bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — har i sittyttrande framhållit att ett avdrag elleren skattereduktion för barn skulle krävasärskilda anpassningar av skattereglernaom syftet är att skattelättnaden skallmotsvara dagens kontanta bidrag och utgåfrån principen om ett stöd som är likaför alla barn. Enligt utskottets meningfinns det varken från barnfamiljernassynpunkt eller av administrativa skälnågon anledning att på detta sätt sökainfoga de familjepolitiska stöden iskattesystemet.Skatten på utdelning på andelar(aktier) föreslås i flera motioner slopashelt eller delvis. Enligt utskottetsmening visar de utredningar som gjorts påområdet att en slopad skatt påaktieutdelningar inte är det bästa sättetatt förbättra de större företagensvillkor. Tillgången till eninternationell kapitalmarknad gör attbeskattningen av sparande endast ibegränsad omfattning inverkar påföretagens investeringsbenägenhet. Försmå och medelstora företag som inte ialla avseenden har tillgång till deninternationella kapitalmarknaden kanemellertid inte bortses från att denpersonliga kapitalbeskattningen inverkarpå avkastningskravet och därmed i vissmån fungerar som en skatt på företagensinvesteringar. Som skatteutskottetframhåller har detta förhållande beaktatsi skattelagstiftningen genom de särskildalättnader som gäller vidbeskattningen av utdelningar ochkapitalvinster på onoterade aktier.Utskottet anser att en generell sänkningav skatten på ägarnas sparande i aktierinte är en effektiv metod för attförbättra villkoren för företagandet ochär därför inte berett att tillstyrka ensådan förändring.När det gäller fastighetsskatten harmotionärerna i allmänhet begärt att denfrysning av taxeringsvärdena som gälldefram /01 skallåterställas. I en motion föreslås attfastighetsskatten skall slopas helt ochersättas med en avgift.Enligt utskottets mening utgörfastighetsskatten en del avkapitalinkomstbeskattningen och lämnarett betydande bidrag till finansieringenav den offentliga välfärden. Som en följdav de förhållandevis kraftigaprishöjningar som inträffat istorstadsområdena och vissa attraktivaområden har en rad åtgärder vidtagits föratt dämpa uttaget av fastighetskatt ochförmögenhetsskatt. Skattesatserna harsänkts i olika omgångar och uppgår nutill för småhus och till förhyreshus som fribeloppen iförmögenhetsbeskattningen har höjts.Vidare har en begränsningsregel förfastighetsskatten införts som innebär attfastighetsskatten för ett småhus somutgör den skattskyldiges permanentabostad begränsas så att den under vissaförutsättningar inte överstiger avhushållsinkomsten. Ytterligareanpassningar har genomförts i syfte attöka reglernas precision och skapa rimligautslag vid snabba prisförändringar. Ettsystem med förenkladefastighetstaxeringar mitt emellan deallmänna fastighetstaxeringarna ersätterdet nuvarande omräkningsförfarandet, ochhöjda taxeringsvärden tillåts endaststegvis slå igenom på uttaget avfastighetsskatt. Härtill kommer att en nyutredning om fastighetsskatt skalltillsättas för att pröva lösningar somkan innebära vissa avsteg från nugällande principer för fastighetsbeskattningen under förutsättning att defördelningsmässiga konsekvenserna äracceptabla. Regeringen avser även atttillsätta en utredning med uppgift attgöra en generell översyn avförmögenhetsskatten, bl.a. mot bakgrundav att nuvarande regler har kritiseratsför bristande enhetlighet i behandlingenav olika tillgångar och för defördelningspolitiska effekterna.Utskottet är mot denna bakgrund inteberett att tillstyrka en återgång till detidigare frysta taxeringsvärdena elleratt fastighetsskatten ersätts med andrabeskattnings- eller avgiftsformer ellerhelt eller delvis avskaffas.I skattepolitiken är det viktigt attmöjligheten att styra mot en bättre miljöoch en minskad användning av ändligaresurser tas till vara. Undermandatperioden har flera steg tagits i engrön skatteväxling med ökade skatter påutsläpp av bl.a. koldioxid och sänktaskatter