bet · GP01FIU25 · 2002-03-21 00:00:00 — Om regeringen gåralltmer på de generella statsbidragen i förhållandetill de skattebaser som kommunsektorn har att rörasig med och dessutom kommer med den här typen avtillfälliga bidrag som kan vara en tillfällig hjälp,men inte alls så långsiktig, så ser jag inte det somkonstigt att be kommentera de verkligasiffrorna från - Landstingsförbundethar vi ju inte hört här nu - och deras version avhur den ekonomiska situationen ser ut.Vad gäller att detta är finansierat angavs ju ingenfinansiering i propositionen. Det är klart att mankan peka på låt oss säga pensionssystemet; där finnsdet ett överskott under den här konjunkturcykeln.Men kan inte ändå säga någonting omhur ni har tänkt att det ska finansieras? Ska detfinansieras inom samma utgiftsområde, och vad är detni ska dra på då, eller ska det tas någon annanstansifrån?Curt : Vad gäller kommunerna har vikontinuerliga samtal med inför budgetpropositionen, ochdet kommer vi med all säkerhet att ha också.Just i den här frågan har vi haft samråd medKommunförbundet och om de tremiljarderna. Från dessa förbund har man, liksom manhar gjort , förklarat sig nöjd med den härinsatsen.Bosse tog upp en stor del av sin inledningmed att förklara att finansieringen av detta - jagupprepar vad jag sade - sker genom att det finns ettsaldoutrymme. Han beskrev också utvecklingen efterden och den bedömning som han gör. Medandra ord: Det finns alltså pengar över. Det finnsett överskott som kan användas för den här insatsen,likväl som det har funnits utrymme för att göra deskatteförändringar som gjorts, som , på ca 20 miljarder under 2002.Agne (): Först vill jag fråga på : Kan man mätaeffekten av ett sådant här tillfälligtsysselsättningsstöd så att man vet om det ger någoneffekt för eventuell kommandeåtgärdsstyrning? Det är det ena.Det andra har att göra med risken förprisstabiliteten och inflationen och det du nämnde iditt inledningsanförande. Om jag tolkar dig rättmenar du att det egentligen behövs mera pengar äventill arbetsmarknadsmyndigheten för att det härstödet ska få den effekt som är avsett, annars fårvi väldigt många vakanser och brist på arbetskraft.Jag har också en fråga till Ekonomistyrningsverketoch , eller möjligen till . Man bygger alltså ett stödpå att löneökningarna i den offentliga sektorn skabli så kraftiga som möjligt . Jumer man lyckas höja lönerna, desto mer statsbidragkan man få. Vad finns det för risker vad gällerprisstabilitet och inflation i ett sådant system?Slutligen vill jag också ställa en fråga till MajLis från : Vilka möjligheterbedömer ni i att det finns för kan behålla den tillfälliga arbetskraftenlångsiktigt för att garantera kvaliteten i vård ochomsorg?Anders L : Man kan ju förstås göra, vilketockså finansministern var inne på, en mer elementärberäkning utifrån frågan: Vad räcker de tremiljarderna till rent sysselsättningsmässigt? Det ärju en ganska enkel ekvation. Men att gå därifråntill att ha en uppfattning om vad det här nu ledertill sysselsättningsmässigt är ju naturligtvis enbåde svårare och vanskligare fråga. En viktig frågasom var inne på och som ävenKommunförbundet nu har bekräftat är hur detegentliga utrymmet ser ut i kommunernas ekonomi föratt gå utöver de . Vad som blirnettoeffekten tror jag att det fordras bådeerfarenhet och närmare studier av.Jag går över till den andra frågan. Vad jag ser urett strikt arbetsmarknadspolitiskt perspektiv är attvi har en situation med stora pensionsavgångar. Jagkan ta en medelstor kommun som exempel, nämligenGävle kommun. Där kommer vi att få pensionsavgångarfram till 2005 som ligger i runda tal kring 25 %.Det är en jättestor avgång från kommunen. Vad somgäller allmänt taget för arbetsmarknaden är den härtypen av utmaningar. Därför står vi inför denjättestora utmaningen att öka arbetskraftsutbudet.Jag har sagt det förut, och jag tycker att det ärviktigt att upprepa: Trots det inhemska