bet · GP01JUU12 · 2002-02-19 00:00:00 — Övergrepp i rättssak, m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet ettregeringsförslag som innebär att straffet förövergrepp i rättssak höjs genom att straffskalornaanpassas till dem som gäller för mened.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli2002.Förutom en motion väckt med anledning avpropositionen tar utskottet också upp fyra motionerväckta under den allmänna motionstiden år 2001.Motionerna handlar i huvudsak om frågor om brott mothomo-, bi- och transsexuella.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår motionerna.I ärendet finns ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Övergrepp i rättssakRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i såvitt avser 17 kap. 10 §.Därmed avslår motion 2001/02:K28yrkande 1 i denna del.2. Brott mot homo-, bi- och transsexuellaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L371yrkandena 4, 6 och 7 samt 2001/02:A388 yrkande 3.3. MyndighetsåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Ju342,2001/02:L367 yrkande 8 och 2001/02:L371 yrkandena911.4. RegistreringRiksdagen avslår motion 2001/02:A388 yrkande 2.Stockholm den 19 februari 2002På justitieutskottets vägnarFredrik ReinfeldtFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Fredrik (), (),(), (), IngemarVänerlöv (kd), (), Ann-MarieFagerström (s), (), YvonneOscarsson (v), (), (), (), (c), GöranNorlander (s), (), () och ().2001/02JuU12Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta ärende behandlar utskottet ett förslag frånregeringen, i proposition 2001/02:59 Hets motfolkgrupp, m.m., om ändring i avseendebestämmelsen om övergrepp i rättssak (17 kap. 10 §).Övriga förslag i propositionen behandlas avkonstitutionsutskottet i betänkande 2001/02:KU23 ivilket justitieutskottet har yttrat sig i de delarsom avser utskottets beredningsområde (se yttrande2001/02:JuU4y).Förslaget i här aktuell del bygger på de förslagsom Kommittén om straffansvar för organiseradbrottslighet, m.m. avlämnade ibetänkandet Organiserad brottslighet, hets motfolkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88) ochremissbehandlingen av betänkandet (Ju 2000/5820/L5).Lagförslaget har granskats av Lagrådet och harinte föranlett några synpunkter.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.Utöver regeringens förslag behandlar utskottet enmotion som väckts med anledning av propositionen ochfyra motioner som väckts år 2001.Propositionens huvudsakligainnehåll, m.m.I propositionen behandlas frågor om detstraffrättsliga ansvaret för brottslighet medrasistiska, homofobiska och liknande inslag samtvissa frågor med anknytning till organiseradbrottslighet. I propositionen föreslås, såvitt härär av intresse, att straffet för övergrepp irättssak höjs genom att straffskalorna anpassas tilldem som gäller för mened.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli2002.I propositionen föreslås även ändringar bl.a.avseende brottet hets mot folkgrupp. Här föreslås ensärskild straffskala för grova fall ochtillämpningsområdet för bestämmelsen utvidgas så attockså hets med anspelning på sexuell läggningomfattas. Vidare förtydligas straffskärpningsregelni 29 kap. 2 § 7 så att det uttryckligenframgår att kränkningar på grund av sexuell läggningomfattas. Propositionen i denna del behandlas ikonstitutionsutskottet. har yttratsig till i dessa delar ochdärvid tillstyrkt regeringens förslag (se bet.2001/02:JuU4y).Utskottets övervägandenPropositionenI propositionen föreslår regeringen att straffskalanför övergrepp i rättssak ändras. För övergrepp irättssak skall alltså enligt förslaget dömas tillfängelse i högst eller, om brottet är ringa,till böter eller fängelse . Förgrovt brott skall dömas till lägst två och . Härigenom kommer straffskalan för övergreppi rättssak att överensstämma med den som enligt 15kap. 1 § gäller för mened.I motion K28 (m) yrkas avslag på propositionen idenna del.Genom regeringens förslag tillgodoses ett gammaltönskemål från (se bet. 1999/2000:JuU7,rskr. 1999/2000:129). Det är därför medtillfredsställelse som utskottet nu kan konstateraatt regeringen lagt fram ett förslag helt i linjemed vad utskottet tidigare uttalat. Utskottetföreslår att bifaller propositionen ochavslår motionen.