bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Utskottetr>avstyrker motion Ju272 och motion Ju363 i nu behandladr>del.r>r>r>r>Prioritering av brottsofferr>r>r>r>r>I motion Ju322 (c) förespråkas ett störrer>samhälleligt stöd till brottsoffer och påtalas vikten avr>att brottsofferr>bemöts väl av myndighetspersoner. I motion Ju363 (kd)r>anförs att medel ur Brottsofferfonden i större utsträckningr>börr>komma brottsoffren till del snarare än att dessa gesr>till forskning. I Ju369 (m) anförs att inrättande avr>stödcentrar>för unga brottsoffer runt om i bör uppmuntras.r>I motion Ju222 (kd) begärs att en brottsofferombudsmanr>inrättas.r>r>r>Brottsoffrens behov av skydd och stöd har underr>de senaste två decennierna varit föremål för en mängdr>olikar>utredningar och förslag. föreslog utskottetr>i sitt av godkända betänkande (bet.r>1994/95:JuU13) ettr>tillkännagivande om att det behövdes en utvärderingr>av de åtgärder som hade vidtagits på brottsofferområdetr>under denr>senaste tioårsperioden. Med utgångspunkt i de förslagr>som sedan redovisade i sittr>betänkander>Brottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOUr>1998:40) har regeringen avgivit flera olika förslag pår>området somr>har behandlats av vid olika tillfällen.r>Ett antal förslag togs upp i proposition 2000/01:79 Stödr>tillr>brottsoffer, där regeringen lämnade en redovisning avr>pågående arbete med brottsofferfrågor och presenterader>bl.a. enr>strategi för det fortsatta stödet till brottsoffren.r>Strategin byggde på tanken att hela samhället måster>engageras. Detr>handlade bl.a. om förbättrat samarbete mellanr>rättsväsendets myndigheter, utbildningsinsatser ochr>forskning.r>Socialtjänstens uppgifter skulle förtydligas och ettr>ökat stöd ges till vittnen och målsägande.r>r>Vid behandlingen av nämnda proposition våren 2001r>ställde sig bakom regeringens övervägandenr>och avslogr>motionsyrkanden liknande de nu aktuella (bet.r>2000/01:JuU20, rskr. 205).r>r>Utskottet delar motionärernas uppfattning att detr>behövs åtgärder som är direkt inriktade på att ger>brottsoffer stöd.r>Här är det av betydelse hur arbetet inom polisväsendet,r>åklagarmyndigheterna och domstolarna bedrivs i dessar>frågor. Enr>särskilt viktig roll i detta stöd spelarr>brottsofferjourer och socialtjänst. Som framhålls i motionr>Ju322 är detr>angeläget att brottsoffer blir väl bemötta i sinar>kontakter med myndigheter. Här är utbildningsfrågorr>särskilt viktiga.r>Domstolsverket, Riksåklagaren och Rikspolisstyrelsenr>har i respektive regleringsbrev för fåttr>uppdrag somr>syftar till att förbättra bemötandet avr>brottsoffren. Här kan också nämnas att Rikspolisstyrelsenr>sammanställt ochr>under år 2001 givit ut en handledning för poliserr>såvitt avser brottsofferfrågor, Brottsoffer - Enr>handledning förr>Polisens del i lokalsamhällets brottsofferstödjander>arbete (RPS Rapport 2001:1).r>r>Mot bakgrund av de åtgärder som harr>vidtagits på brottsofferområdet ser utskottet inte någotr>behov avr>att vidtar några åtgärder med anledning avr>motionerna. Utskottet föreslår alltså att riksdagenr>avslårr>motionerna Ju363, i här aktuella delar, samt Ju222 ochr>Ju322.r>r>Vad särskilt gäller begäran i motion Ju369 omr>inrättande av stödcentra för unga brottsoffer kan härutöverr>nämnasr>följande. startader>Socialtjänstförvaltningen i i länr>tillsammans en försöksverksamhet med ett stödcentrumr>för unga brottsoffer. Verksamheten riktar sig till allar>ungar>brottsoffer som polisanmält att de blivit utsatta förr>brott såsom personrån, misshandel, våldtäkt och olaga hot ir>Cityr>polismästardistrikt. Det övergripande syftet medr>verksamheten är att hjälpa och stödja brottsoffren samtr>att får>gärningsmännen att upphöra med sin kriminellar>verksamhet. Verksamheten finansieras avr>socialtjänstförvaltningen (löner)r>och polisen (lokaler, telefon etc.). Inledningsvisr>erhölls även bidrag från Brottsofferfonden. Ir>verksamheten, somr>permanentades , är tre socionomer anställdar>och dessutom är ett 20-tal frivilliga stödpersonerr>engagerade.r>Stödpersonerna är rekryterade bland juridikstuderander>vid . Verksamheten bedrivs främst ir>form avr>stödsamtal till brottsoffren och medföljandestöd ir>samband med rättegångar. Härutöver erbjuds ävenr>medling mellanr>brottsoffer och gärningsman. Enligt uppgift frånr>verksamhetsansvariga på Stödcentrum för unga brottsofferr>etableras enr>klientkontakt med av alla brottsoffer somr>kontaktas genom brev från centret. En verksamhet med den ir>Stockholmr>som förebild har startats i kommun. Vidarer>planeras ytterligare ett projekt i och på siktr>ett ir>Stockholms västra förorter.r>r>Utskottet ser mycket positivt på den typ avr>verksamhet som bedrivs för unga brottsoffer i Stockholm.r>Det är glädjander>att ytterligare verksamheter med denna somr>förebild startats eller planeras att starta även på andrar>håll. Det ärr>naturligtvis angeläget att det runt om i finnsr>en genomtänkt form av stöd till brottsoffer, såväl ungar>somr>vuxna. Som redovisats finns möjligheter att vidr>uppstartande av nya verksamheter ansöka om visst statligtr>stöd, t.ex.r>från Brottsofferfonden och Brottsförebyggande rådet.r>Med detta sagt finner utskottet att några vidare åtgärderr>avr>riksdagen med anledning av motion Ju369 inte ärr>påkallade. Utskottet föreslår således att avslårr>motion Ju369r>i nu behandlade delar.r>r>r>r>Rättsmedicinalverketr>r>r>r>r>Utskottets bedömning i korthetr>r>r>I detta avsnitt redogörs för Rättsmedicinalverketsr>resultat under . Utskottet delarr>regeringens bedömning att i alltr>väsentligt fullgjort de mål som ställts upp förr>dess verksamhet samt drivit verksamheten enligtr>regleringsbrevets krav. I avsnittet tar utskottetr>vidarer>ställning till vilka prioriteringar som bör ligga tillr>grund för verksamhet underr>år 2003.r>r>r>Inledningr>r>r>r>Rättsmedicinalverket är centralr>förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk,r>rättsmedicinsk, rättskemisk ochr>rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådanar>frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. Ir>praktikenr>går verksamheten ut på att sörja för att domstolarnar>har teknisk (medicinsk) bevisning i brottmål ochr>faderskapsmål ochr>ett fullgott underlag för påföljdsbestämningen ir>brottmål i form av t.ex. rättspsykiatriskar>undersökningar.r>Rättsmedicinalverkets arbetsuppgifter finns närmarer>reglerade i förordning (1996:613) med instruktionr>förr>Rättsmedicinalverket.r>r>r>Inom verksamhet förekommerr>såväl anslagsfinansierad som uppdragsfinansieradr>verksamhet.r>r>r>r>Resultatuppföljningr>r>r>r>r>För gällde för följander>verksamhetsmål. Verksamheten och dess resultat skuller>präglas avr>hög kvalitet i relation till uppdragsgivarnas behov.r>Verksamheten skulle bedrivas med respekt för der>undersöktasr>personliga integritet. Verket skulle bedrivar>utvecklingsarbete och ge stöd åt forskning av betydelser>för verksamheten.r>Verket skulle också informera övriga myndigheter inomr>rättsväsendet om vunna erfarenheter. Verket skuller>dessutom, därr>det är lämpligt och där verksamheten kan skapar>särskilda förutsättningar, vinnlägga sig om att bidrar>till detr>brottsförebyggande arbetet. skuller>också verka för en långsiktigt god försörjning av personalr>medr>ändamålsenlig kompetens och specialistkunskap.r>Särskilt gällde det att minska sårbarheten i utnyttjandetr>av ochr>tillgången på rättsläkare genom en aktiv ochr>förutseende rekrytering och utbildning. Slutligenr>skulle verket ocksår>arbeta för att förnya arbetsformerna och utvecklar>ledarskapet.r>r>r>I budgetpropositionen redovisar regeringenr>Rättsmedicinalverkets resultat med en huvudsakligr>uppdelning på de fyrar>verksamhetsgrenarna rättspsykia-tri, rättsmedicin,r>rättskemi samt rättsgenetik. Här redovisasr>Rättsmedicinalverketsr>resultat enligt samma uppdelning.r>r>Inom rättspsykiatrin har domstolarnas efterfrågan pår>rättspsykiatriska undersökningar (RPU), efter att underr>senarer>delen av ha ökat, planat ut under år 2001.r>Antalet undersökningar som utfördes uppgickr>till 589.r>Detta antal ligger något under nivån för föregående årr>(se tabell). Andelen ärenden där väntetiden i häkter>inför enr>undersökning har överstigit minskader>betydligt . Däremot har andelen ärenden där detr>behövtsr>anstånd avseende undersökning av häktade liksomr>utredningstiderna ökat. En genomfördr>studie omr>uppdragsgivarnas syn på de rättspsykiatriskar>undersökningarnas genomförande och kvalitet visade attr>uppdragsgivarna ir>huvudsak var positiva.r>r>Antalet av utfärdader>läkarintyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskildr>personutredning ir>brottmål, m.m., s.k. § 7-intyg, uppgick under år 2001r>till 1 797, vilket är en måttlig ökning i förhållande tillr>nivånr>under det föregående året (se tabell).r>r>Antalet rättspsykiatriska undersökningar och § 7-r>intygr>---------------------------------------------------r>r>|År |Utförda |Utfärdade § 7-intyg |r>| |rättspsykiatriska | |r>| |undersökningar | |r>---------------------------------------------------r>r>|1997 | 600 | 1 858 |r>---------------------------------------------------r>r>|1998 | 609 | 1 847 |r>---------------------------------------------------r>r>|1999 | 657 | 1 838 |r>---------------------------------------------------r>r>|2000 | 619 | 1 772 |r>---------------------------------------------------r>r>|2001 | 589 | 1 797 |r>---------------------------------------------------r>r>Inom rättsmedicinen har det totala antalet ärendenr>under året ökat . Medianhandläggningstiden förr>undersökningarr>av levande personer minskade från tior>till åtta dagar medan den för dödsfallsutredningarna ökader>från 37r>till 42 dagar. Det rådde alltjämt brist pår>utbildade rättsläkare. bedriverr>emellertidr>ett aktivt arbete i denna fråga, som har börjatr>ge resultat. Dessutom har en försöksverksamhet medr>en nyr>personalkategori, rättsmedicinska utredare, somr>bl.a. skall avlasta rättsläkarna, prövats vid trer>rättsmedicinskar>avdelningar. Försöksverksamheten utvärderades underr>året och utfallet blev positivt. Rättsmedicinalverketr>har därförr>beslutat att utöka försöksverksamheten till samtligar>rättsmedicinska avdelningar i landet.r>r>r>Den rättskemiska verksamheten har under år 2001r>expanderat jämfört med föregående år. Antalet ärendenr>ökade medr>totalt . Den nya drograttfyllerilagstiftning somr>trädde 1999 har resulterat i att antaletr>ärenden avr>denna typ ökat dramatiskt. ökader>drograttfylleriärendena med mer än 800, vilket motsvararr>en ökning medr>22 % jämfört med föregående år.r>r>Inom rättsgenetiken har handlagtsr>och besvarats totalt 2 076 ärenden, varav 2 061r>avsågr>faderskapsärenden och 15 avsåg släktärenden. Dettar>innebar en ökning av antalet ärenden med totalt jämförtr>med åretr>innan. Handläggningstiderna har fortsatt att successivtr>minska.r>r>Rättsmedicinalverket har , liksomr>tidigare år, satsat aktivt på forskning och utvecklingr>inom de olikar>verksamhetsgrenarna. Forsknings- och utvecklingsarbetetr>har dock i vissa delar fått prioriteras ned på grund avr>ökander>undersökningsvolymer och en ansträngdr>personalsituation. För att stärka, utveckla och följa uppr>kvaliteten inrättadesr>under år 2001 ett kvalitets- och utvecklingsråd inomr>vartdera av de rättspsykiatriska och rättsmedicinskar>områdena. Der>rättskemiska och rättsgenetiska avdelningarna finnsr>representerade i det rättsmedicinska rådet.r>r>Tilläggas kan att det inom Justitiedepartementetr>pågår ett arbete med att ta fram ett förslag till en nyr>ordning förr>utfärdande av rättsintyg (jfr bet. 2001/02:JuU1 s. ).r>r>Regeringen gör bedömningen att ir>allt väsentligt uppfyllt de mål som statsmakterna harr>uppställtr>för myndighetens verksamhet samt bedrivit verksamhetenr>enligt regleringsbrevets krav.r>r>Därtill anser regeringen, med anledning av ettr>förslag från och Statensr>kriminaltekniskar>laboratorium om att samordna de båda myndigheternasr>verksamhet med DNA-undersökningar, att avr>kostnadseffektivitetsskälr>alla möjligheter till samordning bör utnyttjas.r>Förslaget bereds inom Regeringskansliet.r>r>Utskottet konstaterar att det inte framkommit någotr>som talar mot regeringens bedömning.r>r>r>r>Prioriteringar inför budgetåret 2003r>r>r>r>r>Regeringen anför i budgetpropositionen att det ärr>mycket angeläget att ävenr>kommande årr>upprätthåller en fortsatt hög kvalitet på sinar>undersökningar. Av stor vikt i detta sammanhang är detr>forsknings- ochr>utvecklingsarbete som bedrivs inom verket ellerr>med stöd av verket. Vidare anser regeringen, mot bakgrundr>av attr>bristen på utbildade rättsläkare är ett stortr>problem, att det är angeläget att verket under der>kommande årenr>fortsätter arbetet med att rekrytera kompetentr>arbetskraft till den rättsmedicinska verksamheten. Denr>rättskemiskar>verksamheten har enligt regeringen klarat avr>att möta den ökande efterfrågan på dess tjänster medr>anledning avr>den nya drograttfyllerilagstiftningen. Det är enligtr>regeringen angeläget att fortsätterr>attr>upprätthålla effektivitet och hög kvalitet inomr>området.r>r>r>Utskottet har ingen erinran mot regeringensr>bedömningar i denna del.r>r>r>r>Anslagetr>r>r>r>r>I tabellen nedan återfinns en jämförelse avr>regeringens och oppositionens förslag till anslag förr>Rättsmedicinalverketr>år 2003.r>r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>---------------------------------------------------------r>r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd | cr>|r>|2002 | 2003 | | | | |r>|inkl. TB | | | | | |r>---------------------------------------------------------r>r>|211 202 |213 648 | - |+ 10 | - | -r>|r>| | | |000 | | |r>---------------------------------------------------------r>r>För år 2002 uppgår anslag,r>inklusive medel som tillförts på tilläggsbudget, till drygtr>211,2 miljoner kronor.r>Det anslagssparande på somr>fanns vid ingången av förbyttes till ettr>underskott på drygtr>4,. Utgiftsprognosen för ärr>beräknad till . Detta innebär attr>anslagskreditenr>kommer att behöva utnyttjas under året.r>r>r>Regeringen föreslår ett ramanslag för på drygtr>213,. Förslaget innefattar en höjningr>av ramen om 12r>miljoner kronor. bör enligtr>regeringen medges denna höjning av ramen i syfte attr>vidareutveckla verksamheten medr>rättspsykiatriska undersökningar och för att mötar>den ökande efterfrågan på drograttfylleriundersökningarr>samt för att gesr>möjligheter att fortsätta att intensifiera rekryteringenr>av rättsläkare.r>r>I anslagsberäkningen har även hänsyn tagits tillr>beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övrigar>förvaltningskostnader samtr>det generella besparingskravet på på anslag förr>förvaltnings- och investeringsändamål i syfte att begränsar>statlig konsumtion.r>r>I motionerna Ju364 och Fi232 (båda fp) förordasr>en ökning av anslaget med i syfte attr>säkerställa attr>Rättsmedicinalverket klarar ökande undersökningsvolymerr>inom verksamheten och nödvändig rekrytering avr>personal.r>r>Anslagsyrkandena har behandlats ovan i avsnittetr>Utgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslårr>utskottet att antarr>regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.r>r>r>r>Rättshjälpskostnader m.m.r>r>r>r>r>Utskottets förslag i korthetr>r>r>I detta avsnitt redogörs för anslagetr>Rättshjälpskostnader m.m. Utskottet behandlar här ocksår>motioner om utvärderingr>av rättshjälpslagen m.m., ersättning tillr>målsägandebiträden och rättshjälp vid pisksnärtsskador.r>Utskottet hänvisar ir>dessa delar i huvudsak till genomförda undersökningarr>och gällande regelverk. Jämför reservationerna 47 ochr>48.r>r>r>Inledningr>r>r>r>Rättshjälpslagen (1996:1619) har till grundläggande syfter>att ge rättsskydd åt dem som inte kan få rättsligt biståndr>på annat sätt.r>r>r>Enligt lagen är rättshjälpen subsidiär tillr>rättsskyddet, dvs. den som har en rättsskyddsförsäkringr>eller liknande rättsskydd somr>täcker den aktuella rättsliga angelägenheten får inter>beviljas rättshjälp. Vidare innebär lagen att den som inter>har rättsskydd avr>ifrågavarande slag men som borde ha haft det med hänsynr>till sitt försäkringsskydd i övrigt eller till sinar>personliga och ekonomiskar>förhållanden får beviljas rättshjälp endast om det finnsr>särskilda skäl (9 §). Som en allmän förutsättning för attr>rättshjälp skallr>beviljas gäller att det, med hänsyn till angelägenhetensr>art och betydelse samt tvisteföremålets värde ochr>omständigheterna i övrigt,r>är rimligt att staten bidrar till kostnaderna (8 §).r>r>Enligt rättshjälpslagen är inkomstgränsen förr>rättshjälp i årsinkomst (6 § första stycket).r>Lagen föreskriver också attr>rådgivning i som huvudregel är enr>förutsättning för att rättshjälp skall beviljas (2 § andrar>stycket). Vidare innebärr>lagen bl.a. att biträdesbehovet är avgörande för omr>rättshjälp skall beviljas och att biträde enligtr>rättshjälpslagen normalt skallr>få ersättning för högst 100 timmars arbete (15 §).r>r>r>r>Anslagetr>r>r>r>r>Från anslaget betalas de kostnader som enligt 21r>kap. 10 § , lagen (1988:609) omr>målsägandebiträde ochr>rättshjälpslagen skall utgå av allmänna medel. Därutöverr>skall från anslaget betalas de kostnader som enligtr>lagen (1996:1620) omr>offentligt biträde skall betalas av allmänna medel,r>dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträder>i ärenden enligtr>utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) omr>särskild