för industrikunder, inklusiverelevanta skatter.1011 Energikostnadens andel av de totala rörligakostnaderna, fördelat på olika industribranscher.1213 Energianvändningen för uppvärmning samthushållsel/fastighetsel/driftel per ytenhet försmåhus, flerbostadshus och lokaler.1415 Energipriser för hushållskunder, inklusiverelevanta skatter.1617 Hushållens energiutgifter (inklusive drivmedel) iförhållande till hushållens totala utgifter.1819 Koldioxidutsläpp, fördelade per sektor.2021 Svaveldioxidutsläpp, fördelade per sektor.2223 Kväveoxidutsläpp, fördelade per sektor.24Det kan även erinras om den utredning regeringentillsatt (dir. 2001:122) i syfte att se över detlångsiktiga energipolitiska programmet. Enligtdirektiven innefattar uppdraget att granska ochutvärdera insatserna inom 1997 års långsiktigaenergipolitiska program och analysera behovet avförändringar, lämna förslag till riktlinjer för denplaneringsperiod som inleds och redovisainsatser som skall leda till en långsiktigt hållbarenergiförsörjning. Vidare skall en fördjupad analysgöras av de resultat som nåtts inom ramen för detlångsiktiga energipolitiska programmet, ochutredningen skall då särskilt granska i vilkenutsträckning omvärldsförändringar har påverkatförutsättningarna för genomförandet av programmet.Uppdraget (särskild utredare: direktör ) skall vara avslutat senast den 1 juni 2003.Utskottets ställningstagandeDen statliga styrningen har byggtsupp kring mål- och resultatstyrning. Dennastyrmodell bygger på att och regeringenskall formulera övergripande mål för olikaverksamhetsområden, ställa preciserade krav påresultat och genom återrapporteringar kontrolleraatt målen uppfylls. Därvid vill utskottet framhållaatt den mål- och resultatredovisning som regeringenlämnar i budgetpropositionen är av väsentligbetydelse för styrningsmöjligheter. Isyfte att förbättra och vidareutveckla denresultatredovisning och resultatbedömning som lämnasi budgetpropositionen har utskottet och regeringenunder fört en konstruktiv dialog.Denna dialog har medfört att ett mer sakligtunderlag för de energipolitiska avgörandena vuxitfram, och utskottet har framförtflera positiva synpunkter på regeringensresultatredovisning på energiområdet.När det gäller den resultatredovisning ochresultatbedömning som regeringen avlämnar i åretsbudgetproposition vill utskottet inledningsvisframhålla att regeringens redogörelse på detövergripande planet uppfyller de krav påöverskådlighet och saklighet som riksdagenefterfrågar. Som tidigare framgått är denresultatinformation som regeringen lämnar ibudgetpropositionen koncentrerad till de treverksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrigenergimarknadspolitik och Politik för ett uthålligtenergisystem. Det sagda innebär dock inte att någoti sak ändras beträffande de synpunkter utskottetframförde i samband med behandlingen av föregåendeårs budgetproposition. Utskottet uttalade då bl.a.att arbetet med att utveckla resultatindikatorer börfortsätta som behovet av ökad konkretionoch specifika, uppföljningsbara mål för detlångsiktiga omställningsprogrammet betonades. Närdet gäller att utveckla resultatindikatorer förenergiområdet har utskottet med gillande noterat detarbete som på regeringens uppdraggenomfört. Utskottet kan konstatera att de avEnergimyndigheten framtagna indikatorerna på ett brasätt återspeglar flera av de energipolitiska mål somriksdagen fastställt. vill utskottetframhålla vikten av att indikatorerna kommer tilloperativ användning i regeringens framtidaredovisningar och bedömningar.När det gäller verksamhetsområdenaElmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitikutgår utskottet från att de synpunkter - utan att dehär upprepas - som framfördes i samband medföregående års bedömning av regeringensresultatredovisning beaktas i det fortsatta arbetet.