bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Regeringen gör bedömningen att IRFbehöver tillföras extra medel även under budgetåret 2003.Regeringen avser därför att låta IRF disponera 6,5 miljonerkronor från anslaget 26:9 Särskilda utgifter förforskningsändamål.U t s k o t t e t anser att bör anvisa begärtanslagsbelopp om till . (KB) är . KBsamlar in, bevarar och tillhandahåller det svenska trycketoch förvärvar även viss utländsk litteratur om . KBfrämjar informationsförsörjningen till svensk forskning genombl.a. det nationella databassystemet Libris och genominsatser för att utveckla och förvalta ansvarsbibliotek inomolika ämnesområden.Regeringen föreslår att till KB för anvisas227 871 000 kr.Inom ramen för KB:s anslag har fördelats detstatliga bidraget till Stiftelsen (). SBI fungerar bl.a. som forskningsbibliotek inombarnboksområdet. Regeringens budgetförslag innebär attbidraget till SBI i stället fördelas viaanslaget 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål.Därför skall enligt förslaget överförasfrån KB:s anslag till detta anslag. Regeringen anmärker attöverföringen inte påverkar storleken på bidraget till SBI ochinte heller KB:s ekonomiska utrymme för den egnaverksamheten. står fortfarande undertillsyn av KB.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.Riksdagen bör till Kungl. anvisa 227 871 000 krför nästa budgetår.26:6 främjar svensk polarforskninggenom att delta i planeringen av vetenskapliga expeditionertill och samt svara för den logistik ochutrustning som krävs för expeditioner till polartrakterna.Sekretariatet är också ansvarig myndighet för prövning avtillstånd för vistelse i och utövar tillsyn översvensk verksamhet i Antarktis.Regeringen föreslår att för budgetåret 2003anvisar till Polarforskningssekretariatet.U t s k o t t e t föreslår att anvisar medelunder anslaget i enlighet med regeringens förslag.26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbeteinom EURådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU(EU/) främjar svenskt deltagande i EU:s ramprogramför forskning och utveckling genom att erbjuda forskare,lärosäten, företag m.fl. i information och rådgivningi frågor som rör medverkan i dessa program. Rådet svararockså för statistik och utvärdering som rör det svenskadeltagandet i programmen. EU/är nationelltkontaktorgan gentemot Europeiska kommissionen för frågor somrör samarbetet inom EU:s forskningsprogram.Regeringen föreslår att till EU/för budgetåret2003 anvisas 13 738 000 kr.U t s k o t t e t anser att bör anvisa begärtanslagsbelopp.26:8 SunetSunet () binder samman iförsta hand universitet och högskolor, men ocksåfolkbibliotek och länsmuseer i ett gemensamt datanätverk föröverföring av elektronisk information. Sunet finansierasgenom detta anslag samt genom avgifter från universitet ochhögskolor. Anslaget disponeras av Vetenskapsrådet.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget för nästa budgetår. Intäkterna från denavgiftsbelagda verksamheten beräknas till 124,5 miljonerkronor för år 2003.U t s k o t t e t har inget att erinra mot regeringensmedelsberäkning. Det begärda anslagsbeloppet på 38 647 000 krtill Sunet för bör anvisas av riksdagen.26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamålFör föreslår regeringen att till Särskildautgifter för forskningsändamål anvisas 113 085 000 kr.Vid beräkningen av anslaget har, som tidigare nämnts, 5miljoner kronor överförts till anslaget 26:2 . Som också nämnts tillförs anslaget 5,2 miljonerkronor från anslaget 26:5 Kungl. för bidrag tillSvenska Barnboksinstitutet.Regeringen avser att utnyttja anslaget för följande ändamålmed fördelning på anslagsposter:- Bidrag till Kungl. -- Bidrag till i -- Bidrag till i -- Bidrag till iIstanbul-- -- Bidrag till -- Bidrag till -- Bidrag till (tekniskt forskningsinstituti )-- Bidrag till EISCAT (European Incoherent ScatterFacility)-- Medel till -- samt-- Till regeringens förfogande.