bet · GQ01KU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Redan i budgetpropositionen för år 2002aviserades en ökning av kostnaderna för inkomstgarantier, pensioner m.m.Bidraget för utskottens utrikes studieresor har höjts för mandatperioden2002-2006. Den internationella verksamheten fortsätter att öka i omfattning.Budgeten för innehåller kostnader för deltagande i EU:sframtidskonvent. Under innevarande budgetår har ett informelltkonventssekretariat upprättats inom . Sekretariatet skall stödjariksdagens ledamöter av konventet i deras arbete i Framtidskonventet.Riksdagsstyrelsen föreslår lagändring avseende lagen (1999:1209) om stödtill riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen.Bakgrunden är att beräkningsunderlaget för stödet till partigrupperna iriksdagen har räknats upp avseende lönekostnaderna för politiskasekreterare.För beräknas anslaget uppgå till 616 597 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag att anslaget 90:2Riksdagens ledamöter och partier m.m. skall uppgå till 603 008 000 . Vidare tillstyrker utskottet riksdagsstyrelsens förslagtill lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternasoch partigruppernas arbete i riksdagen.Riksdagens förvaltningskostnaderUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att för anvisar ett anslag 90:3 förvaltningskostnader på . Anslaget skallfördelas på två separata anslagsposter som avser dels riksdagensfastighetskostnader, dels övriga förvaltningskostnader. Utskottet föreslåräven att bemyndigar riksdagsförvaltningen att förramanslaget 90:3 förvaltningskostnader ingå ekonomiskaförpliktelser avseende reparationer på fastigheter som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter på högst under 2004.Vidare föreslår utskottet att godkänner den av utskottetföreslagna investeringsplanen för samt bemyndigarriksdagsförvaltningen att i fråga om ramanslaget 90:3Riksdagens förvaltningskostnader besluta om lån som används i riksdagensverksamhet intill ett belopp av . Utskottet föreslår ocksåatt bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om låni för investeringar i fastigheter och tekniskaanläggningar intill ett belopp av 250 000 000 kr.PropositionenEtt särskilt anslag för fastigheterRiksdagsstyrelsen föreslår att drift- och underhållskostnader förriksdagens fastigheter bryts ut till ett särskilt anslag, 90:4 Riksdagensfastigheter, som skall uppgå till . Dettaföranleder dock enligt styrelsen inte att anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader minskas i motsvarande grad.Som skäl för förslaget att bryta ut drift- och underhållskostnader förriksdagens fastigheter till ett särskilt anslag anförs i huvudsak att andradelar än fastighetskostnaderna i ramanslaget 90:3 har kommit i fråga föromprioriteringar och nedskärningar som en direkt följd av de ökadefastighetskostnaderna. Fastighetsbeståndets ålder leder till ökatunderhållsbehov och högre oförutsedda kostnader. Variationerna ikostnaderna över åren gör att anslagsförbrukningen är svår att beräkna frånår till år.Enligt riksdagsstyrelsens förslag innefattar anslaget underhållskostnader,reparationer, renoveringar, ombyggnationer, räntor, amorteringar ochuppkommande akuta underhållsåtgärder. Kostnader för hyrda lokaler, samtkostnader som riksdagsförvaltningen skulle ha varit ålagd om förvaltningenhyrt samtliga lokaler, finansieras som tidigare via ramanslaget 90:3.Hyresintäkter som redovisas mot anslaget beräknas uppgå till 28 000 000 kr.Under år 2003 har, utöver de driftkostnader som finansieras viahyresintäkter, beräknats kostnader för genomförande av vissaunderhållsåtgärder, byggåtgärder, modernisering av utrustning, elanläggning, vatten och kyla. Behovet av underhållsåtgärder anges vara återkommande.Vidare har medel bl.a. budgeterats för ombyggnation av bankkajen, nykylanläggning, arbetsmiljörelaterad ombyggnad av postsorteringen samtkanalisation.De främsta