bet · GP01LU18 · 2002-04-02 00:00:00 — Förslagetär under behandling i ministerrådet (jordbruk). Iförslaget talas inte om märkning utan omidentifiering/spårbarhet. Detta innebär att enproducent skall veta vem man köpt råvaror av samttill vem man levererat sina produkter. Dessauppgifter skall systematiseras på ett sådant sättatt ansvariga myndigheter på begäran kan ta del avdem. Samtliga produkter skall dessutom ha någon typav identifiering, t.ex. partinummer (ett krav somfinns ). Syftet med förslaget är att omman upptäcker problem i sin produktion, så skall detgå att spåra och återkalla produkten.MotionenI motion L13 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att regeringen snabbt måsteutreda om även griskött och andra köttslag kanomfattas av samma typ av märkning som nötkött.Motionärerna hänvisar till att för ursprungsmärkningav nötkött gäller sedan den 15 september 2000särskilda regler som innebär att märkningen svensknötkött betyder att köttet kommer från djur som ärfött, uppfött och slaktat i (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att även annat kött, inklusive fågelkött, ännötkött märks med sitt ursprung och förutsätter attregeringen fortsätter att arbeta för en märkning avannat kött än nötkött. Med hänsyn till det pågåendearbetet inom EU som redovisats ovan finner utskottetinte skäl att föreslå någon åtgärd medanledning av motionen. Bifall till motion L13yrkande 2 avstyrks därför.Märkning av fiskUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden somgäller miljömärkning av vildvuxen fisk.Utskottet hänvisar till pågående arbete ochtidigare ställningstaganden från riksdagenssida.Allmän bakgrundRedan i augusti 1996 fattade de nordiskafiskeriministrarna beslut om att påbörja ett arbetemed miljömärkning av fisk. Inom ramen för dettaarbete har det utarbetats kriterier förmiljömärkning av vildfångad fisk. Kriteriernapresenterades vid det nordiska fiskeriministermötetpå . Det beslöts då attarbetet med miljömärkning av fisk skulle fortsätta.Sverige har aktivt deltagit i arbetet. Parallelltmed det nordiska arbetet finns ettkompletterande nationellt arbete under ledning avFiskbranschens . Det nationella arbetethar resulterat i ett policy- och måldokument samt ien schematisk beskrivning av relevanta miljöaspektersom kan tjäna som underlag för ett kommande arbetemed kriterier.Europeiska kommissionen har som observatör följtdet nordiska arbetet med kriterieutveckling ochaviserat ett meddelande. Meddelandet kommer troligenatt ta upp handels- och marknadsaspekter och kaneventuellt komma att utformas som komplement tillden nya marknadsordningen. Miljömärkning avvildfångad fisk finns kortfattat behandlad ikommissionens grönbok gemensammafiskeripolitiken, där det sägs att kommissionen harför avsikt att sätta i gång en debatt om ekologiskmärkning av fiskprodukter. Odlad fisk kan sedan år1999 miljömärkas enligt de principer som finnsangivna i EU:s förordning 91/2092/EEG om ekologisktproducerade livsmedel. Syftet är att skapa ettlegalt ramverk för märkningen inom gemenskapen medregler för certifiering och ackreditering. Enligtvad utskottet erfarit prioriterar regeringen arbetetmed märkning av fiskprodukter.Från och med den 1 januari 2002 skall fiskeri- ochvattenbruksprodukter som saluförs till konsument idetaljhandeln innehålla information om artenshandelsbeteckning (vetenskapligt namn ellerbeteckning), produktionsmetod (fångst vid havs-eller insjöfiske eller vattenbruk) och fångstzon(var fisken är fångad). Detta finns reglerat iartikel 4 om konsumentinformation i EU:smarknadsordning för fiskeri- ochvattenbruksprodukter. har det fattatsbeslut om tillämpningsföreskrifter till dennaartikel. Marknadsordningen i övrigt trädde i kraftden 1 januari 2000.Föreningen bildades på initiativ avolika organisationer inom den ekologiska rörelsen.KRAV är en ekonomisk kontrollförening för ekologiskproduktion med 28 rikstäckandemedlemsorganisationer. Föreningen