bet · GQ01FIU4 · 2002-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. SammanfattningI betänkandet tillstyrker utskottet regeringensförslag till fördelning av anslag inom utgiftsområde26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrkerockså att regeringen bemyndigas att överskrida delsanslaget för Räntor på statsskulden, dels anslagetför provisionskostnader om det ärnödvändigt för att regeringen ska kunna fullgörastatens betalningsåtaganden.I betänkandet finns fyra särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Anslagen inom utgiftsområde 26 underbudgetåret 2003Riksdagen anvisar för anslaginom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. pådet sätt som framgår av efterföljandespecifikation. Därmed bifaller riksdagenpropositionen 2002/03:1 utgiftsområde 26 punkt 3samt avslår motionerna2002/03:Fi263 av m.fl. (c)2002/03:Fi267 av m.fl. (kd)2002/03:Fi287 av m.fl. (m)yrkande 41.2. Bemyndigande att överskrida vissaanslagRiksdagen bemyndigar regeringen att, om såerfordras för att kunna fullgöra statensbetalningsåtaganden , överskridaramanslagen Räntor på statsskulden ochRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning. Därmed bifallerriksdagen proposition 2002/03:1 utgiftsområde 26punkterna 1 och 2.Stockholm den 10 december 2002På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), CarinLundberg (s), (), (), (), (), TommyWaidelich (s), (), (),(), (), GunnarNordmark (fp), (), () och ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Utskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning.Företrädarna för (m), (fp), (kd) och (c) haravgivit särskilda yttranden.2002/03FiU4Redogörelse för ärendetI budgetpropositionen föreslår regeringen förutgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. attriksdagen dels godkänner den föreslagnamedelsanvisningen för de tre ramanslag som finnsuppförda på utgiftsområdet, dels bemyndigarregeringen att överskrida två av dessa anslag i denutsträckning som är nödvändig för att fullgörastatens betalningsåtaganden. Propositionens förslagåterges i bilaga.I tre motioner väckta under allmänna motionstidenframförs yrkanden om att två av anslagen påutgiftsområdet ska föras upp med lägre belopp. Ävenmotionernas förslag återges i bilaga.Utskottets övervägandenAnslagen inom utgiftsområde 26 underbudgetåret 2003Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bifallerregeringens förslag till medelsanvisning påutgiftsområde 26 (punkt 3). Utskottet avslårdärmed motionerna Fi263 (c), Fi267 (kd) ochFi287 (m) yrkande 41.Anslag 92:1 Räntor på statsskuldenBudgetpropositionenI den prognos som redovisas i budgetpropositionenräknar regeringen med att utgifterna för räntor påstatsskulden fram ska utvecklas enligtföljande:Beräknade utgiftsmässiga räntor på statsskulden 2001-2004Belopp i miljarder kronorAnm. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid med summorna.1 Posten ingår inte längre i redovisningen av de kostnadsmässigaräntorna då den inte påverkar det finansiella sparandet.Den utgiftsmässiga redovisningen återspeglar denväntade belastningen på statsbudgeten.Om utgifterna i stället periodiseras får man enredovisning som återger statsskuldsräntornaskostnadsmässiga utveckling. Vid en kostnadsmässigredovisning periodiseras utgifter och inkomster tillden period resursförbrukningen sker. Så t.ex. gernollkupongobligationer med nuvaranderedovisningsprinciper inte någon belastning påstatsbudgeten förrän lånet förfaller till inlösen,då å andra sidan samtliga ränteutgifter under lånetshela löptid betalas ut. Så länge nollkuponglåneninte har förfallit till inlösen kommer därför denfaktiska räntebelastningen att underskattas. På mot-svarande sätt kan över- och underkurser i sambandmed emissioner av s.k. benchmarklån - dvs. lån därkupongräntan avviker från marknadsräntan - ge enskev bild av den verkliga räntebelastningen. Vid enkostnadsmässig redovisning däremot anses räntanuppkomma under lånets hela löptid och fördelasdärför ut jämnt över denna.Justeras utgifterna för statsskuldsräntor medhänsyn till dels över- och underkurser videmissioner, dels olika typer av nollkupongräntorerhålls enligt propositionen i stället följandeberäknade kostnadsmässiga räntor på statsskulden.Beräknade utgifts- och kostnadsmässiga räntor påstatsskulden 2001-2004Belopp i miljarder kronor1 Innefattar inte någon periodisering av valutavinster/förluster.MotionernaCenterpartiet förordar i motion Fi263 att anslagetRäntor på statsskulden för förs uppmed ett belopp som är lägre änvad regeringen föreslagit. Motionärernas förslag ären följd av att i annat sammanhang harföreslagit att statliga företag ska säljasför ytterligare utöver vadregeringen räknar med . Detta förutsättskunna ge en räntevinst på sammaår.