större investeringsprojekten är att säkra riksbyggnadernasgrundläggning och en utbyggnad av reservkraftsanläggningen. Dessa projekthar beräknats till en total kostnad av ca för de närmasteåren och kommer att medföra ökade räntekostnader. Kostnaderna för bankkajenär av underhållskaraktär och kan därför inte finansieras genom upptagandeav lån i Riksgäldskontoret.Riksdagsstyrelsen föreslår i propositionen att att för ramanslaget 90:4 Riksdagensfastigheter ingå ekonomiska förpliktelser avseende reparationer påriksdagens fastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst och bemyndigarriksdagsförvaltningen att besluta om lån i förinvesteringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av250 000 000 kr.För beräknas anslaget uppgå till 51 095 000 kr.Riksdagens förvaltningskostnader i övrigtRiksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader skall uppgå till budgetåret 2003.Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration,fastighetsförvaltning (avseende hyrda lokaler), intern service, säkerhet,datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Somtidigare har framgått innefattar anslaget däremot inte drift- ochunderhållskostnader för fastigheter, vilka enligtriksdagsstyrelsens förslag bryts ut till ett särskilt anslag.I propositionen anförs att prioriteringar har gjorts avseende åtgärder fören ökad säkerhet. Riksdagsstyrelsen har uppdragit åt riksdagsförvaltningenatt se över säkerhetsskyddet i riksdagen.På IT-området har medel beräknats för utveckling av drift ochtillgänglighet i IT-systemen. Erforderliga uppgraderingar kommer attgenomföras i befintlig miljö. I övrigt har medel beräknats förärendehanteringssystemet för beslutsprocessen, Urix, och utveckling ochmodernisering av voteringsanläggningen.Vidare har medel avsatts för grupper i samhället med särskilda behov.Informationen om dokument och informationsmaterial till personermed funktionshinder och till personer med annan etnisk och kulturellbakgrund kommer att förbättras. En kartläggning har genomförts, och en planfinns för att utöka informationen till dessa grupper, exempelvisgenom att informera på lättläst svenska, på band, i punktskrift, i storstiloch på teckenspråk om det informationsmaterial erbjuder. Arbetetkommer att ske i nära samarbete med handikapporganisationerna. Vidare harmedel beräknats för teckentolkade debatter och guidade visningar.Även övrig informationsverksamhet har prioriterats. Efter valet görs enspeciell satsning på uppdaterad information i såväl tryckt som elektroniskform. webbplats kommer också att utvecklas med möjlighet attfölja händelserna i via ljud och bild.Riksdagsstyrelsen föreslår i propositionen att godkännerförslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för . Investeringar beräknas uppgå till sammanlagt 89 300000 kr.Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att att i fråga om ramanslaget 90:3Riksdagens förvaltningskostnader besluta om lån som används i riksdagensverksamhet intill ett belopp av 100 000 000 kr.För beräknas anslaget uppgå till 469 475 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet ställer sig bakom detankar som ligger till grund för förslaget att bryta ut drift- ochunderhållskostnader för fastigheter till ett särskilt anslag.Riksdagsförvaltningen har en särställning på så sätt att den ägerhuvuddelen av de fastigheter som den utnyttjar. Som huvudprincip gällerannars inom statsförvaltningen att uppgiften att förvalta statensfastighetsinnehav har skilts från myndigheternas ansvar förlokalförsörjningen (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8). Det finns enligtutskottets mening goda skäl att inom ramen för riksdagsförvaltningentydliggöra gränsen mellan fastighetsförvaltningsuppgiften ochlokalförsörjningsuppgiften.Utskottet har från riksdagsförvaltningen inhämtat att arbetet med attutveckla formerna för redovisning och budgetering av