Även beträffande verksamhetsområdet förett uthålligt energisystem hänvisar utskottet tillvad som anfördes vid föregående års behandling ochförutsätter att då framförda synpunkter iakttas avregeringen. Vidare utgår utskottet från att desynpunkter utskottet framfört även beaktas inomramen för den utredning regeringen tillsatt i syfteatt se över det långsiktiga energipolitiskaprogrammet.Utskottet noterar avslutningsvis attRiksrevisionsverket i revisionsberättelsen inte haravgivit någon invändning mot Statens energimyndigheteller . Därtill välkomnar utskottetatt förbättrat sitt betyg i denekonomiadministrativa värderingen somEkonomistyrningsverket presenterade i maj 2002.Riktlinjer för energipolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå en förändrad energipolitik. Utskottet stårfast vid tidigare uttalanden omenergipolitikens inriktning. Jämförreservationerna 1 (m, fp), 2 (kd) och 3 (mp).Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden som rörstängningen av . börinvänta att regeringen framläggerunderlag för en förnyad prövning. Jämförreservationerna 4 (m, fp, kd) och 5 (mp).PropositionenEnergipolitiken är inriktad på att skapaförutsättningar för effektiva energimarknader, engod försörjningstrygghet och en långtgående hänsyntill miljö, hälsa och klimat. Detta görshuvudsakligen genom insatser inom de treverksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrigenergimarknadspolitik och Politik för ett uthålligtenergisystem.Den 30 november 1999 stängdes den förstakärnkraftsreaktorn i . Den andra reaktornskulle enligt beslut ställas av före den 1juli 2001. Ett villkor för stängningen är dock attbortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskadelanvändning. redovisade regeringen i enskrivelse (skr. 2000/01:15) sin bedömning attriksdagens villkor inte var uppfyllda för enstängning av den andra reaktorn i före den1 . Regeringen bedömde emellertid att enstängning kan genomföras efter det att erforderligaåtgärder fått genomslag senast före utgången av år2003. instämde - på näringsutskottetsförslag (bet. 2000/01:NU3 s. 29) - i regeringensställningstagande. redovisade regeringenånyo i en skrivelse (skr. 2001/02:22) sin bedömning.Den förnyade prövning som regeringen genomförde år2001 visade att förutsättningarna inte hadeförändrats innan. delade dennabedömning (bet. 2001/02:NU3 s. 31). För närvarandegenomförs en förnyad prövning av om villkoren för enstängning av är uppfyllda. Regeringenavser att återkomma till under våren 2003med en bedömning om villkoren är uppfyllda.I juni 2002 beslutade regeringen, i enlighet medvad som presenterades i propositionen om samverkanför en trygg, effektiv och miljövänligenergiförsörjning (prop. 2001/02:143), om enförhandlingsman (generaldirektör ) meduppdraget att för statens del genomföraöverläggningar med industrin i syfte att förberedaen överenskommelse om en långsiktigt hållbar politikför den fortsatta kärnkraftsavvecklingen ochomställningen av energisystemet.Vid utgången av upphör de kortsiktigaåtgärder som vidtagits för att kompensera bortfalletfrån kärnkraftsreaktorerna i . För denfortsatta omställningen av energisystemet harriksdagen fattat beslut (bet. 2001/02:NU17) om en nyoch mer långsiktig inriktning för såväl främjande avförnybar elproduktion som en effektivareenergianvändning. Dessa åtgärder skall ersättamotsvarande åtgärder energipolitiskaprogram. Syftet är, sägs det i budgetpropositionen,att öka ambitionsnivån somteknikutveckling stimuleras och kostnaderna hållsnere.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion 2002/03:N227anförs att det övergripande målet förenergipolitiken bör vara en säker ochkonkurrenskraftig el- och energiförsörjning.Energipolitiken måste även anpassas till denavreglerade marknadens villkor. Statens roll börenligt motionärerna därför inskränkas till attfastställa de spelregler som skall gälla påmarknaden i allmänhet och i synnerhet vad gällermiljö, säkerhet och beredskap. Förutom attfastställa villkoren för marknadens aktörer skallstaten inte försöka styra över vilken teknik ellervilka produktionssätt som skall utvecklas. Detstatliga engagemanget och stödet bör begränsas tillatt omfatta grundläggande energiforskning samtutveckling och tillämpning av ny teknik. Negativaingrepp i energimarknadens funktionssätt, i form avsärskilda produktionsskatter och