på arbete. Till grund för dengröna skatteväxlingen finns en strategiför en successivt ökad miljörelatering avskattesystemet som presenterats ibudgetpropositionen för 2001.Skatteväxlingsstrategin beräknas under entioårsperiod omfatta sammanlagt 30miljarder kronor. En reformering avenergiskattestrukturen och ett stegvisinförande av skatteväxlingskommitténsmodell bedöms skapa en energiskattemiljösom säkerställer en effektivmiljöstyrning och en varaktigfinansiering av sänkta skatter på arbete.För att skapa en säker grund för detfortsatta genomförandet av denna strategihar utredningar initierats i fråga omutformningen av nedsättningsreglerna förtillverkningsindustrin, växthusnäringensamt jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna,vägtrafikbeskattningen och i fråga omövriga miljörelaterade skatter. Dessutomgörs analyser av alternativa ekonomiskastyrmedel. Ett viktigt inslag i dennastrategi är också att på ettaktivt sätt söker förmå andra länder attfölja efter och införa motsvarandeekonomiska styrmedel. En sådaninternationell beskattning är målet medSveriges agerande på detta område ochskulle dessutom minska behovet avsärskilda regler för denkonkurrensutsatta svenska industrin.Enligt utskottets mening bör arbetet meden successivt ökad miljörelatering avskattesystemet fortsätta.Finansutskottet ställer sig med detanförda bakom de riktlinjer somregeringen redovisat för skattepolitikenoch avstyrker de förslag om en annaninriktning som läggs fram avmotionärerna. Utskottet avstyrkermotionerna Fi36 (m) yrkande 2 i berörddel, Fi37 (kd) yrkande 3 i berörd del,Fi38 (c) yrkande 3 och Fi39 (fp) yrkande2.3 Riktlinjer för kommunernas ekonomiUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omändrad redovisning avseende kommunernai propositionen samt om att permanentadet tillfälliga sysselsättningsstödet.Jämför reservation 10 (v, mp).PropositionenKommunsektorns inkomster från skatter ochbidrag beräknas stiga med drygt 6 %trots en svag sysselsättningsutveckling iden svenska ekonomin. Ökningen är någotstörre än 2001. Inkomstökningarna 2001och 2002 beror delvis på vissatillfälliga effekter som storaslutavräkningar på skatten, den s.k. 200-kronan, och det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting som beslutadeom.Kommunsektorns finansiella sparande harvarit positivt efter att havarit negativt på 90-taletoch beräknas vara positivt , dvs. till och med 2004.År 2000 ökade den kommunala konsumtionenrealt , , ochökningen beräknas till 2002. Dendemografiska utvecklingen beräknas krävaen konsumtionsökning med per årunder prognosperioden. Utöver dennaökning beräknas de kommunalaskatteintäkterna vid oförändratskatteuttag ge ett visst utrymme förkvalitetsförbättringar. Resultatenvarierar dock kraftigt mellan enskildakommuner och mellan enskilda landsting.Flera kommuner kommer att behövagenomföra omstruktureringar iverksamheten för att komma till rätta medsina underskott.För att höja kvaliteten i skolan,vården och omsorgen och för att minskabehoven att höja kommunalskatterna harnivån på statsbidragen till kommuner ochlandsting höjts med över 24 miljarderkronor . Utöver dettahar kommunsektorn fått ökade resurserbl.a. genom ett särskilt statsbidrag från2002 för att öka tillgängligheten ivården och genom det tillfälligasysselsättningsstöd 2002 som riksdagennyligen beslutade (bet. 2001/021:FiU26).MotionenI motion Fi40 av m.fl. (v)konstaterar motionärerna att åretsekonomiska vårproposition i enlighet medriksdagens önskemål bara innehållerförslag på två principiella punkter,riktlinjer för den ekonomiska politikenoch för budgetpolitiken. Motionärernaanser att regeringen därutöver borderedovisa en bedömning av det ekonomiskautrymmet för kommunsektorn. Det är avstor vikt för kommuner och landsting attvissa grundläggande frågor mellan statoch kommun kan klargöras redan på våren.Den ekonomiska vårpropositionen börenligt motionärerna innehålla enbeskrivning av vilket ekonomiskt utrymmesom