bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Slutligen bör forskningsarbetebedrivas vad gäller den pedagogiska verksamhetensinnehåll och effekter av olika organisations- ochvistelseformer. föreslår i motion2001/02:Ub233, yrkande 13, att nuvarandesexårsverksamhet får utvecklas till en barnskola medtydliga pedagogiska ambitioner att ta vara på varjebarns förmåga till tidig inlärning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.En utvärderingsstudie från (Skolverketsrapport 201) av införandet av förskoleklassernavisar att reformen i vissa kommuner inneburit enskolifiering av förskoleklassen. Verket menar dockatt det är svårt att kategorisktvärdera hur reformen fallit ut och att det är svårtatt göra generella bedömningar kring kvaliteten. Iriksdagens beslut om budgetpropositionen (bet. 2001/02:UbU1, rskr. 97) avsattes medel tillutveckling av skolväsende och barnomsorg. Ipropositionen angavs att medlen bl.a. skulleanvändas till en förstärkning av Skolverketsutvecklingsinsatser vad gäller integration mellanförskoleklass, grundskola och fritidshem. Utskottetvill i sammanhanget markera vikten av attförskolepedagogiken får genomslag i verksamheten.Utskottet vill också erinra om Skollagskommitténsuppdrag att lämna förslag till hur integrationenmellan förskoleklass, skola och fritidshem skallregleras i skollagen.Vad gäller yrkandet om barnskola har utskottetbehandlat och avstyrkt motsvarande yrkande ibetänkandet Maxtaxa och allmän förskola(2000/01:UbU5) och i budgetbetänkandet (2000/01:UbU1). har varje gång avslagityrkandet. Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Utskottet hänvisar också till Skollagskommitténsuppdrag att utreda om och i så fall föreslå hurförskolan kan bilda en egen skolform inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom.SkolbarnsomsorgMotionerKristdemokraterna menar i motion 2001/02:Ub548,yrkande 7, att skolbarnsomsorgen för 1012-åringarnaär svårt eftersatt i många kommuner. Kommunenstillsyn är också ofta bristfällig. Kristdemokraternapekar också på bristande styrning, avsaknad avbehovsinventeringar, dåliga lokaler och brist påpersonal. Kommunerna måste ta sitt ansvar ochutveckla skolbarnsomsorgen, framför allt föråldersgruppen . menar i motion2001/02:Ub455 (i denna del) att det är viktigt attskolorna inte av besparingsskäl gör avkall påkvalitetskrav inom fritidsverksamheten.Barngrupperna är t.ex. ofta alldeles för stora, ochtillsynen över denna del av skolans verksamhet ärilla organiserad. och kommunernas ansvarför en god tillsyn bör förtydligas och tillsynen fåen fastare organisation.I motion 2001/02:So501, yrkande 1, menarCenterpartiet att skolan och skolbarnsomsorgen harmöjlighet att stärka barns och ungdomars förmåga attnaturligt umgås i en storstadsmiljö och har därförett stort ansvar att lyfta fram mångfaldsaspekterna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Ansvaret för skolbarnsomsorgenvilar på kommunerna. Kommunerna är skyldiga atttillhandahålla förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg för barn i åldern i denomfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets egetbehov. har i uppdrag att säkra kvalitetoch likvärdighet inom skolbarnsomsorgen. I enrapport från verket som refereras ibudgetpropositionen har konstaterats attendast av barnen i åldersgruppen 1012 århar tillgång till någon form av skolbarnsomsorg.Utskottet noterar också att i sinårsredovisning gör bedömningen att manbehöver stärka sin kompetens inom området och attbarnomsorgsfrågorna behöver integreras bättre iSkolverkets arbete så att inte skolperspektivetdominerar.Utskottet menar att det är viktigt attskolbarnsomsorgen fungerar tillfredsställande ochatt de elever och föräldrar som så önskar också hartillgång till sådan omsorg. Utskottet menar dock attnågot särskilt uttalande från inteerfordras då regeringen redan har uppmärksammatfrågan. I övrigt menar utskottet att denansvarsfördelning som finns mellan stat och kommuninnebär att det är kommunerna som