bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — Utredningenföreslår därför att Energimyndighetenges i uppdrag att kontinuerligt följautvecklingen av prisbildning ochkonkurrens på elmarknaden och lämna enårlig lägesredovisning tillregeringen.- Enligt utredningen är det väsentligtatt anlägga ett helhetsperspektiv påfrågan om effekter på konkurrensen aven eventuell annanprisområdesindelning.Energimyndigheten bör därför ges iuppdrag att samlat värdera effekternapå konkurrensen såväl av de nordiskasystemoperatörernas arbete kringeventuell annan prisområdesindelningsom deras försök med motköp på nordiskbasis. Uppdraget bör bedrivasskyndsamt och ske i samråd och isamarbete med företrädare för berördaparter.- bör ges i uppdragatt analysera om det med hänsyn tillkonkurrens- och marknadsaspekter finnsskäl att förändra balansavräkningensutformning. En ambition bör därvidvara att finna en modell somförbättrar förutsättningarna för storaförbrukare (processindustrier o.d.)att ta eget balansansvar. Uppdragetbör bedrivas skyndsamt och ske isamråd och i samarbete med företrädareför berörda parter.Utskottets ställningstagandeSom tidigare nämnts har vid tvåtillfällen uttalat sig om att regeringenbör utreda och framlägga ett förslag omsanktionssystem mot de nätbolag som inteuppfyller regelverkets krav vidleverantörsbyten. I propositionenmeddelar regeringen sin avsikt attåterkomma till med ett förslagunder nästa med den inriktningsom presenteras i propositionen. Mot denbakgrunden finner utskottet attytterligare ett riksdagsuttalande ifrågan kan undvaras. Utskottet vill dockframhålla att detta i sak inte förändrarnågot i förhållande till vad riksdagentidigare uttalat. Därmed anser utskottetatt motionerna 2001/02:N56 (fp) och2001/02:N58 (mp) i denna del blirtillgodosedda.När det gäller vad i motion 2001/02:N56(fp) anförs om moderniserad elmätningnoterar utskottet att motionärernassynpunkter motsvarar vadEnergimyndigheten på regeringens uppdragredovisat. Ett riksdagsuttalande i dennadel vore enligt utskottet att föregripanu pågående beredningsarbete. Dessutomvill utskottet framhålla att uppdragetännu inte är slutredovisat, bl.a. när detgäller de samhällsekonomiska effekternaav förslaget, vilket ytterligare motsägerskälen för ett uttalande.När det gäller den alternativaavregleringsmodell som Miljöpartietförordar i motion 2001/02:N58 villutskottet anföra följande. Utskottet harnoterat att islutbetänkandet om konkurrens påelmarknaden (SOU 2002:7) bl.a. påtalatatt det finns oroande tendenser tillägarkoncentration på den svenskaelmarknaden och att utvecklingen därförnoga bör följas. Utskottet delar dennauppfattning. Behovet av specifikaåtgärder liksom inriktningen på eneventuell utvärdering och översyn avelmarknadsreformen bör enligt utskottetemellertid anstå remissbehandlingen avElkonkurrensutredningens förslag.Med hänvisning till det ovan sagdaavstyrker utskottet motionerna 2001/02:N56 (fp) och 2001/02:N58 (mp) i samtligahär aktuella delar.KraftvärmebeskattningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande kraftvärmebeskattningen medhänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete. Jämför reservation 12(mp).PropositionenEnligt regeringen bör möjligheternaundersökas att införa ändringar ienergibeskattningen förkraftvärmeanläggningar i fjärrvärmesystemsom innebär att skattereglerna likställsmed dem som gäller för industrielltmottryck.Om kraftvärme likställs medindustriellt mottryck i skattehänseendeskulle konkurrenssituationen förbättrasgenerellt för kraftvärme, sägs det ipropositionen. Enligt regeringen skulleden skisserade förändringen ibeskattningen av kraftvärme sannoliktleda till högre elproduktion i befintligakraftvärmeverk och även till enförbättring av förutsättningarna förinvesteringar i ny kraftvärme. Ibefintliga gaseldade kraftvärmeverk isödra kan elproduktionen kommaatt öka med ca , bedöms det. Därtillkommer en ökning med om detplanerade gaskraftvärmeverket i Göteborgbyggs. Den ökade inhemska elproduktionenskulle