finns givet existerande regler ochmed nuvarande ekonomiska utveckling.Redovisningen bör också innehålla enbedömning av vilket ekonomiskt utrymmekommuner och landsting kan behöva för sinverksamhet och vilket utrymme staten kange för detta (yrkande 1).Motionärerna anser också att det finnsen rad skäl som talar för attkommunsektorn måste få ökade ekonomiskaresurser från staten. Det tyngsta skäletför ett sådant resurstillskott är att detär nödvändigt att höja lönerna i dekvinnodominerade yrkena inom vården,skolan och omsorgen. Det finns ocksåtecken som tyder på att kommunernasekonomi försvagas . vänds årets beräknadeöverskott i kommunsektorn till ettunderskott 2003. Det finns även en radtecken som tyder på att de s.k.maxtaxereformerna inom barn- ochäldreomsorgen åtminstone delvis kan varaunderfinansierade. En rimlig lägsta nivåför ett ökat stöd till kommunsektorn ärenligt motionärerna att det tillfälligasysselsättningsstödet på 3 miljarderkronor som införts permanentas(yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeLiksom innehållervårpropositionen ett kapitel omkommunernas ekonomi. I samband med attriksdagen beslutade om förändringarna avbudgetprocessen bestämdes också att enutvärdering skulle göras efter några årom vilka effekter omläggningen haft bådebeträffande budgetprocessens innehåll ochriksdagens arbete (bet. 2000/01:KU23, s.22-24). Mot denna bakgrund anserutskottet inte att det finns skäl attredan nu begära förändringar avinnehållet i den ekonomiskavårpropositionen.Beträffande att permanenta dettillfälliga sysselsättningsstödet tillkommuner och landsting vill utskottethänvisa till att i höstens kommandebudgetproposition kommer regeringen attåterkomma med en förnyad bedömning avkommunsektorns ekonomi och behov avstatsbidrag.Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Fi40 (v) yrkandena 1 och2.4 Årsredovisning för statenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringensskrivelse /02:101 Årsredovisningför staten läggs till handlingarna.Regeringens skrivelse 2001/02:101Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgetenskall regeringen ,dock senast efter budgetåretsutgång, lämna en årsredovisning förstaten till . Enligt lagen skallårsredovisningen innehållaresultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlaroch anslag. Lagen stadgar också attregeringen är redovisningsskyldig införriksdagen för statens medel och övrigatillgångar som står till regeringensdisposition. Redovisningsskyldighetenomfattar även den verksamhet som bedrivsav staten samt statens skulder och övrigaekonomiska förpliktelser.Regeringen lämnade iskrivelse 2001/02:101 en redogörelse fördet ekonomiska utfallet i staten för2001. Skrivelsen omfattarresultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlaroch anslag . Vidare lämnas enredogörelse för statliga garantier samtför avgifter och bidrag från EU. Vissagenerella iakttagelser somRiksrevisionsverket har gjort under åretredovisas och kommenteras i skrivelsen.Myndigheter som har fåttrevisionsberättelse med invändningomnämns och skälen för invändningarnaanges. Årsredovisningen innehåller ocksåett avsnitt om utvecklingen av denekonomiska styrningen i staten.Sedan 1997 lämnar regeringen dennaåterrapportering i en särskild skrivelse.Motsvarande redogörelse lämnades tidigarei budgetpropositionen.Några motioner har inte väckts medanledning av årsredovisningen.Finansutskottets ställningstagandeÅrsredovisningen för staten är ettviktigt dokument i regeringensåterrapportering till . Iårsredovisningen ges en fyllig ochinformativ beskrivning av statens ekonomi2001.Utskottet finner det värdefullt attutvecklingsfrågor kring den ekonomiskastyrningen i staten beskrivs. är det angeläget att ävenfortsättningsvis närmare följa upp ochpåverka detta arbete.Vid behandlingen av motsvarandeskrivelse gjorde etttillkännagivande om könsuppdeladstatistik. Utskottet underströk attjämställdhetsfrågan är en fråga medhögsta prioritet