bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Detta kan enligt regeringen ha påverkatr>lagföringsandelenr>negativt.r>r>Målet att antalet avslutade ärenden skall uppgå tillr>minst det antalr>som kommit in har inte uppfyllts. Detta måste ses motr>bakgrund av denr>kraftiga ökningen av antalet inkomna ärenden, ca 20r>%.r>r>Det är positivt att lagföringsandelen vad gäller der>särskilt krävander>ärendena har ökat. Det är emellertid oroväckande attr>den totala andelenr>ärenden som lett till lagföring har minskat underr>året. Det ärr>tillfredsställande att en utveckling skettr>mot kortarer>genomströmningstider.r>r>Staben har successivt byggts upp sedanr>Ekobrottsmyndighetenr>inrättades. Staben har utvecklat ändamålsenligar>arbetsformer i flerar>avseenden. Det återstår dock arbete för att stabenr>till fullo skallr>fylla den funktion som var avsikten då myndighetenr>inrättades.r>r>Med hänsyn till det förhållandevis komplicerader>område som ekobrottr>utgör föreligger det ett stort behov av utbildning förr>den personal somr>har att utreda sådana brott. Det är därför särskiltr>tillfredsställander>att harr>introducerat en nyr>ekoutbildning.r>r>Utskottet noterar först den positiva utvecklingenr>för avslutader>miljöbrottsärenden; här pekade utskottet i förra åretsr>budgetbetänkander>på behovet av en förstärkt utredningskapacitet (bet.r>2001/02:JuU1 s.r>57).r>r>Utskottet konstaterar därefter att ingentingr>framkommit som talar motr>regeringens bedömning av åklagarorganisationensr>resultat. I stort harr>alltså statsmakternas mål för verksamhetenr>uppnåtts, ochr>utvecklingsarbetet inom åklagarorganisationen ärr>fortsatt framgångsrikt.r>Samtidigt finns - självklart -utrymme för ytterligarer>utveckling, t.ex.r>när det gäller kvalitetsuppföljningen. Ett annatr>viktigt område somr>utskottet vill framhålla är Riksåklagarens arbeter>med planen för enr>enhetlig rättsutveckling. Att tillräckligt många målr>förs upp tillr>Högsta domstolen är nödvändigt för en enhetlig ochr>väl avvägd rätts-r>tillämpning.r>r>När det gäller kan utskottetr>i likhet medr>regeringen konstatera att verksamheten inte når der>uppsatta målen pår>åtskilliga punkter. går utvecklingen åtr>rätt håll, och ettr>stort arbete läggs ned på att förbättrar>och förstärkar>utvecklingsarbetet. Det är alltså inte alldelesr>orealistiskt att räknar>med att kommerr>att ha bemästratr>de svårigheter som myndigheten inledningsvisr>drabbats av. Mot denr>bakgrunden är det också, som regeringen anför, förr>tidigt att nu göra enr>utvärdering av Ekobrottsmyndigheten.r>r>r>Prioriteringar inför budgetåret 2003r>r>r>r>I fråga om prioriteringar inför budgetåret 2003r>anför regeringenr>följande. Åklagarväsendet skall ytterligare utvecklar>åklagarrollen.r>Åklagarväsendet skall i största möjligar>utsträckning medverka ir>polisväsendets kompetens- och verksamhetsutveckling förr>att säkerställar>en effektiv och snabb brottsutredningsverksamhet medr>högt ställda kravr>på rättssäkerhet och kvalitet. Brott skall oftare ledar>till lagföring.r>r>r>Åklagarna skall i ännu större utsträckning gesr>utrymme att kunnar>koncentrera sig på de mera kvalificerader>brottmålsärendena och utövar>aktiv förundersökningsledning i dessa.r>r>Åklagarna skall utveckla sin förmåga att bekämpar>våldsbrott, särskiltr>våld mot kvinnor och barn, narkotikabrott, ekonomiskr>brottslighet, brottr>mot miljön samt brott med rasistiska ellerr>främlingsfientliga,r>antisemitiska och homofobiska inslag samt olagar>diskriminering.r>r>Utskottet har ingen erinran mot vad regeringenr>anfört.r>r>r>Anslagenr>r>r>r>Åklagarorganisationenr>r>r>r>I tabellen nedan återfinns en jämförelse avr>regeringens ochr>oppositionens förslag till anslag förr>åklagarorganisationen år 2003.r>r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>-----------------------------------------------------r>------r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd |r>c |r>|2002 | 2003 | | | |r>|r>| | | | | |r>|r>|inkl. TB | | | | |r>|r>-----------------------------------------------------r>------r>|741 751 |788 314 |+ 30 000 |+ 100 |+ 50 000 |+r>30 000r>|r>| | | | 000 | |r>|r>-----------------------------------------------------r>------r>För år 2002 uppgår åklagarorganisationens anslagr>till knappt 742 miljonerr>kronor. Vid ingången av året fanns ettr>anslagssparande om ca 4,5 miljonerr>kronor. Utgiftsprognosen för är beräknad tillr>drygt 758 miljoner kronorr>vilket medför, som regeringen påpekat ir>budgetpropositionen, att det under åretr>kommer att uppstå ett stort kreditbehov.r>r>r>Regeringen föreslår ett ramanslag för år 2003r>på . Ir>anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknader>utgiftsökningar för löner,r>lokaler och övriga förvaltningskostnader samt tillr>en generell begränsning avr>statlig konsumtion. Ökningen av anslaget avser,r>utöver nämnda post avr>justeringskaraktär, ett tidigare aviserat tillskottr>för fortsatt moderniseringr>av rättsväsendet (prop. 1999/2000:100 s. 175).r>r>I motion Ju370 (m) föreslås att anslaget tillr>åklagarorganisationen skallr>höjas med . Dessa ytterligarer>medel skall möta kostnader förr>bl.a. fler åklagare och ökad brottsuppklaring.r>r>En anslagsökning för åklagarväsendet om 100r>miljoner kronor förordas ir>motionerna Ju364 och Fi232, (båda fp). Dessar>ytterligare medel skall användasr>till fler åklagare och utveckling av effektivarer>ärendehantering.r>r>I motion Ju346 (kd) yrkas att anslaget tillr>åklagarorganisationen skall höjasr>med i förhållande tillr>regeringens förslag. I den motionenr>liksom i motion Ju340 (kd) betonas vikten avr>kompetensutveckling, fortsattr>nyrekrytering av åklagare och administrativ personal,r>att åklagarorganisationenr>bör förstärkas med 20 åklagare för internationellar>insatser, 38 åklagare förr>mängdärenden, 6 åklagare för ekobrottsärendenr>och 10 åklagare förr>miljöbrottsärenden.r>r>I motion Ju373 (c) föreslås att anslaget tillr>åklagarorganisationen skallr>höjas med . Dessa ytterligarer>medel skall användas för attr>bl.a. öka lagföringen.r>r>Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan ir>avsnittet Utgiftsramen ochr>anslagen. Som framgår där föreslår utskottet attr>riksdagen antar regeringensr>förslag och avslår motionsyrkandena.r>r>r>Ekobrottsmyndighetenr>r>r>I tabellen nedan återfinns en redogörelse förr>regeringens och oppositionensr>förslag till anslag för årr>2003.r>r>r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>-----------------------------------------------------------r>r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd | cr>|r>|2002 |2003 | | | |r>|r>| | | | | |r>|r>|inkl. TB | | | | |r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>|312 389 |321 640 | - |- 120 | - |- 30r>000r>|r>| | | | 000 | |r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>För år 2002 uppgår anslag till 312r>389 000 kr. Anslagssparandet vidr>årets ingång uppgick till 5,1 miljoner kronor.r>Utgiftsprognosen för är beräknadr>till drygt 309 miljoner kronor.r>r>r>Regeringen föreslår för ett ramanslag tillr>Ekobrottsmyndigheten på 321 640 000r>kr. I anslagsberäkningen har hänsyn tagits tillr>beräknade utgiftsökningar för löner,r>lokaler och övriga förvaltningskostnader samt till enr>generell begränsning av statligr>konsumtion.r>r>I motionerna Ju364 och Fi232 (båda fp) föreslås attr>anslaget till Ekobrottsmyndighetenr>sänks med . I motion Ju364 yrkasr>att skallr>avskaffas och dess uppgifter inordnas ir>åklagarorganisationen eller, i vissa fall,r>överföras till polisorganisationen. Ekobrottsmyndighetenr>bör upphöra under år 2004.r>r>I motion Ju373 (c) föreslås att anslaget tillr>Ekobrottsmyndigheten sänks med 30r>miljoner kronor. Den föreslagna sänkningen av anslagetr>motiveras med att verksamheten börr>koncentreras till de allvarligaste ekobrottenr>och med ökade satsningar pår>brottsförebyggande åtgärder.r>r>Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan ir>avsnittet Utgiftsramen och anslagen.r>Som framgår där föreslår utskottet att antarr>regeringens förslag och avslårr>motionsyrkandena.r>r>r>r>Organisationsfrågorr>r>r>r>r>Rättskedjanr>r>r>r>I motion Ju249 (c) tas frågor upp som rörr>åklagarorganisationen och andra delar avr>rättskedjan. Det lämnas en rad förslag främst i syfter>att korta handläggningstidernar>såväl inom åklagarväsendet som inom rättsväsendet ir>stort. Sålunda begärs i motionenr>kortare handläggningstider inom rättsväsendet,r>ett snabbförfarande förr>mängdbrottsärenden, ett gemensamt ärendehanteringssystemr>och en översyn av effekterna avr>centraliseringen inom åklagarväsendet. Vidare anförsr>att åklagarna skall överta vissar>administrativa uppgifter från domstolarna.r>r>r>Regeringen har tillsatt en beredning förr>rättsväsendets utveckling (dir. 2000:90).r>Beredningen skall bl.a. undersöka möjligheterna attr>förkorta den genomsnittligar>genomströmningstiden från brottsanmälan till dom ochr>straffverkställighet. En annanr>uppgift för beredningen är att överväga på vilket sättr>brottsutredningsverksamheten kanr>förbättras. I det arbetet ligger också att överväga frågorr>kring de skilda myndigheternasr>organisation och rollfördelningen mellan dem. Beredningenr>skall presentera delbetänkandenr>efter hand som olika frågor behandlas. Senast förer>utgången av skall beredningenr>redovisa det då aktuella läget inom rättsväsendet förr>de frågor som ankommer pår>beredningen samt en plan för det fortsatta arbetet.r>r>Beredningen har avgett fyra delbetänkanden: Snabbarer>lagföring 1 - Några förslag tillr>förenklingar (SOU 2001:59), Snabbare lagföring 2 -r>Förenklad brottsutredning (SOUr>2001:93), Snabbare lagföring 3 - Snatteribrott (SOUr>2002:44) och Snabbare lagföring 4 -r>Ett snabbförfarande för brottmål (SOU 2002:45). Förslagenr>i det förstnämnda betänkandetr>om utökade möjligheter för åklagare att utfärda stämningr>och kalla till huvudförhandlingr>samt en möjlighet för åklagare att besluta att enr>personutredning skall utförasr>genomfördes genom prop. 2001/02:147, bet.r>2001/02:JuU24, rskr. 2001/02:249.r>Lagändringarna trädde i kraft . Övrigar>delbetänkanden av beredningenr>bereds inom respektive är föremålr>för remissbehandling.r>r>Samma eller liknande yrkanden behandlades, utöver vadr>som har redogjorts för ovan,r>under föregående (bet. 2001/02:JuU1 s. ).r>r>Utskottet konstaterar att de frågor som tas upp ir>motionerna väl inryms i de nämndar>direktiven, att vissa av de begärda förändringarna redanr>har genomförts och att vissa avr>de övriga frågorna är aktuella i de övrigar>delbetänkanden som beredningen har avgett.r>Enligt utskottets mening bör det pågående utrednings-r>respektive beredningsarbetetr>avvaktas. Utskottet föreslår att avslår motionr>Ju249 i här behandlade delar.r>r>r>Ekobrottsmyndighetenr>r>r>r>I motion Ju340 (kd) begärs en utredning omr>Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde och attr>Ekobrottsmyndigheten skall tillåtas att upprättar>ett eget spanings- ochr>underrättelseregister. Motionärerna anser attr>Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde skallr>omfatta hela landet och att myndigheten skall handläggar>avancerad ekonomisk brottslighetr>och annan allvarlig brottslighet som har samband medr>denna, t.ex. grova miljöbrott. Vadr>gäller underrättelseverksamhet pekarr>motionärerna på de olikheterr>som råder mellan myndigheten och skattemyndigheterna i denr>frågan.r>r>r>Frågan om ansvarsområder>behandlades senast av utskottet ir>år (bet. 2001/02:JuU8). Utskottet anförde då bl.a.r>följande. Vid /97r>uttalade utskottet sin tillfredsställelse över attr>regeringen hade för avsikt att inrättar>en . Den nya myndighetens tillkomstr>borde kunna innebära en betydander>förstärkning av samhällets insatser mot den ekonomiskar>brottsligheten. Utskottet instämder>i regeringens bedömning att Ekobrottsmyndighetenr>borde inrättas som en självständigr>myndighet inom åklagarväsendet. Därigenom skuller>myndigheten på ett naturligt sätt knytasr>till den organisation för brottsbekämpning som redanr>existerade (bet. 1996/97:JuU6 s. 9).r>r>Riksrevisionsverket har avlämnat rapporten ? Enr>granskning av hinder för effektivt resursutnyttjande (RRVr>2001:29). Flera av de hinderr>verket har identifierat i sin rapport beror på att denr>organisatoriska speciallösning somr>Ekobrottsmyndigheten utgör ställer höga krav på samverkanr>med polis- och åklagarväsendet.r>Många hinder beror dock på interna förhållanden.r>r>I den årliga skrivelsen om den ekonomiskar>brottsligheten (skr. 2001/02:40) anförder>regeringen (s. 12) att arbetet med att vidareutveckla denr>nya myndighetsstrukturen kommerr>att fortsätta. Därvid kommer Riksrevisionsverketsr>rapport, revisorers rapportr>Myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet (2001/02:3)r>och den rapport - Översyn avr>Ekobrottsmyndighetens organisation - somr>Ekobrottsmyndigheten låtit en extern konsult tar>fram enligt regeringen att utgöra ett underlag.r>r>Regeringen har också i regleringsbrevet förr>Ekobrottsmyndigheten för uppdragitr>åt myndigheten att bl.a. återredovisa vilka åtgärder somr>har vidtagits med anledning avr>uppgiften att nationellt utveckla och samordnar>bekämpningen av den ekonomiskar>brottsligheten. skall ocksår>redovisa samverkan med polisen när detr>gäller rekrytering av personal och när det gällerr>brottsutredning, brottsförebyggander>arbete samt kriminalunderrättelseverksamhet, samverkanr>med skattebrottsenheterna ir>brottsutredningar samt på vilket sätt myndighetenr>tillsammans med Riksåklagaren samordnatr>ekobrottsbekämpningen i hela landet.r>r>Även Riksåklagaren skall enligt regleringsbrevetr>avseende åklagarorganisationen för årr>2002 återredovisa bl.a. på vilket sätt Riksåklagarenr>tillsammans med Ekobrottsmyndighetenr>samordnat ekobrottsbekämpningen i hela landet.r>r>Frågan om utarbetandet av en ny samlad strategi mot denr>ekonomiska brottsligheten ochr>det fortsatta arbetet med att