leda till minskad elimport medminskade koldioxidutsläpp som följd.Reglerna för nedsättning avenergiskatter är föremålför översyn avSkattenedsättningskommittén. Kommitténskall redovisa sitt arbete i december2002. I avvaktan på kommitténs förslaghar regeringen för avsikt att undersökamöjligheterna till en temporär ändring ienergibeskattningen för kraftvärme ifjärrvärmesystem. Enligt regeringenfordras dock en prövning av huruvida en eventuellskatteförändring är tillåtlig enligtreglerna om statsstöd. Regeringen avseratt återkomma i frågan till ibudgetpropositionen för år 2003.MotionernaI motion 2001/02:N285 (s) anförs attkraftvärmebeskattningen bör ses över isyfte att stärka den resurseffektivakraftvärmens konkurrenskraft ienergisystemet. Motionärerna menar attvissa kraftvärmeanläggningar inteutnyttjas fullt ut på grund avbristande lönsamhet, vilken delvis berorpå systemet för beskattning. Att ökaandelen kraftvärme i energisystemetinnebär en rad fördelar, t.ex. minskatberoende av elimport, minskade utsläppgenom effektivare resursanvändning och enökad försörjningstrygghet genom lokalelproduktion, sägs det i motionen.Regeringen bör därför noga följautvecklingen av kraftvärmebeskattningensamt verka för att kraftvärme gesförutsättningar att kunna konkurrera medövrig elproduktion på lika villkor.Dagens utformning av beskattning avkraftvärme förvärrar miljöproblemen ochäventyrar elförsörjningen, sägs det iFolkpartiets motion 2001/02:N56. Att ökaandelen kraftvärme i energisystemet ärdärför ett allmänt intresse. Enligtmotionärerna behöverkraftvärmebeskattningen ses över i syfteatt stärka den resurseffektivakraftvärmens konkurrenskraft ienergisystemet. Det finns i dagkraftvärmeanläggningar som ståroutnyttjade på grund av bristandelönsamhet till följd av beskattningen.Dessutom motverkar det nyinvesteringar ikraftvärme. Motionärerna är därförpositiva till eventuella förslag somupphäver effekten av den nuvarandekraftvärmebeskattningen.Även i motion 2001/02:N269 (fp)framhålls att den nuvarande utformningenav beskattning av kraftvärme förvärrarmiljöproblemen och äventyrarelförsörjningen, varför beskattningen börses över. Motionären menar att en ökadandel kraftvärme i energisystemet har enrad fördelar, som t.ex. minskat beroendeav elimport, minskade utsläpp genom eneffektivare resursanvändning och en ökadförsörjningstrygghet genom lokalproduktion. Det krävs därför attbeskattningen förändras så att kraftvärmekan konkurrera på likvärdiga villkor medövrig elproduktion. Genom att exempelvislikställa kraftvärme med industrisektorni skattehänseende skulle det kunna uppnåsutan onödigt dröjsmål, sägs det imotionen.Miljöpartiet påpekar i motion2001/02:N58 att villkoren förkraftvärmeproduktionen bör förbättras. Imotionen anförs att energiskatten vidvärmeproduktion bör förflyttas tillförbrukarledet och att samtliga fossilabränslen i såväl el- som värmeproduktionskall beskattas med full koldioxidskatt.En full koldioxidbeskattning ielproduktionen kommer enligt motionärernai de flesta fall sannolikt att innebäraatt fossilbaserad elproduktion ikraftvärmeverk och kondenskraftverk intelängre blir lönsam. Med de nya incitamentsom elcertifikatsystemet innebärförväntas effekten bli att fossilabränslen ersätts av biobränslen ikraftvärmeverk, sägs det i motionen. Ivissa fall kan detta ske direkt, i andrafall krävs större eller mindreombyggnader av verken.Vissa kompletterande uppgifterEnergibeskattningen består ihuvudsak av energiskatt, koldioxidskattoch svavelskatt samt en särskild skatt påkärnkraft. Energi- och koldioxidskattutgår inte för biobränslen, avfall ochtorv. Däremot tas svavelskatt ut på torv.Råtallolja belastas med energiskatt.Industrin och areella näringar undantasfrån energiskatten och delar avkoldioxidskatten. Därutöver finnsspeciella nedsättningsregler förenergiintensiv verksamhet.Ett kraftvärmeverk är en anläggning därdet framställs el som värme.Biobränsleeldade kraftvärmeanläggningarfår visst investeringsstöd mot enutfästelse att endast