och att det är angelägetatt köns- och jämställdhetsperspektivetgenomsyrar regeringens arbete. Utskottetansåg också att det är nödvändigt att ihögre grad precisera kraven påjämställdhetsarbetet i myndigheternasregleringsbrev och att införa meromfattande krav på återrapportering.Regeringen rapporterar nu att det pågårett arbete inom med attse över hela budgetprocessen utifrån ettjämställdhetsperspektiv och attriktlinjerna för utformningen avregleringsbreven har förstärkts när detgäller kraven på myndigheternasåterrapportering. Regeringen skriverockså att fördjupade redovisningar avjämställdhetsperspektivet bör lämnas iregeringens resultatskrivelser tillriksdagen. Avsikten är även, skriverregeringen, att återkommande lämna enfördjupad redovisning av den samladejämställdhetspolitiken i en särskildresultatskrivelse.Utskottet ser positivt på deansträngningar som görs för att lyftafram jämställdhetsfrågans betydelse ochanser att det är viktigt att dennautveckling drivs vidare.Utskottet framförde också attdet vore värdefullt om årsredovisningenvid sidan av utgifterna underutgiftsområde 7 också innehöll enredovisning av utfallet för biståndsrameneftersom avgränsningen av biståndsrameninte sammanfaller med anslagen. Utskottetvälkomnar att regeringen nu kompletteratredovisningen på denna punkt.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubrikenanges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1.Riktlinjer för den ekonomiskapolitiken - avsnitt 1, punkt 1 (m, kd,c, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (),(), () och KarinPilsäter (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner de i reservation 1föreslagna riktlinjerna för denekonomiska politiken och tillkännagerdetta för regeringen som sin mening.Därmed bifaller delvismotionerna2001/02:Fi36 av m.fl. (m)yrkande 1,2001/02:Fi37 av m.fl. (kd)yrkandena 1, 2, 4 och 5,2001/02:Fi38 av m.fl. (c)yrkande 1 samt2001/02:Fi39 av m.fl.(fp) yrkandena 1 och 4 och avslårproposition 2001/02:100 punkt 1.StällningstagandeVår utmaningEn ny politikSverige behöver en ny politik och en nyregering för att klara framtidensutmaningar.Vi vill att skall finnas blandde främsta nationerna vad gäller ekonomioch välfärd, med god miljö och en braarbetsmarknad. skall inta ennaturlig plats i det internationellasamarbetet med ambitionen att öppnamarknader och öka utbytet mellan länderoch enskilda människor. Men detta skerinte av sig självt. Det kräver enmedveten politisk vilja ochhandlingskraft. Den nuvaranderegeringskonstellation saknar båda.Vi vill gemensamt, med en ny politik· lägga grunden för att höja denlångsiktigt hållbara tillväxten tillåtminstone och därmed skapaett ökande välstånd för alla,·· få fler människor i arbete ochgenom företagande skapa nya jobb,·· slå vakt om den statsfinansiellastabiliteten genom lägre utgifter, lägreskattetryck, sänkt skuldkvot och minskadstatsskuld,·· förbättra Sverigeskonkurrenskraft genom reformeradlönebildning, ett bättreutbildningssystem och konkurrenskraftigaskatte- och utgiftsnivåer,·· skapa goda förutsättningar föratt alla skall kunna växa och förverkligasina ambitioner och på så sätt minska denregionala och sociala tudelningen,·· öka valfriheten och stärka bådemäns och kvinnors makt över den egnatillvaron,·· skapa förutsättningar för ettöppet och jämställt samhälle,·· uppnå att nyföretagandet undernästa mandatperiod ökar med minst 40 %.Av de nya företagen skall minst 40 %startas av kvinnor.