-U t s k o t t e t, som inte har något att invända motmedelsberäkningen under anslaget, föreslår att riksdagenanvisar det begärda beloppet.Vissa forskningsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörprioritering av viss forskning, nämligen omelöverkänslighet, behandling av whiplashskador,östrogenbehandlingens effekter på kvinnors hälsa,fibromyalgi och sklerodermi, ävensom forskning inomdesignområdet, om konsumentekonomi samt om kvinnorsföretagande. Utskottet hänvisar bl.a. till att dennärmare fördelningen av de statligaforskningsresurserna ankommer påforskningsfinansierande myndigheter och påuniversitet och högskolor.Jämför reservation 28 (c).MotionernaI flera motioner läggs fram förslag om prioritering av vissaforskningsområden.Vänsterpartiet framhåller i motion 2002/03:MJ419 yrkande 7betydelsen av fortsatt forskning för att vetenskapligtfastställa elöverkänslighet. Motionärerna menar att det krävsen allsidig forskning, där tekniker, medicinsk kompetens avalla slag och människor som upplever dessa problemsamarbetar. Forskningen bör också inriktas mot attdokumentera och utvärdera åtgärder för rehabilitering ochsymtomlindring.Enligt motion 2002/03:Bo268 (s) yrkande 5 bör det skyndsamtövervägas att inrätta ett särskilt forskningsanslag förutveckling av en fri och oberoende medicinsk forskning omeffekterna på hälsan av elektromagnetiska fält.Även i motion 2002/03:Ub390 (mp) yrkande 1 begärs enutredning om inrättande av ett nationellt forskningsprogram ivad avser biologiska effekter av elektromagnetiska fält.Programmet kan enligt motionären lämpligen inordnas i den nyaforskningsfinansieringen, men bör öronmärkas då det är avstarkt tvärvetenskaplig karaktär.Forskning kring whiplash-skador efterfrågas i två motioner.Enligt motion 2002/03:L278 (c) yrkande 1 har antaletpisksnärtskador i trafiken mer än fördubblats bara under desenaste två decennierna. Ökad forskning behövs om hurskadorna uppkommer och kan förebyggas samt ombehandlingsmetoder. I motion 2002/03:T233 (mp) yrkande 1framhåller motionären att forskning om metoder för behandlingav pisksnärtskada måste påskyndas.Vikten av ytterligare forskning om östrogenbehandlingenseffekter på kvinnors hälsa betonas i motion 2002/03:Ub458(s). Motionärerna menar att summan av risker och nytta hosden enskilda kvinnan är okänd. De hänvisar till ett uttalandeav av medicinsk metodik(SBU), att den kritiska granskningen av det vetenskapligafaktaunderlaget visat på många kunskapsluckor. Dennaforskning som berör många kvinnor bör därför prioriteras.Behovet av ökad medelstilldelning till grundforskning omfibromyalgi understryks i motion 2002/03:Ub294 (m). Också imotion 2002/03:Ub249 (c) yrkande 2 påtalas att mer forskningbehövs för att bl.a. klarlägga hur fibromyalgi uppkommer,vilka förebyggande åtgärder som är möjliga och hur man kansäkerställa en bra rehabilitering.Enligt motion 2002/03:Ub232 (mp) yrkande 1 finns det i dagingen behandling som botar den reumatologiska sjukdomensklerodermi. En ökad forskning kring sjukdomen behövs.Forskning inom designområdet lyfts fram i motion2002/03:Ub335 (m) yrkande 1. Motionärerna anser attkonsthantverkets, formgivningens och industridesignenshistoria, liksom den samtida designen, behöver bådedokumenteras och analyseras.I motion 2002/03:Ub419 (s) pläderas för forskning omkonsumentekonomi som en ny inriktning inom samhällsekonomiskforskning.Centerpartiet framhåller i motion 2002/03:N306 yrkande 18 attforskningen om kvinnors företagande måste öka. De kvinnligaföretagarnas historia är till stor del okänd. Motionärernaanför att det är viktigt från tillväxtsynpunkt att underlättaför kvinnors företagande. Ett synliggörande av kvinnligaföretagare kan komma att innebära att synen förändras på vemsom kan vara företagare och vad en företagare är.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena medhänvisning till följande.Utskottet erinrar om att statsmakterna vad gällerresurserna till grundforskning endast fattar övergripandebeslut om fördelningen av de statliga forskningsmedlen. Dennärmare fördelningen av de statliga forskningsresursernaankommer på forskningsfinansierande myndigheter, som bl.a.Vetenskapsrådet, och på universitet och högskolor, vilka haratt fatta beslut utifrån vetenskapliga kvalitetsbedömningar.Genom bl.a. för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) och för miljö, areella näringar ochsamhällsliv (Formas) ges stöd till behovsstyrd forskning inomrespektive myndighets område. Också här är det myndighetensom svarar för den närmare fördelningen av forskningsmedlen.Som exempel på forskning som uppfyller såväl krav på högvetenskaplig kvalitet som samhällelig relevans vill utskottetpeka på de insatser som redan gjorts och görs inom ett områdesom aktualiseras i flera av motionerna, nämligenelektromagnetisk strålning och ohälsa. I regleringsbrevet fick för arbetsliv ochsocialvetenskap (FAS) regeringens uppdrag att bevaka frågorsom rör forskning om elöverkänslighet. Genom bl.a. dettaforskningsråd finansieras nu ett flertal projekt omelöverkänslighet och hithörande frågor. Enligtregeringsbeslut skall FAS , medbörjan , dokumentera och informera om kunskapsläget.6 Anslagen inom utgiftsområde 16Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att för budgetåret 2003anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligtregeringens förslag.