riksdagensfastighetskostnader fortsätter. ämnar bl.a. låtautreda närmare hur fastighetskostnader skallredovisas för att på bästa sätt tydliggöras. Även utskottet finner det ihög grad angeläget att en sådan utredning nu kommer till stånd.Vidare menar utskottet att resultatet av detta utredningsarbete böravvaktas innan definitivt tar ställning till hur en nyanslagsindelning på området bör vara utformad. Utskottet delar dockriksdagsstyrelsens bedömningar i sak vad gäller behovet avanslagstilldelning och bemyndiganden för riksdagsförvaltningen. Vad somnyss har anförts föranleder emellertid att anslag och bemyndigandenavseende fastighetsrelaterade kostnader och andra förvaltningskostnader böranvisas under ett gemensamt anslag. Mot denna bakgrund föreslår utskottetatt dels anvisar ett anslag 90:3 förvaltningskostnaderpå , dels bemyndigar riksdagsförvaltningen att förramanslaget 90:3 förvaltningskostnader ingå ekonomiskaförpliktelser avseende reparationer på fastigheter som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter på högst . Detär utskottets uppfattning att fastighetskostnader och övrigaförvaltningskostnader därvid skall föras till två separata anslagsposter.Mot den anförda bakgrunden föreslår utskottet att avseendeanslaget 90:3 förvaltningskostnader för perioden 2003-2004godkänner en investeringsplan som även upptar kostnader för riksdagensfastigheter. Vidare tillstyrker utskottet att i enlighet medriksdagsstyrelsens förslag bemyndigar riksdagsförvaltningen att under år2003 i fråga om ramanslaget 90:3 förvaltningskostnader beslutaom lån som används i verksamhet intill ett belopp av 100 000 000kr (yrkande 5). Utskottet tillstyrker även att i enlighet medriksdagsstyrelsens förslag bemyndigar riksdagsförvaltningen att under år2003 besluta om lån i för investeringar i fastigheter ochtekniska anläggningar intill ett belopp av (yrkande 6).Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslagför anvisar ett anslag 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen på 56 426 000 kr.PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 90:5 ombudsmän,justitieombudsmännen skall uppgå till budgetåret 2003.Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentlig verksamhetefterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningenavhjälps. Verksamheten regleras av föreskrifter i 12 kap. regeringsformenoch 8 kap. riksdagsordningen samt av lagen (1986:765) med instruktion förRiksdagens ombudsmän.Ombudsmännens tillsyn bedrivs genom prövning av klagomål från allmänhetensamt genom inspektioner och andra undersökningar, som ombudsmännen finnerpåkallade. Klagomålsprövningen, inspektionsverksamheten och den övrigainitiativverksamheten samt den internationella verksamheten kan enligtpropositionen ses som olika verksamhetsgrenar hos ombudsmän.Verksamhetsmålet för är att, med ytterligare höjd eller i vartfall bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligtinstruktionen. Härvid skall särskild vikt läggas vid att minskaärendebalanserna och förkorta den genomsnittliga handläggningstiden elleråtminstone hålla den på oförändrad nivå. Vidare skall ombudsmännen bedrivainspektionsverksamhet, som har en betydelsefull rättssäkerhetsfrämjandeeffekt samt i omvärlden främja kunskapen om och förståelsen förkonstitutionell kontroll genom parlamentariska ombudsmän.Under perioden den 1 januari-den 31 december 2001 nyregistrerades 4 686ärenden, innebärande en ökning med 172 ärenden (3,) jämfört . Antalet avgjorda ärenden uppgick till 4 675, innebärandeen minskning med 47 (1,) jämfört med föregående år. De oavgjordaärendena i balans var 846, innebärande en ökning frånsamma tidpunkt föregående år med 11 ärenden (1,). har ettåtal väckts. Två initiativärenden och 82 klagomålsärenden har överlämnatstill annan myndighet för prövning och avgörande.Antalet administrativa ärenden har ökat från 276 ärenden till 278ärenden . En fortsatt ökning sker