ekonomiskaläget och trots den mycket starka och positivautveckling som vi har haft på arbetsmarknaden underde tre är det ju så att harstora grupper - inte minst när vi lägger till ocksåde långtidssjukskrivna - som står utanför denreguljära arbetsmarknaden. Det är helt enkelt så:Ska vi klara arbetskraftsförsörjningen och att svaraupp mot de brister och risker för flaskhalsar somjag är alldeles övertygad om kommer inom de närmasteåren, då måste vi klara - i arbetsmarknadspolitikenoch på andra politikområden - en utbudspolitik. Vimåste öka arbetskraftsutbudet. Klarar vi inte attställa om politiken - det finns mer att göra,åtminstone inom ramen för min myndighet när detgäller att fokusera mer på detta - så är jag tyvärrövertygad om att vi får betydande problem medprisstabilitet och inflation. Det är det som är denstora utmaningen, och det var det jag ville peka på.Bo Jonsson: Mer allmänt sett är det ju inte bra omman bygger in incitament i stödsystem som gör får felaktiga allokeringar av resurser,prisökningar eller vad det kan vara för någonting.Utan att ha gått igenom eller att ha varit med iberedningen av det här förslaget kan jag konstateraatt det ju är en engångshistoria. Kommunerna ska juäven framöver bära kostnaderna, så att man skulledriva upp lönerna med hänsyn till detta kanske inteskulle ligga så nära till hands, skulle man merallmänt kunna tro.Curt : Jag instämmer i det sista som BosseJonsson sade. Det här stödet består ju, som vi harsagt , av två delar. Det är ettgenerellt stöd, och så är det en mindre del som ärdet här nyanställningsstödet. Det förefaller intesärskilt troligt att kommunerna skulle dra upplönerna bara för att komma i åtnjutande av det härstödet. Det tror jag inte.Maj Lis : Det här stödet möjliggör entidigareläggning av tjänster, men att gå därifråntill att garantera stabiliteten i det hela ärytterst svårt. I den kalkyl som jag redovisade närdet gäller ekonomiskt resultat har vi räknat med enenprocentig ökning av behovet av verksamhet framtill . Vi håller på att titta på och reviderade siffrorna, men det är , så att behovetökar kontinuerligt.Karin (): Det är många föredragande här,så det finns en hel del frågor som jag skulle viljaställa. Den första är till är ändå rätt så viktigt att sätta in de härfrågorna i sitt sammanhang. Det handlar å ena sidanom konjunkturpolitik, om konjunkturbedömningar ochom bedömningar på bredden av konjunkturläget. Åandra sidan handlar det om kommunsektornsmöjligheter och verksamheter, om behoven merlångsiktigt inom kommunsektorn och om hur de här tvåpassar ihop med varandra. Då är min fråga till CurtMalmborg: Varför väntade man inte med det härförslaget till vårpropositionen och, om det skullekomma retroaktivt, till tilläggsbudget? Vi får ju dåen redogörelse för utvecklingen i den kommunalasektorn. Då hade man kunnat sätta in förslagen isitt sammanhang, både ur ett kommunperspektiv påverksamheten och ur ett konjunkturperspektiv. Varförkunde man inte ha väntat - det är judet det handlar om - när förslaget som ni har lagtfram ändå är retroaktivt?Den andra frågan gäller en konkret uppgift.Propositionen är, förutom att den är lösryckt,väldigt korthuggen. Den är inte så bemängd medinformation. Syftet med att den lades fram var skulle motverka uppsägningar inom kommunsektorn.Jag skulle vilja veta hur mycket uppsägningar ochvarsel som kommunsektorn kom med mellan den 11september och den socialdemokratiska kongressen. Denförklaring som vi har fått till att detta inte fannsmed i budgetpropositionen och till att det ladesfram på var just att det gjordes en nybedömning efter . Jag skulle viljaveta hur mycket varsel och uppsägningar som man intekände till tidigare som kom under den här periodenfrån . Det kanske har information om ifall intestatssekreteraren har det.Den tredje frågan, som jag skulle vilja ställa,gäller anställningsläget. Jag förstår mycket väl attkommunerna säger att ett