bildades för attskapa en trovärdig märkning av ekologiska livsmedeloch förenkla för konsumenter att göra en miljöinsatsgenom sina dagliga inköp. Verksamhetsidén innebärframtagande av regler för ekologisk produktion,kontroll av att de efterlevs och information omKRAV-märket.KRAV-märket återfinns på livsmedel,produktionshjälpmedel i jordbruket samt textiliersom är ekologiskt producerade. KRAV kontrollerarbåde växtodling, djurhållning och förädling,distribution, fiskodling, biodling, vildväxande bäroch svamp, import, butiker och restauranger.Produktionen sker enligt för ekologiskproduktion.Föreningen har på nationell nivå tagit beslutom att utarbeta ett system för miljömärkning avvildfångad fisk. Detta arbete planeras vara klartunder . Inom det nordiska arbetet avvaktasdels kommissionens meddelande, dels resultatet avdet arbete som KRAV har inititerat.MotionernaI motion L13 av m.fl. (kd) framhållsdet svenska projektet för att etablera enmiljömärkning av vildfångad fisk. Motionärerna anföratt ett samarbete mellan myndigheter ochorganisationer i syfte att undersöka möjligheternatill kravmärkning av fisk har inletts och yrkar attinförandet av kravmärkning av vildvuxen fisk skallpåskyndas. Detta skall ges regeringen till känna(yrkande 3).Jonas m.fl. (v) anser i motion L14 attdet är angeläget med en utveckling av miljömärkningav vildfångad fisk. Det arbete som regeringen harredogjort för har pågått utannågot konkret resultat. Processen bör inte dra ut påtiden ytterligare. KRAV har redan kriterier förodlad fisk. Tillsammans med bl.a. fiskerinäringenoch förädlingsledet har KRAV nu inlett ett arbeteför att ta fram kriterier och bygga upp encertifieringsorganisation för vildfångad fisk.Enligt projektplanen skulle det finnasmiljömärkt vildfångad fisk på marknaden. Regeringenbör stödja detta arbete genom att anslå ettprojektstöd till utvecklingen av en märkning avvildfångad fisk. Detta skall ges regeringen tillkänna (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att regeringen i propositionen(2000/01:130) Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier uttalat att man anser att det ärangeläget med en utveckling av miljömärkning av fiskför att ytterligare stimulera en utveckling mot etthållbart utnyttjande av havsresurserna. Regeringenarbetar bl.a. inom det nordiska samarbetet för attfrämja en sådan märkning.Med hänsyn till det arbete som pågår för attåstadkomma ett märkningssystem för vildfångad fiskoch till att märkningsfrågan inte är alldelesokomplicerad, anser utskottet att motion L13 yrkande3 inte bör bifallas.När det sedan gäller motion L14 yrkande 5 om ettprojektstöd till KRAV:s märkningsarbete förvildfångad fisk kan det konstateras att det avKonsumentverkets regleringsbrev den 20 december 2001framgår att verket skall stödjakonsumentorganisationer och andra organisationer somengagerar sig i konsumentfrågor. Vidare framgår attunder skall miljöorganisationerskonsumentprojekt och projekt med inriktning pågrupper som vanligtvis inte nås avkonsumentinformation i tillräcklig utsträckningprioriteras. Utskottet anser att det inte börankomma på att göra några uttalanden vadgäller den närmare fördelningen av dessa medel ellerformerna för denna.Med det anförda förslår utskottet att riksdagenavslår motion L14 yrkande 5.MiljövarudeklarationerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om en utredning om ett märkningssystem förvarutranssport, LCA-baserade miljövarudeklarationer, beständig innehållsdeklaration samt informationskrav på producenter somanvänder GMO i sina produkter.Utskottet hänvisar till bl.a. tidigareställningstaganden från sida ochpågående arbete inom EU.BakgrundDe regler som behandlar genteknik finns i 13 kap.miljöbalken. Reglerna tillämpas enligt 1 § vidinnesluten användning och avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer. till 13 kap.miljöbalken finns i förordningen (1994:901) omgentekniskt