vidare av JO:s internationellaengagemang och kontakter.Antalet inkomna klagomålsärenden år 2002var 1 517, vilket innebär en minskning med 86 i förhållande till sammaperiod år 2001.Vid medelsberäkningen har ombudsmän utgått ifrån att någrastora avvikelser från nuvarande förhållanden - bl.a. avseende ärendemängden- inte kommer att inträffa. Vad gäller lönekostnaderna bygger beräkningenpå att anslagets nivå varaktigt skall anpassas till den kostnadsnivå somnåtts genom de senaste årens lönerevisioner, vilka speglar den allmännalönekostnadsutvecklingen inom rättsväsendet. Mycket stor betydelse förresursbehovet har också de brant stigande kostnadernaför statens avtalsförsäkringar på grund av myndighetens åldersstruktur.Riksdagsstyrelsen betonar vikten av att löneutvecklingen vid JO ryms inomgivna budgetramar. En nivåhöjning av anslaget bör enligt riksdagsstyrelsenske för att inte betydande verksamhetsmässiga konsekvenser skalluppstå. Riksdagsstyrelsens förslag till nivåhöjning är lägre än det av JOframlagda budgetförslaget.För beräknas anslaget uppgå till 58 755 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag.Kungliga hov- och slottsstatenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten på87 597 000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skalluppgå till budgetåret 2003.Genom anslaget finansieras kostnaderna för statschefens officiellafunktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Frånanslaget betalas också driftkostnader för de kungliga slotten utom rentfastighetsunderhåll, som finansieras av . Vidarebetalas Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar ochandra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten, men somdisponeras av konungen, från anslaget.Omfattande investeringar har gjorts för att förbättra säkerheten påStockholms slott. De säkerhetshöjande åtgärderna medför ökade kostnader fördrift, övervakning och underhåll. I tilläggsbudgeten för har därförregeringen föreslagit att anslaget ökas med . Itilläggsbudgeten har även en teknisk justering av pris- och löneomräkningenför gjorts. Regeringen avser att återkomma till i 2003års vårproposition beträffande det ytterligare medelstillskott som kanbehövas för de säkerhetshöjande åtgärderna.För beräknas anslaget uppgå till 89 497 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Regeringskansliet m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:5 m.m. på . Vidare föreslår utskottet att avslår fyra motioner (m), (kd), (c) och (fp) där det föreslås att anslaget skall uppgå till lägrebelopp. Utskottet föreslår också att avslår motioner omytterligare anslag till utrikesförvaltningen för innevarande budgetår,Expertgruppen för Studier i Offentlig Ekonomi (),utrikesrepresentationens organisation, kompetens vid utlandsmyndigheterna,konsulärt bistånd, en särskild minister för den samlade minoritetspolitikensamt en djurskyddsminister.BakgrundRegeringen föreslog ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) att ärenden om representation i utlandet skulle föras överfrån utgiftsområde 5 och internationell samverkan tillutgiftsområde 1 för att fullfölja ombildandet avRegeringskansliet till en myndighet. Ytterst syftade förslaget till att påett mera ändamålsenligt sätt möjliggöra för atttillhandahålla ett effektivt och kompetent stöd för regeringen i dessuppgift att styra riket och förverkliga sin politik.Utrikesutskottet ansåg förslaget motiverat. Även konstitutionsutskottetfann förslaget välgrundat och pekade särskilt på att det låg i linje medprincipen en myndighet-ett anslag. framhöll detsamtidigt som angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckningges en sammanhållen behandling och anförde att utskottet därför, i den måndet behövs, kommer att bereda utrikesutskottet tillfälle till yttrande vidberedning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23).PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:6 m.m. skall uppgåtill 5 budgetåret 2003.Anslaget finansierar förvaltningskostnader,kommittéväsendet, andra utredningar m.m. Anslaget fördelas mellanStatsrådsberedningen (statsministerns kansli), de tio departementen,och gemensamma ändamål (hyror m.m.). , utlandsmyndigheterna och kommittéerna, hade vidutgången av sammanlagt drygt 4 300 tjänstgörande. AvRegeringskansliets tjänstgörande var ca 140 personer (3,) politisktanställda.Under första halvåret 2001 fokuserades verksamheten i påordförandeskapet i , vilket påverkat Regeringskanslietsövriga resultat och verksamheter i förhållande till . Under år2001 har regeringen avgjort 10 521 regeringsärenden. Antalet diariefördaärenden och handlingar totalt i minskar. Antaletregeringsärenden har, efter att ha minskat , ökat under år 2001.Däremot har antalet utredningsbetänkanden som publiceras i SOU-serienminskat. Även antalet interpellationssvar och frågesvar till har,efter att ha ökat /98, minskat under år 2001.Riksdagen beviljade 835 000 000kr extra i förvaltningsanslag för att förbereda och genomföra Sverigesordförandeskap i . De extra tillförda medlen finansieradekostnaderna för mötesverksamheten i samt kostnaderna för de extrapress-, informations- och kultursatsningarna. ingickdessa extra medel i fördelningen av anslag.Regeringskansliets anslag 90:5 m.m. och anslaget 5:1Utrikesförvaltningen uppgick därmed för till 4 ochför till 5 140 000 000 kr.För beräknas anslaget uppgå till 5 403 502 000 kr.MotionerAnslaget m.m.I motion 2002/03:K367 (delvis) av m.fl. (kd) föreslås enminskning av anslaget med . I motionen framförs attregeringen haft problem att tydligt visa vilken den optimaladimensioneringen av är. Anslagen till området har ökatmycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU , men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totalaresursökningen. Motionärerna pekar på att regeringen inte har avlämnat denaviserade analysen av dimensionering. Motionärerna menarvidare att det är viktigt att regeringen kan redovisa produktivitet ochresultat för Regeringskansliet.I motion 2002/03:K407 (delvis) av Per m.fl. (m) föreslås enminskning av anslaget med . I motionen framförs attRegeringskansliet har expanderat , i synnerhet när detgäller de politiskt relaterade befattningarna. Det finns enligtmotionärerna skäl att hålla tillbaka expansionen av Regeringskansliet.Samtidigt förordar motionärerna vissa omfördelningar inom anslaget. Demenar bl.a. att bör tillföras . Enligtmotionärerna fordrar ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramenför EU en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svenskdiplomatisk närvaro i princip i hela och . Densnabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Vidare bör en upplysningskampanj omkommunismens brott mot mänskligheten genomföras. Även i motion 2001/02:U343yrkande 2 av m.fl. (m) från /02 yrkarmotionärerna att skall anvisa mer än vad regeringenföreslår till utrikesförvaltningen.I motion 2002/03:K430 (delvis) av m.fl. (c) föreslås enminskning av anslaget på . Det pekas på attordförandeskapsåret och de extrakostnader som detta medförde är förbi.Vidare menar motionärerna att tidigare sammanslagningar av departementborde ge minskade kostnader genom effektiviseringar.I motion 2002/03:Fi232 yrkande 8 (delvis) av m.fl. (fp)föreslås en minskning med . Det pekas på attRegeringskansliet har vuxit kraftigt, särskilt vad gäller politiskatjänstemän. Motionärerna pekar på att en minskning av börkunna genomföras eftersom ordförandeskapet i EU har avslutats och attsamordningsvinster av sammanslagningen med utrikesförvaltningen bör kunnarealiseras.I motion 2002/03:K311 av och () föreslås attriksdagen beslutar att de medel som anslås i budgeten skall användas för bl.a. fortsatt verksamhet vid för Studier i Offentlig Ekonomi () av samma slag som hittills.I motion 2002/03:K419 av och () föreslås attriksdagen begär att regeringen låter utreda möjligheterna att tillsätta ensärskild minister för hela den samlade minoritetspolitiken.I motion 2002/03:MJ490 av m.fl. (mp) föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en minister för hela den samlade minoritetspolitiken (yrkande 2).Utrikesrepresentationens organisationI motion 2002/03:U268 av m.fl. (kd) föreslås att enutredning bör tillsättas för att utröna hur i ökad utsträckning kandra nytta av den växande EU- diplomatin när det gäller samlokalisering ochunderlag för politiska beslut (yrkande 8). I samma motion anförs att detbör utredas om det på lång sikt kan upprättas eller samordnas fler nordiskaambassader med vissa gemensamma servicefunktioner (yrkande 7).I motion 2002/03:U208 av de m.fl.(m) föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att regeringen i det europeiska samarbetet skall arbeta för att EU-ländernas ambassader i andra EU-länder avskaffas.I motion 2002/03:U297 av () anförs att en svenskambassad bör öppnas i under den innevarande mandatperioden.Ambassadens uppgifter skulle enligt motionären vara att underlättaflyktingåtervändandet, att ge stöd till Svenska Afghanistankommitténsarbete i landet samt att stödja återuppbyggnadsarbetet under ett antal årframåt (yrkande 7).Kompetens vid utlandsmyndigheternaI motion 2002/03:U268 (kd) anförs att möjligheterna bör utredas att utseMR-attachéer vid de beskickningar där bevakning av MR-frågorna är avspeciell betydelse (yrkande 4). Detsamma anförs i motionen gällandemiljöattachéer (yrkande 5). Vidare bör enligt vad som anförs i motionenutredas hur svenska handelsfrämjande organ kan integreras med vissa avSveriges ambassader i utlandet (yrkande 6).Konsulärt biståndI motion 2002/03:K403 av m.fl. (s) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskamedborgares behov av socialt bistånd vid besök utomlands. Motionärernahänvisar till förslag som lagts fram i betänkandet Konsulärt bistånd tillsvenskar utomlands (SOU 2001:70). Förslagen går bl.a. ut på attutlandsmyndigheter som har många konsulära biståndsärenden med social ochpsykiatrisk problematik skall tillföras resurser i form av särskiltutbildad personal eller externt expertstöd samt att utlandsmyndigheternaskall ta hänsyn till behovet av kompetens inom området när man rekryterarpersonal.Utrikesutskottets yttrandeNär det gäller anslagsrelaterade frågor anför utskottet bl.a. följande.Bifall till motion 2002/03:K407 (delvis) (m) skulle få så omfattandekonsekvenser jämfört med dagsläget att något sådant inte kan ifrågakomma.Utrikesutskottet menar därför att motionen bör avstyrkas. Utrikesutskottetkonstaterar vidare att det i motion 2001/02:U343 yrkande 2 (m) föreslås attutrikesförvaltningen tillförs ökade resurser för nu löpande budgetår.Enligt utrikesutskottets uppfattning är detta obehövligt, varför motionenbör avstyrkas.I fråga om utrikesrepresentationens organisation konstaterarutrikesutskottet inledningsvis att EU-medlemskapet har inneburit ett ökatsamarbete mellan medlemsländernas ambassader i stationeringsländerna. Detinnebär regelbundna möten och utbyte av information, i vissa fall ävenkonkret samarbete vad gäller rapportering. Detta är ett samarbete som densvenska utrikesförvaltningen har stor nytta av, i synnerhet i stater därden svenska utlandsmyndigheten har få utsända. Ökat samarbete kan ocksåunderlättas genom samlokalisering, och enligt vad utskottet har erfarit ärdet en fråga som fortlöpande diskuteras inom ramen för menar att den relevanta informationen i sammanhanget redanär tillgänglig och ser därför inget behov av att tillsätta en utredning ifrågan. Det gäller även frågan om fler samlokaliseringar av ambassader mednordiska länder. sker samlokalisering med ett eller flera andranordiska länder på ett antal stationeringsorter, och även nordiska konsulatsamarbetar i många fall nära i konsulära och administrativa frågor ochutnyttjar gemensamma lokaler.