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och4 (c).Regeringens och oppositionspartiernas förslagEn sammanställning av regeringens och oppositionspartiernasbudgetförslag för utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning finns i bilaga 2 till detta betänkande.Utskottet har i avsnitten 2 Barnomsorg och skola, 3Högskoleverksamhet, 4 Vissa centrala myndigheter och 5Nationella och internationella forskningsresurser m.m.redogjort för innehållet i förslagen.Utskottets ställningstagandeI de föregående avsnitten har utskottet redovisat sinbedömning av regeringens och oppositionspartiernas förslaginom olika delar av utgiftsområdet och där tagit ställningtill samtliga berörda yrkanden. Utskottet har tillstyrktregeringens förslag.Utskottet föreslår att för budgetåret 2003anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligt regeringensförslag (kolumnen Regeringens förslag i bilaga 2).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Införande av nationell skolpeng (punkt 1) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motionerna2002/03:Ub298 yrkande 5,2002/03:Ub558 yrkande 19 och2002/03:Fi231 yrkande 14 i denna deloch bifaller delvis2002/03:Ub212 yrkande 3.Riksdagen avslår därmed motionerna2002/03:Ub229 yrkande 9,2002/03:Ub244 yrkande 28,2002/03:Fi232 yrkande 17 i denna del och2002/03:N397 yrkande 15.StällningstagandeModeraterna förordar att staten övertar ansvaret förgrundskolans finansiering från kommunerna . Underett nytt anslag anslås . Kostnadsansvaretövertas inom ramen för ett system i vilket staten liksomtidigare fastställer mål, men också skall fastställaersättningsnivåer inom ett system som vi valt att kallanationell skolpeng. Införandet av en nationell skolpengsäkrar resurser till och utgör en viktig faktorför god undervisningskvalitet. Den nationella skolpengenbetalas ut till den skola som eleven valt för att täckakostnaderna för elevens skolgång. Resurser för elever medbehov av särskilt stöd anvisas särskilt utöver den vanligaskolpengen. Det är respektive skolledning som ska göra deekonomiska och pedagogiska prioriteringarna i stället för denstyrning genom statliga projektpengar som sker (jfrsärskilt yttrande 8). menar att konsekvensen avförslaget med nationell skolpeng är att ett system skapas somskiljer på finansiering, drift och utvärdering. Staten svararför finansieringen av skolpengen. beviljar ochdrar in tillstånd för skolhuvudmän och fördelar skolpengen.Driften av respektive skola sköts av skolhuvudmannen. Attskolpengen tilldelas skolorna direkt innebär en radikalminskning av risken för politisk styrning och en lika radikalförstärkning av de professionella lärarnas och skolledarnasansvar och inflytande. Skolpengen undanröjer de hinder som dekommunala skolorna har när det gäller att tillgodosesina elevers intressen.2. Införande av nationell skolpeng (punkt 1) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motionerna2002/03:Ub229 yrkande 9,2002/03:Ub244 yrkande 28,2002/03:Fi232 yrkande 17 i denna del och2002/03:N397 yrkande 15samt avslår motionerna2002/03:Ub212 yrkande 3,2002/03:Ub298 yrkande 5,2002/03:Ub558 yrkande 19 och2002/03:Fi231 yrkande 14 i denna del.StällningstagandeFolkpartiet anser att ett av den socialdemokratiskaskolpolitikens största misstag var kommunaliseringen avskolan. råder så olika ekonomiska villkor för skolor iolika kommuner att utbildningens kvalitet inte blir likvärdigöver landet. Den pedagogiska professionens inflytande iskolan har minskat till förmån för kommunalpolitikers ochkommunaltjänstemäns. Vi menar att införandet av en nationellskolpeng som staten ansvarar för innebär att utbildningenblir likvärdig. Skolpengen betalas ut till den skola elevenväljer att gå i, oavsett om det är en skola i elevens egenkommun, en annan kommun eller i en fristående skola. Enfjärdedel av resurserna, beräknat fråndagens kostnader, skall öronmärkas till elever i behov avsärskilt stöd och till skolor