bet · GP01KU29 · 2002-04-09 00:00:00 — Vidare borde enligtriktlinjerna hantering av den årliga EU-skrivelsen från regeringen utvecklas.Näringsutskottet behandlade under hösten 2001regeringens skrivelse 2000/01:143 med redogörelseför regelförenklingsarbetet och därvid även ettstort antal motioner (bet. 2001/02:NU1 s. 48 f.).Utskottet anförde bl.a. att det är nödvändigt attdet finns klara mål att sträva mot för att arbetetmed regelförenkling skall kunna drivas framåt.Arbetet med målformulering och metoder föruppföljning bör enligt utskottet ges hög prioritet.Vidare konstaterade utskottet att harvarit aktivt i regelförenklingsarbetet inom EU, ochunder ordförandeskap stod frågan omregelförenkling högt upp på den politiska agendan.Utskottet ansåg att det är mycket angeläget attregelförenklingsarbetet bedrivs kraftfullt inom EU.I vissa avseenden har EU-medlemskapet enligtutskottet lett till ökad reglering som på olika sättdrabbar företagen. Utskottet framhöll att regeringeni alla upptänkliga sammanhang bör driva frågan om enregelförenkling inom EU. En OECD-granskning ärenligt utskottet i detta sammanhang av något mindrebetydelse.Därutöver ville utskottet i detta sammanhangpåpeka att regelförenklingsarbete är av en sådankaraktär att det aldrig kommer att kunna sägas varaavslutat, utan det får ses som en ständigt pågåendeprocess. Enligt utskottet måsteregelförenklingsarbetet ständigt inta en framskjutenroll inom näringspolitiken.Utskottet konstaterade också att särställningenför Simplexverksamheten i äroförändrad, samt att alla förslag omkommittédirektiv samt förslag om förordningar ochlagar som kan ha konsekvenser av betydelse för småföretags villkor skall beredas gemensamt medföreträdare för Simplexverksamheten. Härvidframhåller utskottet att syftet med denorganisatoriska förändringen är att ta vara påsamordningsvinster i verksamheten.Med det anförda föreslog utskottet att riksdagenskulle lägga regeringens skrivelse med redogörelseför regelförenklingsarbetet till handlingarna ochavslå de aktuella motionerna i berörda delar.Utskottets ställningstagandeSom framgår av redovisningen ovan bedrivs ettbetydande och systematiskt arbete inomRegeringskansliet och statsförvaltningen i övrigt isyfte att uppnå förbättrad kvalitet i lagar ochandra författningar. Detta arbete har under senareår haft en särskild inriktning påregelförenklingsarbete. Av betydelse i sammanhangetär vidare språkvårdsarbetet inom Regeringskanslietoch det offentliga rättsinformationssystemet, som ärunder utveckling. Utskottet utgår från att givnautgångspunkter i regelkvalitetsarbetet bl.a. äröverväganden kring vilken lagstiftningsmodell somskall väljas, att lagstiftningen inte blirgodtycklig eller diskriminerande samt atträttssäkerhetsaspekter och andra allmännarättsprinciper iakttas. Dock menar utskottet att denproblematik som kan hänga samman med ramlagstiftningoch som påtalas i motion 2001/02:K246 bör belysasnärmare. Utskottet anser därför, mot bakgrund av vadsom anförs i motionen, att regeringen i ett lämpligtsammanhang mer samlat bör analysera konsekvenser avramlagstiftning. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion 2001/02:K246 ges regeringen tillkänna.Vidare får vad som efterfrågas i motionerna2001/02:K281 och 2001/02:K282 om automatisk lagavveckling och om utvärderingav lagstiftningens principer i huvudsak ansestillgodosett inom ramen för det arbete medregelkvalitet som bedrivs inom Regeringskansliet.Utskottet anser därför att nämnda motioner böravslås.Av redovisningen ovan framgår vidare att det ocksåinom EU bedrivs ett arbete med regelkvalitet ochregelförenkling. Också i detta arbete finns eninriktning på att analysera konsekvenser av förslagtill ny regler. Som nämnts ovan hänvisade utskottetunder föregående , vid sin behandling av enmotion om konsekvenser av EU-regler, till sitttidigare påpekande att EU bör eftersträva ett