dåligt stöd är bättre äninget stöd alls. Men när det gäller kvalitet,innehåll och långsiktighet i den kommunalaverksamheten och möjligheten att klara avpensionsavgångar och så har påett mycket förtjänstfullt sätt redogjort för destora utmaningarna med att göra de här yrkenaattraktiva, få in folk i de här utbildningarna ochfå fram utbildat folk. säger att det här är ett bra sätt, atttidigarelägga anställningarna. Jag skulle vilja vetaom AMS-chefen kan vara lite tydligare. Finns detlärare att anställa, eller finns det inte lärare attanställa? Vad är det primära behovet just nu? Är detatt utbilda fler lärare, sjuksköterskor ochförskollärare, eller finns det en uppsjö av sådanasom är uppsagda och arbetslösa som man med hjälp avdet här stödet kan plocka in? Frågan kan uppfattassom retorisk. Det är den egentligen, men jag tyckeratt vi behöver ett klargörande när det gäller hurAMS ser på den delen. Jag tror nämligen att viriskerar att få tillfälliga anställningar av människor som inte är utbildade förändamålet. Jag tror inte att det är bra långsiktigtför de här viktiga verksamheterna.Till sist skulle jag vilja ställa en fråga till UlfLindberg som just har varit inne på den synnerligenoklara situationen när det gällerkonkurrensneutralitet mellan privat och offentligdrift. Det är ganska klart att kommunen kantillgodoräkna sig stöd för entreprenader -entreprenader gäller väldigt ofta snöröjning ochsådant som herrarna håller på med - medan det ärytterst oklart hur man kan räkna när det gällerpengsystemen. Pengsystemen finns ju när det gällerförskolor, äldreomsorg och skolor, sådant somkvinnor jobbar med. Jag skulle vilja fråga UlfLindberg vilket genderperspektiv han uppfattar attFinansdepartementet har använt och om han tror attattraktiviteten i de kvinnodominerade yrkena ökarifall man gör det ytterligare osäkert när det gällermöjligheten till fler arbetsgivare än kommunen.Curt : Varför väntade inte regeringen medatt komma med det här till vårpropositionen? Skäletär att det var angeläget att kunna göra den härinsatsen för att tidigarelägga anställningar.Dessutom är det en helt ny förutsättning i år.Riksdagen har faktiskt beslutat att vårpropositioneninte ska se ut som den har gjort tidigare. Det storasamlade greppet kommer inte i vårpropositionen, utandet kommer i budgetpropositionen. Ska man då väntatill september? Nej - återigen - det var viktigt attkunna göra den här insatsen . Och som harframgått finns det ju fördelar med systemet.Anders L : Jag ska först säga något heltkort om varslen. Det jag kan säga direkt är att viunder september, förra åretfick en kraftig ökning av varslen till en nivå påmellan 7 500 och 9 500. Varslen nådde sammantagetfram upp till en siffra på 69 000,och huvuddelen låg . De varslen är fördet första i nivå med hur det var . För det andra är de väldigt starktkoncentrerade till den privata sidan ochindustrisidan. Jag skulle säga att mellan tummen ochpekfingret, om man får använda ett sådant uttryck,är hälften av de varslen, som i huvudsak är påindustrisidan, föranledda av IT-sektorns utveckling.Där handlar det faktiskt mer om en väldigt storöveretablering än om en lågkonjunktur. Den andrahälften gäller underleverantörssystem,komponenttillverkning och legotillverkning. Vi görbedömningen att den typen av varsel, som inte minstgår mot små och mellanstora företag, kommer attfortsätta.När det sedan gäller varsel inom kommuner ochlandsting har jag ingen exakt bild . Men jag vågarändå säga att det är mycket begränsat. Vi har förövrigt haft en utveckling som gör att vi ser en tydlig tendens tillatt det klingar av, att det minskar. Det hindrarinte att det är fortsatt höga siffror, men det ärinte alls som i höstas.Sedan ska jag gå över till den andra frågan. Detär en stor och svår fråga som vi diskuterar ocharbetar med dagligdags. Det finns stora behov av attbesätta platser inom kommuner och landsting där detinte är fråga