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi267 attsamma anslag ska minskas med 811 miljoner kronor.Även har en omfattande plan förförsäljning av statliga företag, vilket i likhet medde andra oppositionspartiernas budgetalternativ för2003 beräknas inbringa mer iförsäljningsinkomster än vad regeringen räknar medför . I kombination med de övrigasammantagna budgetsaldoförändringarna till följd avKristdemokraternas budgetpolitik leder detta enligtmotionärerna till minskade räntekostnader med 0,8miljarder kronor samma år.Moderata samlingspartiets och Folkpartietliberalernas budgetalternativ bygger på attstatsskuldsräntorna ska bli lägre tillföljd av inkomster från företagsförsäljningarsom för respektive parti, liksom för de övrigaoppositionspartierna, är 30 miljarder kronorhögre än i regeringens budgetalternativ. Dessabåda partier har dock inga formella yrkanden omatt anslaget till statsskuldsräntor skabegränsas.Anslag 92:2 Oförutsedda utgifterBudgetpropositionenPå statsbudgeten har funnits ettsärskilt anslag för oförutsedda utgifter. Anslagetfår tas i anspråk efter beslut av regeringen i varjesärskilt fall för vissa närmare angivna ändamål.Utgifterna ska därvid i princip vara av såbrådskande art att ett förslag inte hinnerunderställas , och de ska inte heller kunnatäckas av andra medel som står till regeringensförfogande.I propositionen redovisas vilka ändamål anslagetOförutsedda utgifter bör få användas till undernästa budgetår. Där föreslås också att regeringen iefterhand ska anmäla till vilka utgiftersom har belastat anslaget.Under 2001 belastades anslaget med 35 000 kravseende förlikningsersättning med anledning avärende vid för mänskligarättigheter. Vidare har betalats utavseende ersättning för hur anställningsförhållandenpåverkats då uppgifterna lämnats ut urSäkerhetspolisens register. Ett skadestånd ienlighet med en dom rörandemervärdesskattelagstiftningen har föranlett enutbetalning på . Dessutom har 1 356 364 krbetalats ut gällande förlikningsersättning medanledning av ärende rörande oförenlighet mellan desvenska avgasbestämmelserna och EG-rätten.I år har fram t.o.m. juli sammanlagt 200 000 krbetalats ut från anslaget. Utbetalningarna avserersättning för hur anställningsförhållandenpåverkats då uppgifterna lämnats ut urSäkerhetspolisens register.Regeringen föreslår att anslaget Oförutseddautgifter förs upp oförändrat med 10 miljoner kronorunder 2003.Anslag 92:3 RiksgäldskontoretsprovisionskostnaderBudgetpropositionenAnslaget avser provisionskostnader som har sambandmed upplåning och förvaltning av statsskulden.Samtliga provisionskostnader i samband med upplåningoch skuldförvaltning redovisas utanför utgiftstaket,vilket innebär att de behandlas på samma sätt somräntekostnaderna på statsskulden.Merparten av provisionskostnaderna utgörs avförsäljningsprovisioner till de banker som agerarsom mellanhänder vid försäljningen av kontorets lån.Dessa mellanhänder, som består av en eller flerabanker, köper ett lån av ochsäljer det vidare till investerare. De tar därmed påsig en risk som de kompenseras för genomprovisionerna.I provisionskostnaderna ingår också utgifter förprovisioner i samband med inlösen av lån,förvaltningsprovisioner till externa förvaltare samtkreditavgifter.Belastningen på anslaget beräknas till216,. respektive 2004beräknas anslaget uppgå till 140 miljoner kronor.MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi287 attanslaget för provisionskostnader ska föras upp med135 , vilket är 5 miljoner kronorlägre jämfört med vad regeringen har föreslagit(yrkande 41). Motionärerna uppger att de tidigarehar ansett att detta anslag kan minskas med 5miljoner kronor om upplåningens sammansättningändras. Denna uppfattning vidhåller de i den nuaktuella motionen.Utskottets syn på anslagsfördelningen inomutgiftsområde 26På förslag från finansutskottet har den 4december 2002 ställt sig bakom regeringens förslagtill utgiftsramar (bet. 2002/03:FiU1,rskr. har därmed beslutat