modifierade organismer och iförordningen (2000:271) om innesluten användning avgenmodifierade organismer. De svenska bestämmelsernagrundas på motsvarande reglering inom EU.Bestämmelserna utgörs av flera EG-direktiv.Inom biotekniken, som omfattar det tekniskautnyttjandet av celler eller cellbeståndsdelar, harpå senare år det nya metodområdet, gentekniken,kommit att utvecklas. Genteknik utgör egentligen ettsamlingsbegrepp för flera olika metoder förisolering, mångfaldigande och inplanterande avgenetiskt material i levande celler. Gentekniken harsärskilt kommit att tillämpas inom forskningen ochväxtförädlingen. Regleringen av gentekniken inomjordbruk och handel är föremål för översynbåde inom landet och internationellt. Avtalet förinternationell handel med genmodifierade organismer Cartagenaprotokollet om biosäkerhet undertecknades i . Protokolletbygger bl.a. på försiktighetsprincipen så som denkom att formuleras i Riodeklarationen ommiljö och utveckling. Försiktighetsprincipen harockså beaktats vid utarbetandet av de ändringar somgjorts av EG-direktiven, som alltså ligger tillgrund för de svenska reglerna. De allmännahänsynsreglerna i 2 kap. innebär att detställs krav på försiktighetsmått och vidyrkesmässig verksamhet bästa möjliga teknik när enverksamhet eller åtgärd kan antas medföra skadaeller olägenhet för människors hälsa eller miljön.Vidare gäller den s.k. produktvalsprincipen även vidanvändning av biotekniska organismer.Jordbruksverket har meddelat utförliga föreskrifterom bl.a. aktsamhetskraven i författningarna lade fram betänkandetAtt spränga gränser Bioteknikens möjligheter ochrisker (SOU 2000:103). I betänkandet läggerBioteknikkommittén fram förslag om en svenskbioteknikpolitik i 21 punkter.Vid behandlingen av direktiv /220/EEG om GMO ijuni 1999 åtog sig ett antal länder inom EU ettfrivilligt moratorium. Vid miljörådet i oktober 2001hölls en öppen debatt om kommissionens nya förslagom spårbarhet och märkning. Från svensk sidakonstaterades vid mötet att målsättning äratt åstadkomma ett fungerande, tillförlitligt ochtrovärdigt system som möjliggör valfrihet föranvändare och konsumenter. En brist i det nuvarandesystemet är att GMO för s.k. innesluten användninghar otillräckliga krav på märkning . I fråga ommoratoriet för godkännanden sades från svenskt hållatt det bör finnas ett gemensamt spårbarhets- ochmärkningssystem innan nya tillstånd ges.SkrivelsenRegeringen betonar miljömärkningen som ettkonsument- och miljöpolitisk redskap. Vidarekonstateras att utvecklingen av miljömärkningssystemständigt pågår såväl inom det nordiska samarbetetsom inom EU.När det gäller LCA-baserademiljövarudeklarationer, dvs. deklarationer om envaras miljöbelastning under hela dess livscykel,hänvisar regeringen i skrivelsen till de slutsatsersom EU:s miljöministrar har antagit om en integreradproduktpolicy, IPP. Slutsatserna syftar till attvara ministerrådets gemensamma synpunkter på dengrönbok om IPP som Europeiska kommissionenpresenterade i februari 2001.Enligt regeringen är syftet med IPP attmiljöanpassa produkter under hela deras livscykeloch att göra dem mer resurseffektiva. Regeringenanför att under arbetet med IPP bl.a. harlyft fram att det är viktigt att tydliggöralivscykelaspekten och helhetsbegreppet på produktersoch tjänsters påverkan på miljö och hälsa.MotionenI motion L13 av m.fl. (kd) framförsuppfattningen att miljömärkningen är ett viktigtkonsument- och miljöpolitiskt redskap. Det finns ingen märkning som visar färdsätt eller hurlångt en vara har transporterats. Kortarefärdsträckor eller miljövänligare transporter är,enligt motionärerna, mycket angeläget för att minskautsläppen av växthusgaserna. Regeringen bör utredamöjligheterna till att ta fram ett sådantmärkningssystem. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 4).Samma motionärer yrkar i motion L13 att regeringenbör verka för enhetliga, lättillgängliga ochinternationellt övergripande system och metoder förframtagning av LCA-baserade miljövarudeklarationer.För att ta fram sådana deklarationer finns bl.a. enmetod benämnd LCA Livs Cykel Analys.Miljövarudeklarationen kan vara en s.k.egendeklaration där tillverkaren själv tar framdeklarationen eller en certifierad deklaration avett godkänt certifieringsorgan. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 8).Vidare framhåller samma motionärer i motion L13att många produkter har komplexamaterialsammansättningar som kan vara mycket svåraatt identifiera och särskilja vid destruering.Exempel på produkter som avtillverkningsföretag med framgång har kunnat märkasbeständigt med materialinnehållet är el- ochtelekablar. Motionärerna anser att sådan märkningbör kunna vidareutvecklas och omfatta även andraprodukter sammansatta av olika material. Det ansesangeläget att en beständig innehållsmärkning avprodukter uppmärksammas och stimuleras av regeringeni det konsumentpolitiska arbetet. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 9).Vidare yrkar samma motionärer i motion L13 attriksdagen bör ge regeringen som sin mening tillkänna att krav införs på de producenter som använderGMO i sina produkter att tydligt informera om dettaeftersom riskerna med GMO ännu är okända. Kunskapenom hur miljö och hälsa påverkas av genteknik ansesinte vara tillräcklig. Det är, enligt motionärerna,angeläget att genforskningens stora potential förmedicinska, livsmedelstekniska och ekonomiskaförbättringar inte motverkas, men åliggerdet den politiska makten på såväl nationell someuropeisk nivå att i möjligaste mån skyddamedborgarna från oönskade och okända konsekvenser avdenna utveckling (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeAv skrivelsen framgår att regeringen och dessmyndigheter på såväl nationell som internationellnivå kontinuerligt arbetar för att utvecklamiljömärkningssystemen. Utskottet finner därför inteskäl att föreslå någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motion L13yrkandena 4, 8 och 9.Vad sedan gäller genmodifierade produkter villutskottet erinra om att miljö- ochjordbruksutskottet i det av godkändabetänkande /02:MJU5 uttalat att det genommärkning tydligt skall framgå att en produktinnehåller GMO och att ett motsvarandemotionsyrkande avslogs med motiveringen att yrkandetansågs väsentligen tillgodosett genom EG:srättsakter och pågående arbete inom har för sin del inte någon annanuppfattning än miljö- och jordbruksutskottet i dennafråga och föreslår att avslår motion L13yrkande 5.Boende och resandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om debitering av el och vatten samt ett tillfälligt stopp för utbyggnaden avköpcentrum.Utskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbeten. Jämför reservation nr 10(v).SkrivelsenRegeringen framhåller att hushållensenergianvändning har stor betydelse för boendetsmiljöpåverkan. Energianvändningen för uppvärmningoch tappvarmvatten medför t.ex. stora kostnader ochbidrar till omfattande föroreningar av luften.Statens energimyndighet har regeringens uppdragatt studera om mätperiodens längd bör regleras (dvs.hur ofta elanvändningen skall mätas och debiteras)och om preliminärdebitering av elförbrukning böravskaffas. Uppdraget skall redovisas i juni 2002.Energimyndigheten samråder inom ramen för sittuppdrag med Konsumentverket.Under år 2002 inleds en försöksverksamhet isamarbete med som syftartill att undersöka vilken elbesparingspotential somfinns om kommunerna får bättre insyn och förståelseför sin elanvändning genom information om verkligelförbrukning. I studien kommer även att undersökasom och på vilket sätt elkonsumenternas beteende i såfall förändras.Vad avser externa köpcentrum för dagligvaruhandelavser regeringen att i den aviserade översynen avplan- och bygglagen i relation till en hållbarutveckling inbegripa denna fråga.MotionenI motion L14 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden dels om att en individuelldebitering av både energi och vatten bör görasobligatorisk för att tydligt stärka drivkrafternaför konsumenterna att spara på el, värme och vattenoch för att förhindra att de som sparar påförbrukningen tvingas betala för dem som inte sparar(yrkande 6), dels om att en övergång till enobligatorisk timdebitering av el genomförs för att istörre utsträckning möjliggöra en differentiering avelpriset utifrån faktisk tillgång (yrkande 7), delsom att nätavgiften för el tas ut som helt och hålleten rörlig kostnad för att de konsumenter som har enlåg förbrukning inte skall behöva subventionera demsom har en hög förbrukning (yrkande 8).Samma motionärer begär i L14 att förregeringen tillkännager som sin mening att etttillfälligt stopp för utbyggnaden av externaköpcentrum införs i avvaktan på att plan- ochbygglagen ses över. Motionärerna anser att denfysiska planeringen är avgörande för att skapaförutsättningar för en hållbar konsumtion ochlivsstil. Inte minst vid valet av transportsättspelar den fysiska planeringen stor roll. Enligtmotionärerna är det uppenbart så att lagstiftningeni dag är otillräcklig för att garantera atttillräcklig miljöhänsyn och social hänsyn tas videtableringen av sådana köpcentrum (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis upplysa om att detunder på initiativ avbranschorganisationen , Konsumentverketoch kommer att etableras enKonsumenternas elrådgivningsbyrå i , ditkonsumenter och konsumentvägledare kan vända sig medsina frågor. Utskottet ser med tillfredsställelse pådenna åtgärd, liksom på det arbete som utförs avStatens energimyndighet om mätning och debitering avelanvändning.Enligt utskottets mening bör avvaktaresultatet av energimyndighetens arbete, ochutskottet föreslår att avslår motion L14yrkandena 68.Vad angår ett tillfälligt stopp för utbyggnaden avexterna köpcentrum är lagutskottet inte berett attinom ramen för förevarande ärende förorda ett sådantriksdagsbeslut, och avstyrker också bifall tillmotion L14 yrkande 3.Frivillig verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att tillvarata frivilligorganisationersinsatser inom miljöområdet och de ideella organisationernas deltagande idet konsumentpolitiska internationellaarbetet.Utskottet hänvisar till bl.a. tidigareställningstaganden från sida.SkrivelsenRegeringen anför att den kommunalakonsumentverksamheten och ideella organisationer istor utsträckning har bidragit till ett ökatengagemang för miljöfrågor på lokal nivå. Vidareframhåller regeringen att sedanbörjan av på regeringens uppdrag harfördelat stöd till frivilliga organisationer somgenomför projekt med konsumentpolitisk inriktning.Från och med har ett nytt anslaginrättats, Åtgärder på konsumentområdet. Anslagetskall användas bl.a. för att ge fasta bidrag ochprojektstöd till konsumentorganisationer och tilllokala och nationella projekt som på olika sättfrämjar en god konsumentpolitik. Den del som avserprojektstöd till konsumentorganisationer, och somfördelas av , kommer fr.o.m. år 2002att ökas med till atttotalt omfatta drygt 5,2 miljoner kronor.För att stimulera aktiviteten och engagemangetkring frågor som rör konsumtion och miljö, anserregeringen att det är särskilt viktigt attmiljöorganisationer kan få bidrag för sitt arbetemed konsumentfrågor. Regeringen avser därför attinom ramen för projektstödet särskilt prioriteramiljöorganisationer som vill arbeta medkonsumentfrågor.MotionernaChristina och (båda s)anför i motion L12 att information från såvälstatliga verk som opinionsbildande organisationerbehövs för att konsumenten skall få kunskap ommiljörelaterade frågor. För att genomföra dettakunskapsmål praktiskt krävs attfrivilligorganisationernas resurser tas till varagenom att de lyfts fram och kan söka medel förverksamhetsinsatser inom miljöområdet. Det yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen detta tillkänna (yrkande 1).Samma motionärer anser vidare i