i utsatta områden, t.ex. iinvandrartäta eller starkt segregerade områden. Föräldrar medlåg utbildning och dåliga svenskkunskaper skall inte behövase utanförskapet föras vidare till nästa generation. Ennationell skolpeng innebär en decentralisering av makten tillden enskilda skolan genom att kommunernas inflytande minskar.3. Införande av skolpeng för funktionshindrade (punkt2) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motion2002/03:Ub558 yrkande 18.StällningstagandeFör att säkerställa funktionshindrade elevers valmöjlighetoch jämlikhet med andra elever har vi skapat ett nytt anslag,Skolpeng för funktionshindrade. bör 300 miljonerkronor tillföras detta anslag.4. Publicering av kvalitetsgranskningar (punkt 3) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motion2002/03:Ub212 yrkandena 2 och 4.StällningstagandeModeraterna anser att kvalitetsgranskningen av skolan är såviktig att den måste ökas både i omfattning och kvalitet.Resultaten av kvalitetsgranskningen bör publiceras löpande,så att lärare, föräldrar och elever kan ta del av resultaten.För att elever och föräldrar skall kunna göra rationella valmåste transparensen i skolan öka. Kvalitetsgranskningen avbåde de skolor som har goda resultat och de skolor som intefullgör sin uppgift på ett fullgott sätt måste tydliggörasoch publiceras. Detta bör få i uppgift att setill. Då det nationella kvalitetsgranskningsinstitut somModeraterna föreslagit inrättas skall institutet ges iuppgift att publicera vilka skolor som lyckas väl med attuppfylla de nationella kvalitetsmålen.5. m.m. (punkt 5) - m, fp,kd, cav (), i (m), IngerDavidson (kd), Per (), (), AnnaIbrisagic (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motionerna2002/03:Ub229 yrkandena 16 och 17,2002/03:Ub239 yrkande 42002/03:Ub244 yrkande 32,2002/03:Ub336 yrkande 9,2002/03:Ub412 och2002/03:Ub417 yrkande 20samt avslår motion2002/03:Ub212 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att utvärderingen av skolornas resultat måsteförbättras. Ett nytt självständigt organ behövs, somuteslutande har uppföljning och kvalitetsgranskning somuppgift. Denna inspektionsmyndighet skall inte ägna sig åtutvecklingsarbete. Det nya organet skall delvis självt kunnaformulera sitt program för kvalitetsutvärdering av skolan.Regeringen skall inte få ge uppdrag till organet i denomfattningen att organets egna granskningar åsidosätts. Denfasta organisationen skall vara liten, men till den skallkopplas erfarna lärare, skolforskare och företrädare förkvalitetsmätare.6. Insatser mot läs- och skrivsvårigheter (punkt 7) -m, fp, kd, cav (), i (m), IngerDavidson (kd), Per (), (), AnnaIbrisagic (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motion2002/03:Ub336 yrkande 8.StällningstagandeDet finns stora brister i elevernas kunskaper i svenskaoch matematik. Vi vill satsa speciellt på läs- ochskrivutveckling samt matematik. Dyslexi och dyskalkyli ärinte oöverstigliga problem om eleven får det stöd och denhjälp som behövs för att lyckas i skolan. Oavsett anledningentill elevens svårigheter behövs insatser såsom extraundervisning, särskilda hjälpmedel eller specialundervisning.Avgörande för många elever är om de kan få undervisningenskilt eller i mindre grupp under vissa perioder. Vi menaratt bör få i uppdrag att sammanställa en nationellerfarenhetsbas med exempel på hur man arbetar med läs- ochskrivproblem i olika skolor. De erfarenheter som gjorts iskolor som kommit långt när det gäller att utvecklapedagogiken för elever med svårigheter i basämnena skallkomma alla skolor till del. Vi anser också att varje elevskall ha tillgång till läromedel som är aktuella och av godkvalitet. Det utvecklar såväl kreativiteten som lusten attlära. Det behövs också en satsning på läsning och böcker iskolorna. Satsningar på läsning av skönlitteratur i skolanhar visat sig vara en framgångsrik metod för att stimuleraläsintresse och utveckla läsförmåga. Alla elever skall hatillgång till ett skolbibliotek av hög kvalitet eller ettfolkbibliotek.7. och (punkt 8) - m, kdav i (m), (), PerBill (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motionerna2002/03:Ub213 yrkandena 1-3,2002/03:Ub214 yrkandena 4 och 5,2002/03:Ub219 yrkande 4,2002/03:Ub443 yrkande 9 och2002/03:Ub521samt avslår motion2002/03:Ub429 yrkande 20.StällningstagandeVi menar att staten har ett särskilt ansvar för skolan förbarn med funktionshinder och att statens huvudmannaskap