om någon avancerad långtgåendeutbildning. Det finns behov inom administrativayrken. Det finns behov inom vägverksamhet, vidareinom elsidan och energiverksamhet. Där ser vi attdet finns förutsättningar att anställa utan attkompetens och yrkesbehörighet är en flaskhals. Mensom vi har varit inne på är det en sak att fåresurser för att anställa individer, som väl ärhuvudfrågan här . Sedan är det en annan sak atthitta individer med kompetens på marknader där detredan i dag allmänt råder stor brist och där detkommer att bli ännu mera brist framöver.Jag vill återigen säga, med risk för att vara liteupprepande, att detta är en huvudfråga för denekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken.Man kan inte längre nöja sig med bilden av att detreguljära utbildningsväsendet svarar för utbildning,för nu är vi på väg in i en situation där bristen påutbildad personal, inte minst inom vård, omsorg ochskola, kommer att bli både ettarbetsmarknadspolitiskt och ett ekonomiskpolitisktproblem. Det är det jag varnar för. Jag menar då attvi måste bli bättre på att bryta sektorsindelningarnär det gäller t.ex. utbildningspolitik ocharbetsmarknadspolitik för att vi ska kunna göra vadvi behöver göra för att klara kompetens- ocharbetskraftsförsörjning framöver.Till sist vill jag säga, även om det är föga tröst,att vi har sagt att vii borde ha en bättre bild, inte minst inomarbetsmarknadsmyndigheten, av de utbildade resursersom av olika skäl finns någon annanstans. Varför skaman inte också få veta varför människor lämnar ettläraryrke och väljer att gå någon annanstans? Vi vetatt det finns ett betydande antal individer som haren utbildning men som arbetar någon annanstans äninom detta behörighetsområde, men varken vi, SCBeller andra gör några systematiska undersökningarkring detta, så vi vet empiriskt alldeles för lite.Vi borde veta mer.Ulf : Jag vill göra en första reflexion urett entreprenörsperspektiv. Det är ju inte synonymtmed ökad sysselsättning och mer och bättreverksamhet. Som jag berättade om finns det bl.a. påvårdområdet outnyttjad kapacitet, så är det enbättre vård man önskar så finns det resurser atttillgå utan att man behöver nyrekrytera. I det långaperspektivet finns naturligtvis rekryteringsbehovetpå både den privata och den offentliga sidan.När det gäller frågan om var kvinnorna finns får jagvidimera att det på den privata sidan i huvudsak äri de verksamheter som omfattas av olika typerav pengsystem eller valfrihetssystem. Den andelenökar också. Det är skolor. Det är förskolor. Och denhär typen av system kommer också rätt starkt när detgäller äldreboende och exempelvis hemtjänst. Det somslog mig när jag fick frågan var att jag häromdagenlyssnade på en redovisning som Svenskt Näringslivgjorde. Det var en undersökning där man frågadesjuksköterskor i den offentliga sektorn bl.a. om devar intresserade av att starta eget. Mer än hälftensvarade ja. Sedan kom frågan: Tror ni att ni kommeratt göra det i praktiken? På den frågan svarade5-6 % ja. Det är ett rejält glapp däremellan. Tarman del av den här diskussionen och går i sådanatankar tror jag inte att den här andelen ökar,snarare att den minskar.Karin (): Jag tycker att vi har fått ettganska bra klargörande om att det som står ipropositionen, att man vill upprätthållasysselsättningen inom kommunerna, inte har någongrund i att det var en strid ström av nya varsel. Påkommunsidan däremot så gällde varslen den privatasektorn. Det var väl ingen hemlighet, men det är braatt få det ordentligt bekräftat.Man kan göra några andra reflexioner. Jag hoppasverkligen att tänker lägga framen vårproposition i enlighet med den nya budgetlagenoch redovisa de ekonomiskpolitiska bedömningarnaäven om man inte ska redovisa fördelningen påutgiftsområden. Jag förutsätter att det kommer attkomma en tilläggsbudget, vilket också var sagt. Närvi antog budgetramarna sades det att detskulle komma en tilläggsbudget och att vi andraskulle ge oss till tåls till dess för att då få vetavad det här handlade om. Därför förstår jag interiktigt invändning om att det inteska komma någon vårproposition och att det här varså bråttom. Det finns ju tydligen inte några direktavarsel att hantera, och det ska komma en samladekonomiskpolitisk bedömning, och då kommer det ocksåen bedömning av kommunläget.Jag tycker också att det var intressant att vifick bekräftat att de kortsiktiga behov som kantillgodoses inom kommunsektorn inte handlar om vård,skola och omsorg, utan det handlar omadministration, vägfrågor, elutbyggnad osv. - dvs.någonting helt annat än vad som sägs. Jag hållerverkligen med om att den storautmaningen när det gäller vården och skolan snarasthandlar om att se till att få in fler människor påde här utbildningarna och att få människor attvilja, orka och kunna stanna kvar i jobben längre.Det är den utmaningen som vi borde koncentrera osspå snarare än att med olika förhastade metoder göratillfälliga anställningar.Jag skulle bara vilja avrunda min frågeomgång medatt ställa en fråga just till . Jagförstår att ni tycker att det är bättre att fånågonting än att få ingenting. Men på vilket sättanser ni att det blir möjligt att utifrån den härpropositionen mera långsiktigt göraförskolläraryrket, sjuksköterskeyrket och läraryrketmer attraktiva, få in folk och få folk att stanna?Maj Lis : Jag är rädd att jag inte kan svarapå den frågan.Carl-Axel (): Jag skulle vilja ställa denhär frågan närmast till , ochAMS. Den handlar lite om det som harvarit inne på. Jag skulle vilja formulera den såhär: Kan det här förslaget förstärka en struktur förskola, vård och omsorg som motverkar utvecklingen avden mångfald som jag tycker skulle behövas för attöka attraktionskraft, nyrekrytering, kvalitet ochmedinflytande inom just skola, vård och omsorg?Kommer den siffra som vi hörde från , 6-7 %för entreprenörskap, att öka eller minskalångsiktigt med det här förslaget, om man nu kommeratt fortsätta på den inslagna vägen, sompropositionen antyder?Maj Lis : Det här förslaget är jutillfälligt, så jag tror att det är väldigt svårtatt bedöma den utveckling som du pratar om. Det mankan se av historien är ju att andelen entreprenaderhar ökat i kommunerna och inom de flesta områden.Det är just historien.Ulf : Jag kan nog inte svara annat än attdet beror på. Pengarna går till kommuner ochlandsting. De går inte till entreprenörer. Om enkommun eller ett landsting väljer att upphandlaverksamhet eller konkurrensutsätta verksamhet kan såbli fallet, men det blir i steg två eller steg tre iså fall.Anders L : Jag har inget att tillägga.Carl-Axel (): I så fall tycker jag att enmening i propositionen är en liten joker i det hela.Det gäller att närmare bestämmelse om stödetsutformning meddelas av regeringen. Det är en litenjoker i kortleken i fråga om hur det här senare skahanteras. har kanske någonklarläggande synpunkt på detta.Curt : Det är på det här området som påandra områden. fattar beslut, ochregeringen fattar beslut om förordningar och närmarebestämmelser. Det måste vi naturligtvis göra. Dåingår också frågeställningen om vad som ärdefinitionen av entreprenader etc. Vi kommer ju attha samråd med flera av de aktörer som finns här omkring denna förordning.Gunnar (): Herr ordförande! Jag tycker attdet är rätt intressant att notera att det än sålänge inte är någon som har hävdat att det härförslaget är så utformat att det stämmer överens medde krav som finns i budgetlagen, att inkomster intefår minskas med utgifter och att utgifter inte fårminskas med inkomster.När finansministern fick fråganhänvisade han mer till att det var angeläget attstärka välfärden. Det är ju inte den frågan som vidiskuterar här . Jag tror också att det ärviktigt att slå fast, eftersom det har varit enoklarhet om detta från regeringens sida, att stateninte har något överskott. Staten har ett underskotti sina finanser. att i den del av de offentligafinanserna som regeringen har ett direkt ansvar förhar vi ett växande underskott, och det växer delvispå grund av att vi nu för in utgifter som interedovisas som utgifter. Då blir den statligabokföringen lite grann en kökkenmödding. Och detskapar problem med att hålla kontroll på finansernaframdeles.Jag skulle vilja fråga ESV: Hur påverkasutgiftstaket om man skulle redovisa en utgift, somdetta är, som just en utgift tillsammans med en delav de andra nytillförda skatterabatterna, som BoJonsson också nämnde?Sedan skulle jag vilja ställa en fråga till CurtMalmborg. Ni blandar nu utgifter och inkomster ochredovisar på ett antal olika sätt som står i stridmed budgetlagen. Den frågan behöver vi intediskutera längre; det har blivit så uppenbart här . Hur gör ni då när de utgifter som ändå finnsunder utgiftstaket växer? Vi har den växandesjukfrånvaron. Vi har en växandeförtidspensionering. ESV talade här om att alltingpekar på att vi spränger utgiftstaket med 3-4miljarder med den redovisning som ni använder.Hur gör ni då för att minska andra utgifter för atthålla utgiftstaket. Kommer ni att väga de här nyautgifterna, som ni redovisar felaktigt, mot deutgifter som växer över utgiftstaket? Det finnsen poäng med att redovisa utgifter som utgifter.Just för att slå vakt om välfärden kan man vägautgifter på ett jämbördigt sätt mot varandra, mennär ni kladdar till det på det här viset skapar nitrassel när det gäller möjligheten att värdera vadsom sker.Den tredje frågan skulle jag vilja ställa tillAnders L . Vi har varit inne på det litegrann. När det gäller arbetsmarknadsläget tror jagatt vi, som har konstaterats, kan säga attden här propositionen inte svarar mot hurarbetsmarknadsläget ser ut - och det håller på attförändras. Det är inte i den kommunala sektorn somvi har ett snabbt växande antal varsel och enväxande arbetslöshet, utan det är i den andra delen.Jag skulle vilja ställa frågan, som vi då är inne påoch som är angelägen både för offentlig sektor ochför privat sektor: Svarar den här propositionen motett annat grundläggande krav, nämligen att man skaöka utbudet av arbetskraft, vare sig det gälleroffentlig sektor eller privat sektor?Bo Jonsson: Herr ordförande! När det gällerstatsbudgetens utgiftssida är det i principstatsskuldräntor som inte finns med underutgiftstaket. Alla andra utgifter är enligtriksdagens beslut sådant som ska inrymmas underutgiftstaket. Skulle det här vara en utgift får manbedöma var den ligger någonstans och fatta ettaktivt beslut, men det är ju själv somfattar beslut om vad som ska inrymmas underutgiftstaket.Curt : Jag vänder mig mot den beskrivningsom görs, att det här är någonting som står i stridmed budgetlagen. Det är det inte. Man måste se tillbudgetlagens intentioner. Och det huvudsakligasyftet, som budgetlagen förmedlar, är tydlighet.Allting som berör budgeten ska finnas med i det somredovisas för . Varför är det så viktigt?Jo, det är viktigt därför att vi hade en situation ibörjan av 90-talet då det fanns fonder och annat somlåg utanför statsbudgeten, och det var betydandebelopp som aldrig redovisades. Därför tillkombudgetlagen med krav på tydlighet.Det är riktigt att det finns beslut som riksdagenhar fattat om skatteavvikelser. Det finnsavgiftssystem som vi har diskuterat vid ett tidigaretillfälle i finansutskottet, men allt detta rymsinom ramen för det grundläggande syftet medtydlighet. Allting ska redovisas, och det gäller dethär förslaget också. Det uppfyller väl kraven somfinns i budgetlagen.Sedan var det frågan om utgifterna underutgiftstaket. svarade på denteoretiska frågan. Jag vill bara påpeka attregeringen har klarat utgiftstaket , 1998, 1999,2000 och 2001 med ordentlig marginal. Jag skullebedöma att vi har klaratutgiftstaket med 10 miljarder. Vi kommernaturligtvis att klara utgiftstaket också det häråret. ESV redovisar en siffra som är några miljarderminus.