vidareutvecklar>Ekobrottsmyndigheten bereds nu ir>Regeringskansliet.r>r>Även frågan om Ekobrottsmyndighetensr>underrättelseverksamhet behandlades av utskottet ir>mars 2002 (bet. 2001/02:JuU8). Yrkandet avstyrktes medr>hänvisning till bl.a. pågåender>utrednings- och beredningsarbete. I betänkandetr>redovisades bl.a. attr>Ekobrottsmyndigheten i yttrande överr>Ekosekretessutredningens betänkande Ekonomiskr>brottslighet och sekretess (SOU 1999:53), pekat på attr>myndigheten inte har tillgång tillr>samma verktyg som polisen ochr>skattebrottsenheterna har för att bedrivar>kriminalunderrättelseverksamhet. Det handlade främst omr>att inte ärr>en polismyndighet och därmed inte kan bedrivar>kriminalunderrättelseverksamhet i denr>mening som regleras i polisdatalagen (1998:622).r>Frånvaron härav har enligtr>Ekobrottsmyndigheten medfört effektivitetsförluster ir>det operativa arbetet och hindratr>myndighetens utvecklingsarbete när det gäller detr>brottsförebyggande arbetet. Myndighetenr>anser därför att den bör ges samma befogenheter somr>polisen har på området, t.ex. genomr>att polisdatalagen (1998:622) utvidgas till att ävenr>omfatta . Enr>begäran härom har framställts till regeringen i enr>promemoria av den 2 oktober 2000.r>r>Genom ändringar i polisdataförordningen (SFSr>2002:434), som trädde i kraft den 1 julir>2002, har polisman vid och annanr>person som deltar i polisiärtr>arbete vid myndigheten getts direkt åtkomst tillr>kriminalunderrättelseregistren och tillr>det allmänna spaningsregistret.r>r>I en inom upprättadr>promemoria (Ju2002/6933/PÅ) föreslås attr>polisverksamhet vid skall omfattasr>av polisdatalagen (1998:622).r>Förslaget innebär att polismän vidr>Ekobrottsmyndigheten får samma möjlighet attr>automatiserat behandla personuppgifter i sammar>utsträckning som polismän i övrigt. Enligtr>promemorian saknas behov av att inrätta ettr>kriminalunderrättelseregister inomr>Ekobrottsmyndigheten. Detta skulle inte heller varar>lämpligt eftersom ett sådant registerr>skulle motverka målsättningen att bygga uppr>ett heltäckande nationelltr>kriminalunderrättelseregister. Promemorian är föremål förr>remissbehandling. Promemoriansr>förslag kommer att, tillsammans med förslagen ir>Polisdatautredningens betänkander>Behandling av personuppgifter i polisens verksamhetr>(SOU 2001:92), behandlas i enr>proposition som planeras att lämnas till underr>våren 2003.r>r>Utskottet är, som framgått ovan, underrättat omr>Ekobrottsmyndighetens svårigheter som,r>får det antas, åtminstone delvis har sitt ursprung ir>den organisatoriska lösningen.r>Utskottet är emellertid inte nu berett att ta ställningr>till denna. Detta bör anstå tillr>dess att en utvärdering av myndigheten har gjorts. Motionr>Ju340 i denna del avstyrks.r>r>När det sedan gäller tillgångr>till olika polisregister kanr>utskottet konstatera att vissa ändringar redanr>vidtagits och att ytterligarer>beredningsarbete pågår. Detta bör avvaktas. Även i dennar>del bör motion Ju340 avstyrkas.r>r>r>r>Domstolsväsendet, m.m.r>r>r>r>r>Utskottets förslag i korthetr>r>r>I detta avsnitt redogörs för domstolsväsendetsr>resultat under verksamhetsåretr>2001. Utskottet delar regeringens bedömning attr>domstolsväsendet i stortr>fullgjort de mål som ställts upp för dess verksamhet.r>I avsnittet tar utskottetr>vidare ställning till vilka prioriteringar somr>bör ligga till grund förr>domstolsväsendets verksamhet . Utskottetr>föreslår också att riksdagenr>antar regeringens förslag till förlängdr>giltighetstid för en lag omr>försöksverksamhet med videokonferens i allmänr>förvaltningsdomstol. Utskottetr>behandlar härutöver ett antal motionsyrkanden omr>Domstolsverkets ställning,r>reformeringen av domstolsväsendet, avskaffande avr>specialdomstolarna, utnämningr>av domare, nämndemän, kompetensfrågor och vittnen.r>Utskottet hänvisar i dessar>delar i huvudsak till pågåender>beredningsarbete och tidigarer>ställningstaganden. Mot den bakgrunden föreslårr>utskottet att avslårr>samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationernar>16-31.r>r>r>Inledningr>r>r>r>Domstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning.r>Härtill kommer ett antal avgränsader>uppgifter av mera rättsvårdande natur.r>r>r>Domstolsverket är central förvaltningsmyndighet förr>de allmänna domstolarna, der>allmänna förvaltningsdomstolarna,r>arrendenämnderna, hyresnämnderna ochr>Rättshjälpsmyndigheten. Verket har vidare till uppgiftr>att på det allmännas vägnar förar>talan mot beslut i rättshjälpsfrågor.r>r>r>r>Resultatuppföljningr>r>r>r>r>I detta avsnitt behandlas resultatet av verksamheten inomr>domstolsväsendet under år 2001.r>Verksamheten delades in i fem verksamhetsgrenar. Dessar>var handläggning av brottmål,r>tvistemål, förvaltningsmål och ärenden samtr>resursfördelning och reformarbete. Såvittr>gäller handläggning av ärenden berörs i det följander>endast handläggningen vid arrende-r>och hyresnämnderna samt vid Rättshjälpsmyndigheten.r>Verksamhetsgrenen resursfördelningr>och reformarbete berörs inte alls.r>r>r>Det övergripande målet för rättsväsendet är denr>enskildes rättstrygghet ochr>rättssäkerhet. För domstolsväsendet gällde att mål ochr>ärenden skulle avgöras på ettr>rättssäkert och effektivt sätt. För att kunnar>bedöma hur väl detta mål uppfylltsr>redovisar regeringen ett antal resultatindikatorer.r>Dessa är bl.a. antalet inkomna,r>avgjorda och balanserade mål samt omloppstider ochr>balansernas åldersstruktur. Dessar>resultatindikatorer används generellt för enr>beskrivning av domstolsväsendets resultatr>under år 2001. Den övergripande målsättningen var attr>genomströmningstiderna skuller>minska och att balansernas åldersstruktur skuller>förbättras.r>r>Det nu sagda gällde alltså generellt förr>domstolsväsendet. För verksamhetsgrenarnar>handläggning av brottmål, tvistemål och förvaltningsmålr>beslutade regeringen dessutom omr>särskilda verksamhetsmål. För tingsrätter, hovrätter,r>länsrätter och kammarrätterr>beslutades sålunda att medianåldern på avgjorda målr>inte skulle överstiga viss tid.r>Vidare fastställdes en maximal andel mål i balans settr>i förhållande till det totalar>antalet inkomna mål. Slutligen bestämdes att vissar>närmare angivna andelar av der>balanserade målen inte fick vara äldre än sexr>respektive . Dessar>verksamhetsmål avsåg inte alla måltyper i de nämndar>domstolarna. För de allmännar>domstolarna hade exempelvis familjemålenr>undantagits. För de allmännar>förvaltningsdomstolarna gällde verksamhetsmålen ir>huvudsak för skattemålen ochr>socialförsäkringsmålen.r>r>När det sedan gällde de två högstar>domstolsinstanserna, dvs. ochr>Regeringsrätten, lät regeringen dessa domstolar självar>bestämma vilka mål som skuller>gälla för verksamheten.r>r>De uppställda verksamhetsmålen för tingsrätterna,r>hovrätterna, länsrätterna ochr>kammarrätterna samt domstolarnas resultat framgår avr>tabell 4.4 i budgetpropositionen,r>utg.omr. 4, avsnitt 4.6.3. Tabellen återges i bilaga 6r>till betänkandet. I det följander>kommenteras arbetsbelastningen och resultaten förr>respektive domstolsslag.r>r>För tingsrätternas del skedde inte några störrer>förändringar jämfört medr>de föregående åren, se tabell.r>r>Tingsrätternas målutveckling 1999-2001r>----------------------------------------------------r>| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |r>----------------------------------------------------r>|1999 | 128 361 | 130 821 | 61 994 |r>----------------------------------------------------r>|2000 | 129 847 | 129 202 | 62 639 |r>----------------------------------------------------r>|2001 | 128 054 | 128 779 | 61 914 |r>----------------------------------------------------r>Av antalet balanserade mål var äldre än ett år.r>Genomsnittsåldern för avgjordar>tvistemål, brottmål och FT-mål var 8,6, 4,6 respektiver>3,4 månader. Som framgår avr>tabellen i bilaga 6 var medianåldern lägre.r>r>r>Av de tolv verksamhetsmål som gällde förr>tingsrätterna uppnåddes tre. Detta gällder>andelen balanserade FT-mål äldre än sex och andelen brottmålr>äldre än . I övrigt låg måluppfyllelsenr>relativt nära målet. Den störstar>avvikelsen rörde målet att medianåldern på avgjordar>brottmål bör vara högst två månader.r>Där var resultatet två och en halv månad.r>r>Vad härefter gäller hovrätterna minskade såväl antaletr>inkomna som antalet avgjorda målr>samtidigt som antalet balanserade mål ökade, ser>tabell.r>r>Hovrätternas målutveckling 1999-2001r>----------------------------------------------------r>| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |r>----------------------------------------------------r>|1999 | 23 216 | 24 188 | 7 553 |r>----------------------------------------------------r>|2000 | 22 170 | 22 287 | 7 436 |r>----------------------------------------------------r>|2001 | 21 815 | 21 369 | 7 882 |r>----------------------------------------------------r>Av antalet balanserade mål var äldre än ettr>år. Genomsnittsåldern på avgjordar>tvistemål och brottmål var 8,8 respektive 4,9 månader.r>r>r>Också för hovrätterna fanns verksamhetsmål. Av der>totalt åtta målen uppnåddes tre. Ir>övrigt låg måluppfyllelsen mycket nära de uppsatta målen,r>med undantag för medianåldernr>på avgjorda tvistemål. Där var målet 5 månader medanr>resultatet låg på 6,7 månader.r>r>Vad härefter gäller länsrätterna kan konstateras attr>antalet inkomna och avgjorda målr>också här minskade samt att antalet balanserade målr>i stort sett var oförändrat, ser>tabell.r>r>Länsrätternas målutveckling 1999-2001r>----------------------------------------------------r>| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |r>----------------------------------------------------r>|1999 | 88 308 | 100 487 | 34 876 |r>----------------------------------------------------r>|2000 | 86 809 | 89 879 | 31 581 |r>----------------------------------------------------r>|2001 | 84 626 | 84 833 | 31 374 |r>----------------------------------------------------r>Av antalet balanserade mål var äldre än . Der>tre största målgrupperna varr>skattemål (ca 15 500), socialförsäkringsmål (ca 15r>000) och psykiatrimål (ca 12 000).r>Genomsnittsåldern för avgjorda skattemål ochr>socialförsäkringsmål var 10,2 respektive 7,2r>månader.r>r>r>Även för länsrätterna uppställdes särskildar>verksamhetsmål. Av de totalt åtta målenr>uppnåddes fyra. För den kraftigaste avvikelsen från måletr>svarade målet om att högst 25 %r>av de balanserade socialförsäkringsmålen borde vara äldrer>än .