förspecialskolan därför bör kvarstå. Det finns en uppenbar riskatt nedläggningsbeslutet av de fasta skoldelarna vidEkeskolan och kommer att innebära att mångaelever med multihandikapp inte kommer att få den hjälp debehöver. Det går inte att bortse från att en del barn harmycket speciella behov som inte kan i varje kommun ochatt samtliga kommuner heller inte kan nå den nivå påspecialpedagogik som en nationell specialskola har. Det ärorimligt att tro att landets alla kommuner skall kunna nåsamma kunskapsnivå som en specialskola. som defasta skoldelarna läggs ned växer kön av elever som önskar fåsin undervisning förlagd till just ellerHällsboskolan. Vi anser att det är nödvändigt att de fastaskoldelarna får vara kvar och utvecklas vid dessa skolor föratt möta behoven hos denna mycket utsatta grupp barn.Moderaterna och har i sina budgetmotioneravsatt medel för att förstärka kvaliteten ochtillgängligheten i specialskolan respektive för att återförade fasta skoldelarna till de båda skolorna.8. och (punkt 8) - fp, cav (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motion2002/03:Ub429 yrkande 20samt avslår motionerna2002/03:Ub213 yrkandena 1-3,2002/03:Ub214 yrkandena 4 och 5,2002/03:Ub219 yrkande 4,2002/03:Ub443 yrkande 9 och2002/03:Ub521.StällningstagandeFöräldrar och elever motsatte sig nedläggningen av Ekeskolanoch och tyckte att den specialkompetens somhade byggts upp vid dessa skolor skulle få finnas samlad. Vianser att utgångspunkten för en politik för funktionshindradebarn och ungdomar borde vara deras egna upplevelser avsituationen. Barnen skall ha en rättighet och inte enskyldighet att gå integrerat. Segregation kan vara någotpositivt när den är självvald. Vi anser att beslutet attstänga den fasta skoldelen på skall omprövas.9. Gymnasieskola för gravt hörselskadade och döva(punkt 9) - fp, kdav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed delvismotion2002/03:Ub371.StällningstagandeI dag skickas de flesta gravt hörselskadade eller döva eleverfrån till för att gå i gymnasieskolan. Vimenar att det finns argument för en ny gymnasieskola iStockholm, bl.a. är det svårt för eleverna att skiljas frånfamilj och kamratkrets , ochinackorderingarna i uppfyller inte alltid de krav somen bra bostad för unga handikappade ställer. Ersättningen förboende utanför hemorten skulle dessutom bortfalla näreleverna stannar i , och detta skulle leda till enstatlig besparing på per elev och läsår. Viföreslår att möjligheterna att inrätta lokala gymnasier förgravt hörselskadade och döva elever bör förbättras.10.Barnomsorgspeng (punkt 10) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motion2002/03:Ub509 yrkande 9.StällningstagandeFolkpartiet vill att alla kommuner skall bli skyldiga attlämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskildskolbarnsomsorg om verksamheten uppfyller de kvalitetskravsom ställs. Kommunerna skall ge föräldrarna enbarnomsorgspeng som de kan använda för att bekosta vilkenbarnomsorg de vill - förskola, enskild förskolaeller familjedaghem. Utöver en sådan barnomsorgspengvill att staten skall erbjuda föräldrar 40 000 krper barn. Pengarna skall föräldrarna fritt kunna användaunder tiden fram till skolstart till att t.ex. betalabarnomsorg, gå ned i arbetstid eller bygga om huset så attdet bättre passar barnen.11.Barnomsorgskonto (punkt 11) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. bifaller därmed motion2002/03:Sf380 yrkande 22samt bifaller delvis motion2002/03:Sf335 yrkande 8.StällningstagandeKristdemokraterna föreslår att ett barnomsorgskonto på 80 000kr för barn som fyller införs från den 1 juli 2003.Maximalt får tas ut per barn . De barn somnär reformen införs fyller får ett barnomsorgskonto på40 . Om barnet helt eller delvis har plats inomkommunalt finansierad barnomsorg reduceras beloppet. Beloppetär inte skattepliktigt. Taket för barnomsorgsavgifterna(maxtaxan) är kvar, men kommunerna åläggs att utforma ochutföra deltidstaxa i minst tre nivåer under taket. Den somnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen mindre skallinte betala lika mycket som den som utnyttjar den i störreutsträckning. menar att det är viktigt attge föräldrarna såväl ansvaret som resurserna för att självakunna utforma sin vardag och kunna välja den barnomsorgsformsom de anser bäst.12. Fördelningen av studieplatser för vuxna(punkt 12) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen.