bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Det måste klargöras attkommunen och skolan har ett åtagande som inte äravklarat förrän eleven uppnår kunskapsmålen förskolan. Därför bör skollagen skrivas om medutgångspunkt i att en individuell kunskapsrätt skallinföras. Det jag här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub240 yrkande 3.Jag menar att i likhet med vad som gäller förgymnasieskolan bör alla elever också i grundskolanges en individuell studieplan. Detta kan ske genomen ändring av grundskoleförordningen. Denindividuella studieplanen bör läraren upprättatillsammans med elev och föräldrar, och den bör gåsigenom vid varje utvecklingssamtal. Det är viktigtatt studieplanerna också medför ett större mått avintegration mellan praktiska och teoretiska ämnen.Genom en ökad målstyrning och ett förtydligande avkravet att alla elever i skall uppnåkunskapsmålen ökar också kraven på skolan attförmedla kunskaper anpassade efter varje elevsförutsättningar. Ansvaret att finna vägar för attuppnå målen och att anpassa skolarbetet efter delokala förutsättningarna skall ligga lokalt på varjeskola. En förutsättning för att klara detta är attskolan har en långtgående frihet att välja arbets-och organisationsformer. Det jag här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub240 yrkandena 4och 6.Även om skolan ger människan demokratiska verktygkan skolan bromsa människors delaktighet idemokratiska processer. I stället för att uppmuntraelever till samhällsengagemang genom att exempelvisskriva in i slutbetygen vad eleven engagerat sig iför föreningar i form avförtroendeuppdrag eller annat arbete riskerarungdomar som väljer att aktivera sig i föreningareller elevråd att få sämre betyg på grund av attderas engagemang upptar en del av skoltiden. Jagmenar att detta är olyckligt och leder till att ungamänniskor drar sig för att engagera sig isamhällsarbetet. Regeringen bör därför ta initiativtill att underlätta för ungdomar att engagera sig isamhällsarbetet i större utsträckning än utanatt deras möjligheter till bra betyg försämras. Detjag här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:K284 yrkande 2.Centerpartiet tycker att det är viktigt att detgår att överblicka utbildningsstrukturen. I det flera eftergymnasiala yrkesutbildningar,exempelvis påbyggnadsutbildningar inom komvux,yrkesteknisk högskola, vissa yrkesutbildningar inomfolkbildningen och kvalificerad yrkesutbildning. Hurdessa inordnas i utbildningsstrukturen, hur de kanvärderas om den studerande sedan vill läsa vidareoch hur vissa av dem finansieras är inte alltid heltklart. Regeringen bör därför göra en översyn och ensamordning av de eftergymnasialayrkesutbildningarna. Jag anser också att kommunenbör vara skyldig att tillhandahålla gymnasialvuxenutbildning. Reglerna bör motsvara dem förgrundläggande vuxenutbildning. Det jag här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub322yrkandena 14 och 16.Jag menar att erfarenheterna avförsöksverksamheten med lokala styrelser medföräldramajoritet visar att det är möjligt att gåvidare och införa lokala styrelser vid alla skolor.Då styrelserna blir permanenta bör derasbefogenheter avgränsas så att skiljelinjen mellanlärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskapoch föräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Detkan finnas anledning av se över styrelsernassammansättning i syfte att också bjuda in andra änföräldrar och elever att delta i styrelserna. Detjag här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub240 yrkande 12.7. Pedagogiskt ansvar i förskolan,m.m. (punkterna 7, 10, 17, 22, 29,45, 48 och 50) m, fpav (), (),(), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 7,10, 17, 22, 29, 45, 48 och 50 borde ha följandelydelse:7. Pedagogiskt ansvar i förskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub220 yrkande6.10. Förmedling av kunskaperRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub233 yrkande5.17. Lämna skolan när målen nåttsRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub222 yrkande4.22. Nationella provRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 4. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub222 yrkande 9samt avslår motion 2001/02:Ub287 yrkande 7.29. Indelning av basämnenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub222 yrkande5.45. LektorstjänsterRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub221yrkande 20 och 2001/02:Ub253 yrkande 4.48. Svenska för invandrareRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Sf334yrkande 2 och 2001/02:Sf400 yrkande 11 samtavslår motionerna 2001/02:Ub275, 2001/02:Ub292, 2001/02:Ub328,2001/02:Ub474, 2001/02:Sf255 yrkande 11 och2001/02:Sf399 yrkande 33.50. InflytandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 7. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub222 yrkande20 samt avslår motionerna 2001/02:Ub214 yrkande1, 2001/02:Ub215, 2001/02:Ub240 yrkande 12, 2001/02:Ub340,2001/02:Ub446 yrkandena 16, 17 och 19,2001/02:K381 yrkande 4 och 2001/02:A317 yrkande13.StällningstagandeVi menar att det är viktigt att förskollärare skallha det pedagogiska ansvaret i förskolan. Det är likaviktigt att behörig personal skall ha pedagogisktansvar inom förskolan som det är att behörigagrundskolelärare skall undervisa inom grundskolan.Det vi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub220 yrkande 6.Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper.Undervisning och annan verksamhet som syftar tillkunskapsutveckling måste stå i centrum för skolansarbete. Skolans legitimitet avgörs avundervisningens kvalitet och i vilken utsträckningskolan förmår vara en stimulerande plats förlärande. Väl utbildade lärare och tillgång tillspeciallärare är nödvändigt för att ge varje elev debästa förutsättningarna för maximal inlärning.Skolans professionella skall ha stor frihet attutifrån sin kunskap forma arbetet för att nå skolansmål. Den snabba kunskaps- och samhällsutvecklingengör att skolan måste prioritera grundläggande ochmer bestående kunskaper. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motion 2001/02:Ub233 yrkande 5.Vi menar också att skolgången i skallvara flexibel. Antalet terminer i skallinte vara fixerat. Eleverna kan gå vidare tillgymnasieskolan beroende på närde uppnår målen för . Det vi här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub222yrkande 4.Vi menar att nationella prov ger möjlighet attupptäcka elever som är i behov av stöd. De ger ocksåen samlad bild av skolans resultat. För att på bästasätt kvalitetssäkra den svenska skolan anser vi attobligatoriska nationella prov regelbundet skallgenomföras. De nationella ämnesproven i svenska,engelska och matematik skall vara obligatoriskaredan i tredje år. Det vi här haranfört bör tillkännage för regeringen somsin mening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub222yrkande 9.Lärarna måste ges tid och möjligheter attorganisera sin undervisning så att det inte längreär lite till alla utan mesta möjligt till var ochen. Den enskilde eleven har rätt att läsa i en taktsom passar hans eller hennes individuellaförutsättningar. Vi föreslår därför att läraren igrundskolans senare år ges möjlighet att organiseraundervisningen i olika kurser för olika elever. Förelever som har särskild fallenhet eller intresse förett ämne bör möjligheten till särskild kursinföras. Där kan tempot vara högre, och det skallfinnas möjlighet att, med stöd av läraren, fördjupasig i något kunskapsområde. Det vi här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub222yrkande 5.Det bör inrättas fler lektorat. Det finns fåmöjligheter för lärare att genom högre studier ochforskning kvalificera sig för nya tjänster.Lektorstjänster i gymnasieskolan har nästan heltförsvunnit sedan skolan kommunaliserades. Förkommunen är detta ett bra sätt att spara, medan detför skolan innebär en förlust av särskilt kompetentalärare. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub221 yrkande 20 och2001/02:Ub253 yrkande 4.Vi anser att kraven på svenska för invandraremåste skärpas och utbildningen individualiseras.Utbildningen i svenska skall skapas kring denenskildes behov och förutsättningar. För attåstadkomma detta bör invandrare få en check som dekan köpa undervisningen i svenska för. En modell medsfi-check ger makten till dem det berör. Närpengarna följer individen kommer konkurrensen mellanutbildningsanordnarna att höja kvaliteten.Konkurrens mellan studiearrangörer kan ge upphovtill ständiga förbättringar, och elevernas initiativoch ansvar kan få direkt uttryck i deras val avstudieplats. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Sf334 yrkande 2 och2001/02:Sf400 yrkande 11.Kommunala skolor bör göras mer självständiga iförhållande till kommunalpolitikerna. Med enskarpare nationell utvärdering behövs inte kommunalabeslutsfattare som ett led mellan den nationellaläroplanen och den enskilda skolan. Fördelarna medökad frihet och exempelvis eget budgetansvar förskolorna är kortare beslutsvägar och störremöjligheter att använda och utveckla personalenskompetens, initiativförmåga etc. En sådan utvecklingligger i linje med ambitionerna i läroplanen (Lpo94). Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening och därmed bifallamotion 2001/02:Ub222 yrkande 20.8. Sanktionsmöjlighet mot kommunerna, m.m.(punkterna 12, 27 och 44) m, c, fpav (), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 12,27 och 44 borde ha följande lydelse:12. Sanktionsmöjligheter mot kommunernaRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 8. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub240 yrkande10.27. Timplanens avskaffandeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 8. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub222yrkande 16 och 2001/02:Ub240 yrkande 5.44. LärarcertifikatRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 8. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub220yrkande 3, 2001/02:Ub233 yrkande 28,2001/02:Ub240 yrkande 14 och 2001/02:Ub253yrkande 3.StällningstagandeVi anser att det finns anledning att se översanktionsmöjligheterna mot kommuner i syfte attsäkerställa en nationellt likvärdig skola.Sanktioner bör eventuellt införas mot kommuner somtrots upprepad kritik av inte korrigerarbrister i den egna verksamheten. Staten måste setill att skolhuvudmän och skolledningar verkligennår målen. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2001/02:Ub240 yrkande 10.Redan i dag bör ett principbeslut fattas omavskaffande av timplanen. Med en utveckladmålstyrning och fler återkommande och utförligavärderingar av elevernas kunskapsresultat behövsinte timplanen. Det finns en inbyggd motsättningmellan målstyrningen i skolan och den tidsstyrningsom timplanen innebär. Det vi här har anfört börriksdagen tillkännage för regeringen som sin meningoch därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub222 yrkande16 och 2001/02:Ub240 yrkande 5.Ett särskilt lärarcertifikat, eller enlärarlegitimation, bör inrättas. Detta skulleinnebära en kvalitetssäkring av lärarutbildningenoch därmed höja kvaliteten i skolan. Certifikateteller legitimationen skall utfärdas efter godkändutbildning och genomgången praktik och skall delsinnehålla examensbevis från ämnesutbildning ochpedagogisk utbildning, dels visa genomgångenkompetensutveckling, fortbildning och eventuellyrkespraktik. Beslutet skall vara överklagbart ochfattas av rektor eller av en fristående nämnd. Detvi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub220 yrkande 3, 2001/02:Ub233yrkande 28, 2001/02:Ub240 yrkande 14 och2001/02:Ub253 yrkande 3.9. Flexibel skolstart, m.m.(punkterna 13, 19, 24 och 40) m,kd, c, fpav (), (), TomasHögström (m), (), (), (), UlfNilsson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 13,19, 24 och 40 borde ha följande lydelse:13. Flexibel skolstartRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 9. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub233yrkande 12 och 2001/02:Ub446 yrkande 5.19. Överläggningar om ett förändratbetygssystemRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 9. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub322 yrkande5.24. Skriftliga omdömen ochutvecklingssamtalRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 9. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub222yrkandena 8 och 10, 2001/02:Ub233 yrkande 18 och2001/02:Ub446 yrkandena 11 och 13 samt avslårmotionerna 2001/02:Ub287 yrkande 3 och2001/02:Ub342 yrkande 2.40. Utredning om hälsa och idrottRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 9. Därmedbifaller delvis motion 2001/02:So376yrkande 6.StällningstagandeBarn, vars föräldrar så önskar, skall få börjagrundskolan vid fem eller ålder, andra vidsju eller åtta. Övergången mellan förskola och skolabör ske för olika barn. Detfinns ett ordentligt spann i tiden som gör attbättre hänsyn kan tas till alla barns speciellaförutsättningar. Skolstarten bör vara individuelltflexibel och ske successivt. Det vi här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motionerna 2001/02:Ub233yrkande 12 och 2001/02:Ub446 yrkande 5.Vi menar att regeringen bör ta initiativ tillsamtal med riksdagspartierna för att nå enöverenskommelse om förändringar avseende betygen.Det behövs en bred överenskommelse om betygen så attbetygssystemet blir stabilt över majoritetsbyten.Det vi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:Ub322 yrkande 5.Vi menar att föräldrar i skollagen skalltillförsäkras rätt att få information och att detskall vara fritt för skolorna att ge sådaninformation genom utvecklingssamtal eller skriftligdokumentation. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionerna 2001/02:Ub222 yrkandena 8 och 10,2001/02:Ub233 yrkande 18 samt 2001/02:Ub446yrkandena 11 och 13.Trots de insatser som genomförts och de somaviserats av regeringen anser vi att frågan om barnsoch ungdomars hälsa är av sådan betydelse att det ärnödvändigt med en särskild satsning på skolansområde för att förbättra hälsoläget. Vi föreslårdärför att skall ges i uppdrag att seöver hur skolan dels kan stärka ämnet idrott ochhälsa, dels på annat sätt stimulera eleverna tillökad fysisk aktivitet och bättre matvanor. Arbetetbör genomföras och i samråd med andramyndigheter. Det vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmeddelvis bifalla motion 2001/02:So376 yrkande 6.10. Förändring av skolplikten (punkt15) m, fp, kdav (), (), TomasHögström (m), (), (), () och AndersSjölund (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. Förändring av skolpliktenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 10. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub233yrkande 15, 2001/02:Ub446 yrkande 6 och2001/02:Ub483 yrkande 1.StällningstagandeVi menar att elever med ofullständiga betyg skallerbjudas ett extra år inom . Ingen skalltvingas lämna utan godkända baskunskaperi svenska, engelska och matematik. En förlängningbör sättas in så snart det blir tydligt att elevenbehöver ytterligare tid. Elever som inte nåttgrundskolans mål skall erbjudas ettextra år så att de slipper gå vidare tillgymnasieskolan med otillräckliga grundkunskaper. Detvi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifallamotionerna 2001/02:Ub233 yrkande 15, 2001/02:Ub446yrkande 6 och 2001/02:Ub483 yrkande 1.11. Modersmålsundervisning, m.m.(punkterna 33, 51 och 53) vav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 33,51 och 53 borde ha följande lydelse:33. ModersmålsundervisningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 11. Därmedbifaller motion 2001/02:A317 yrkande 17samt avslår motionerna 2001/02:Ub408,2001/02:Ub455 (i denna del) och 2001/02:Sf399yrkandena 30 och 38.51. Skolbibliotekens verksamhetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 11. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub551 yrkandena3 och 4 samt avslår 2001/02:Ub551 yrkande 2.53. SponsringRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförts i reservation 12. Därmedbifaller delvis motionerna 2001/02:Ub357 och 2001/02:Ub460.StällningstagandeFör barn inom barnomsorgen, förskolan och låg- ochmellanstadiet handlar modermålsträning ochstudiehandledning om att lägga grunden till språketoch tänkandet. Modersmålet ger också förutsättningför att erövra en dubbel kulturidentitet.Vänsterpartiet vill ha en samlad genomtänkttvåspråkig utbildning från förskolan t.o.m.gymnasiet, och vi anser att det är viktigt attmodersmålslärarna ingår i skolornas arbetslag. Detvi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2001/02:A317 yrkande 17.Vänsterpartiet föreslår att ställer sigbakom målen i skolbiblioteksmanifest och attdessa integreras med målsättningarna för den svenskaskolan från förskola till högskola. I manifestetfastslås att skolbiblioteket spelar en viktig rollför utbildning och kultur, för att främja läs- ochskrivkunnigheten och förmågan att söka information.Ett antal grundläggande uppgifter anges också, t.ex.att stödja och främja de utbildningsmål som anges iskolans målsättning och läroplaner samt att geeleverna träning i att värdera och användainformation som en väg till kunskap, förståelse,fantasi och glädje. I manifestet fastslås också attkunskaper i biblioteksadministration,informationshantering och pedagogik är enförutsättning för att man skall kunna driva eneffektiv skolbiblioteksverksamhet. Ännu har ingenmyndighet fått i uppdrag att som tillsynsmyndighetkontrollera att bibliotekslagen följs, och det äroklart vilka sanktioner som eventuellt kan tillämpasmot det bibliotek eller den kommun som bryter motlagen. Vi föreslår därför att regeringen uppdrar åtSkolverket att i samråd med ansvara föratt främja, följa och utvärderaskolbiblioteksverksamheten. Det vi här har anförtbör tillkännage för regeringen som sinmening och därmed bifalla motion 2001/02:Ub551yrkandena 3 och 4.Vänsterpartiet menar att det är viktigt attsponsringen i skolan inte får inskränka påutbildningens självständighet. Lagarna som reglerarskolsponsring måste tydligt dra gränsen mellan sundföretagsmedverkan och ren reklam. Företagen måstehindras från att kräva skolorna på motprestationer.Utbildning skall föras på elevernas villkor, inte påföretagens. Skolan måste så vakt om undervisningensintegritet. är sponsring renmarknadsföring av en produkt till ungdomarna, ochdet är viktigt att skolan har en strategi för hurman skall förhålla sig till sponsring. Det vi härhar anfört bör tillkännage för regeringensom sin mening och därmed delvis bifalla motionerna2001/02:Ub357 och 2001/02:Ub460.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Öppna förskolan och familjedaghem(punkt 1) m, kd, c, fpav (), (), TomasHögström (m), (), (), (), UlfNilsson (fp) och ().Införande av maxtaxa innebär risk för färrealternativ och färre valmöjligheter för föräldrarnanär det gäller val av barnomsorg ochförskoleverksamhet. Vi vill erinra om deprincipiella synpunkter som vi framfört i sambandmed tidigare beslut i frågan.2. Hem-, livsmedels- ochkonsumentkunskap (punkt 36) kdav () och ().Kristdemokraterna vill framhålla vikten av ämnethem- och konsumentkunskap i . Kunskapenom konsten att laga mat minskar. Risken finns attdenna minskade kunskap resulterar i att maten ochmåltiderna blir mindre varierande och hälsomässigtmindre bra. Bristerna urholkar inte bara matkulturenutan också folkhälsan. Vidare visar statistik frånkronofogdemyndigheterna att många privatpersoner harekonomiska svårigheter. Vi menar att en förklaringtill detta säkert är att åtskilliga av dessa harbristfälliga kunskaper om hushållning och därmed omekonomi. Hem- och konsumentkunskap ger en bas förförståelse av hur individens och hemmets handlingaroch vanor har betydelse för ekonomi, miljö, hälsaoch välbefinnande för var och en och för samhället istort.3. Naturkunskap och teknik, m.m.(punkterna 37, 38, 47, 50 och 51) vav () och ().Vänsterpartiet vill understryka den betydelse dekommunala teknikskolorna har för att öka intressetför och kunskapen om naturvetenskap och teknik. Föratt öka antalet tekniker och naturvetare och för attvi skall fortsätta att vara i framkanten av denindustriella och innovativa utvecklingen, behövs ettförändringsarbete. Kommunala teknikskolor är enmetod för att lösa problemet med att skoltiden interäcker till för all den praktiska teknik som behövsför att ett intresse skall kunna grundläggas ochutvecklas på djupet. Speciellt för flickornas del ärteknikskolorna en möjlighet att lära teknik på ettannat sätt än bara i teorin. är det flickornasom saknar tillgång till verktyg och utrustning föratt prova sig fram. Kommunala teknikskolor skallkomplettera skolans och arbetslivetsteknikundervisning.Vi anser vidare att undervisning om den civilaolydnadens betydelse för hur demokratin vuxit framoch kan utvecklas bör vara ett större inslag i ämnensom samhällskunskap, rättskunskap och historia påhögstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan.Vi anser att den blinda lydnaden är ett hot motdemokratin. Det är delvis genom civil olydnad sombygger på principen om icke-våld som de reformer somlett till vårt demokratiska samhälle kommit tillstånd. I en demokrati borde varje medborgare kunnafå lika stort inflytande över besluten. Så är dockinte fallet eftersom de stora företagen inomoljeindustrin, tobaksindustrin, vapenindustrin,bilindustrin, bankvärlden osv. med sina lobbyister,sina ekonomiska påtryckningar och sin makt övermassmedierna kan undergräva förutsättningarna fördrägliga levnadsvillkor för flertalet människor påvår jord och för hela mänskligheten i morgon.Vänsterpartiet stöder den försöksverksamhet sompågår med lokala styrelser med elev- ellerföräldramajoritet. Det bästa och effektivaste sättetatt stärka elevernas och föräldrarnas makt är attdemokratisera alla skolor och göra skolorna tillsamlingsplatser i lokalsamhället. Detta är också enviktig nyckel till kvalitetsförbättring i skolan,inte minst i skolor där många av föräldrarna ärinvandrade och kan bidra med sina perspektiv ocherfarenheter för att utveckla skolan. Ett av destörsta hindren för ett engagerat kunskapssökandeoch en framgångsrik inlärning är nämligen den bristpå delaktighet som många elever och föräldrarupplever. Vi anser att försöksverksamheten börpermanentas, men då försöket är förlängt till den 30juni 2003 avstår vi från att reservera oss.Det behövs bättre kunskaper om skolbibliotekensbetydelse, och deras ställning behöver stärkas.