bet · GP01NU13 · 2002-04-16 00:00:00 — Den ordning som för närvarandegäller och som innebär att regeringen - i det fallden inte redan har beslutsmöjlighet - lägger framförslag till om försäljning, anserutskottet vara ändamålsenlig. Under innevaranderiksmöte har också beslutat om statligtförvärv av aktier i genom Sveaskog AB.Flera av de här aktuella motionerna, i vilkaförespråkas en långtgående försäljning av statligaföretag, präglas enligt utskottets mening av ennärmast doktrinär inställning till statligt ägande.Utskottet intar för sin del en mer pragmatiskhållning i frågan om huruvida staten skall äga vissaföretag eller inte.I den nu aktuella skrivelsen från regeringen harytterligare förbättringar genomförts vad gällerredogörelsen om den statliga företagssektorn. Enförändring är att för varje företag redovisas merfullständiga resultat- och balansräkningar, varvidtillämpas sedvanliga konventioner röranderedovisningsinformation. En annan förbättring är atten konsoliderad balans- och resultaträkningredovisas, vilket är avsett att ge en mer samlad,rättvisande och tydlig bild över statens samladeföretagsengagemang och de totala värden som finns iföretagssfären. Vidare ingår, liksom föregående år,bl.a. uppgifter om miljö- och jämställdhetsarbeteoch mångfald samt andel kvinnor och män.Redovisningen av förvaltningen av det statligaföretagsägandet har utökats med Regeringskanslietsförvaltningskostnader avseende bl.a. departementensinterna kostnader och köpta tjänster. Vidare har iavsnittet om den statliga företagssfären införtsbranschöversikter för att belysa under vilkaförutsättningar företagen med statligt ägandeverkar. Slutligen har en uppdelning av företagengjorts i två grupper, nämligen företag som verkarunder marknadsmässiga villkor och krav och företagsom har särskilda samhällsintressen. Uppdelningenavses ge underlag för en mer rättvisande bild,som analysen av såväl hela portföljen somde enskilda företagens resultat och måluppfyllelseunderlättas.Utskottet ser positivt på de förbättringar somgjorts och som innebär bättre information både omföretagssektorn som helhet och om verksamheten hosenskilda företag. Utskottet välkomnar också attregeringen ger ut en mer lättillgänglig version avskrivelsen.I vissa av de här aktuella motionerna begärs attregeringen i skivelsen eller på annat sätt skallutvidga sin redogörelse i olika avseenden. Det rörsig bl.a. om önskemål om att fler preciseradeverksamhetsmål - s.k. kvalitetsmål - skall anges förvarje enskilt statligt företag, som begärs i motion2001/02: N365 (mp), och att en etisk policy skallanges för varje företag, som begärs i motion2001/02:N4 (kd). Arbetet med utformningen avinnehållet i skrivelsen bör ses som en ständigtpågående process. Utskottet utgår från attregeringen fortsätter detta arbete och att sådanafrågor som de som tas upp i de båda nämndamotionerna övervägs i detta sammanhang. Något behovav ett riksdagsuttalande i saken kan utskottet dockinte se.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenskall lägga regeringens skrivelse till handlingarna.Samtliga här aktuella motioner avstyrks iberörda delar.Förvaltningen av statens aktier i företagUtskottet har i det föregående behandlat denprincipiella frågan om statligt ägande av företag.Här tar utskottet separat upp frågan omförvaltningen av statens aktier, som aktualiserats imotion 2001/02:N249 (m). I motionen sägs bl.a. atten samlad ansats när det gäller förvaltningen avstatens aktier försvåras av att de olika företagenlyder under olika departement.Riksdagens revisorer framförde likartadesynpunkter i den tidigare nämnda granskningen omstatens roll som ägare av bolag (1997/98:RR9).Revisorerna ansåg att regeringen borde pröva fråganom hur ägaransvaret skall utövas inomRegeringskansliet. I rapporten nämndes tvåorganisatoriska alternativ: att den allmännabolagskompetensen skulle koncentreras till ettdepartement som har insyn i samtliga bolag medanägaransvaret skulle ligga kvar hos fackdepartementeneller att hela ägaransvaret skulle övergå till ettdepartement, medan övriga departement skulle svaraför de