bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som är utrustad medteknik för drift med elektricitet ellermed mer miljöanpassade drivmedel än bensineller dieselolja och som därför har ettnybilspris som är högre än nybilsprisetför närmast jämförbara bil utan sådanteknik, ska justeras ned till en nivå sommotsvarar förmånsvärdet för den jämförbarabilen. Reglerna infördes bl.a. för attunderlätta introduktionen av miljöbilar påbilmarknaden och på så sätt skapa bättreförutsättningar för att miljöprestandanhos beståndet av förmånsbilar skulle öka(prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7).Den 1 januari 2002 infördes entidsbegränsad möjlighet till ytterligarenedsättning av förmånsvärdet för vissatyper av miljöanpassade förmånsbilar. Fören elbil eller elhybridbil blev detmöjligt att justera ned förmånsvärdet till60 % av förmånsvärdet för närmastjämförbara bil utan sådan miljöanpassadteknik. Nedsättningen gäller ochfår inte överstiga . Förbilar som drivs med alkohol eller medannan gas än gasol medges justering till80 % av förmånsvärdet för den jämförbarabilen. Nedsättningen gäller under ochfår inte överstiga . Enutvärdering av regelförändringen skagenomföras och vara klar före respektivetillämpningsperiods utgång (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, prop.2001/02:45, bet. 2001/02: SkU12).MotionI motion Fi230 yrkande 17 av . (s, v, mp) föreslås att försöksperioderna med sänkt förmånsvärde förmiljöanpassade bilar förlängs med ett år.Skatteutskottets yttrandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot motionärernas förslag ochtillstyrker att fattar beslut omen sådan förlängning.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i likhet medskatteutskottet inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochföreslår därför att med bifalltill motion Fi230 (s, v, mp) yrkande 17beslutar om en ettårig förlängning av deaktuella försöksperioderna. En samladredovisning av de lagändringar somutskottets ställningstaganden medför finnsunder rubriken förfackföreningsavgiftUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omslopade skattereduktioner förfackföreningsavgift och avgift tillarbetslöshetskassa.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp) och11 (c).BakgrundRiksdagen har fattatbeslut om en skattereduktion på förmedlemsavgiften till enarbetstagarorganisation och om enskattereduktion på för avgiften arbetslöshetskassa. Samtidigtavskaffades avdragsrätten för avgiftentill arbetslöshetskassa. De nyabestämmelserna har trätt i kraft den 1januari 2002 (prop. 2001/02:35, bet.2001/02:SkU6).MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 37 och 38 av . (m) föreslås att fattarbeslut om en återgång till tidigareregler. Skattereduktionen förfackföreningsavgift avskaffas ochskattereduktionen för avgift tillarbetslöshetskassa ersätts med enavdragsrätt vid inkomstbeskattningen.I motion Fi286 yrkande 5av m.fl. (c) föreslås ocksåatt skattereduktionen förfackföreningsavgifter slopas. Problemenmed höga skatter för dem med lågainkomster bör enligt vad motionärernaanför inte lösas genom kompensation förolika slags kostnader.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attskattereduktionen förfackföreningsavgifter syftar till attlikställa villkoren för medlemskap i enarbetstagarorganisation med de villkor somgäller för medlemskap i enarbetsgivarorganisation. på arbetsgivarsidan har efterhand fört över den övervägande delen avsin verksamhet till särskilt bildadeservicebolag och på det sättet gjort detmöjligt för medlemsföretagen att dra avserviceavgifterna som driftskostnader iden bedrivna rörelsen.Mervärdesskattebestämmelsernas utformninghar också medfört att arbetsgivarsidan irealiteten haft fördelar jämfört medarbetstagarsidan. Med en skattereduktionpå för de medlemsavgifter somenskilda medlemmar betalar till sinaarbetstagarorganisationer uppnås enfaktisk skattemässig behandling sommotsvarar den som gäller för