bet · GP01UU4 · 2002-04-09 00:00:00 — Mot dennabakgrund förordar också utökad flexibilitet för vad gäller utformning av jordbrukspolitiskt stöd medsyfte att t.ex. förbättra livsmedelssäkerheten, att utvecklalandsbygden och bekämpa fattigdomen i u-länderna.Sverige är pådrivande inom EU för att i WTO-rundan arbetaför att minska i-ländernas jordbrukspolitiska avskärmningfrån världsmarknaden.5.4.5 Handel och miljöHållbar utveckling är ett uttalat mål förVärldshandelsorganisationen (WTO). Det framgår avMarrakechavtalet om upprättandet av WTO. Där framhålls bl.a.vikten av att höja levnadsstandarden, säkerställa fullsysselsättning och utnyttja världens resurser i enlighet medmålsättningen om en hållbar utveckling i syfte att skydda ochbevara miljön.Resultatet av ministermötet i kan anses utgöra ettpolitiskt genombrott för miljöfrågorna, som för förstagången tas upp i handelsförhandlingar i WTO. I slogsfast att WTO inom ramen för kommande förhandlingar skallarbeta för att göra handel och miljö ömsesidigt stödjande ochbidra till processen inför + 10 i för att nåen hållbar utveckling. Därmed är det viktigt att arbetet inomWTO sker i nära samförstånd med andra viktiga mellanstatligaorganisationer inom miljöområdet såsom och sekretariatenför de olika miljökonventionerna. har genom EUvälkomnat närmandet mellan världshandelsorganisationen för att förbättra synergieffekter mellan handel ochmiljö. Miljöhänsyn måste integreras i alla sektorer. UNEPskall verka för miljöhänsyn i det internationella systemet.Såväl som de multilaterala konventionernapå miljöområdet är enligt utskottets mening viktiga delar avdet internationella regelverk som och EU skall levaupp till. Vid i beslutades bl.a. attinleda förhandlingar om förhållandet mellan ochhandelsrelaterade regler i internationella miljöavtal.Enligt vad utskottet inhämtat är det ambition attverka för att de olika delarna inte spelas ut mot varandra,utan att de i samverkan stärker såväl frihandeln sommiljöhänsynen i världen. Det gäller frågorna om skydd förväxtsorter, om patent på levande organismer och genetisktmaterial och om biopirateri. Vad gäller skydd för växtsorterföreskriver [10] att WTO-medlemmarna skalltillhandahålla skydd för växtsorter genom patent eller genomett effektivt sui generis-system (ett fristående system aveget slag) eller genom en kombination av dessa båda. Deninternationella konventionen om skydd förväxtförädlingsprodukter (UPOV-91) utgör ett av flera möjligaalternativ till växtsortsskydd. WTO:s medlemmar är emellertidinte bundna till detta alternativ. De har därmed möjlighetatt själva välja lämpligt sui generis-system för skydd förväxtsorter liksom att utforma jordbruksundantag (s.k."farmers'''''''''''''''' privilege", bönders rätt att spara och användaskördat material till utsäde). Att - vilket ibland hävdas -skulle innebära att bönder tvingas köpa utsädefrån internationella storföretag inom gen- ochbioteknikbranschen är inte riktigt. WTO och gerländer frihet att välja system för växtskydd samt att utformajordbruksundantag.5.5. Globalisering och en ekologiskthållbar utvecklingEn hållbar utveckling kräver åtgärder på global, regional,nationell och lokal nivå i såväl i-länder som . Somframhålles i regeringens skrivelse 2001/02:172 Nationellstrategi för hållbar utveckling har därför ett ansvaratt bidra till att alla människors grundläggande behov påsikt tillfredsställs inom ramen för de ekologiska systemensbärkraft. Det krävs således insatser både för att ställa omSverige och för att stödja andra länders ansträngningar.Svenska internationella insatser för en hållbar utvecklingsker främst inom internationella organisationer såsom FN, EU,, , och Baltic 21, inominternationella miljökonventioner samt genom bilateralt ochmultilateralt utvecklingssamarbete. Här ingår bl.a. detomfattande förhandlingsarbetet i FN:s kommission för hållbarutveckling (CSD) inför toppmötet i vill i detta sammanhang framhålla behovet avbättre samarbete och en ökad samstämmighet i utrikespolitikenmellan såväl olika politikområden som säkerhets-, handels-,miljö-, jordbruks- och utvecklingssamarbete som i och mellanolika internationella organisationer. En ökad samsyn krävsför att ändra ohållbara konsumtions- och produktionsmönsteroch bekämpa fattigdomen. De nationella regeringarna har ettansvar att föra en samstämmig politik också i deinternationella organisationerna. En bättre dialog mellanolika multilaterala institutioner är också ett viktigt stegmot ett mer kraftfullt agerande.Övergripande frågor vid världstoppmötet om hållbarutveckling i kommer att behandlahållbar utveckling i begreppets samtliga dimensioner:socialt, ekonomiskt och ekologiskt. Utgångspunkten ärfattigdomsbekämpning samt hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster i enlighet med riktlinjerna för för hållbar utveckling. Andra viktiga frågor vidtoppmötet gäller diskussionen om en förstärkning av detglobala styrelseskicket för hållbar utveckling och deninternationella miljöförvaltningen.Utskottet har inhämtat att regeringen eftersträvar ettintegrerat arbetssätt i förberedelserna inför världstoppmötetom hållbar utveckling. För att främja samordningen av desvenska förberedelserna inför mötet har regeringen bl.a.inrättat en interdepartemental samrådsgrupp. Samrådsgruppendeltar bl.a. aktivt i utarbetandet av svenska positionerinför toppmötet.Enligt vad utskottet inhämtat är avsikten vid toppmötetinte att omförhandla , det handlingsprogram förhållbar utveckling som antogs vid år 1992.Även om i sin nuvarande utformning inte ärjuridiskt bindande så är den politiskt förpliktande och kandärför ändå bidra till ökat engagemang för hållbarutveckling. Alla frågor lämpar sig således inte för bindandebeslut. Utskottet anser därför inte att det bör vara ett målför världssamfundet att verka för att alla olösta frågor frånRiokonferensen måste överföras till bindanderesolutioner senast under Johannesburgskonferensen.Sverige har i förberedelserna inför toppmötet iJohannesburg aktivt verkat för att fokus för toppmötet skallligga på att genomföra redan överenskomna åtaganden i Agenda21 och att toppmötet skall precisera dessa åtaganden ikonkreta och tidsbundna mål. Ett förbättrat genomförande böråstadkommas bl.a. genom stärkt partnerskap med aktörer i detcivila samhället, framför allt enskilda organisationer menockså näringslivet och vetenskapssamhället.Frågor om hållbara konsumtions- och produktionsmönster samtså kallad ecoefficiency kommer att vara viktiga övergripandefrågor vid toppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg.Sverige har därför åtagit sig att tillsammans med andrasärskilt intresserade länder inom EU vara pådrivande iförberedelserna på detta område inför toppmötet. I anslutningdärtill utgår utskottet från att också förslagen om rättvistmiljöutrymme, faktor 10 och gröna nyckeltal kommer attdiskuteras.Vatten kommer att bli en viktig fråga vidJohannesburgskonferensen. Det finns starkt stöd blandmedlemsländer i både nord och syd för att ge frågan omfärskvatten en fördjupad behandling i . Sverigeär ett av de medlemsländer som både inom EU och vid globalaförhandlingar drivit uppfattningen att toppmötet måste bidramed en konkretisering av de vattenrelaterade målsättningarnai FN:s millenniedeklaration.Att bevara den biologiska mångfalden är ett globalt ansvari när också befolkningstillväxten utgör en ständigpåfrestning på det globala ekosystemet. antog år 1993en nationell strategi för bevarande av biologisk mångfald.Det internationella samfundet har sedan 1992på flera områden utvidgat sitt arbete för en hållbar miljö.Exempelvis har rekommendationer antagits för hållbartskogsbruk. I dessa behandlas bl.a. certifieringsfrågor. Detfinns ingen global skogskonvention. Hur dessarekommendationer skall implementeras diskuteras därför främsti FN:s skogsforum, UNFF. Den linje vadgäller skogscertifiering är att parterna på marknaden böravgöra vilken typ av certifiering som skall användas.EU har beslutat att ratificeraKyotoprotokollet. har under arbetet med att utformaen global överenskommelse som syftar till att begränsaklimatförändringarna aktivt strävat efter ett effektivtsystem. och övriga EU:s förslag har genomgåendevarit mer långtgående vad gäller utsläppsminskning än vad somkunnat accepteras av samtliga klimatkonventionens parter.Sverige deltar som EU-land i systemet för gemensamtgenomförande för regionala organisationer enligtKyotoprotokollets artikel 4. Detta innebär inte någonminskning av de totala utsläppen från EU utan endast attminskningens fördelning inom EU är olika stor beroende påvilken grad av rening som medlemsländerna redan uppnått.Sverige har kommit långt när det gäller rening av utsläpp ochhar därför ett mindre krav på minskning än vissa andra EU-länder, men detta påverkar inte det totala utsläppsmålet förregionen som ligger fast i enlighet med vad somöverenskommits i Kyoto 1997.Utskottet konstaterar att är mycket pådrivande ifrågor kring ozonskiktets bevarande, såväl inom EU som i detövriga internationella arbetet. Det är ett svenskt miljömålatt utsläpp av ozonnedbrytande ämnen till största delen skallha upphört . Vikten av att verkarinternationellt för att uppnå detta mål har bl.a. framhållitsi regeringens proposition 2000/01:130 Svenska miljömål ochåtgärdsstrategier.5.5.1 Internationell miljöförvaltningSverige har varit pådrivande i arbetet för förbättradeffektivitet och stärkt samordning av den internationellamiljöförvaltningen. Detta rör bl.a. ansvarsfördelningenmellan berörda delar av FN-systemet såsom ECOSOC, deregionala och funktionella kommissionerna inklusivekommissionen för hållbar utveckling. De systemfrågor sombehandlas inom ramen för den internationella konferensen omutvecklingsfinansiering, exempelvis förbättrad koherensmellan , , WTO och FN-systemet, är ocksårelevanta för Johannesburgsprocessen.Som ett led i förberedelserna inför Johannesburgstoppmötettillsatte en ministergrupp för attutreda möjligheten att förstärka den internationellamiljöförvaltningen. Det skedde på initiativ av EU under detsvenska ordförandeskapet. Rekommendationerna från gruppenkommer att utgöra ett viktigt bidrag till toppmötet iJohannesburg. har i denna process agerat för att deninternationella skall bygga på befintligastrukturer, i synnerhet . Systemetbör särskilt främja genomförandet av internationellamiljöavtal. bör ges resurser för att förbättrasamordningen mellan den växande raden av internationellamiljöorgan. Harmoniserad planering och tematiskt samarbetemellan olika miljöavtal bör övervägas.En stabil, förutsägbar och tillräcklig finansiering behövsemellertid för att åstadkomma en global miljöförvaltning.Samtidigt bör konsekvens mellan internationella miljöavtalsäkras och olika åtgärder, inklusive juridiska, bör övervägasför att effektivisera deras genomförande.Den globala miljöfonden (GEF) knyter samman FN-systemet medVärldsbanken och anses med sin budget på vara den viktigaste internationella fonden som arbetarmed globala miljöproblem. Verksamheten är huvudsakligeninriktad på att bekämpa klimatförändringar och förlusten avbiologisk mångfald, att sanera internationella vattendrag ochatt avveckla freonanvändning i . Bidraglämnas till de berörda länderna för att bygga upp kunnande omdessa frågor och kapacitet för att hantera dem. Sverigebidrar till fondens verksamhet med drygt 448 miljoner kronorför . Genomförandeorganisationer ärVärldsbanken, och FN:smiljöprogram . De tre organisationerna har åtagit sig atti sina egna respektive verksamheter verka för globalmiljöhänsyn, dvs. att integrera sådan verksamhet.Världsbanken har , på GEF-styrelsens uppmaning,antagit en miljöstrategi som inkluderar dessa globala hänsyn.Insatser för ozonskiktets bevarande ges hög prioritet iSveriges internationella samarbete. Inom ramen förMontrealprotokollets multilaterala fond för utfasning avozonfarliga ämnen driver bl.a. frågan ominstitutionell förstärkning i u-länderna.Att miljöanpassa samhället kräver sektorsövergripandeåtgärder som kan uppfattas som kostsamma i fattiga länder.Det är därför viktigt att understryka dessa åtgärders verkanpå . Att värna om hållbar utveckling får positivakonsekvenser inte endast för miljön, det ger även bättreförutsättningar för bl.a. ekonomisk tillväxt ochfattigdomsbekämpning.Frågan om en internationell miljödomstol har i vissutsträckning diskuterats inom ramen för arbete med enförbättrad internationell miljöförvaltning (InternationalEnvironmental Governance, IEG). Det finns dock för närvarandeinte någon utredning i det sammanhanget som har mandat attsärskilt studera frågan om en internationell miljödomstol.Utskottet anser att det finns uppenbara fördelar med enenhetlig utveckling av praxis inom miljörätten. Att genomföradetta genom ett enhetligt tvistlösningssystem, genom enmiljödomstol, torde emellertid vara förenat med flera problemmed anledning av att den internationella miljörätteninnehåller en stor mängd konventioner och ett stort antalsinsemellan mycket olika instrument för att se till attförpliktelserna efterlevs. Därtill kommer det politiskaproblemet att många stater är ovilliga att låta domstolarslita deras tvister.En enhetlig tvistlösningsmekanism skulle sannoliktförutsätta att det infördes bestämmelser därom i ett stortantal redan befintliga miljörättskonventioner. Omtvistlösningsklausulerna i befintliga konventioner interevideras kan det innebära att parterna får en valmöjlighetmellan flera tvistlösningsinstitutioner, vilket ytterligareskulle undergräva enheten i miljörättens tillämpning. Sådananödvändiga omförhandlingar skulle ta tid och kraft i anspråksamt i vissa fall kunna leda till att gjorda överenskommelserrivs upp även i andra avseenden, eftersom det kan hävdas attkonventionen därmed öppnas för omförhandling.Det finns redan en domstol med generell kompetens, nämligeninternationella domstolen i . Haagdomstolen har också ensärskild miljökammare. Även om det inte finns någoninstansordning inom folkrätten ger internationella domstolensauktoritet dess domar en särskild tyngd.Frågan om en miljödomstol har också delvis behandlats ochavstyrkts av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande1997/98:UU17. Där framhölls att nuvarande ordning ärtillfyllest. Utskottet vidhåller denna uppfattning. **FOOTNOTES**[1]: Möjligen kan det vara så att med sitt storautlandsberoende särskilt tidigt kände av dessaströmningar. Av intresse att notera i sammanhanget är attSverige i en nyligen publicerad artikel (Foreign PolicyJanuary/February 2002) rankas som den femte mestglobaliserade nationen i världen. [2]: Efter den ryske ekonomen (f. 1892och troligen mördad på 1930- talet [1938?]). Även andraekonomer har gjort liknande observationer. Kondratieff ärdock den i sammanhanget mest kände. [3]: Observationer av långa (konjunktur)vågor har gjortsäven före industrialismen. Dessa har dock annan karaktär. [4]: Debatten om de långa vågornas längd underefterkrigstiden är omfattande, och flera olikaperiodindelningar har föreslagits. Syftet med det härförda resonemanget är inte att ta ställning i sakfråganutan att illustrera ett möjligt sätt att betraktautvecklingen. [5]: 1998/99:URD3 uppföljning av två FN-konferenser - om miljö ochutveckling, UNCED, i , och i 1995.1998/99:URD4 En uppföljning av FN:s världskonferenser : regering, riksdag, myndigheter och frivilligorganisationer pånya internationella arenor - vem har makten över svenskutrikespolitik i FN-frågor? [6]: Europeiska säkerhetskonferensen. [7]: , Globalization, Growth, and Poverty,2002. [8]: , Ocampo, on DevelopmentIssues 1994:4, , 1999. [9]: SOU 2001:96 En rättvisare värld utan fattigdom, s.48. [10]: Avtalet om handelsrelaterade aspekter påimmaterialrättsliga rättigheter.5.6 Behandling av motionerI följande tabell ges en översikt över vilka motioner sombehandlas i betänkandet, motionernas huvudsakliga inriktning,i vilket avsnitt i betänkandet de behandlas samt vilketställningstagande från som utskottet föreslår.--------------------------------------------------------------------|Motion |Huvudsaklig inriktning |Avsnitt|Ställningstagande |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:U217 |tekniskt bistånd och |5.4.2 |besvaras||(v) yrk. 6 |kapacitetsbyggande | | |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:U218 |livsmedelssäkerhet och handel med |5.4.4 |besvaras||(c) yrk. 1 |jordbruksprodukter | | |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:U218 |handel och miljö |5.4.5 |besvaras||(c) yrk. 2 | | | |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:U220 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras||(m) yrk. 2 och | | | ||9 | | | |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:U220 |IT-teknik och e-handel |5.4.3 |besvaras||(m) yrk. 5 | | | |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:U643 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras||(fp) yrk. 12 | | | |--------------------------------------------------------------------|1999/2000:N382 |handel och miljö |5.4.5 |besvaras||(mp) yrk. 7-8 | | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U204 |etablerandet av ett |5.4 |avstyrks||(m) |forskningsinstitut om den fria | | || |handelns betydelse | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U206 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras||(fp) yrk. 38 | | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U213 |globalisering och |5.3 |besvaras||(c) yrk. 18 |fattigdomsbekämpning | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U213 |tekniskt bistånd och |5.4.2 |besvaras||(c) yrk. 22 |kapacitetsbyggande | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U216 |det civila samhället och |5.1.5 |besvaras||(kd) yrk. 6 |näringslivets roll | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U216 |tekniskt bistånd och |5.4.2 |besvaras||(kd) yrk. 10 |kapacitetsbyggande | | |--------------------------------------------------------------------|2000/01:U217 |det civila samhället och |5.1.5 |besvaras||(kd) yrk. 1 |näringslivets roll | | |-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|2000/01:U217 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(kd) yrk. 10 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U216 |MR och demokrati som global |5.1.2 |besvaras ||(m) |värdegrund | | || | | | ||yrk. 1 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U216 |MR och demokrati som global |5.1.2 |besvaras ||(m) |värdegrund | | || | | | ||yrk. 7-8 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U221 |tekniskt bistånd och |5.4.2 |besvaras ||(fp) |kapacitetsbyggande | | || | | | ||yrk. 1-2 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U229 |tekniskt bistånd och |5.4.2 |besvaras ||(c) |kapacitetsbyggande | | || | | | ||yrk. 1-2 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U229 |globala styrformer |5.2 |besvaras ||(c) yrk. 7 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U229 |globalisering och |5.3 |besvaras ||(c) |fattigdomsbekämpning | | || | | | ||yrk. 8 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U229 |globala styrformer |5.2 |besvaras ||(c) | | | || | | | ||yrk. 31 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U231 |globalisering och |5.3 |besvaras ||(kd) yrk. 12 |fattigdomsbekämpning | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U231 |skuldfrågor |5.3.2 |besvaras ||(kd) yrk. 18 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U234 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(kd) yrk. 1- | | | ||2 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U234 |handel och miljö |5.4.5 |besvaras ||(kd) yrk. 3 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U234 |tekniskt bistånd och |5.4.2 |besvaras ||(kd) yrk. 6 |kapacitetsbyggande | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U234 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(kd) yrk. 8 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U300 |globalisering och en |5.5 |besvaras ||(m) |ekologiskt hållbar | | || |utveckling | | ||yrk. 23 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U304 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(c) | | | || | | | ||yrk. 1 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U304 |det civila samhället och |5.1.5 |besvaras ||(c) |näringslivets roll | | || | | | ||yrk. 2 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U304 |globala styrformer |5.2 |besvaras ||(c) | | | || | | | ||yrk. 5 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U304 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(c) | | | || | | | ||yrk. 9 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U304 |handel och miljö |5.4.5 |besvaras ||(c) | | | || | | | ||yrk. 12 | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|2001/02:U311 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(m) | | | || | | | ||yrk. 7 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U311 |globalisering och |5.3 |besvaras ||(m) |fattigdomsbekämpning | | || | | | ||yrk. 15-16 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U323 |bindande resolutioner för |5.5 |avstyrks ||(mp) yrk. 1 |överföring av frågor mellan | | || |Rio- och | | || |Johannesburgskonferenserna | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U323 |globala styrformer |5.2 |besvaras ||(mp) yrk. 2 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U323 (mp)|handel och miljö |5.4.5 |besvaras ||yrk. 3-5 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U323 |globalisering och |5.5 |besvaras ||(mp) yrk. 6, |ekologiskt hållbar | | ||9-13, 17-19. |utveckling | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U323 |nedskrivning av |5.3.2 |avstyrks ||(mp) yrk. 14 |utvecklingsländernas | | || |skulder | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U323 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(mp) yrk. 15 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U328 |perspektiv på |5.1.1 |besvaras ||(fp) yrk. 1 |globaliseringen | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U328 |globalisering och |5.3 |besvaras ||(fp) |fattigdomsbekämpning | | || | | | ||yrk. 2 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U328 |skuldfrågor |5.3.2 |besvaras ||(fp) | | | || | | | ||yrk. 23 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U328 |globala styrformer |5.2 |besvaras ||(fp) | | | || | | | ||yrk. 29 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U328 |WTO och utvecklingsrundan |5.4.1 |besvaras ||(fp) | | | || | | | ||yrk. 34 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:U347 |globalisering och |5.3 |besvaras ||(fp) |fattigdomsbekämpning | | || | | | ||yrk. 8 | | | |---------------------------------------------------------|2001/02:MJ337 |globalisering och |5.5 |besvaras ||(c) yrk. 16 |ekologiskt hållbar | | ||och 18 |utveckling | | |---------------------------------------------------------|2001/02:MJ527 |livsmedelssäkerhet och handel med|5.4.4|besvaras ||(v) yrk. 4 |jordbruksprodukter | | |---------------------------------------------------------|2001/02:N375 |handel och miljö |5.4.5 |besvaras ||(mp) yrk.