sektorspolitiska frågorna. Oavsett vilkenorganisatorisk lösning som valdes borde bl.a.beaktas de problem som revisorerna hadeuppmärksammat gällande resurs- och kompetensbehovhos de departement som har ägaransvaret för relativtfå men från styrningssynpunkt komplicerade bolag.Som tidigare nämnts kommer revisorerna nu att göraen ny granskning av statens ägarroll. I denförstudie som ligger till grund för revisorernasbeslut om att genomföra en granskning konstaterasbl.a. att ägarförvaltningen fortfarande ligger påflera olika departement och flera handläggare inomRegeringskansliet. Revisorernas tidigare förslag attsamla förvaltningen av bolagen i ett och sammadepartement har således inte följts, sägs det iförstudien. Det bör enligt revisorerna undersökas omRegeringskansliet lyckats få till stånd ettgemensamt synsätt på styrningen av bolagen i deolika departementen och hur Regeringskanslietssamlade resurser för ägarförvaltningen ser ut förnärvarande.Enligt utskottets mening är det en självklarhetatt förvaltningen av de aktier som staten äger skallske på ett professionellt och effektivt sätt.Utskottet välkomnar i detta sammanhang revisorernasgranskning och finner den kritik som framförs avrevisorerna som berättigad. I den här aktuellamotionen nämns att det statliga aktieinnehavet iolika företag bör samlas i ett holdingbolag eller ien fond. Utskottet vill inte förorda en sådanlösning, men anser att regeringen bör ta ett samlatgrepp när det gäller förvaltningen av statens aktieri företag för att ytterligare utveckla den allmännabolagskompetensen. bör göra etttillkännagivande till regeringen av denna innebörd,varigenom den nämnda motionen till en del blirtillgodosedd.Könsfördelningen i de statligabolagsstyrelsernaUtskottet instämmer i de uppfattningar som förs frami de båda här aktuella motionerna 2001/02:N299 (s)och 2001/02:A211 (kd) om att det måste bli en bättrebalans ur jämställdhetssynpunkt i de statligabolagsstyrelserna. Regeringen har, som redovisats,angivit en klar målsättning som innebär att detskall vara en jämn könsfördelning i styrelserna förde statliga företagen, och ett delmål är att andelenkvinnor skall vara . Det bör i dettasammanhang noteras att andelen kvinnor i styrelsernaför de svenska börsnoterade bolagen uppgår till ca5 %.Utskottet vill också fästa uppmärksamheten på enomständighet som nämns i den förstnämnda motionen,nämligen att det finns mycket få kvinnor på postensom styrelseordförande i statliga företag. Imotionen sägs att hade endast 5 av 43helägda statliga företag en kvinna somstyrelseordförande. Det innebär alltså en andel påendast . Utskottet finner detta heltoacceptabelt. Regeringen måste öka sinaansträngningar så att det blir en jämnarekönsfördelning bland styrelseordförandena i statligaföretag. Det är inte tillräckligt att uppnå en jämnkönsfördelning bland styrelseledamöter som grupp,utan det måste också vara en jämnare könsfördelningbland styrelseordförandena. Detta är nödvändigt omen jämn könsfördelning skall uppnås vad gäller maktoch inflytande i de statliga bolagsstyrelserna.När det gäller den mer övergripande frågan omsammansättningen av styrelserna för de statligaföretagen bör nämnas att regeringen i skrivelsenanger att sammansättningen skall ske så att enbalans uppnås avseende kompetens, bakgrund, ålderoch kön. Vidare sägs att det är värdefullt omstyrelsen, som kollektiv och avseende respektiveindivid, utvärderas. Den samlade utvärderingen, somvanligen görs , kan tjäna som underlag förutveckling av styrelsernas arbetssätt och också somunderlag för ägaren eller ägarna, påpekas det.Utskottet utgår från att regeringen ökar sinaansträngningar för att uppfylla den målsättning omjämställd representation, lön och inflytande somriksdagen vid ett flertal tillfällen uttalat, ochsom en bred opinion klart ställt sig bakom. Dettamåste leda till en ökande andel kvinnor i bådestyrelserna och ledningarna för de statligaföretagen, liksom bland styrelseordförandena. Någotriksdagsuttalande i saken anser utskottet dock inteerfordras och avstyrker därmed de båda häraktuella motionerna i berörda delar.