subventioner, bort. Vidare framhålls att det beslut riksdagenfattat om en förtida avveckling av kärnkraften måsterivas upp, då det leder till allvarliga negativakonsekvenser för samhällsekonomin, miljön ochjobben.Att målet för energipolitiken skall vara attfrämja en säker och konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning framhålls även i Moderatasamlingspartiets motion 2002/03:N301. Därutöverskall all energiproduktion klara högt uppställdamiljö- och säkerhetskrav, anförs det i motionen.Genom att tillämpa generella miljö- ochsäkerhetskrav för energiproduktionen behövs inte dendetaljreglering som kännetecknar den nu fördapolitiken. För att energimarknaderna skall kunnafungera behövs konkurrens och konkurrensen skallvara så fri som möjligt för att bästa resultat skallkunna nås. Motionärerna förordar därför etttillkännagivande om att detaljstyrning, särskatteroch subventioner inom energipolitiken skallavskaffas och ersättas av generella och högt ställdamiljö- och säkerhetskrav för all energiproduktion. Imotionen framhålls även att energipolitiken måsteinriktas på att skapa förutsättningar för en ökadelproduktion i syfte att möta den ökandeelanvändningen. Energipolitiken måste därförutformas så att det blir intressant att investera ien utökad elproduktion, det gäller inte minstutformningen av energiskattesystemet.Vidare riktas kritik mot avvecklingen avkärnkraften och yrkas på att beslutet om en förtidaavveckling av kärnkraften skall rivas upp. Imotionen redogörs för de negativa effekter enavveckling har för såväl sysselsättningen sommiljön. Därtill anförs att det är ett rimligt kravatt regeringen för skall redovisakonsekvenserna i form av samhällsekonomiskaeffekter, såsom effekter på sysselsättningen ochmiljön, av en fortsatt förtida avveckling avkärnkraften innan ytterligare elproduktion tas urdrift genom politiska beslut. Motionärerna pläderaräven för att skall börsintroducerasoch privatiseras. Skälet är att bör gesmöjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor medandra företag på den alltmer internationelltintegrerade energimarknaden. På en avregleradenergimarknad är en statlig aktör som Vattenfallbakbunden, inte minst finansiellt, sägs det imotionen.Att en avveckling av kärnkraften, vilken svararför cirka hälften av totala elproduktion,ytterligare ökar sårbarheten i det svenska samhälletsägs i motion 2002/03:Fö259 (m). En avveckling lederbl.a. till nedläggningar inom den elintensivaindustrin, vilken i huvudsak är lokaliserad iavfolkningsbygder. Den förda politiken får äveneffekter på försörjningstryggheten i Syd- ochMellansverige, leder till att importbehovet avelenergi ökar och har negativa effekter på miljön.I motion 2002/03:MJ420 (m) anförs att denfortsatta kärnkraftsavvecklingen bör stoppas avmiljöskäl. Motionärerna menar att den av regeringenförda energipolitiken har lett till kraftigt ökadekoldioxidutsläpp. Regeringen har medvetet bidragittill att risken för allvarliga klimatstörningar ökari och med avvecklingen av , sägs det imotionen. Elproduktionen från denna reaktor har nuersatts med import av kolkraftsbaserad el från bl.a.Danmark, vilket ökat utsläppen av kväveoxider ochsvaveloxid i närområdet.I motion 2002/03:N262 (m) framhålls attstängningen av har inneburit enförsvagning av hela den svenska elförsörjning ochatt stängningen utgör ett särskilt hot motSydsverige. Den förda politiken leder till ettberoende av utländsk kolkraft och en risk förframtida effektbrist, sägs det. Elförsörjningen iSydsverige är särskilt ansträngd som en följd avstängningen av . Enligt motionärerna ärdet enda som varaktigt kan förbättra situationen iSydsverige en fortsatt drift av kärnkraftverket iBarsebäck. måste bygga upp en tryggenergiförsörjning, där stommen i elförsörjningenskall utgöras av kärnkraften och vattenkraften, sägsdet i motionen. Den energipolitiska uppgörelsen somträffades bör därför rivas upp. 1bör återstartas och skall förbli idrift.Folkpartiet understryker i motion 2002/03:N264 attden politiska styrningen av energiproduktionen måsteförändras. Det är, anser motionärerna, intepolitiska