användabiobränslen. Det utgår ingen energiskatteller koldioxidskatt för bränslen somanvänds för att producera el, men för dendel av bränslet som förbrukas förframställning av värme tas avenergiskatten ut medan koldioxidskattenbetalas fullt ut.Så kallat industriellt mottryck avserproduktion av kraftvärme som sker inomtillverkningsindustrin. Här tillämpassamma skatteregler som i övrigt gällerför industrin, dvs. i energiskattoch en koldioxidskattenivå på av vadsom annars gäller för hushålls- ochservicesektorn. Ytterligare nedsättningav koldioxidskatten kan ske med stöd avden s.k. 0,8-procentsregeln (om denkoldioxidskatt som belastar ett företagöverstiger av försäljningsvärdetsätts skatten ned så att denöverskjutande skattebelastningen inteöverstiger av det överskjutandeskattebeloppet för bränslet). Förfjärrvärmeleveranser till industrin frånen extern leverantör gäller motsvaranderegler. För den del av det industriellamottrycket som hänför sig tillelproduktion gäller dock samma regler somför övrig elproduktion, dvs. varkenenergi- eller koldioxidskatt betalas fördenna del av bränsleinsatsen.Skattenedsättningskommittén (dir.2001:29) skall utreda förutsättningarnaför en annan avgränsning förenergiskattenedsättning för dekonkurrensutsatta sektorerna än somgäller samt de för- och nackdelarsom olika avgränsningar bedöms medföra pågränsytorna mot andra sektorer, t.ex.tjänstesektorn samt el- ochvärmeproduktion. Kommittén skall, somtidigare nämnts, redovisa resultatet avsitt arbete senast den 31 december 2002.Skatteutskottet har under våren 2002behandlat (bet. 2001/02:SkU17) motionerfrån allmänna motionstiden om bl.a.beskattningen av elproduktion ochbeskattningen av naturgaseldad och annankraftvärme. Motionerna avstyrktes bl.a.med hänvisning till de överväganden sompågår rörande dessa frågor.Näringsutskottet har berettskatteutskottet tillfälle att yttra sigöver den nu aktuella delen avpropositionen såvitt gäller frågan omkraftvärmebeskattningen jämte motioner.Skatteutskottet beslutade emellertid(prot. 2001/02: 16) att inte lämna någotyttrande till näringsutskottet.Utskottets ställningstagandeSom framgått redovisar regeringen ipropositionen sin avsikt att undersökamöjligheterna att likställa reglerna förkraftvärmebeskattningen med dem somgäller för industriellt mottryck.Utskottet ser flera fördelar med att ökaandelen kraftvärme i energisystemet.Samtidigt konstaterar utskottet attregeringen i propositionen inte begärnågot godkännande eller annan likvärdigåtgärd av . Utskottet har inuläget inte något att erinra mot vadregeringen anför men menar att ettställningstagande till frågan omkraftvärmebeskattningen bör anstå tilldess att ett konkret förslag medtillhörande redovisning av deenergipolitiska och statsfinansiellakonsekvenserna förelagts riksdagen.Dessutom skall prövaförslagets förenlighet med reglerna omstatsstöd. Enligt utskottets uppfattningligger regeringens arbete beträffande denaktuella frågan väl i linje med vad somförordas i motionerna 2001/02:N56 (fp),2001/02:N269 (fp) och 2001/02:N285 (s).Med det anförda finner utskottet denyssnämnda motionsyrkandenatillgodosedda, varför de avstyrks. Motion2001/02:N58 (mp) avstyrks i här aktuelldel.Vissa ändringar i ellagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslagtill ändrade bestämmelser i ellagenavseende elanvändares skyldighet attbetala för den el han förbrukar underden tid han saknar avtal med enelleverantör. Jämför reservation 13(mp).Riksdagen bör även anta regeringensövriga aktuella förslag till ändringari ellagen, dock med ändrat datum förikraftträdandet till den 1 augusti2002.PropositionenInledningRegeringen föreslår i propositionen vissaändringar i ellagen (1997:857). Deföreslagna ändringarna rör i huvudsaktariffsättningen för regionledningar,anvisning av balansansvarig och anvisningav elleverantör samt ickekoncessionspliktiga nät. Enligtregeringens förslag skall ikraftträdandetäga rum . Förslagetinnefattar även vissaövergångsbestämmelser.Tariffer för överföring påregionledningarI