·Sverige hade gynnsamma förutsättningarunder i slutet av 1990-talet.Anledningen var en stark internationellkonjunktur, en svag kronkurs somstimulerade exporten och ett stigandekapacitetsutnyttjande. Trots dessa yttreförutsättningar förbättrades inteSveriges ställning i förhållande tillomvärlden. Vi ligger fortfarande påsjuttonde plats vad gäller BNP per personbland . Resultatet avregeringens vid makten är magert.De yttre förutsättningarna kommer attvara annorlunda under de kommande åren.Den internationella konjunkturen kommeratt bli lugnare, kronkursen kommerrimligen inte att försvagas ytterligareoch produktionen närmar sigkapacitetstaket. Med nuvarande politikkommer tillväxten att bli lägre äntidigare. Den kommer också att bli lägreän vad den skulle kunna vara. Regeringenräknar med att ekonominstillväxtmöjligheter stannar vid perår . Vi anser attdet är både nödvändigt och möjligt atthöja den svenska ekonominstillväxtpotential till per år.Det är nödvändigt för att möta deutmaningar som bl.a.befolkningsutvecklingen ställer ossinför. Det är möjligt om vår politikgenomförs.Men tillväxt är inte allt. Vår politiksyftar till att frigöra människor, att geutrymme för nya idéer och initiativ, attge kvinnor och män lika möjligheter ochatt ge utrymme för mångfald. Tillväxtenmåste vara uthållig och förenlig med enlångsiktigt hållbar ekologisk och socialutveckling.Detta kräver en omfattandereformverksamhet. I ett antal gemensammaprogram har vi dragit upp riktlinjer förvad som behöver göras när det gällerförutsättningar för företagande, reformerav arbetsmarknaden och vården. Vi är fyrapartier som möter väljarna med egnaprogram men genom de gemensammaprogrammen och genom gemensammaställningstaganden i i ettantal frågor finns ett tydligt underlagsom visar vilken politik vi vill föra iregeringsställning. Detta står i skarpkontrast mot regeringsblocket där inteens regeringspartiet kan ge besked i ettantal väsentliga frågor utan bara sägeratt man avser ". återkomma ".· Utan växande och dynamiskaföretag kan våra ambitioner inte uppnås.Att skapa bättre förutsättningar för nyaoch redan befintliga företag är enhuvuduppgift. Våra strävanden bromsasinte heller av en ideologisk motvilja motföretagande som regeringen och dessstödtrupper präglas av. Vi ser i ställetföretagande som en viktig möjlighet förden som så vill att förverkliga sig självoch realisera sina idéer.·· Företagen måste varakonkurrenskraftiga och kunna verka på eninternationell marknad. Vi visar här påett antal förändringar som är nödvändigaför att företagen skall bli tillräckligtstarka och kunna växa i . För attge möjlighet för företag att växa ochutvecklas måste en rad politiska beslutfattas, beslut som innebär lägreskattebelastning på företag ochföretagare, avregleringar ochförenklingar.·· Den offentliga verksamhetenmåste öppnas för nya producenter som inomden offentliga finansieringens ram kanförse människorna med de tjänster som produceras enbart inom offentligamonopol. Det öppnar för nya idéer och nyasätt att lösa problemen och ger ett meravarierat utbud av tjänster och bättrevälfärd. Detta ger också de många kvinnorsom traditionellt arbetar i denoffentliga sektorn nya möjligheter. Detger både möjlighet att själv pröva på nyasätt att arbeta och möjlighet att få nyaarbetsgivare att välja mellan. Dettakommer att ha positiva effekter pålönerelationerna mellan män och kvinnor.Dessutom måste politiken på en rad andraområden förändras för att ge kvinnor ochmän lika möjligheter.·· Arbetsmarknaden måste reformerasbåde vad gäller dess institutioner ochdess regler. Vi har i ett omfattandeprogram angivit de viktigaste reformerna.Syftet är att institutionerna skall blimera effektiva och att möjligheter skallöppnas så att människor som finnsutanför arbetsmarknaden kan komma in ochatt sociala och regionala skillnader kanutjämnas.·· Omedelbara åtgärder måste sättasin mot den explosion av sjukfrånvaron somskett . Ökningen måste hejdas ochmänniskor ges möjlighet att återvändatill arbetsmarknaden. Eftersom det intefinns en förklaring till ökningen finnsdet inte ett enda botemedel. Ettomfattande åtgärdsprogram måste sättas inför att åstadkomma en vändning.