attutgifterna på utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m. inte får överstiga 54 450 miljoner kronor.Finansutskottet har alltså tidigare tillstyrktregeringens förslag till beräkning av ramnivån.Utskottet har i övrigt inte något att erinra motregeringens förslag till medelsberäkning påutgiftsområdet, ej heller mot de villkor som enligtregeringen bör förknippas med utnyttjandet avanslaget för oförutsedda utgifter. Utskottettillstyrker således den av regeringen föreslagnaanslagsfördelningen inom utgiftsområdet.Riksgäldskontoret har i en skrivelse tillutskottet genomfört en ingåendeanalys av ränteeffekter vid förbättrat budgetsaldo.Analysen utnyttjar kontorets låneplaneringssystem,där ränteprognoser normalt görs, och beaktar delsvilka instrument som kontoret emitterar vid var tid,dels vilka egenskaper som avkastningskurvan har vidprognostidpunkten. analys visaratt en förbättring av budgetsaldot med 30miljarder kronor skulle minska statsskuldsräntornamed ca först . Åretinnan, alltså det år som förbättringen sker,beräknas ränteutgifterna öka i stället med ca 0,8miljarder kronor till följd av lägre realiseradeöverkurser vid emission.Riksgäldskontoret har en lånepolicysom innebär koncentration på två-, fem- ochtioårsobligationer. har samtliga dessaobligationer höga kupongräntor och ger därmed storaöverkurser. ersätts de av obligationersom förfaller ett kalenderår senare, vilka har lägrekuponger. Det gör att överkursernas betydelse förutvecklingen av statsskuldsräntor vid ökadeförsäljningar av statliga företag under de tvåkommande åren minskar . En stor del av denytillkommande besparingarna påverkar dockräntebetalningarna först och framåt.Därmed begränsas besparingen till ca1,, varav huvuddelen hänför sigtill den bestående effekten från utförsäljningarnaunder 2003.Det bör understyrkas att även Riksgäldskontoretsberäkningar är approximativa. Utfallet förstatsskuldsräntor påverkas av ändringar i räntelägeti förhållande till de antaganden som används för attgöra beräkningar, liksom av eventuella beslut attintroducera nya obligationslån. Trots dessaosäkerhetsfaktorer delar utskottetRiksgäldskontorets uppfattning att dessa beräkningarger en rimlig indikation på storleksordningar och -framför allt - tecken på ränteeffekterna.Enligt vad utskottet erfarit frånRiksgäldskontoret tyder storleksordningen på de avoppositionspartierna föreslagna besparingarna inomanslaget för statsskuldsräntor på att partiernabaserar sina ränteberäkningar på en modell förreguljära banklån. Kalkylmetoden för banklån måsteemellertid anses missvisande vid beräkningar aveffekter på statsskuldsräntorna eftersom den intebeaktar statsskuldens strukturella egenskaper, medränteutbetalningar som sker med betydandeeftersläpning samt över- och underkurser som uppstårvid en aktiv statsskuldsförvaltning.Riksgäldskontorets analys påvisar enligt utskottetsmening att betydelsen av överkurser i den nuvarandeupplåningsstrukturen är så stor attoppositionspartiernas förslag att säljastatliga företag för utöver de ibudgetpropositionen upptagna försäljningsinkomsternainte kan resultera i någon omedelbar ränteminskning.Moderata samlingspartiet föreslår vidare attanslaget för provisionskostnaderminskas med om upplåningenssammansättning ändras. Den moderata motioneninnehåller dock inte någon information om vilkaförändringar i upplåningens sammansättning som börgenomföras, utan hänvisar i stället till partietstidigare ställningstaganden i fråga. Detta tyder påatt den förespråkade effektiviseringen avRiksgälskontorets upplåningsverksamhet förväntas skegenom avveckling av Riksgäldsspar.Riksgäldskontoret har enligt tidigare beslut avriksdag och regering i uppdrag att tillhandahållainstrument för upplåning direkt frånhushållssektorn. Kravet är att lånekostnaderna ärlägre än för motsvarande upplåning istatspappersmarknaden. Målet för hushållsupplåningenär således direkt härlett från det överordnade måletom kostnadsminimering. Riksgäldsspar är i dettasammanhang ett viktigt instrument. Upplåningen viaRiksgäldsspar har också ökat kraftigt på senare år.Produkten uppfyller därigenom det kravet att gelägre lånekostnader och bidrar på så sätt till attuppnå det lagstadgade målet för stats-skuldsförvaltningen. Mot den bakgrunden anserutskottet att det inte finns anledning atttillstyrka förslag att avveckla Riksgäldsspar.Därtill