såokomplicerat regelsystem som möjligt. Därutöver börpåpekas att bl.a. inom ramen för sittuppföljnings- och utvärderingsarbete har möjlighetatt belysa konsekvenserna av EU-regler. Mot bakgrundav vad som anförts är enligt utskottets meninginte någon åtgärd från sida påkallad medanledning av vad som anförs i motionerna2001/02:K428 yrkande 7 och 2001/02:K88 yrkande 8.Motionerna avstyrks därför i berörda delar.När det gäller vad som anförs i motion2000/01:K274 om tidsfrister för ikraftträdandet avEU-regler vill utskottet framhålla att det iallmänhet föreskrivs i den aktuella rättsakten närden skall träda i kraft eller senast vara genomfördi nationell lagstiftning. kan därför i ensådan situation inte ensidigt bestämma när regeln ifråga skall träda i kraft för svenskt vidkommande.Ett sådant agerande skulle vara främmande för svenskrättstradition. Utskottet utgår från att regeringeninom ramen för förhandlingsarbetet i EU verkar föratt lämpliga tidpunkter för ikraftträdande väljs.Motionen avstyrks därför i berörd del (yrkande 1).Konsekvensbeskrivningar avseende denkommunala självstyrelsenUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till gällande regler avstyrkerutskottet en motion med yrkande om attregeringsförslag som berör kommunalverksamhet skall innehålla en redovisning avpå vilket sätt den kommunala självstyrelsenpåverkas.MotionenI motion 2001/02:K248 av de () föreslås att ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att alla kommanderegeringsförslag som berör verksamhet skallinnehålla en redovisning av på vilket sätt denkommunala självstyrelsen påverkas (yrkande 1).BakgrundGällande bestämmelseOm förslagen i ett betänkande har betydelse för denkommunala självstyrelsen, skall enligt 15 §kommittéförordningen (1998:1474) konsekvenserna idet avseendet anges i betänkandet.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade senast under /99en motion med motsvarande innehåll som den nuaktuella. Därvid hänvisade utskottet tillbestämmelsen i 15 § kommittéförordningen och fannatt någon åtgärd från sida inte varpåkallad. Motionen avstyrktes därför.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker därmed motion 2001/02:K248 (yrkande 1) iberörd del.Tid mellan beslut och genomförandeav riksdags- och regeringsbeslutUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion med yrkande omett tillkännagivande till regeringen om tidmellan beslut av regering eller riksdag ochdess ikraftträdande.MotionenI motion 2001/02:K346 av och () föreslås att ger regeringentill känna vad i motionen anförs om tid mellanbeslut och genomförande av riksdags- ochregeringsförslag. Enligt motionärerna bör det varaså att det skall gå mellan beslut ochikraftträdande när beslutet påverkar den enskildeeller ett företag på ett sätt som innebär ökadekostnader. Detsamma gäller i fråga om lagändringarsom påverkar vardag eller verksamhet, där man vetatt det krävs förberedelse eller planering för atthantera de nya förutsättningarna. Motionärerna anseratt är alldeles för kort. Minst tretill bör enligt motionärerna gå mellanbeslut och ikraftträdande. Regeringen bör återkommamed förslag som gör det möjligt för medborgare ilandet att få rimlig tid att kunna förbereda sig förbeslut av eller regeringen.BakgrundGällande reglerEnligt 8 kap. 19 § RF skall beslutad lag utfärdas avregeringen utan dröjsmål. Vidare sägs att lagarskall kungöras så snart det kan ske. Detsamma gällerförordningar, om inte annat föreskrivs i lag. Ivissa fall kan lagar med föreskrifter om riksdageneller dess myndigheter utfärdas av riksdagen.Författningar som har beslutats av ellerregeringen eller av en myndighet under regeringeneller skall kungöras enligt lagen(1976:633) om kungörande av lagar och andraförfattningar (1 §).I 3 § av den nämnda lagen anges att bl.a.Svensk författningssamling (),författningssamlingar för centrala myndigheter underregeringen, författningssamlingar