själva bestämmerinnehållet i skolbarnsomsorgen. Frågor om tillsynhar behandlats under avsnittet Barnomsorgensverksamhet och tillsyn.Förskolans personal m.m.MotionerI tre motioner finns yrkanden som avser personalensutbildning inom barnomsorgen. begär imotion 2001/02:Ub222, yrkande 24, atthögskoleutbildade förskollärare skall ha ansvaretför den pedagogiska verksamheten i förskolan. Manmenar att när förskolan nu har ett störrepedagogiskt ansvar än tidigare är det oerhörtviktigt att det är utbildad personal som harhuvudansvaret. menar också att andelenförskollärare skall öka och att målet är att allpersonal med pedagogiskt ansvar skall varahögskoleutbildad (motion 2001/02:Ub220 yrkande 8). Imotion 2001/02:Ub548 yrkande 8 framhållerKristdemokraterna att de som arbetar med barnutifrån sina olika specialiteter måste ges godamöjligheter till kompetenshöjning, vidareutbildningoch forskning. Det är viktigt att utbildningenomfattar såväl kunskaper om de internationellakonventioner som gäller barn, familj och utbildningsom kunskaper om att se och tolka barns signaler närde far illa.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har behandlat frågor om förskollärarespedagogiska ansvar och fortbildning ochvidareutbildning av personal, senast i betänkandetMaxtaxa och allmän förskola (bet. 2000/01:UbU5). Ibetänkandet hänvisade utskottet till betänkandetLäroplan för förskolan (bet. 1997/98:UbU16).Utskottet anförde bl.a. följande.Att förskolan nu får en läroplan är ett uttryckför de krav som ställs på att den pedagogiskaverksamheten skall ha hög kvalitet. Kommunerna har ansvar för att kvaliteten iförskolan utvecklas. Utskottet vill betona attdet ankommer på dem att organisera verksamhetenoch anskaffa den kompetens som behövs för attmålen i läroplanen skall kunna nås. I likhet medregeringen utgår utskottet från att kommunernasatsar på välutbildad personal för att garanterahög professionalitet.I betänkandet Maxtaxa och allmän förskola (bet.2000/01:UbU5) anförde utskottet bl.a. följande.Utskottet erinrar vidare om att det i 2 a kap. 3§ skollagen föreskrivs att det inomförskoleverksamheten skall finnas personal medsådan utbildning eller erfarenhet att barnensbehov av omsorg och en god pedagogisk verksamhetkan tillgodoses. Utskottet har ingen annanuppfattning än motionärerna beträffande vikten avfortbildning och vidareutbildning av förskolanspersonal. Det är kommunernas ansvar att fortbildasin personal. Enligt utskottets uppfattningkommer strukturen i den nya lärarutbildningen attinnebära ett ökat utbud av olika kurser ochspecialiseringar som med fördel kan användas avförskolans och skolans personal förkompetensutveckling (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3).Utskottet finner ingen anledning att ändra sinaställningstaganden.Pedagogiskt ansvar i förskolanMotionenFolkpartiet menar i motion 2001/02:Ub220, yrkande 6,att det är lika viktigt att behörig personal skallha pedagogiskt ansvar inom förskolan som det är attbehöriga grundskolelärare skall undervisa inomgrundskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet. Frågan om pedagogiskt ansvar harbehandlats ovan i avsnittet Förskolans personal m.m.Tillståndsgivning för förskolorMotionenMiljöpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub454 (idenna del) att en utredning skall tillsättas för attdels närmare undersöka hur tillståndsgivningen föratt starta enskilda förskolor hanteras i landetssamtliga kommuner, dels lämna förslag om ett nyttsystem för tillståndsgivning och därvid särskiltbeakta möjligheten att införa regler som liknar demsom gäller tillståndsgivning i grundskolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet i denna del.Enligt gällande bestämmelser i skollagen behöveren enskild förskola få tillstånd av kommunen för attdriva verksamheten. Utskottet anser att det ärrimligt att sådana beslut fattas på lokal nivå ochär inte berett att föreslå några ändringar iskollagen på denna punkt.