vill utskottet uppmärksamma att anslagetför provisioner inte belastas med några kostnaderför Riksgäldsspar. Enligt information frånRiksgäldskontoret beror detta på att kontoret sköterdistributionen av denna tjänst i egen regi. Dedirekta kostnaderna täcks av Riksgäldskontoretsförvaltningsanslag, medan räntebetalningar koppladetill Riksgäldsspar belastar det vanligaränteanslaget. Följaktligen ger avveckling avRiksgäldsspar inte i sig utrymme att minska anslagettill provisionskostnader.Med hänsyn till det ovan anförda kan utskottetinte ställa sig bakom motionärernas förslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Den i dettasammanhang föreslagna anpassningen av nivån påstatsskuldsräntorna och Riksgäldskontoretsprovisionskostnader ingår dessutom som delar iModerata samlingspartiets, ochCenterpartiets budgetalternativ. Dessa partiersbudgetförslag avvisades redan när tidigarefastställde vilka utgiftsramar som skall gälla för2003.Utskottet tillstyrker alltså propositionensförslag (punkt 3) samt avstyrker motionerna Fi263(c), Fi267 (kd) och Fi287 (m) yrkande 41.Bemyndigande att överskrida vissaanslagUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att bifallerregeringens förslag om bemyndiganden attöverskrida ramanslagen för statsskuldsräntorrespektive Riksgäldskontoretsprovisionskostnader om så erfordras för attkunna fullgöra statens betalningsåtagandenunder (punkterna 1 och 2).Gällande bestämmelserRegeringen får enligt ett lämnatbemyndigande (bet. 2002/03:FiU1, avsnitt 4.5)överskrida de ramanslag har anvisat för2003, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda.Bland annat ska riksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinna inväntas ochöverskridandet ska rymmas inom det fastställdautgiftstaket för staten.Detta bemyndigande omfattar inte anslaget förräntor på statsskulden, ej heller anslaget förRiksgäldskontorets provisionskostnader, vilka bådaligger utanför utgiftstaket. Enligt den ordning somgäller har i stället ett särskiltbemyndigande knutits till anslaget förstatsskuldsräntor. För att säkerställa attregeringen alltid kan fullgöra sina åtagandengentemot långivarna är därvid rätten att överskridadetta anslag beloppsmässigt obegränsad.BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslås att regeringen påmotsvarande sätt ska bemyndigas att överskridaanslaget Räntor på statsskulden även (punkt 1). Ett motsvarande bemyndigande föreslåsockså bli lämnat för anslaget Riksgäldskontoretsprovisionskostnader (punkt 2).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder regeringens förslag(punkterna 1 och 2).Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken angesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslagen inom utgiftsområde 26 - punkt 1 (m)av , och (alla m).Riksdagen har i första steget avbudgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga54 under fortsattabehandling. Moderata samlingspartiets förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå och kansåledes formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av Moderata samlingspartiets motion Fi231. Ivårt budgetalternativ föreslår vi nämligen attstatliga företag ska säljas ut för netto30 miljarder kronor mer än vad regeringen räknarmed, vilket vi förutsätter ska ge en räntevinst på0,samma år.Den av oss, och av de övriga oppositionspartierna,föreslagna saldoförbättringen beräknas alltså ledatill minskade räntekostnader för den svenskastatsskulden . Det förslag som vilägger fram för blir, om ställersig bakom vårt förslag, känt över innanförsäljningen av statliga företag planeras äga rum.Därmed behöver inte någon överupplåning uppstå. Denaktuella låneplanen bör kunna ta detta i beaktandevid all upplåning och refinansiering som äger rumfram till dess att utförsäljningen genomförs. Dettaanser vi är möjligt eftersom så mycket som en knapptredjedel av hela statsskulden omsätts per år.Riksgäldskontoret bör dessutom även ha möjlighettill kortsiktig flexibilitet i sammansättningen avsin totala portfölj. Risken att behöva realiserakostnader för överupplåning torde således varaobefintlig i den modell vi angett för utförsäljningav statliga aktier.Samtidigt håller vi fast vid vårt förslag om attavveckla Riksgäldsspar. Ny information frånRiksgäldskontoret visar emellertid att förslagetseffekter, som framgår av Moderata samlingspartietsmotion Fi287, påverkar kontorets förvaltningsanslag.Därför tar vi upp den beräknade besparingen underutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning. Vårt ställningstagande i dennafråga presenteras därmed i Moderata samlingspartietsreservation till punkt 5 i finansutskottetsbetänkande 2002/03:FiU2.2. Anslagen inom utgiftsområde 26 -punkt 1 (fp)av och (båda fp).Riksdagen har i första steget avbudgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga54 under fortsattabehandling. förslag på utgiftsområdetunderstiger denna nivå och kan således formellt tasupp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av motion Fi232. I vårtbudgetalternativ föreslår vi nämligen att statligaföretag ska säljas ut för netto 30miljarder kronor mer än vad regeringen räknar med,vilket vi förutsätter, tillsammans med andraskillnader i budgetsaldot i jämförelse medregeringens förslag, ska ge en räntevinst av angivenomfattning samma år.Den av oss, och av de övriga oppositionspartierna,föreslagna saldoförbättringen beräknas alltså ledatill minskade räntekostnader för den svenskastatsskulden . Det förslag som vilägger fram för blir, om ställersig bakom vårt förslag, känt över innanförsäljningen av statliga företag planeras äga rum.Därmed behöver inte någon överupplåning uppstå. Denaktuella låneplanen bör kunna ta detta i beaktandevid all upplåning och refinansiering som äger rumfram till dess att utförsäljningen genomförs. Dettaanser vi är möjligt eftersom så mycket som en knapptredjedel av hela statsskulden omsätts per år.Riksgäldskontoret bör dessutom även ha möjlighettill kortsiktig flexibilitet i sammansättningen avsin totala portfölj. Risken att behöva realiserakostnader för överupplåning torde således varaobefintlig i den modell vi angett för utförsäljningav statliga aktier.3. Anslagen inom utgiftsområde 26 -punkt 1 (kd)av ().Riksdagen har i första steget avbudgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag . Det innebär att riksdagenför detta år har låst såväl utgiftstak som ramar förde 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga54 under fortsattabehandling. förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå och kansåledes formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget avbudgetprocessen givit budgetpolitiken en helt annaninriktning än den vi önskat, avstår vi från attredovisa något formellt motförslag tillanslagsfördelning inom utgiftsområde 26. Vårtbudgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - börnämligen ses som ett sammanhållet paket där någoneller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat från de andra.Vi vidhåller emellertid vår uppfattning och anseratt anslagen inom utgiftsområde 26 borde habegränsats med på det sätt somframgår av den kristdemokratiska motionen Fi267. Ivårt budgetalternativ föreslår vi nämligen attstatliga företag ska säljas ut för netto30 miljarder kronor mer än vad regeringen räknarmed, vilket vi förutsätter ska ge en räntevinst avangiven omfattning samma år.Den av oss, och av de övriga oppositionspartierna,föreslagna saldoförbättringen beräknas alltså ledatill minskade räntekostnader för den svenskastatsskulden . Det förslag som vilägger fram för blir, om ställersig bakom vårt förslag, känt över innanförsäljningen av statliga företag planeras äga rum.Därmed behöver inte någon överupplåning uppstå. Denaktuella låneplanen bör kunna ta detta i beaktandevid all upplåning och refinansiering som äger rumfram till dess att utförsäljningen genomförs. Dettaanser vi är möjligt eftersom så mycket som en knapptredjedel av hela statsskulden omsätts per år.Riksgäldskontoret bör dessutom även ha möjlighettill ökad kortsiktig flexibilitet i sammansättningenav sin totala portfölj. Risken att behöva realiserakostnader för överupplåning torde således varaobefintlig i den modell vi angett för utförsäljningav statliga aktier.4. Anslagen inom utgiftsområde 26 - punkt 1 (c)av ().Riksdagen har i första steget avbudgetprocessen ställt sig bakom regeringens,och de grönasbudgetförslag . Det innebär att riksdagenför detta år nu har låst såväl utgiftstak som ramarför de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om deskatte- och avgiftsförändringar som ska träda ikraft nästa år.För gäller därmed att de samladeutgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga54 under fortsattabehandling.