avgifterna påarbetsgivarsidan. Rättviseskäl talarsåledes enligt skatteutskottets mening föratt skattereduktionen förfackföreningsavgifter bibehålls.När det gäller skattereduktionen föravgift till arbetslöshetskassa anförskatteutskottet att intentionen hela tidenvarit att avgiften ska vara avdragsgill,eftersom detta uppmuntrar den enskilde attskaffa sig ett försäkringsskydd motföljderna av arbetslöshet.Beloppsbegränsningen av avdraget förövriga kostnader under inkomst av tjänsthar emellertid försämrat förutsättningarnaför denna avdragsrätt, allteftersom dengrupp som kommer över beloppsgränsenblivit mindre. Härigenom har det uppkommiten olikformighet vid beskattningen avarbetstagarsidan i förhållande till vadsom gäller vid beskattningen av arbetsgivare, och det är av bl.a. detta skäl somriksdagen fattat beslut om att ersättaavdragsrätten med en skattereduktion idessa fall. anser att båderättvise- och hanteringsmässiga skäl talarför att den nuvarande ordningen bibehålls.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi287(m) yrkandena 37 och 38 samt Fi286 (c)yrkande 5.3.3.6 ReseavdragUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omhöjda reseavdrag, sänkt gräns föravdragsgilla resekostnader och om attresor till dagis ska ingå.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundRiksdagen höjde det avdragsgilla beloppetför kostnad för resor med egen bil mellanbostad och arbetsplats och i tjänsten från13 kr till fr.o.m. inkomståret 1998.Samtidigt höjdes gränsen för avdragsgillakostnader för resor mellan bostaden ocharbetsplatsen från till 7 000 krper år (prop. 1997/98:1, bet.1997/98:FiU1).Det avdragsgilla beloppet för kostnaderför resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats och för resor i tjänsten ochnäringsverksamhet höjdes från 15 till 16kr per mil . Avdraget för resor medförmånsbilar är härefter (fördieseldrivna förmånsbilar) (prop.2000/01:1, bet. 2000/01: FiU1).MotionerI flera motioner från Moderatasamlingspartiet framställs yrkanden om enhöjning av reseavdraget till per med motsvarande höjningar avreseavdraget vid användning av förmånsbil.Sådana yrkanden framställs i motionernaFi287 yrkandena 8 och 9 av LennartHedquist m.fl. (m) och N304 yrkande 4delvis av m.fl. (m).I motioner Fi256yrkande 12 av m.fl. (kd) ochFi255 yrkande 6 av Per m.fl. (kd)föreslås i stället att gränsen förreseavdraget sänks från till5 000 kr.Centerpartiets förslag i motion Fi286yrkandena 6 och 8 av m.fl.(c) innebär dels att reseavdraget höjstill per mil, dels att resor tilloch från barnomsorg ska beaktas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attreseavdraget fastställtstill per mil och att avsikten då varatt skapa en viss marginal för attbeloppet skulle kunna kvarstå under ettantal år. Härefter har avdragsbeloppethöjts med till per mil år2001. Syftet med denna höjning har varitatt stimulera rörligheten på arbetsmarknaden. Enligt skatteutskottets meningfinns det inte nu någon anledning attgenomföra ytterligare justeringar av dettabelopp.När det gäller förslagen om en sänkningav gränsen för reseavdraget är dettaenligt skatteutskottets mening mindrelämpligt eftersom avdragsgränsen har enpraktisk betydelse genom att den bidrartill att förenkla taxeringsarbetet.Utskottet anser inte att det finns skälatt nu sänka denna gräns.När det gäller förslagen om en möjlighetatt räkna in den extra tiden för att lämnabarn på dagis finns det enligtskatteutskottets mening skäl att hållagränsdragningen kring dagens avdragsrättför resor till och från arbetet så enkeloch lättillämpad som möjligt. Att låtaskattemyndigheterna beakta resan för attlämna och hämta barn på dagis närtidsvinsten beräknas skulle komplicera debedömningar som måste göras i dessa fall.Härtill kommer att fördelningspolitiskainvändningar kan riktas mot åtgärder sominnebär att endast vissa barnfamiljererbjuds en avdragsrätt för en del av sinalevnadskostnader. Om syftet är attförbättra barnfamiljernas ekonomiskasituation bör andra lösningar användas,t.ex. förbättringar av de olika stöd som går direkt till barnfamiljerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi255(kd) yrkande 6, Fi256 (kd) yrkande 12,Fi286 (c) yrkandena 6 och 8, Fi287 (m)yrkandena 8 och 9 samt N304 (m) yrkande 4delvis.3.3.7 HushållstjänsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om enskattereduktion för hushållstjänster.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler förtjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattadsysselsättning (SOU 1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningens betänkandeSkatter, tjänster och sysselsättning (SOU1997:17).En skattereduktion för byggnadsarbetenhar tillämpats den 15februari 1993-den 31 december 1994 (prop.1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) ochunder perioden den 15 april 1996-den 31mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet.1995/96:SkU32). Syftet har varit attåstadkomma en stimulans av verksamheteninom byggsektorn och på så sätt motverkaden då aktuella arbetslösheten.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 8.7.2) tarregeringen upp frågan om den fortsattabehandlingen av de utredningsförslag somlagts fram på området. Regeringen anföratt den stigande arbetslösheten första hälft aktualiserade fråganom en stimulans av den privatatjänstesektorn skulle kunna öka denaggregerade sysselsättningen och bidratill att minska arbetslösheten. Regeringentillkallade därför enutredning med uppdrag att analysera desamhällsekonomiska effekterna av åtgärdersom syftar till att stimulera utbud ochefterfrågan på privat tillhandahållnatjänster, Tjänstebeskattningsutredningen.Fokus skulle särskilt riktas motförväntade effekter på arbetslöshet ochsysselsättning i privat och offentligsektor. Utredningen överlämnade i mars1997 betänkandet "Skatter, tjänster ochsysselsättning" (SOU 1997:17). Utredningenlämnade förslag om skattelättnader som,förutom att minska arbetslösheten, syftadetill att motverka svartarbete.Regeringen anför vidare att senareanalyser har visat att åtgärder av dettaslag för att begränsa svartarbetetsomfattning tenderar att bli offentligtfinansiellt kostsamma och ineffektiva ochatt läget på arbetsmarknaden dessutomförändrats avsevärt sedan utredningenlämnat sitt betänkande. Den öppnaarbetslösheten har halverats och i flerasektorer, bl.a. inom delar av tjänstesektorn, är det snarare tendenser tillarbetskraftsbrist som behöver uppmärksammas. Regeringen ser därför inte någotbehov av att genomföra de av utredningenföreslagna åtgärderna. Detta gäller enligtvad som anförs även de förslag somlämnades av den s.k.Tjänsteutredningen i betänkandetUppskattad sysselsättning - om skatternasbetydelse för den privata tjänstesektorn(SOU 1994:43).MotionerModerata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna har i en gemensammotion (Sk402) lagt fram ett förslag om enskattereduktion för hushållstjänster.Förslaget innebär att en skattereduktionpå införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden inklusivemoms för hushållstjänster som utförs i detegna hemmet per år.Motionärerna anför att förslaget innebäratt det vita priset halveras direkt vidköpet jämfört med dagens regler. Motionenhar remitterats till skatteutskottet ochbehandlas inte i detta ärende.I Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkande 29 av m.fl. (m)lägger motionärerna fram förslag om att enskattereduktion för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden påhushållsnära tjänster ska införas år 2003.Även liberalerna föreslår atten skattereduktion 2003.Centerpartiet föreslår i motion Fi286yrkande 7 av m.fl. (c) enskattereduktion på för ROT-arbetenoch hushållstjänster år2004.Även föreslår i sittalternativ att en skattereduktion förhushållstjänster införs år 2004.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attinförandet av en särskild stimulans förtjänstesektorn i de former sommotionärerna föreslår skulle innebära ettavsteg från de principer om en likformigoch neutral beskattning som ligger tillgrund för skattereformen och som enligtutskottets mening bör gälla. Utskottetdelar också regeringens bedömning att detskulle vara kostsamt att genom stimulanserförsöka skapa en tjänsteproduktion som kankonkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. Risken är atteffekterna på sysselsättningen blir mycketsmå eller inga alls, somkostnaderna blir stora. De erfarenhetersom man har gjort i talar för ensådan utgång. En stimulans av denna typskulle också leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov tillsvårkontrollerade gråzoner. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi286(c) yrkande 7 och Fi287 (m) yrkande 29.3.3.8 Pensions- och kompetenssparandeUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget omatt pensionssparandet ska utvidgas tillett pensions- och kompetenssparande.Jämför reservationerna 8 (m) och 9 (fp).BakgrundPensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 §IL göras för för pensionsförsäkring som den skattskyldige äger ochför inbetalningar på pensionsspararenseget pensionssparkonto.Pensionssparavdraget får inte överstigasumman av 0,5 prisbasbelopp och ettsärskilt tillägg som är beroende av ompensionsrätt föreligger eller ej. Ompensionsrätt föreligger i anställningenuppgår tillägget till av inkomstenmellan 10 och 20 prisbasbelopp. Om denskattskyldige inte har pensionsrätt i sinanställning eller om inkomsten utgör aktivnäringsinkomst uppgår tillägget till 35 %av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp.Riksdagen har godkäntriktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling. En utgångspunkt försystemet ska vara att individen deltar medeget sparande på kompetenssparkonto. Denkompetensutveckling som systemet skastimulera ges en vid definition. Denenskilde individen ges möjlighet att medvissa begränsningar göra skattemässigtavdragsgilla insättningar påkompetenssparkonton. En stimulans förarbetsgivare att göra inbetalningar på enanställds kompetenssparkonto ska införas.Uttag från kompetenssparkonto beskattassom inkomst av tjänst. Vid uttag ianslutning till kompetensutveckling lämnasen stimulans i form av en kompetenspremievars storlek bl.a. beror på längden påkompetensutvecklingen. Premien ges i formav en skattereduktion (prop. 2001/02:175,bet. 2001/02: AU10).MotionFolkpartiet liberalerna föreslår i motionSk382 yrkande 7 av m.fl.(fp) att dagens pensionssparande utvidgasså att avdrag medges upp till ettbasbelopp, att sparandet får tas ut föratt finansiera kompetensutveckling och attkvarstående sparande kan tas ut vidpensionering.Moderata samlingspartiet har i motionFi287 föreslagit att avdraget förpensionssparande höjs till ett basbeloppfr.o.m. Förslaget har remitteratstill skatteutskottet och behandlas inte idetta ärende.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det förnärvarande pågår ett arbete medutformningen av de regler som behövs i ettsystem för individuell kompetensutvecklinginom . En promemoria medförslag till skatteregler har upprättatsinom ochremissbehandlats över sommaren. Avsiktenär att ett förslag med såväl skattereglersom övrig lagstiftning ska presenterasunder och att de nya reglernaska kunna tillämpas fr.o.m. den 1 juli2003. Enligt utskottets mening börresultatet av regeringens arbete avvaktas,och utskottet avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motion Sk382 (fp)yrkande 7.3.3.9 Gåvor till ideell verksamhetUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om enavdragsrätt för gåvor till internationelltbistånd.Jämför reservation 9 (fp).MotionFolkpartiet liberalerna föreslår i motionSk382 yrkande 14 av m.fl.(fp) att en avdragsrätt för gåvor tillinternationellt bistånd införs för attuppmuntra människor att dela med sig avsitt välstånd.