utlänningskontroll. Från och med år 2000r>finansierar anslaget ocksår>utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 §r>lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn.r>r>r>De faktorer som styr kostnaderna är framför alltr>antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad,r>ersättningsnivån till biträden ochr>offentliga försvarare samt den andel avr>rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande.r>r>Regeringen bestämmer den timkostnadsnorm som liggerr>till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet.r>Ersättningen tillr>offentliga försvarare och målsägandebiträden reglerasr>också i viss utsträckning med hjälp av taxor. Förr>närvarande finns en taxa förr>ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmålr>i tingsrätt och hovrätt och en motsvarande taxa förr>målsägandebiträden.r>Taxorna är fastställda i DVFS 2000:13 respektive DVFSr>2001:14. Taxor beslutas av på grundvalr>av timkostnadsnormen.r>Regeringen har fastställt timkostnadsnormen för år 2002r>till exklusive mervärdesskatt (inklusiver>mervärdesskatt).r>r>I följande tabell finns en jämförelse av regeringens ochr>oppositionens förslag till anslag för år 2003.r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>------------------------------------------------------r>----r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd | cr>|r>|2002 | 2003 | | | | |r>|inkl. TB | | | | | |r>------------------------------------------------------r>----r>|892 000 |827 664 | - |+ 60 000 | - | -r>|r>------------------------------------------------------r>----r>För år 2002 uppgår anslaget till ,r>inklusive medel som tillförts på tilläggsbudget. Prognosenr>för pekar på att utgifternar>kommer att uppgå till drygt 842 miljoner kronor.r>Tillskottet om på tilläggsbudgeten förr>år 2002 innebär att det vid årets slutr>kommer att finnas ett anslagssparande om ca 10 miljonerr>kronor. Regeringen föreslår att tillr>Rättshjälpskostnader m.m. för budgetåret 2003r>anvisar ett ramanslag om 827 664 000 kr.r>r>r>I motionerna Fi232 och Ju364, båda (fp), yrkasr>att anslaget skall höjas med . Beloppetr>skall motsvara kostnaderna för attr>återställa de rättshjälpsförmåner som utgick före denr>nuvarande rättshjälpslagens införande. I konsekvensr>härmed yrkas i motion Ju364 också att denr>nuvarande rättshjälpslagen skall upphävas.r>r>Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan ir>avsnittet Utgiftsramen och anslagen. Som framgår därr>föreslår utskottet att antarr>regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.r>r>r>Utvärdering av rättshjälpslagen m.m.r>r>r>r>I motion Ju278 (v) efterfrågas en utvärdering avr>den nya rättshjälpslagen. I samma motion föreslås också enr>utvärdering av de förändringar somr>genomfördes i fråga om rätten till offentligr>försvarare samt en översyn av reglerna om tolk vidr>rättegång. I motion Ju391 (s) efterfrågas enr>precisering av barns rätt till förmåner ir>rättshjälpssystemet. I motionen hävdas attr>rättshjälpslagen tillämpas på olika sätt i olika domstolarr>närr>det gäller faderskapsmål.r>r>r>I april 2000 gav regeringen i uppdragr>att göra en utvärdering och en allmän översyn av lagen.r>Verket har bl.a. haft i uppdrag attr>analysera effekterna av att rättshjälpen gjortsr>subsidiär i förhållande till rättsskyddsförsäkringar, attr>undersöka om rådgivningsinstrumentetr>fungerat på det sätt som var avsett samt att göra enr>heltäckande översyn av det nya avgiftssystemet.r>r>Domstolsverket avlämnade i slutet av septemberr>2001 rapporten av rättshjälpslagen (1996:1619)r>- redovisning av ett regeringsuppdragr>(2001:6, del A och B). Verket anför ir>rapporten att rättshjälpsreformen i allt väsentligtr>fallit väl ut. Verket har inte funnit skäl attr>föreslå några ändringar i rättshjälpslagen till följdr>av att rättsskyddet numera är primärt. Rapporten harr>remissbehandlats.r>r>Vad gäller frågan om rättshjälp i faderskapsmålr>konstateras i rapporten (s. 99 f) att rättshjälp inte kanr>beviljas om det finns en försäkring medr>rättsskydd som kan användas i angelägenheten. Vidarer>anförs att det förekommit att en moder inte vill tar>försäkringsskyddsmomentet i anspråk i sinr>hemförsäkring i denna typ av mål. Hur detta problemr>skall lösas borde enligt vad som anförs i rapportenr>övervägas i annat sammanhang.r>r>Utskottet har inhämtat att frågan om rättshjälp ir>faderskapsmål inte är föremål för särskild beredning ir>Regeringskansliet.r>r>Önskemålet rörande rätten till offentlig försvararer>tar sikte på den lagändring varigenom 21 kap. 3 a §r>rättegångsbalken infördes. Ändringenr>innebar att det i lagtexten på ett mer preciseratr>sätt än tidigare angavs i vilka fall sådan försvarare skallr>förordnas. Syftet var att återförar>praxis till den nivå som avsågs med den tidigarer>regleringen (prop. 1983/84:23).r>r>I rapporten till offentlig försvarare - enr>utvärdering av tillämpningen av reglerna om offentligr>försvarare (1996:1) harr>Domstolsverket redovisat ett regeringsuppdrag som gickr>ut på att undersöka hur reglerna om förordnande och byte avr>offentlig försvarare tillämpades.r>Sammanfattningsvis visade resultaten avr>undersökningen att varannan tilltalad hade offentligr>försvarare, vilket var fler än , dvs. året förer>skärpningen.r>r>Riksrevisionsverket () har på regeringensr>uppdrag granskat utgiftsutvecklingen för bl.a.r>offentliga försvarare. Uppdraget har redovisats ir>rapporten blev det dyrare? (RRV 2001:30).r>Granskningen, som omfattar , visar bl.a.r>att kostnaderna för offentliga försvararer>ökat från till närmarer>500 miljoner år 2000, att antalet förordnanden underr>denna tid ökat , att timkostnadenr>ökat med och att den genomsnittligtr>debiterade tiden ökat med . Om orsaken till detr>ökade antalet förordnanden anför RRV attr>den i huvudsak är att det blivit vanligare att förordnar>offentlig försvarare i mål som gäller grovt rattfylleri.r>Ett skäl till det anges vara att detr>i sådana mål framstår som tveksamt vilken påföljd somr>skall väljas (jfr 21 kap. 3 a § andra stycket 2r>rättegångsbalken). Vidare anför RRV att denr>största förändringen relativt sett när det gällerr>kostnaderna för offentlig försvarare är att denr>genomsnittligt debiterade tiden har ökat med drygtr>en och en halv timme. En mindre del av ökningen berorr>på att den genomsnittliga förhandlingstiden ökat. Denr>huvudsakliga förklaringen till ökningenr>av debiterad tid anses vara att målen blivit merr>komplicerade.r>r>Den 25 april 2002 gav regeringenr>Domstolsverket i uppdrag att ge förslag tillr>åtgärder som kan påverka kostnadsutvecklingen förr>rättshjälpsanslaget. Uppdraget skall redovisas senastr>den 31 december 2002.r>r>Av 5 kap. 6 § framgår att tolk fårr>förordnas att biträda rätten om part, vittne ellerr>annan som skall höras inför rätten inter>behärskar svenska språket.r>r>Utskottet har tidigare behandlat frågan om enr>utvärdering av den nya rättshjälpslagen (bet. 1998/99:JuU6r>s.