Övergripande frågor om skolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionerna rörande förändringar i fråga omövergripande regler för skolan.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp), 5 (m),6 (c), 7 (m, fp), 3 (mp) och 8 (m, c, fp).Skolans ställning och uppgift, m.m.MotionerModeraterna menar i motion 2001/02:Ub233 attförnyelsen av skolan har misslyckats. Desocialdemokratiska regeringarna har inte försäkratsig om att göra regelverk, mål och intentioner välkända och därför underlåtit att ta initiativ närokunskap eller missförhållanden blivit uppenbara.Därutöver har den avreglering som borde hagenomförts uteblivit. begär etttillkännagivande om vikten av att göra regelverk,mål och intentioner kända (yrk. I samma motionredovisar sin uppfattning att varjeindivid behövs och är viktig tillsammans med tron påatt alla kan uppnå skolans grundläggande mål ellerleder till öppenhet för en mångfald när det gällerarbetsformer och pedagogik. Tilltron till varjebarns och ungdoms förmåga är grundläggande för attskolan skall nå goda resultat. Det är viktigt attskolan prioriterar skolans kunskapsmål och att desom arbetar där har höga förväntningar på att eleverär läraktiga (yrk. I motion 2001/02:A391 yrkande2 menar att det svenskautbildningssystemet inte klarar att möta vare sigenskildas behov eller arbetsmarknadens krav. Mångarapporter påvisar brister i elevernas baskunskaper:Många uppnår inte behörighet till ett nationelltprogram i gymnasieskolan och många gymnasieeleverlyckas inte fullfölja sina gymnasiestudier.I motion 2001/02:Ub270 (kd) föreslås att enutredning som granskar skolans mål tillsätts.Motionären menar att det kan ha skett enförskjutning i uppfattningen om vad som krävs föratt målen skall vara uppfyllda. Detta kan innebäraatt kraven har blivit större på eleverna. Det verkarockså enligt motionären finnas lokala skillnader itolkningen av grund- och gymnasieskolans mål. Målenskall vara så precist beskrivna att detta inte skallkunna förekomma. Finns det utrymme för tolkningsätts de målrelaterade betygen ur spel.Folkpartiet framför i motion 2001/02:So637,yrkande 1, att ökad kunskap och kvalitet i skolankrävs för att det personliga ansvaret och den egnamakten över vardagen skall kunna öka. Enkunskapsskola behövs, som ger de unga en gedigengrund att stå på i livet. I motion 2001/02:Ub286 (m)yrkande 1 framhåller motionären att god utbildningbåde i ett individ- och samhälls-perspektiv ärviktigare än och att godutbildning är både den bästa och kanske också denenda fungerande välfärdspolitiken. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande att tillgång till godutbildning är en rättighet för alla svenska barn ochungdomar. Alla skall erbjudas möjligheten till enindividuellt anpassad utbildning. I motion2001/02:Ub363 (s) yrkande 1 menar motionärerna attdet är viktigt att slå vakt om skolan både somförmedlare av de grundläggande demokratiska värdensom samhället vilar på och av uppgiften att främjalärande. Motionärerna framhåller också (yrk. 3) attmålet är en skola för alla och att hela läroplanenskall förverkliga såväl kunskapsmålen som deövergripande värdegrundsmålen. Alla elever har rätttill en utmanande och stimulerande skola där detfinns förutsättningar för dem att nå målen.Miljöpartiet menar i motion 2001/02:N364, yrkande 3,att det finns behov av att skapa strategier för attförändra attityden till utbildning, kunskap ochskolan i sig.I motion 2001/02:Ub240, yrkande 1, begärCenterpartiet ett tillkännagivande att enarbetsgrupp för att studera resursanvändning ochmåluppfyllelse i kommunerna skall tillsättas.Centerpartiet menar att resultaten i den svenskaskolan vid en internationell jämförelse intemotsvarar de resurser som läggs ned. En utvärderingmåste därför göras av hur kommunernas anslag tillskolan fördelas och hur mycket av de ekonomiskaresurserna som faktiskt går till skolanshuvuduppgift att ge eleverna kunskaper. I sammamotion, yrkande 2, begärs att regeringen lägger framförslag till reformer för att skolan skall kunnautföra