Övriga frågorBrott mot homo-, bi- och transsexuellaI motion att A388 (kd) yrkas att de bestämmelser ibl.a. som ger homosexuella skyddbör utvidgas så att de även omfattar sexuellläggning och sexuell identitet. I motion L371 (v, s,c, fp, mp) begärs att sexuell läggning och identitetskall omfattas av brottet olaga diskriminering ochav åtalsbestämmelsen i 5 kap. omärekränkningsbrotten. I sistnämnda motion begärsockså att en översyn görs av tillämpningen avstraffskärpningsbestämmelsen i 29 kap. 2 § 7brottsbalken.I 29 kap. 2 § 7 finns alltsåstraffskärpningsbestämmelser för brott som begåttsmed motiv att kränka en person, en folkgrupp ellerannan sådan grupp av personer på grund av ras,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,trosbekännelse eller annan liknande omständighet.Enligt förarbetena till bestämmelsen omfattas enpersons sexuella läggning av uttrycket annanliknande omständighet (prop. 1993/94:101 s. 22).Det finns även särskilda åtalsregler i 5 kap. 5 §brottsbalken som skall tillämpas om någon begårbrottet förolämpning och det anspelar på någonannans homosexuella läggning.I 16 kap. 9 § förbjuds näringsidkareatt diskriminera någon på grund av hans eller henneshomosexuella läggning. Förbudet gäller även för densom anordnar allmän sammankomst eller offentligtillställning och för den som är anställd inäringsverksamhet eller annars handlar på ennäringsidkares vägnar samt för den som är anställd iallmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag.Straffet är böter eller fängelse i högst ett år.I den del av propositionen som behandlas ikonstitutionsutskottet föreslår regeringen alltsåbl.a. att hets mot homosexuella skall kriminaliserasgenom en utvidgning av bestämmelsen om hets motfolkgrupp i 16 kap. 8 § . Där föreslåsockså, utan att någon saklig förändring är avsedd,att i 29 kap. 2 § 7 skall, iförtydligande syfte och i konsekvens med deföreslagna ändringarna i bestämmelsen om hets motfolkgrupp, särskilt anges sexuell läggning. Somframgår av justitieutskottets yttrande ställer sigutskottet bakom regeringens bedömningar i dessadelar. Vad som sagts innebär att utskottet delaruppfattningen att sexuell läggning bör omfattas avbestämmelsen om hets mot folkgrupp. I fråga omåtalsbestämmelsen i 5 kap. 5 § 4 är sådelvis redan fallet. Såtillvida är alltså syftet medmotionerna tillgodosett genom gällande lag och deförslag som läggs fram i propositionen.Här bör tilläggas att sexuell läggning ipropositionen definieras som homo-, hetero- ellerbisexuell läggning. Avsikten är att uttrycketsexuell läggning skall användas med denna innebördpå ett enhetligt och konsekvent sätt ilagstiftningen (prop. s. 40). Härigenom görs ettklarläggande som tidigare efterlyst (sebet. 1997/98:JuU20 s. 24, rskr. 276).När det gäller det straffrättsliga skyddet för densexuella identiteten och den sexuella läggningen iövrigt kan nämnas att regeringen den 17 juni 1999tillkallade en särskild utredare med uppgift attgöra en översyn av bestämmelsen om olagadiskriminering (dir. 1999:49). I uppdraget ingickbl.a. att göra en analys av rättsväsendetstillämpning av bestämmelsen.I februari 2001 begränsades uppdraget genomtilläggsdirektiv (dir. 2001:14). Enligt de nyadirektiven skulle utredningen, som antog namnet 1999års diskrimineringsutredning, inte längre ha tilluppgift att lämna konkreta förslag tillförfattningsändringar eller andra åtgärder.Utredningen skulle i stället övergripande redovisasina resultat och