motion L12 attSveriges konsumenter måste kunna delta i debatteninom EU. konsumentråd har ett särskiltansvar att vara konsumenternas röst i EU, men ävenandra ideella konsumentorganisationer måste kunna fåmöjlighet att vara med vid de aktiviteter, hearingaretc. som anordnas i syfte att diskutera dessafrågor. Det är, enligt motionärerna, angeläget attdet inrättas möjligheter för ideella organisationertill bidrag för att delta i det allt viktigarekonsumentpolitiska internationella arbetet. Dettabör ges regeringen till känna (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte se att det föreligger någonmotsättning mellan motionärernas uppfattning och denprincipiella inställning som regeringen har givituttryck för tidigare och i den nu aktuellaskrivelsen. I proposition 2000/01:135 Handlingsplanför konsumentpolitiken 20012005 poängteraderegeringen vikten av god information om daglivaroroch regeringens behov av organisationernas syn påolika frågor. I den nu aktuella skrivelsen redovisarregeringen att den kommer att prioritera projektinom miljöorganisationer som vill arbeta medkonsumentfrågor och utöka projektstödet tillorganisationer som arbetar med konsumentfrågor.När motionsyrkanden med liknande innehållbehandlades i betänkande2001/02:LU2 anförde utskottet bl.a. att ett viktigtinstrument för folkrörelserna och andra ideellaorganisationer att nå inflytande ikonsumentpolitiken givetvis är ekonomiska resurser.Mot denna bakgrund är det med glädje som utskottetkonstaterar att i regeringensregleringsbrev har givits iuppdrag att stödja konsumentorganisationer och andraorganisationer som engagerar sig i konsumentfrågor.Vidare framgår att skallmiljöorgansationers konsumentprojekt och projekt medinriktning på grupper som vanligtvis inte nås avkonsumentinformation i tillräcklig utsträckningprioriteras.Med det anförda föreslår utskottet att motion L12yrkandena 1 och 4 avslås.Reservationer1. Medel för att uppnå miljömålet (punkt 1)av , , ElizabethNyström, och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L11 yrkande2 och avslår motion 2001/02:L14 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeKonsumentpolitiken bör enligt vår uppfattning varainriktad på att öka den konkurrensutsatta sektorn,att vidga området för privat näringsverksamhet, attavveckla offentliga monopol och minska offentligtägande i näringsverksamhet och att genomstrukturella förändringar i form av avregleringarstimulera marknaden och företagandet. Den principsom måste ligga till grund för all politik,inklusive konsumentpolitiken, är att kunden alltidhar rätt och att det är den enskilde medborgaren somskall ges tillbaka inflytandet och bestämmanderättenoch få göra sina val och tryggt kunna förlita sig påsin egen kunskap, sunda lagar och en lyhörd ochansvarstagande marknad. Utan konkurrens försvinnerincitamenten till nya produkter som till rimligapriser erbjuder konsumenterna miljövänligalösningar.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L11 yrkande 2 ochmed avslag på motion L14 yrkandena 1 och 2, som sinmening ge regeringen till känna.2. uppgifter (punkt 2)av , , ElizabethNyström, och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:L11 yrkande5.StällningstagandeVi anser att det statliga engagemanget på detkonsumentpolitiska området bör föras över på andraaktörer som kan driva en både bättre ochbilligare konsumentpolitik än vad staten någonsinkommer att kunna göra. uppgifter ärför närvarande alltför omfattande och leder dessutomtill en splittring av verksamheten. Demyndighetsutövande uppgifterna bör skiljas frånverkets övriga uppgifter. Myndighetsfunktionen bördärmed begränsas till tillsyn över att denkonsumenträttsliga lagstiftningen efterlevs.Förlagsverksamheten och provtagningsverksamheten börenligt vår uppfattning privatiseras.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen, med bifall till motion L11 yrkande 5, somsin mening ge regeringen till känna.3.