sitt uppdrag. En reform är att alla skall gesrätt till kunskaper genom att skolan anpassas efteralla elevers olika förutsättningar. Skolans åtagandeslutar inte förrän eleven uppnår kunskapsmålen förgrundskolan. En annan reform innebär att kommunernasansvarstagande för skolan måste öka. Staten måsteockså öka resurserna och ge möjlighet för verkligkommunal styrning. Den tredje reformen är att flerlärare skall anställas. Rekryteringen bör ocksåbreddas. I motion 2001/02:Ub523 (s) yrkande 1 pekarmotionärerna på ett antal vägar för skolansutveckling. Angelägna områden är bl.a. en skola föralla, skolan som en viktig del av samhället ochregelbundna utvecklingssamtal; skolan skall stärkaelevernas självförtroende och självkännedom ochstärka den sociala kompetensen samt delaktighetenoch inflytandet för elever och föräldrar.I motion 2001/02:Ub287 (m) yrkande 6 framhålls attdet är nödvändigt att reda ut problemen i skolan föratt gymnasieskolan skall kunna stärkas. De bristersom finns i gör att elever inte får medsig de baskunskaper som krävs för att klaragymnasiet. I motion 2001/02:Ub290 (m) yrkande 2menar motionären att skall lägga fastnationella riktlinjer och mål för skolansverksamhet. Det skall vidare finnas en nationellmålbaserad läroplan, medan hur målen uppnås skallavgöras av respektive skola.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Yrkandena behandlar ett stort antalfrågeställningar och förslag till tillkännagivanden.Vissa yrkanden är välkända och har behandlats avutskottet tidigare . Liksomtidigare instämmer utskottet i vissa av desynpunkter på skolan som kommer fram i motionerna.Exempelvis är det viktigt att skolregleringarna ärvälkända och att förväntningarna i skolan skall varahöga på elevernas förmåga. Vidare är det självfalletså att en god utbildning spelar en stor roll ivälfärdspolitiken och att en god utbildning är enrättighet för barn och ungdomar. Utskottet menardock att yrkandena inte föranleder några uttalandenfrån sida. När det gäller de krav påreformer och utredningar som framförs i motionernahänvisar utskottet till av kunskaperMotionenModeraterna understryker i motion 2001/02:Ub233yrkande 5 att skolans uppgift är att förmedlakunskaper. Undervisning och annan verksamhet somsyftar till kunskapsutveckling måste stå i centrumför skolans arbete. Skolans legitimitet avgörs avundervisningens kvalitet och i vilken utsträckningskolan får vara en stimulerande plats för lärande.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Utskottet menar att det självklart är så att skolanshuvuduppgift är att förmedla kunskaper och yrkandetbör inte föranleda något uttalande från riksdagenssida.Skolverkets tillsynMotionenMiljöpartiet presenterar sina förslag om skolan imotion 2001/02:Ub455 (i denna del). Miljöpartietanser att skolan skall vara en skola för alla. Manmenar att det är angeläget att de förstärkningar avkommunernas ekonomi som görs, verkligen kommerskolan till del. Parallellt med den pågåendeutvecklingen av skolväsendet måste särskilduppmärksamhet riktas mot de elever som har behov avsärskilt stöd. menar att det skolanframför allt behöver under den närmaste framtiden ärarbetsro och ökade resurser. Det skall ankomma påSkolverket att i tillsynsarbetet uppmärksamma attelever med behov av särskilt stöd också får detta.Miljöpartiet menar att tillsynen över skolan bordeskärpas så att elevernas rättigheter till likvärdigutbildning och trygghet i skolan kan garanteras. Detär viktigt att tillsynen även täcker undervisningensinnehåll och sociala förhållanden vid skolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet (idenna del). Utskottet har behandlat frågan omSkolverkets tillsyn senast i betänkande2001/02:UbU1. Utskottet menade då att något särskiltuttalande om tillsynen inte behövdes då regeringenuppmärksammat denna fråga. Utskottet uttalade ocksåatt regeringen skulle hålla informerad omomfattningen och inriktningen av utvecklingen avtillsynsverksamheten. Utskottet har ingen annanuppfattning nu.Sanktionsmöjligheter mot kommunernaMotionenI motion 2001/02:Ub240 yrkande 10 begärCenterpartiet ett tillkännagivande omsanktionsmöjligheterna mot kommuner i syfte attsäkerställa en nationellt likvärdig skola.Centerpartiet menar att det finns anledning att seöver statens sanktionsmöjligheter mot kommuner ocheventuellt införa sådana mot kommuner som trotsupprepad kritik från inte korrigerarbrister i den egna verksamheten. Staten måste setill att skolhuvudmän och skolledningar verkligennår målen.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrker motionsyrkandet. Den kommittésom ser över skollagstiftningen,, har i uppdrag att utreda omstatens sanktionsmöjligheter behöver förstärkas.Skolplikt m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena rörande tidpunkten förskolstart och för när en elev kan lämnagrundskolan, skolplikt, rätt till utbildningoch införande av grundskoleexamen.Jämför reservationerna 9 (m, kd, c, fp), 2(fp), 10 (m, fp, kd), 5 (m), 6 (c) och 7 (m,fp).MotionerModeraterna tar upp frågan om flexibel skolstart imotion 2001/02:Ub233. I yrkande 12 föreslårModeraterna att barn vars föräldrar så önskar skallfå börja från det år barnet fyller sexår och fram till det år barnet fyller åtta. Därmedfinns ett ordentligt spann i tiden som gör attbättre hänsyn kan tas till alla barns speciellaförutsättningar. redovisar sin synpå skolstarten i motion 2001/02:Ub446.Kristdemokraterna menar att alla är olika och lär påolika sätt och . Somliga ärskolmogna vid fem eller ålder, andra förstdå de fyllt sju eller kanske . Övergångenmellan förskola och skola bör således ske vid olikaåldrar för olika barn. Skolstarten bör därför varaindividuellt flexibel och ske successivt (yrk. 5).Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub222,yrkande 17, att eleverna normalt skall börjagrundskolan . Elever skall ocksåkunna börja senare om det är lämpligare med tanke påderas mognadsnivå.Moderaterna menar också att det behövs en ökadmedvetenhet om att skolplikten kan upphöra tidigareän det år eleven fyller om han eller honnått mål. Det saknas former försådan prövning. Elever som inte nått grundskolansmål skall enligt erbjudasett extra år så att de slipper gå vidare tillgymnasieskolan med otillräckliga kunskaper (mot.2001/02:Ub233, yrk. Ett motsvarande yrkandeåterfinns också i den moderata motionen2001/02:Ub483, yrkande 1. menar attingen skall tvingas lämna utan godkändabaskunskaper i svenska, engelska och matematik.Eleverna skall i stället erbjudas ett extra år inomgrundskolan. menar också i motion2001/02:Ub446, yrkande 6, att det skall finnasmöjlighet att förlänga skolgången på grundskolenivåmed för de elever som önskar det och sombedöms ha behov av det för att uppnå de uppsattamålen. En ökad flexibilitet efterfrågas också.Elever som lär sig fortare än andra skall ocksåkunna gå igenom snabbare. I motion2001/02:Ju325 (m), yrkande 2, understrykermotionärerna att skolans uppgift är att utvecklaelevernas kunskaper så att inga elever lämnar skolanutan att kunna läsa och skriva.I motion 2001/02:Ub463 (m) yrkande 1 menarmotionären att inget barn skall behöva lämnagrundskolan med mindre än erforderliga baskunskaper.Elevens rätt till kunskap måste stärkas i skollagen.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222, yrkande3, att skollagen skall ändras så att alla elever harrätt till undervisning och stöd även efterskolpliktens upphörande tills de blir behöriga tillgymnasieskolans nationella program eller kan börja ivuxenutbildning. Syftet är att uppmuntra kommunernaatt sätta in stöd . I motion 2001/02:Ub240yrkande 3 föreslår att det i skollagenskall införas en individuell kunskapsrätt för allaelever i . Det bör klargöras att kommunenoch skolan har ett åtagande som inte är avklaratförrän eleven uppnår kunskapsmålen för grundskolan.I motion 2001/02:Ub463 (m) yrkande 2 menarmotionären att skolplikten bör omvandlas från attgälla ett visst antal skolår, till att bli enindividuell rätt till de insatser som gör att mankan nå en viss definierad grundkunskap.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 4att elever skall lämna när målen nåtts istället för efter en viss tidpunkt. Detta leder mer flexibel grundskola där antalet terminer inteär fixerat.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkandet Maxtaxa och allmän förskola,2000/01:UbU5, avstyrkt motionsyrkanden om ändradskolstartsålder och har också avslagitdem. Utskottet har ingen annan uppfattning . Allasexåringar har rätt att delta i förskoleklassen. Detfinns möjlighet att börja skolan vid sex eller sjuårs ålder. Om det finns särskilda skäl och ett barnsvårdnadshavare begär det kan skolplikten uppskjutastill dess att barnet fyller . Utskottet serdet som en styrka att det finns ett betydande måttav flexibilitet i det nuvarande systemet ochdärigenom möjlighet att med utgångspunkt i detenskilda barnets behov besluta när skolstarten skallske.Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållitvikten av att alla elever skall ges möjlighet att nåmålen för ; senast i betänkandet Skolan(bet. 2000/01:UbU13). Alla elever når inte målen förskolan och på samma sätt. Undervisningenskall således anpassas till varje elevsförutsättningar och behov, något som både framgår avskollagen (1 kap. 2 §) och läroplanen (Lpo 94). elever kan behöva extratid i , vilketär möjligt enligt gällande bestämmelser (4 kap. 10 §skollagen). För elever i upphörskolplikten med utgången av vårterminen det åreleven fyller . Om eleven då intetillfredsställande har slutfört det sista skolårethar han eller hon rätt att få tillfälle att göradetta under högst efter det att skolpliktenupphörde.I skollagen anges som huvudregel att skolpliktenupphör vid utgången av vårterminen det kalenderåreleven fyller (3 kap. 10 § första stycket).Skolplikten kan dock upphöra om eleventillfredsställande slutfört högsta årskursen igrundskolan eller visat sig ha motsvarande kunskapervid en särskild prövning (3 kap. 10 § andrastycket). Vidare får rektorn, efter medgivande frånvårdnadshavaren, flytta en elev till en högreårskurs om eleven har goda förutsättningar att klaradetta (6 kap. 5 § grundskoleförordningen). I frågaom elever som når målen snabbare än andra elevervill utskottet framhålla att målen att sträva mot iläroplanen är utformade så att det finns utrymme föralla elever att utvecklas inom ramar.Sammantaget anser utskottet att det finnstillräckliga möjligheter att anpassa tiden igrundskolan till olika elevers behov. Utskottetfinner därför inte skäl att förorda en ändring avbestämmelserna om skolplikt och rätt till kunskap.GrundskoleexamenMotionerModeraterna föreslår i 2001/02:Ub233 yrkande 14 attfrågan om ett slags grundskoleexamen utreds och ensådan ger behörighet till fortsatta studier igymnasieskolan. I 2001/02:Ub287 (m) yrkande 5föreslår motionären att när en elev nårkunskapsmålet för skall han eller honges ett kvitto på detta i form av en grundexamen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet menar att det är obehövligt med engrundskoleexamen. Avgångsbetyget från grundskolanfyller enligt utskottets mening de syften sommotionärerna efterfrågar.Betyg m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet förslår att avslårmotionsyrkandena avseende förändringar ifråga om betygen.Jämför reservationerna 9 (m, kd, c, fp), 1(kd), 2 (fp), 5 (m) och 7 (m, fp).Gällande bestämmelserNuvarande betygssystem i regleras i 7kap. Det innebär attämnesbetyg ges i slutet av varje termin fr.o.m.årskurs 8 i tre steg, nämligen Godkänd (G), Välgodkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Om enelev inte har nått upp till de mål som bestämts förämnet eller ämnesblocket får eleven inget betyg. Istället skall på begäran av eleven eller elevensvårdnadshavare ett skriftligt omdöme ges om elevenskunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket.Slutbetyget från årskurs 9 sätts med hjälp avkursplanernas mål samt nationella betygskriteriersom utfärdats i anslutning till kursplanerna i varjeämne.