beslut som skall avgöra valet avproduktionsform utan energipolitiken främjas bästgenom en fri produktion. Statsmakternas uppgiftskall begränsas dels till att fastställa kravbeträffande hälsa, säkerhet och miljö samt atttillse att dessa krav följs, dels till att främjaforskning och utveckling. Däremot skallstatsmakterna inte förbjuda någon specifikproduktionsteknik om den uppfyller ställda miljö-och säkerhetskrav. Inom de ramar som fastställsskall konsumentstyrning och marknadsekonomi råda.Det innebär att alla typer avproduktionsanläggningar, förutsatt att de uppfyllergenerellt ställda krav på hälsa, miljö och säkerhet,skall tillåtas.I motionen anförs även att kärnkraften börutnyttjas under hela den tekniska och ekonomiskalivslängd som är möjlig. Motionärerna understrykeratt de inte delar regeringens bedömning beträffandekärnkraftens avveckling. Då det saknas realistiskaalternativ till kärnkraften, motsätter de sig enförtida avveckling av denna. Avvecklingen avkärnkraften innebär, sägs det, en enormkapitalförstöring som kommer att innebäravälfärdsförluster för samhället. De negativaeffekter en avveckling har för miljön och förföretagens utvecklingsmöjligheter framhålls imotionen. Vidare anförs att åter bör tasi drift så snart det är möjligt. Motionärerna villinte heller, med hänvisning till det växande hotetfrån utsläpp av växthusgaser, utesluta en framtidautbyggnad av kärnkraften. En sådan utbyggnad skullegivetvis ske under förutsättning att de stränga kravpå hälsa, säkerhet och miljö som uppställs äruppfyllda, sägs det i motionen.Sverige har alltsedan avställningen av Barsebäcksförsta reaktor haft en ansträngd effektbalans undervinterhalvåret, sägs det i motion 2002/03:242 (fp).Utbyggnaden av produktionskapaciteten gårlångsammare än förbrukningen, sägs det. Detta medföratt importberoende av elektricitetsuccessivt kommer att öka . Enstängning av andra reaktor under år 2003kan få till följd att elmarknaden inte kan balanseratillgång och efterfrågan vid en s.k. tioårsvinter.Därför, menar motionärerna, borde planerna på enavställning av andra reaktor avlysassamtidigt som första reaktor åter tas idrift.I motion 2002/03:N390 anförsatt energiförsörjning skall tryggas genomen långsiktig och medveten energipolitik med fastaspelregler, där inhemska förnybara energikällorutgör en växande bas. Målet, sägs det, är ettekologiskt uthålligt energisystem utan drastiskaprisförändringar, elbrist eller andra betydandepåfrestningar på välfärd och sysselsättning. För attnå dit måste såväl energiutvecklingen somenergiskattesystemet präglas av en långsiktighet ochuthållighet. Motionärerna menar att det krävs attett nytt energiskattesystem utformas. Det nyaenergiskattesystemet måste utformas så attmiljöbelastningen minimeras som detsäkerställer tillgången på energi - framställd undertrygga och säkra förhållanden - till facila priser.Vidare krävs att omfattande insatser görs påområdena energiforskning och energitekniskutveckling.Kärnkraften bör avvecklas enligtmotionärerna. Avvecklingen skall dock ske i en taktsom medger att den förlorande elproduktionen kanersättas med energieffektivisering och ny el frånförnybara energislag. Det omställningsprogram som1997 års energipolitiska beslut innefattade har ännuinte lett till sådana resultat, konstateras det.Vidare framhålls att, inför prövningen av villkoreninför stängningen av andra reaktor, detbeslutsunderlag som föreläggs måsteomfatta en ekonomisk redovisning, enmiljökonsekvensanalys och en samhällsekonomiskanalys. Detta, menar motionärerna, måste riksdagenkräva av regeringen. Därtill bör regeringen vidtaerforderliga åtgärder för att tillse att inteelbrist uppstår, sägs det i motionen.I motion 2002/03:N271 (kd, m) framhålls att bl.a.risken för elbrist motsäger en stängning avBarsebäcks andra reaktor. Vidare anförs att Svenskakraftnät i en nyligen publicerad rapport har påvisatatt villkoren för en stängning av inteär uppfyllda när det gäller effektbalansen. Denenergiomställning som energipolitiskabeslut omfattade har inte heller lett tillförväntade effekter, sägs det i motionen.