·· Lägre skatter och lägreoffentliga utgifter är nödvändiga för attföretagande och sysselsättning skallkunna utvecklas. Men det är ocksånödvändigt för att öka människors frihetoch möjlighet att stå på egna ben. Detindividuella ekonomiska utrymmet måsteöka så att bl.a. bidragsberoende kanminska. Det kräver hårdare prioriteringbland de offentliga uppgifterna, enkoncentration på de offentligakärnuppgifterna. De höga skatterna och dehöga offentliga utgifterna gör också deoffentliga finanserna mycketkonjunkturberoende. De offentligafinanserna skall stärkas och våraåtaganden inom EU skall uppfyllas.·Vad innebär tillväxt för pålängre sikt?En skillnad i årlig tillväxttakt på någonprocentenhet, skillnaden , tycks kanske inte så viktig i detkorta perspektivet, på något års sikt.Det är i ett längre perspektiv somskillnaden blir betydelsefull. På litesikt kan en högre tillväxt göra en mycketstor skillnad i människors standard ochvälfärd. En ansvarsfull politik måste haen långsiktig inriktning.Innebörden av ambitionen att höjatillväxten till kanåskådliggöras på följande sätt.De närmaste 5-6 åren räknarKonjunkturinstitutet (KI) med att densvenska ekonomin har förmåga att växa medi genomsnitt knappt 2 (1,9) % per år.Detta är en relativt hög siffra som berorpå att befolkningen ocharbetskraftsutbudet väntas utvecklas påett förhållandevis gynnsamt sätt framtill . Även OECD-sekretariateträknar i en översiktlig studie medgynnsammare tillväxtmöjligheter denärmaste åren. Därefter räknar KI med attden svenska ekonomin på längre siktendast kommer att växa med i genomsnitt1,, mycket till följd av dendemografiska utvecklingen som då väntasförsämras. Som en jämförelse kan nämnasatt (2000) i sitthuvudscenario räknar med att den svenskatillväxten endast kan förväntas bli år 2009-2015.Med utgångspunkt från KI:sbasalternativ kan man beräkna hur storskillnaden skulle bli för Sverigesekonomi på om tillväxten istället var . I diagrammetnedan framgår de olika utvecklingsbanornaför BNP-tillväxten, dels med KI:sbasalternativ, dels med ett antagande om3 respektive årlig tillväxt.Därtill framgår skillnaden mellan de bådaalternativen (den understa streckadekurvan). KI:s beräkningar sträcker sigtill . För perioden därefter hartillväxttakten med oförändrad politik[6~antagits fortsätta med de som KIanger för . Detta ärsannolikt ett optimistiskt antagande vidoförändrad politik med tanke på att debefolkningsmässiga problemen förstärksfrån och framåt.Av diagrammet nedan framgår attskillnaden i BNP vid oförändrad politikjämfört tillväxt på drygt 30 åruppgår till lika mycket som värdet avhela BNP . Det är alltsåmycket stora värden som står på spel. Detär alltså helt avgörande att ett aktivtreformarbete för ökad tillväxt snarastkan påbörjas.Med tanke på det demografiska tryck somfinns, inte minst på vård- ochomsorgstjänster, inser man att många avde problem som enbart kommer attförvärras med oförändrad politik kommeratt kunna lösas väsentligt enklare genomde kraftigt ökade resurser, även för detoffentliga, som en bättre tillväxt ger.Utgångsläget inför nästa mandatperiodSverige tappade mark under de goda årenAndra halvan av kännetecknadesäven i av god ekonomisk tillväxt.Den internationella konjunkturen vände uppåt,som den svenska exportindustrin gavsstora konkurrensfördelar i och med den svagakronkursen. Efter det tidiga 1990lågkonjunktur fanns också stor ledig kapacitet i ekonomin, vilket gjordeett kraftigt uppsving inom industrin möj-ligt.Den internationella uppgången var en förutsättning för den svenska till-växten under dessa år. Men det är värt att påpeka att den svenska ekonomininte växte mer än flertalet andra länders under högkonjunkturen. Snararevar det så att vi knappt höll jämna steg med omvärlden. Sammantaget var den svenska BNP-tillväxten något lägre än genom-snittet för OECD-länderna.Tillväxtutvecklingen innebar att relativa eko-nomiska ställning inte förbättrades. låg på 17:e plats påOECD:s välfärdslista, räknat i BNP per person, vilket kan jämföras medniondeplatsen , och fjärdeplatsen . Den svenska eftersläpningenfortsatte således även under andra halvan av 1990-talet.Den svenska eftersläpningen(tabell borttagen)Källor: , KI och vårpropositionen för 2002Anm. : omfattar samtliga 30 .