för Riksdagensförvaltningskontor och för förvaltningsmyndigheterunder samt en författningssamling förvarje län skall finnas för kungörande avförfattningar.Enligt 4 § första stycket skall författning somutfärdas av regeringen kungöras i SFS. Denna utgesgenom regeringens försorg.I andra och tredje styckena föreskrivs undantag frånvad som sägs i första stycket.I 13 § sägs att det av en författning skall framgånär den träder i kraft.I författningssamlingsförordningen (1976:725) finnsnärmare bestämmelser om kungörande i SFS och andraförfattningssamlingar. Enligt 4 § kommer SFS utvarje vecka, om ej särskilda skäl föranleder annat.Statsrådsberedningen anger i den s.k. Gröna Boken(Ds 1998:6), som innehåller riktlinjer förförfattningsskrivningen, att tiden mellan det att enförfattning kommer ut från trycket ochförfattningens ikraftträdande bör vara minst fyraveckor. Den bör enligt riktlinjerna endast iundantagsfall sättas kortare än två veckor.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet har i samband med sinallmänna granskning av regeringsärendenashandläggning granskat denförfattningsutgivning som regeringen ansvarar för.Detta skedde senast under /98 (se bet.1997/98:KU10). I sin bedömning konstateradeutskottet (a. bet. s 26 f.) att andelenförfattningar som kommit ut mindre än fyra veckorföre ikraftträdandet hade minskat något sedanföregående år. Andelen sena författningar varemellertid alltjämt oacceptabelt hög.Utskottet framhöll vidare att den förordade tidenom mellan en författnings kungörande ochdess ikraftträdande i sig är snävt tilltagen medtanke på att den skall medge erforderligt rådrum förinformation om författningens innehåll m.m. Dettarådrum är av stor betydelse för medborgarna, bådeför deras eget handlande och vid deras kontakter meddet allmänna. Att en författning kommer ut senare före ikraftträdandet kunde enligtutskottet därför inte accepteras annat än i ytterstaundantagsfall.Utskottet ville också erinra om vad utskottetuttalade vid 1993/granskning. Vikten av enrealistisk tidsplanering av propositions- ochlagstiftningsarbetet framhölls då särskilt. Denomständigheten att ett stort antal riksdagsbeslutfattas alltför sent för att perioden om fyra veckorskall kunna iakttas gav enligt utskottets mening vidhanden att arbetet med tidsplaneringen bordeutvecklas. Utskottet framhöll att det var av storvikt att planeringen inom för enpropositions överlämnande till ochifrågavarande författnings ikraftträdande skedde medhänsyn till att skulle få tillräckligtrådrum för beredning av ärendet.Mot bakgrund av den betydande vikt som bör läggasvid att författningarna kommer ut villeutskottet också betona att det i sista hand ankommerpå själv att säkerställa att tillräckligtid står till buds för att utfärda och kungöralagar.Avslutningsvis anförde utskottet att det kundekomma att krävas åtgärder av skilda slag för attkomma till rätta med den sena utgivningen avförfattningarna. Utskottet framhöll härvid att detvar önskvärt att ett nytt rättsdatasystem utformadesmed hänsyn även till möjligheterna att kontrolleraförfattningsutgivningen från denna synpunkt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att enutgångspunkt i allt författningsarbete självfalletär att en författning skall komma ut från trycketinom en sådan tid före dess ikraftträdande att såvälenskilda som myndigheter som berörs av författningenskall få erforderligt rådrum för att inrätta sigefter dess innehåll. Som redovisats ovan harutskottet i samband med sin allmänna granskning avregeringsärendenas handläggning vid flera tillfällengranskat den författningsutgivning som regeringenansvarar för. En utgångspunkt i detta sammanhang äratt tiden mellan det att en författning kommer utfrån trycket och författningens ikraftträdande börvara minst . Denna förordade tid om fyraveckor är sålunda inte uttryckt som en allmänriktlinje för hur lång tiden bör vara mellan det atten författning kommer ut från trycket och dessikraftträdande, utan är formulerad som en nedregräns för vad som generellt kan accepteras. Isamband med sin granskning av regeringen harutskottet också, som påpekats ovan, framhållit attdenna tid i sig är snävt tilltagen med tanke på attden skall medge erforderligt rådrum för informationom författningens innehåll m.m. Utskottet utgår frånatt regeringen, i enlighet med vad utskottet haruttalat i granskningssammanhang, strävar efter attåstadkomma realistiska tidsplaner för propositions-och lagstiftningsarbetet så att tillräcklig tid stårtill buds för behandling, för att utfärdaoch kungöra lagar samt för att ge enskilda ochmyndigheter erforderligt rådrum. Detsamma gällerregeringens eget författningsarbete. Som framgåttovan har utskottet vidare i samband med granskningenav regeringen betonat att det i sista hand ankommerpå själv att säkerställa att tillräckligtid i nu nämnda avseenden finns innan nylagstiftning träder i kraft. Någon ytterligareåtgärd från sida med anledning av vad somanförs i motion 2001/02:K346 behövs enligtutskottets mening inte. Motionen bör därför avslås.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.Utvärdering av EU-reglers praktiskakonsekvenser (punkt 6)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:K428 yrkande 7 och2001/02:K88 yrkande 8.StällningstagandeEnligt min mening är det inte tillräckligt attriksdagen yttrar sig inför förslag till nya EU-regler, utan bör få möjlighet attutvärdera också effekterna av en beslutad regel. Somanförs i motionerna 2001/02:K428 yrkande 7 och2001/02:K88 yrkande 8 bör därför alla regler som EUbeslutat och som rör tas upp iriksdagen, varvid de praktiska konsekvenserna avreglerna bör bli belysta. bör också hamöjlighet att göra efter- och omprövningar av redanfattade beslut och lämna förändringsförslag till EU.Jag vill framhålla att subsidiaritetsprincipenstillämpning bygger på att man noggrant följereffekter och förändrade villkor i de olikamedlemsländerna. Mot bakgrund av vad som anförtsbör de nämnda motionerna bifallas i berörda delar.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelse2001/02:103 Kommittéberättelse 2002Motion från allmänna motionstiden20002000/01:K274 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för vältilltagna tidsfrister när det gäller ikraftträdandetav nya EU-regler.Motioner från allmänna motionstiden20012001/02:K246 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att analyseraramlagstiftningens konsekvenser för rättssäkerhetenenligt vad i motionen anförs.2001/02:K248 av de () variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla kommanderegeringsförslag som berör verksamhet skallinnehålla en redovisning av på vilket sätt denkommunala självstyrelsen påverkas.2001/02:K281 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om automatisk lagavveckling.2001/02:K282 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: beslutaratt utvärdera lagstiftningens principer så som detagit sig uttryck under de senaste decennierna.2001/02:K346 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om tid mellanbeslut och genomförande av riksdags- ochregeringsförslag.2001/02:K428 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla av EUbeslutade regler och lagar som berör efteren tid skall tas upp i för att få depraktiska konsekvenserna belysta och att riksdagenbör ha möjlighet att göra efter- och omprövningar avredan fattade beslut och lämna förändringsförslagtill EU.Motion med anledning av regeringensskrivelse /02:115 EU:sframtidsfrågor2001/02:K88 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alla av EUbeslutade regler och lagar som berör efteren tid skall tas upp i för att få depraktiska konsekvenserna belysta och att riksdagenbör ha möjlighet att göra efter- och omprövningar avredan fattade beslut och lämna förändringsförslagtill EU.