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det är viktigtatt det finns en demokratisk process bakomdet stöd som samhället ger tillfrivilligarbete i kyrkliga organisationer,idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete m.m. och att en avdragsrätt förgåvor till den här typen av verksamhetskulle minska utrymmet för detsamhälleliga stödet och öka dessa viktigaverksamheters beroende av enskildapersoners förmögenheter, förmåga och viljaatt bidra.Utskottet understryker att det ärönskvärt att skattesystemet så långtmöjligt hålls fritt från inslag som intehänger samman med dess grundläggandefunktion att utgöra en säker bas förfinansieringen av den gemensamma sektorn.Att belasta skattemyndigheterna med enkontroll av den här typen av stöd ärenligt utskottets mening inte lämpligt. Enytterligare nackdel med att lämna stödetsom ett skatteavdrag är att det inte påvanligt sätt blir föremål för en årlig ochsamlad prövning i samband medbudgetberedningen. Utskottet avstyrkermotionsförslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motion Sk382 (fp)yrkande 14.3.4 Juridiska personers inkomsterTabell 40. Inkomsttitel Juridiskapersoners inkomstskatt*grafiskt element borttaget*3.4.1 Kapital och företagsbeskattningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omslopad skatt på aktieutdelning,riskkapitalavdrag, starta-eget-avdrag,höjd bolagsskatt och slopad arvsskatt påarbetande kapital i fåmansföretag.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundFrågan om s.k. enkelbeskattning och dessinverkan på företagsinvesteringarna harutretts av 1992 årsföretagsskatteutredning. Utredningenavvisade i betänkandet En lättnad idubbelbeskattningen av mindre företagsinkomster (SOU 1996:119) ett generelltslopande av dubbelbeskattningen som ettmedel att förbättra villkoren förföretagande.Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97: SkU13),som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20),har genomfört lättnader ibeskattningen av utdelning ochkapitalvinst på aktier i onoterade företagfr.o.m. Lättnadernaersatte det riskkapitalavdrag som införtstidigare.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motionFi287 yrkande 26 av m.fl.(m) att skatten på aktieutdelningar slopasfr.o.m. taxering.Folkpartiet liberalerna anför i motionSk382 yrkande 24 av m.fl.(fp) att beskattningen av aktieutdelningarbör avskaffas i etapper, och de föreslåratt den halveras för privatpersoner underde närmaste två åren.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi256yrkandena 19 och 20 av m.fl.(kd) och motion Sk383 yrkandena 2, 6 och14 av Per m.fl. (kd) attbeskattningen av aktier avskaffas stegvismed en halvering av fysiska och juridiskapersoners utdelningsskatt och medsikte på ett fullständigt slopande år2005. Ett permanent riskkapitalavdrag förköp av aktier i onoterade bolag upp till100 införs fr.o.m. år 2003.Bolagsskatten höjs till som enfinansiering av avvecklad förmögenhetsskatt m.m.I motion Fi286 yrkandena16, 17 och 22 av m.fl. (c)föreslås en avdragsrätt för starta-eget-sparande på ,totalt högst och ett personligtriskkapitalavdrag på högst perår för start av företag utanhjälp av starta-eget-sparande.Motionärerna föreslår vidare attarvsskatten för arbetande kapital i fåmansföretag slopas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet framhåller i sitt yttrandeatt regeringen i finansplanen tagit uppfrågan om förändring av de mindreföretagens beskattning. Regeringen anför ifinansplanen att starka och livskraftigaföretag är av avgörande betydelse för attSverige ska präglas av uthållig tillväxtoch rättvisa och att det är angeläget attförbättra de skattemässiga villkoren förföretagen. Det finns drygt 800 000företag i , varav drygt 600 000enmansföretag. Dessa företag utgör enviktig del i näringslivet, och deras viktoch betydelse för den svenska ekonominkommer enligt vad som anförs ifinansplanen sannolikt att öka ytterligarede kommande åren. Reglerna om beskattningav småföretagsägares utdelning ochkapitalvinst som löne- och kapitalinkomstär viktiga, och regeringen vill undermandatperioden genomföra en förändring avdessa regler för att öka avkastningen förden som tar risken att starta ett egetföretag och/eller expandera sinverksamhet. Regeringen avser även attändra reglerna så att fler företag fårlägre skatt vid generationsskiften.Enligt skatteutskottets mening visar deutredningar som gjorts på området att enslopad skatt på aktieutdelningar inte ärett verksamt medel för att förbättra destörre företagens villkor. Tillgången internationell kapitalmarknad gör attbeskattningen av sparande endast ibegränsad omfattning inverkar påföretagens investeringsbenägenhet, ochutskottet anser att en generell sänkningav skatten på ägarnas sparande i aktierinte är en effektiv metod för attförbättra villkoren för företagandet ochavstyrker därför motionsyrkandena omslopad skatt på aktieutdelning.För små och medelstora företag som inte ialla avseenden har tillgång till deninternationella kapitalmarknaden kan detemellertid enligt skatteutskottets meninginte bortses från att den personligakapitalbeskattningen inverkar påavkastningskravet och därmed i viss månfungerar som en skatt på företagensinvesteringar, och detta förhållande harenligt vad som anförs i yttrandet beaktatsi samband med att på senare årbeslutat om en rad ändringar i syfte attförbättra villkoren för nyföretagande ochentreprenörskap. En lättnad ibeskattningen av utdelningar ochkapitalvinster på aktier i onoterade bolaginfördes och har utvidgatsgenom olika beslut och1998. Även villkoren för finansiering medegna vinstmedel har förbättrats. Enskildanäringsidkare fick vid taxeringutvidgade möjligheter till reserveringgenom avsättning till periodiseringsfond,och denna möjlighet har ytterligareförbättrats som ett resultat av en meringående undersökning av hur företagenanvänder periodiseringsfonderna (prop.1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m.). Mot denna bakgrund finnsdet enligt skatteutskottets mening intenågon anledning att överväga att införaett särskilt avdrag för investeringar ionoterade aktier. Utskottet avstyrkerdärför förslaget om ett permanentriskkapitalavdrag.Skatteutskottet anför vidare att det ärviktigt att skattereglerna inte läggerhinder i vägen för nyföretagande ochentreprenörskap och att avkastningen förden som tar risken att starta ett egetföretag eller att expandera sin verksamhetär tillräcklig. Särskilda stimulanser isamband med nystart av företag ger emellertid inte denna effekt utan skapartvärtom en risk för att livskraftigaföretag slås ut i konkurrensen mednystartade och skattegynnade företag,något som inte kan anses varaförenligt med kravet på stabila och godaregler för företagen. Utskottet är motdenna bakgrund inte berett att tillstyrkaförslagen om olika former av starta-eget-avdrag.När det gäller förslaget om avskaffadarvsskatt vid generationsskiften i företaganför skatteutskottet att regeringensförslag bör avvaktas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi256(kd) yrkandena 19 och 20, Fi286 (c)yrkandena 16, 17 och 22, Fi287 (m) yrkande26, Sk382 (fp) yrkande 24 och Sk383 (kd)yrkandena 2, 6 och 14.3.4.2 Avyttring av fåmansföretag genomandelsbyteUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omolika åtgärder i anslutning tillfåmansbolagsägares andelsbyten.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundDet förekommer att fåmansbolag avyttrasgenom byte mot andelar i ett annatföretag. Om likviden till högst 10 %utgörs av kontanter och det är frågan omuppköp av ett helt företag är det möjligtatt få uppskov med beskattningen av denvinst som uppkommer. Vinsten delas normaltupp i en tjänstebeskattad och enkapitalbeskattad del som en följd av deregler som gäller för fåmansföretag (3:12-reglerna). Om de mottagna andelarnasjunker i värde får förlusten på vanligtsätt dras av i inkomstslaget kapital.Skatteeffekten av detta avdrag är docklägre än den beskattning som träffar dentjänstebeskattade delen av vinsten.