ställningstaganden i de frågoruppdraget omfattade samt lämna förslag tillinriktning på det fortsatta arbetet i dessa frågor.Anledningen till begränsningen av uppdraget var attregeringen avsåg att ge en ny utredning uppdrag attstudera möjligheterna till en mer generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet samhällsområden ochdiskrimineringsgrunder. Frågor som exempelvis vilkasanktionsformer som är lämpligast i syfte attåstadkomma en effektiv lagstiftning motdiskriminering borde lämpligen behandlas vidare inomramen för en sådan bredare översyn. I denna översynskall diskrimineringsutredningsställningstaganden ingå som ett underlag.1999 års diskrimineringsutredning redovisade sittuppdrag till regeringen i betänkandetEtt effektivt diskrimineringsförbud (SOU 2001:39).Regeringen beslutade därefter den 31 januari 2002att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdragatt överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir.2002:11). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. attöverväga om ett skydd mot diskriminering av allas.k. transpersoner bör införas och att överväga omdet, mot bakgrund av vad den i övrigt kommer framtill, finns skäl att ersätta straffbestämmelsen omolaga diskriminering med någon annan typ avreglering. Kommittén skall lämna de förslag tillförfattningsändringar och andra åtgärder somuppdraget kan ge anledning till. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 december2004.Vad särskilt gäller den del av uppdraget som avsertranspersoner anges i direktiven att kommittén skallkartlägga och analysera behovet av och formerna fören reglering av ett förbud mot diskriminering avalla transpersoner. Kommittén skall belysa fördelaroch problem med att införa en sådan reglering. Denskall vidare ta ställning till vilken personkretssom skall omfattas av ett eventuellt förbud och hurett sådant förbud lämpligen kan avgränsas ochsanktioneras samt hur det skall förhålla sig tillförbudet mot könsdiskriminering. Kommittén skallöverväga om någon myndighet skall ha till uppgiftatt särskilt ta till vara transpersoners rättigheteroch om en eventuell lagstiftning mot diskrimineringav transpersoner skall ingå i en gemensamdiskrimineringslagstiftning.Utskottet vill först konstatera att detnaturligtvis inte är acceptabelt att enskildaindivider utsätts för diskriminering eller våld pågrund av att de är homosexuella, bisexuella elleratt de tillhör gruppen transpersoner. Det är därförviktigt att samhället i stort uppmärksammarförekomsten av och ökar kunskapen om kränkandehandlingar som riktar sig mot dessa grupper. Det ärpositivt att en översyn nu kommer att ske i dessaavseenden inom ramen för den ovan redovisadeparlamentariska utredningen. Utredningen har också iuppdrag att lämna förslag till lagstiftning m.fl.åtgärder och dess ställningstaganden bör inteföregripas.Sammantaget innebär vad som anförts att utskottetavstyrker motionerna L371 och A388 i nu berördadelar.MyndighetsåtgärderI motion Ju342 (s) framhålls att bestämmelserna omhets mot folkgrupp bör tillämpas vid rasistiskabrott och i motion L367 (fp) begärs särskildainsatser från myndigheter avseende brott riktade mothomosexuella m.fl.I motion L371 efterfrågas speciella utredare iHBT-frågor hos polisen och ett utökat samarbetemellan HBT-organisationer och polisen. Motionärernaefterlyser också utbildning i HBT-frågor inomrättsväsendet.I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 4 s. 26 f) anför regeringen att polisenbl.a. skall utveckla sin förmåga att förebygga ochbekämpa brott med rasistiska ellerfrämlingsfientliga, antisemitiska och homofobiskainslag. Även åklagarna skall ytterligare utvecklasin kapacitet att bekämpa sådana brott ochrättsväsendet skall höja sin kompetens på området.Rättsväsendets anställda skall ha god kunskap såvälom grunden för brottslighet med sådana inslag som omsituationen för de grupper som utsätts för sådanabrott. Den kunskapen kan också motverka de fördomarsom kan finnas om de grupper som utsätts för sådanabrott. En förbättrad grundutbildning och ökadfortbildning i dessa frågor bör kunna medverka tillökad samverkan mellan rättsväsendets myndigheter,liksom också till förbättrad metodutveckling för attförebygga och bekämpa denna brottslighet. Samtligamyndigheter inom rättsväsendet har upprättatstrategier för att garantera att personalen har engod kunskap på dessa områden och skallåterrapportera de insatser som vidtagits enligt vadsom anges i regleringsbreven för år 2001.I budgetpropositionen (s. 125 f) anför regeringenvidare att , som ett led ikampen mot brott med rasistiska, främlingsfientligaeller homofobiska inslag, i regleringsbrevet för år2000 fick i uppdrag att upprätta en strategi för attmedverka till att säkerställa att rättsväsendetspersonal har god kunskap om såväl grunden för dessabrott som situationen för dem som utsätts för sådanabrott. har i samarbete medövriga myndigheter inom rättsväsendet utvecklat engemensam utbildningsstrategi. För det fortsattaarbetet har en gemensam arbetsgrupp bildats medrepresentanter från ,, ,, ,, ochRikspolisstyrelsen inklusive Säkerhetspolisen förutbyte av erfarenheter och för att planeragemensamma aktiviteter.Av regleringsbrevet för polisen för följeratt skall redovisa detbrottsbekämpande arbete som har bedrivits när detgäller brott med rasistiska, främlingsfientliga,antisemitiska eller homofobiska inslag samt olagadiskriminering. Redovisningen skall innehålla ensammanhållen nationell beskrivning och analys av hurverksamheten har utvecklats och dess resultat.Vidare har fått i uppdrag attförstärka utbildningen av personalen i frågor ommänskliga rättigheter.Av studiehandbok för polisprogrammet läsåret2001/2002 framgår (s. 19 f) att det i kursplanen förpolisutbildningen ingår moment som tar upp bl.a.främlingsfientlighet och homofobi.Frågor om insatser för homosexuella m.fl. hartidigare behandlats av utskottet bl.a. ibetänkandena /01:JuU11 s. 19 f. och2000/01:JuU14 s. 12 f. Utskottet avstyrkte däryrkanden liknande de nu aktuella bl.a. medhänvisning till att det pågick arbete med deninriktning som motionärerna efterfrågade.Utskottet kan med tillfredsställelse konstateraatt det pågår ett omfattande arbete med deninriktning som efterfrågas i motionerna. Något behovav uttalanden av finns alltså inte.Utskottet avstyrker motionerna L367 och L371 i nubehandlade delar samt motion Ju342.RegistreringI motion A388 (kd) föreslår motionären att det ipolisdatalagen skall införas ett förbud motregistrering enbart på grund av sexuell identitet.Av 5 § första stycket polisdatalagen (1998:622)följer att uppgifter om en person inte får behandlasenbart på grund av vad som är känt om personens raseller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösaeller filosofiska övertygelse, medlemskap ifackförening, hälsa eller sexuella läggning.Av andra stycket framgår att om uppgifter om enperson behandlas på annan grund får uppgifternakompletteras med sådana uppgifter som avses i förstastycket, om det är oundgängligen nödvändigt försyftet med behandlingen.Utskottet konstaterar att polisdatalagen innehåller en sådan begränsning som motionärenefterfrågar. Motion A388 i nu behandlad delavstyrks.Särskilt yttrandeInsatser inom rättsväsendet rörande homo-, bi-och transsexuellaav (), (), KiaAndreasson (mp) och ().I dag är det tyvärr en realitet att många av dem som ärhomo-, bi- eller transsexuella utsätts för brott enbartpå grund av sin sexuella läggning eller identitet. Iarbetet med att förhindra och utreda sådan brottslighetspelar polisen självfallet en mycket viktig roll.Polisens insatser är också av ovärderligt slag vadgäller att på ett adekvat sätt ta hand om brottsofferur denna grupp. Enligt vår mening finns det dock mycketsom kan göras för att detta arbete skall bli än mereffektivt. Det pågår också ett omfattande arbete medden inriktningen. Det är viktigt att detta arbetefortsätter och att alla möjligheter till samarbete medberörda grupper tas till vara.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:59 Hets mot folkgrupp, m.m.föreslår regeringen () attriksdagen, såvitt nu är i fråga, skall antaregeringens förlag till lag om ändring i 17 kap. 10§ brottsbalken.Följdmotion2001/02:K28 av m.fl. (m):1. beslutar avslå proposition 2001/02:59.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:Ju342 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att lagen om hets motfolkgrupp bör tillämpas vid rasistiska brott.2001/02:L367 av m.fl. (fp):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om särskilda insatsermot den riktade brottsligheten mot homosexuella,bisexuella och transpersoner.2001/02:L371 av m.fl. (v, s, c, fp,mp):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enöversyn av tillämpningen av brottsbalkensbestämmelse om försvårande omständighet, 29 kap. 2§ 7 brottsbalken.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att sexuellläggning och könsidentitet skall omfattas av 16kap. 9 § som rör olagadiskriminering.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att sexuellläggning och könsidentitet skall omfattas av 5kap.3 § 4 som rör ärekränkning.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inrättaspeciella utredare i HBT-frågor hos polisen föratt polisen skall kunna bemöta brott som harhomofobisk eller liknande karaktär.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa ettsamarbete mellan HBT-organisationer och polisenför att bättre förebygga brott med homofobiskkaraktär.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de som verkarinom rättsväsendet har kompetens i HBT-frågor.2001/02:A388 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förbud avregistrering enbart på grund av sexuell identitet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om användandet avbegreppen sexuell läggning och sexuell identitet.Bilaga 2Regeringens lagförslag2.2 Förslag till lag om ändring ibrottsbalkenHärigenom föreskrivs att 16 kap. 8 §, 17 kap. 10 §och 29 kap. 2 § skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------17 kap.10 §[1]2-----------------------------------------------------Den som med våld eller Den som med våld ellerhot om våld angriper hot om våld angripernågon för att denne gjort någon för att denne gjortanmälan, fört talan, anmälan, fört talan,avlagt vittnesmål eller avlagt vittnesmål ellerannars vid förhör avgett annars vid förhör avgettutsaga hos en domstol utsaga hos en domstoleller annan myndighet eller annan myndigheteller för att eller för atthindra någon från en hindra någon från ensådan åtgärd, döms för sådan åtgärd, döms förövergrepp i rättssak till övergrepp i rättssak tillböter eller fängelse i fängelse i högst fyra århögst . Detsamma eller, om brottet ärskall gälla, om man med ringa, till böter ellernågon annan gärning, som fängelse i högst sexmedför lidande, skada månader. Detsamma skalleller olägenhet, eller gälla, om man med någonmed hot om en sådan annan gärning, som medförgärning angriper någon lidande, skada ellerför att denne avlagt olägenhet, eller med hotvittnesmål eller annars om en sådan gärningavgett utsaga vid förhör angriper någon för atthos en myndighet eller denne avlagt vittnesmålför att hindra honom från eller annars avgettatt avge en sådan utsaga. utsaga vid förhör hos enmyndighet eller för attÄr brottet grovt, döms hindra honom från atttill fängelse, lägst ett avge en sådan utsaga.och högst sex år.Är brottet grovt, dömstill fängelse, lägst tvåoch högst .-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft ifråga om 16 kap. 8 § och i övrigt . **FOOTNOTES**[1]:2 Senaste lydelse 1997:389.