propositionen föreslår regeringen en nyreglering av den samlade bedömningen avnättariffer för regionledningar.Förändringen innebär i huvudsak attbestämmelserna i den aktuella paragrafen(4 kap. 8 §) anpassas till den nyahuvudregel i 4 kap. 1 § om utformningenav nättariffer som tidigarebeslutat (bet. 2001/02:NU9). Den ändringsom då föreslogs innebär att nättarifferskall bedömas utifrån nätföretagetsprestation i stället för som tidigareutifrån företagets kostnader. Enligt detnu framlagda förslaget skall de beräknadekostnaderna för den prestation somnätföretaget har att utföra ochföretagets sätt att utföra prestationenbedömas samlat inom varje normaltspänningsintervall för nätföretagetssamtliga regionledningar i hela landet.För de beräknade kostnaderna för den delav prestationen som utgörs av betalningför överföring på stamnätet och andraeventuella regionledningar skall densamlade bedömningen endast avse samtligaregionledningar inom en och samma regioni stället för i hela landet.I ellagen finns även en bestämmelse (4kap. 5 § första stycket) om utformningenav nättariffer för regionledningar. Dennabestämmelse innebär att avgörande förvilken nättariff en uttagskund skallomfattas av är den spänningsnivå påvilken denne tar ut sin el. Det äremellertid inte ovanligt att storaelanvändare tar ut sin el direkt från entransformator längs regionledningenvarvid s.k. stationstariff tillämpas,påpekas det i propositionen. Dettaförfarande är emellertid inte reglerat idet nuvarande regelverket. Regeringenföreslår därför att en bestämmelse införsi ellagen som reglerar utformningen avnättariffer vid uttag direkt från entransformator. Förslaget innebär attnättariffen för en uttagskund som tar utel direkt från en transformator på enregionledning skall utformas medutgångspunkt i nättariffen förspänningsnivån företransformatorn med ett skäligt tilläggför nedtransformeringen. Den nyabestämmelsen, vilken skall införas somett nytt stycke i 4 kap. 5 §, ärtillämplig både på elanvändare och andranätkoncessionshavare som tar ut el direktfrån en transformator.Anvisning av balansansvarigaEnligt gällande regelverk får enelleverantör bara leverera el till enelanvändare om någon har åtagit sigbalansansvaret för dennes leveranser. Medbalansansvar åsyftas det ekonomiskaansvar en aktör har för att detnationella elsystemet tillförs likamycket el som elleverantörens kunder tarut från systemet. Det kan dock uppståsituationer som gör att en elleverantörstår utan någon balansansvarig, sägs deti propositionen. Det kan bero på attAffärsverket säger uppavtalet med den balansansvarige, vilketkan vara elleverantören själv eller någonannan som åtagit sig balansansvaret. Detkan även bero på att en elleverantör haringått ett avtal med någon annan attdenne skall åta sig balansansvaret ochatt detta avtal av någon anledning upphöratt gälla. Regeringen föreslår därförinförandet av en bestämmelse som reglerarde fall då en elleverantör står utan enbalansansvarig. Den föreslagna lösningenblir tillämplig i samtliga de fall då enelleverantör kan stå utan balansansvarig.Enligt regeringens förslag skall, om enelleverantör saknar balansansvarig,anvisa denne enbalansansvarig.Anvisning av elleverantörI ellagen finns en bestämmelse (8 kap. 8§) som reglerar de fall då en elanvändaresaknar elleverantör. Om en sådansituation föreligger skall berördnätkoncessionshavare anvisa elanvändarenen elleverantör. Vidare skall denanvisade elleverantören omedelbartunderrätta elanvändaren om de villkor förleverans som denne avser tillämpa och omden dag då leveransen kommer attpåbörjas. Frågan om debitering förelanvändarens förbrukning från det attdenne börjar ta ut el i uttagspunktentills han blir bunden av de erbjudnavillkoren från den nya elleverantören ärför närvarande oreglerad i ellagen. Underdenna tid tar elanvändaren således ut elfrån elsystemet utan att ha enelleverantör som debiterar denne.Regeringen föreslår därför att det inämnda paragraf även införs enbestämmelse om att en elanvändare, förden förbrukning som denne tar ut utan attha en elleverantör, skall betala till denanvisade elleverantören enligt de villkorsom denne tillämpar.Undantag från kravet om nätkoncessionEnligt ellagen får en elektriskstarkströmsledning inte byggas elleranvändas utan tillstånd (nätkoncession).Regeringen får dock föreskriva omundantag från detta krav. Föreskriftersom sådana undantag har av regeringenmeddelats genom förordningen (1957:601)om elektriska starkströmsledningar. Dessaundantag avser i huvudsak interna nät,som i praktiken således är undantagnafrån kravet på nätkoncession. Ipropositionen anförs att ett problem medde nuvarande föreskrifterna är att deinte är anpassade till det faktum attverksamheten inom vissa områdeninskränkts eller helt lagts ned ochersatts med nya verksamheter som harinbegripit andra företag och personer äninnehavaren av det interna nätet. Avdetta följer att innehavaren av nätetinte längre överför el uteslutande föregen räkning utan att överföringen ävensker för annans räkning. Det medför attdet interna nätet inte längre enbart ären anläggning för användning av el utanäven en anläggning för överföring av el.Frågan uppstår då om ett sådant nätalltjämt skall omfattas av undantagetfrån kravet på nätkoncession, sägs det ipropositionen. Det enda sättet förnärvarande att få ett bindande besked idenna fråga är att ansöka hosnätmyndigheten om nätkoncession förnätet. En koncessionsansökan kräver dockett ganska omfattande arbete och ärenligt regeringen därför inte ettlämpligt sätt att klarlägga huruvidanätkoncession krävs eller ej. Regeringenföreslår därför att en bestämmelse införsi ellagen (2 kap. 4 §) som möjliggör atti det enskilda fallet får ett bindandebesked huruvida en eller flera elektriskastarkströmsledningar omfattas avföreskrifter om undantag från kravet pånätkoncession meddelas.MotionenMiljöpartiet påpekar i motion 2001/02:N58att det inte delar regeringens meningbeträffande förslaget som rörelanvändarens skyldighet att betala förden el han förbrukar hansaknar avtal med en elleverantör.Motionärerna framhåller att de stöder desynpunkter som framförti ärendet. I motionen föreslås därför attelanvändaren av nätkoncessionshavarenskall bli upplyst om att denne måsteträffa avtal med en elleverantör inomviss tid. Underrättelsen skall innehållaen neutral och icke-diskriminerandeinformation om alternativaelleverantörer, sägs det. Vidare anförsatt denna information även bör inkluderauppgift om hur elen producerats.Vissa kompletterande uppgifterSom nämns i motionen har bl.a.Konkurrensverket avstyrkt förslagetbeträffande elanvändares skyldighet attbetala för den el han förbrukar under dentid han saknar en elleverantör (8 kap. 8§). Enligt måsteställningen stärkas för de friståendeelleverantörerna, dvs. företag utananknytning till nät och produktionsbolag,för att ett effektivt konkurrenstryckskall uppnås på elmarknaden. motverkas detta avförslaget. I stället föreslår verket attelanvändare skall bli upplysta avnätkoncessionshavarna om att de måsteträffa avtal med en elleverantör inomviss tid. Vidare sägs att underrättelsenskall innehålla neutral och icke-diskriminerande information omalternativa elleverantörer.Tidsplanen för föreliggande betänkandeinnebär att debatterar ärendetden . Regeringen skalldärefter vid ett regeringssammanträdefatta beslut om författningarna och dessaskall tryckas. Sammantaget innebär dettaatt författningarna kan komma fråntrycket och bli allmänt tillgängligaomkring , dvs. en veckainnan lagändringen skall träda i kraft.Konstitutionsutskottet har emellertidtidigare påpekat för regeringen att enlagändring bör ha kommit till allmänkännedom genom publicering i svenskförfattningssamling (SFS) cirka fyraveckor innan lagändringen skall träda ikraft.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet tar först ställning tillförslaget om elanvändares skyldighet attbetala för den el han förbrukar under dentid han saknar elleverantör och däreftertill lagförslaget i övrigt.Anvisning av elleverantörBeträffande elanvändares skyldighet attbetala för den el han förbrukar under dentid han saknar avtal med en elleverantörförordas i motion 2001/02:N58 (mp) enannan lösning än den av regeringenföreslagna. Enligt motionärerna skall denfelande elanvändaren, fråndet att denne blev anvisad enelleverantör, få möjlighet att ingå avtalmed en annan elleverantör. Ipropositionen (s. 73) redovisasemellertid olika omständigheter som talaremot den lösning som motionärernaförespråkar. Utskottet delar regeringensbedömning och tillstyrker förslaget tilländring i ellagen i denna del.Motionsyrkandet avstyrks alltså avutskottet.Lagförslaget i övrigtNär det gäller regeringens förslagbeträffande tariffer för överföring påregionledningar, anvisning avbalansansvariga och undantag från kravetom nätkoncession konstaterar utskottetatt det inte finns några mot dessaförslag stående motionsyrkanden.Utskottet har heller inget att erinra motde lagförslag som förelagts riksdagen.Utskottet anser dock att avtidsskäl bör besluta, med hänvisning tillvad som tidigare redovisats, attlagförslaget skall träda i kraft den 1augusti 2002 i stället för den 1 juli2002, som regeringen föreslagit. Dettabör även gälla den övergångsbestämmelse(nr 2) som återfinns i lagförslaget somenligt utskottet skall gälla med avseendefr.o.m. det räkenskapsår som börjar den 1augusti 2002 eller närmast därefter.NaturgasUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringensförslag om ändring i naturgaslagenbeträffande öppningen avnaturgasmarknaden och avslå samtligahär aktuella motionsyrkanden rörandenaturgas. Jämför reservation 14 (m, kd,fp).PropositionenI för att skapa en inreenergimarknad ingår naturgas och el somde viktigaste elementen. Det s.k.gasmarknadsdirektivet (98/30/EG) antogsinom EU . Gasmarknadsdirektivetinförlivades i svensk lagstiftning iaugusti 2000. I artikel 18 igasmarknadsdirektivet finns bestämmelserom en fortsatt gradvis öppning avnaturgasmarknaden efter den initialaöppningen. Enligt direktivet skall fem årefter dess ikraftträdande (dvs. 10augusti 2003) miniminivån för att ansessom en s.k. berättigad kund sänkas frånen förbrukning om 25 miljoner till enförbrukning om 15 miljoner kubikmeternaturgas och förbrukningsställe.Den samlade förbrukningen hos samtligaberättigade kunder måste därvid motsvaraminst , mot , avden totala årliga gasförbrukningen på dennationella gasmarknaden. Den sistamarknadsöppningen skall enligtgasmarknadsdirektivet vara genomförd tioår efter det att direktivet har trätt ikraft (dvs. Då skallalla slutförbrukare som förbrukar mer än5 miljoner kubikmeter naturgas ochförbrukningsställe anses som berättigadekunder.I propositionen föreslås därför enändring i naturgaslagen (2000:599) sominnebär att berättigade kunder skall,utöver kunder som har naturgaseldadkraftproduktion, vara slutförbrukare somförbrukar mer än 15 miljoner kubikmeternaturgas på minst ettförbrukningsställe. Ändringen innebäralltså att förbrukningströskeln för attanses som en berättigad kund sänks från25 naturgasper år på minst ett förbrukningsställe.Förslaget i propositionen bygger dels pådirektivet, dels på de bedömningar somStatens energimyndighet presenterat i enrapport om utvecklingen pånaturgasmarknaden. Regeringen föreslåratt lagen skall träda i kraft den 1augusti 2003.MotionernaI motion 2001/02:N271 (s) framhålls attdet finns flera olika fördelar mednaturgas. Emellertid finns det problemmed distributionen, inte minst tillMellansverige, sägs det. Utbudet avenergialternativ i skullebreddas om naturgasnätet byggdes ut.Motionärerna menar därför attnaturgasnätet bör byggas ut tillsamtliga industri- och befolkningstätaregioner för att därigenom säkra enlångsiktigt hållbar energiförsörjning,förstärka konkurrenskraften för densvenska industrin och skapa en bättremiljö.Att naturgas kan bidra till att ersättaanvändningen av kolbaseradenergiutvinning anförs i motion2001/02:N360 (s). En satsning på naturgasinnebär i flera avseenden även ensatsning på förnybar energi, sägs det imotionen.