bet · GP01AU5 · 2002-03-21 00:00:00 — Budgetförslaget övervägsför närvarande inom . Utskottet sominte vill föregripa detta arbete är därför inteberett att föreslå något tillkännagivande i enlighetmed vad som anförs i motion A275 (s). Den bör därföravslås.Överhoppningsbar tid m.m.MotionerFlera motioner berör frågor om överhoppningsbar tid.I två av dessa behandlas de problem som kan uppstånär en person uppbär s.k. vårdbidrag eller ärförtroendevald.Sonia och () anser i motionA263 att tid i samband med vård av svårt sjukt barndå föräldern uppbär vårdbidrag bör varaöverhoppningsbar.Laila och () pekar i motionA320 på att förtroendeuppdrag inte räknas somöverhoppningsbar tid. Det finns en risk för att enarbetslös som tar på sig ett uppdrag somförtroendevald kan stå utan arbetslöshetsersättningom vederbörande inte blir omvald eftermandatperiodens slut.De andra motionerna som behandlas i detta avsnitttar upp frågor kring studerandes ersättningsrätt,däribland möjligheten att räkna studier somöverhoppningsbar tid.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A251 attstudier skall betraktas som överhoppningsbar tid iproportion till omfattningen av tiden. Studier skallinte behöva vara avslutade för att man skall varaberättigad till arbetslöshetsersättning (yrk. 4).I kommittémotion Ub552 anser att 16 §ALF skall ändras så att studenter som annarsuppfyller kraven för arbetslöshetsersättning ocksåskall ha rätt till sådan under ferier (yrk. 2).Karin m.fl. (s) anser i motion A363 att manbör anpassa regelverket vad gäller studieuppehåll.Den situation som avses är när den arbetslöseavslutat sina studier och sökerarbetslöshetsersättning och därefter börjar studeraigen. Om han eller hon vill återuppta studiernakrävs ett studieuppehåll på minst för attsökanden skall vara ersättningsberättigad.Jan m.fl. (s) föreslår i motion A364 enöversyn av arbetslöshetsförsäkringens regler omsökandens försäkran att inte återuppta studier.Utskottets ställningstagandeNär man skall bestämma ramtiden under vilken dets.k. arbetsvillkoret skall vara uppfyllt finns detviss tid som inte räknas in. Detta benämnsöverhoppningsbar tid och regleras i 16 och 17 §§ iALF. Exempel är styrkt sjukdom,heltidsutbildning som sökanden avslutat , tid med föräldrapenning, totalförsvarspliktoch deltagande i arbetsmarknadspolitiska program.Det betyder att arbete som ligger längre tillbaka kan medräknas i arbetsvillkoret.Reglerna är uttömmande, vilket innebär att varkentid under vilken den sökande haft ettförtroendeuppdrag eller tid under vilken den sökandeuppburit vårdbidrag är överhoppningsbar.Vad gäller förtroendeuppdrag kan utskottetkonstatera att sådana i vissa fall berättigar tillarbetslöshetsersättning. Det framgår bl.a. av AMSmeddelande nr 17/1995. Enligt meddelandetkvalificerar arvoderade förtroendeuppdrag på heltideller deltid till arbetslöshetsersättning. Enstakaförtroendeuppdrag kvalificerar däremot inte.Utskottet kan konstatera att reglerna bygger på atttid som är överhoppningsbar inte kankvalificera till ersättning. Som framgår ansesförtroendeuppdrag kunna kvalificera till ersättning.Motion A320 (s) avstyrks.När det sedan gäller situationen när sökanden harhaft vårdbidrag kan utskottet känna sympati för desynpunkter som förs fram. Frågan är dock kompliceradbl.a. på grund av att vårdbidrag kan ges undermycket långa perioder, eftersom vårdbidrag kanuppbäras med förvärvsinkomster. mening finns det skäl att följa frågan.Utskottet, som utgår från att regeringen gör det, ärinte berett att föreslå några förändringarav reglerna om överhoppningsbar tid. Motion A263avstyrks därför.Utskottet övergår nu till de motioner som rörolika frågor om studerandes ersättningsrätt.Utskottet har vid tidigare behandling av likartademotioner iakttagit att flertalet av de krav somframförs grundas på att studerande ofta har svårtatt få någon ekonomisk ersättning understudieuppehåll och ferier. Detta beror till stor delpå hur existerande ersättningssystem vid studier ärutformade.Den grundläggande tanken medarbetslöshetsförsäkringen är att den skall ge denenskilde rätt till ekonomisk ersättning under enomställningsperiod. Detta innebär att den sökandemåste stå till arbetsmarknadens förfogande ochaktivt söka lämpligt arbete. Många studerandebefinner sig inte i den situationen. skalldet inte förnekas att studenterna kan ha enoförmånlig ställning i trygghetssystemen. I dettasammanhang kan utskottet notera att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att ta framdirektiv till en studiesocial utredning. Syftet medanalysen är att kartlägga samspelet mellanstudiestödssystemet och andra förmånssystem, blanddem arbetslöshetsförsäkringen.Utskottet vill också betona att det ställsallt högre krav på utbildning. Det är viktigt atttrygghetssystemen inte är utformade så att personeravstår från studier. Utskottet anser att detpåbörjade utredningsarbetet bör avvaktas.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna A251 yrkande 4 (kd), A363 (s), A364 (s)och Ub552 yrkande 2 (c).Företagares ersättningsrätt m.m.BakgrundArbetslöshetsförsäkringen omfattar som tidigareframgått både arbetstagare och företagare. I principgäller samma regler för båda dessa grupper men vissasärregler finns för företagarna. Dessa regleråterfinns i 34-37 §§ i . Av dessa regler framgåratt en företagare skall anses vara arbetslös närföretagarens personliga verksamhet i rörelsen vid ensamlad bedömning kan anses ha upphört annat äntillfälligt. En företagare kan även betraktas somarbetslös vid ett tillfälligt uppehåll i en ochsamma verksamhet. Uppehållet får dock inte tillnågon del vara av säsongskaraktär ochersättningsrätten är begränsad till ett avbrott.Under uppehållet får det inte bedrivas någonverksamhet. Den försäkrade måste anmäla sig somarbetslös och stå till arbetsmarknadens förfogande.Vid bestämmandet av företagarnas dagpenning ärhuvudregeln att den skall beräknas på ett genomsnittav inkomsterna från rörelsen , exklusive avvecklingsåret, förearbetslöshetens inträde. Om företagaren har bedrivitverksamhet än och innandess varaktigt haft anställning som arbetstagare kandagsförtjänsten, om det är till fördel för henneeller honom, beräknas på grundval av inkomsten somanställd.MotionerI kommittémotion A251 hävdar attegenföretagandet i allt större utsträckning hållerpå att bli ett komplement till en anställning.Enligt partiet är nuvarande regler iarbetslöshetsförsäkringen främst inriktade påarbetstagare. Frågan om företagares ställning iarbetslöshetsförsäkringen är komplicerad och måstedärför snabbt ses över i syfte att ge grundtrygghetockså till egenföretagare. Särskilt börjordbrukarnas situation uppmärksammas. Partiet anserockså att kraven för att erhållaarbetslöshetsersättning måste ses över. Reglerna omrätt till ersättning för delägare i kooperativ måsteförtydligas. föreslår därför attdet tillsätts en utredning med detta uppdrag (yrk.6).I samma motion tar partiet upp frågan omfamiljehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsersättning. Kristdemokraternakonstaterar att familjehemsföräldrar som regel intekan erhålla arbetslöshetsersättning. Partiet anseratt arbetstagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringenbör ändras så att även denna grupp kan erhållaersättning (yrk. 7).Sistnämnda krav framställer partiet också ikommittémotion A211 (yrk. 22).Centerpartiet anser i partimotion N314 (yrk. 6) attden nuvarande utformningen avarbetslöshetsförsäkringen hindrar utvecklingen inommånga kooperativ, ekonomiska eller ideellaföreningar. Enligt partiet bör man förtydligareglerna så att de som verkar inom dessaassociationsformer kan erhålla ersättning.I partimotion A212 (yrk. 11) föreslårCenterpartiet att ersättningen fråntrygghetssystemen, däriblandarbetslöshetsförsäkringen, för företagare börberäknas utifrån en normal årsarbetstid.Barbro Feltzing (mp) föreslår i motion A213 att manbör utreda möjligheterna för renskötande samer attkunna erhålla arbetslöshetsersättning.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det viktigt att stimuleraföretagandet. Ett väl utvecklat företagande ledertill fler arbetstillfällen och därigenom minskadarbetslöshet. För att underlätta företagandet hardet vidtagits en rad åtgärder.En fråga som ofta diskuterats i detta sammanhangär företagarnas möjligheter att erhållaarbetslöshetsersättning. Ersättningsrätten haralltid varit omdiskuterad. Skäl som anförts emotersättningsrätt är att det är svårt att kontrolleraom företagaren verkligen står till arbetsmarknadensförfogande. En alltför generös ersättningsrättriskerar att bli ett slags subvention och kanindirekt leda till negativa effekter för andraföretag. Skäl som anförts för ersättningsrätt är attföretagarna i likhet med andra grupper behöverekonomisk trygghet.Under slutet av 1990-talet har det genomförtsförändringar av arbetslöshetsförsäkringen som varitprincipiellt mycket viktiga och som inneburit enväsentlig förbättring av företagares rätt tillersättning.I samband med behandlingen av regeringens förslagi proposition 1999/2000:139 En rättvisare ochtydligare arbetslöshetsförsäkring framfördesliknande krav som i ovanstående motioner.Utskottet noterade då (bet. 2000/01:AU5) attregeringen hade uppmärksammat företagarnas rätt tillarbetslöshetsersättning. Regeringen påpekade att detskett stora förändringar vad gäller nyföretagande,vilket ställde nya krav på alla socialaförsäkringssystem inklusivearbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avsåg därföratt analysera dessa förändringar. Vidare uppgavs detatt regeringen skulle följa utvecklingen av de nyaanställningsformerna i gränslandet egenföretagandeoch anställning. Enligt vad utskottet då erforskulle det också inom tillsättasen analysgrupp.Utskottet, som till viss del kunde dela desynpunkter som förts fram i vissa motioner,förutsatte att analysgruppen skulle följautvecklingen av företagarnas rätt tillarbetslöshetsersättning i syfte att få ett underlagför fortsatta bedömningar av om det krävs någraförändringar som bidrar till att företagande intemotverkas. Enligt utskottet var det särskilt viktigtatt följa hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringentillämpas och att en större enhetlighet uppnås. Detvar också viktigt att i sammanhanget väga in detkooperativa företagandet. Utskottet utgick från attanalysgruppen även skulle överväga behovet av enutredning som ser över reglerna omarbetslöshetsersättning för företagare.Den aviserade analysgruppen tillsattes i början av2001. Dess arbete innefattar ersättningsrätten förföretagare, gränsdragnings- och tillämpningsproblemsom finns för uppdragstagare och för det kooperativaföretagandet samt familjehemsföräldrarsersättningsrätt. Gruppen har också fåtti uppdrag att se över olika ersättningsfrågor närdet gäller anställda i bemanningsföretag. Enligtuppgift från kommer gruppen attunder våren presentera sitt resultat i endepartementspromemoria.Utskottet kan därmed konstatera att de frågor somtas upp i de nu aktuella motionerna kommer attberöras i analysgruppens arbete, vilket utskottetvärdesätter. Utskottet vill mycket starktunderstryka att frågan om arbetslöshetsförsäkringenför företagare är av stor vikt. Företagare,uppdragstagare och verksamma i kooperativ behöverlikaväl som andra grupper ekonomisk trygghet.Försäkringen får inte utformas så att den blir etthinder för nyföretagande.Utskottet, som inte vill föregripa analysarbetet iRegeringskansliet, avstyrker motionerna A211 yrkande22 (kd), A212 yrkande 11 (c), A251 yrkandena 6 och 7(kd) samt N314 yrkande 6 (kd). Utskottet avstyrkerockså motion A213 (mp).BemanningsföretagMotionerModeraterna framför i kommittémotion A368 attbemanningsföretagen symboliserar en ny syn på arbeteoch företagande. Eftersom det är svårt att veta hurframtiden ser ut väljer både arbetsgivare ocharbetstagare mer flexibla lösningar som innebärfrihet för båda parter utan att de behöver ge avkallpå krav om grundtrygghet och rättigheter.Bemanningsföretagen har också en samhällsekonomisknytta, eftersom de genom mer flexibla lösningar ochsin arbetsförmedlande funktion bidrar till att lösaflaskhalsar i produktionen (yrk. 1).Enligt konkurrerar kommuner,arbetsförmedlingar, landsting och skattefinansieradebolag med privata uthyrningsföretag. Konkurrensensker på helt skilda villkor. Som exempel anges attarbetslösa hyrs ut till företag genom s.k.arbetscentrum. Ett annat exempel är attarbetsförmedlingar har startat verksamhet med s.k.headhunting (yrk. 2).Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen ärdiskriminerande. En person som arbetar ibemanningsföretag skall enligt AMS föreskrifterbetraktas som tillsvidareanställd i den omfattningsom svarar mot dennes arbetsutbud oavsett vadanställningsförhållandet kallas ianställningsavtalet. Det innebär att han eller honalltid kommer att betraktas som heltidsanställd ochdärför inte kan erhålla ersättning viddeltidsarbetslöshet. Reglerna bör därför ses över isyfte att åstadkomma en likabehandling oavsettvilken typ av företag den enskilde arbetar i (yrk.3).Av 4 § lagen (1993:440) om privat arbetsförmedlingoch uthyrning av arbetskraft framgår att denarbetstagare som har sagt upp sig från enanställning och tar en anställning hos enarbetsgivare som hyr ut arbetskraft inte får hyrasut till sin förre arbetsgivare tidigare än sexmånader efter det att anställningen hos denneupphört. Enligt drabbar dennabestämmelse särskilt anställda som kommer frånoffentlig sektor och då framför allt kvinnor. Denbör därför upphävas (yrk. 4).Avslutningsvis anser att riksdagenskyndsamt bör avskaffa sådana regler som snedvriderkonkurrensen och försvårar bemanningsföretagensverksamhet. Ytterligare regler motverkar baraflexibiliteten på arbetsmarknaden och uppkomsten avnya arbeten (yrk. 5).Även hävdar i kommittémotion A251att reglerna vad gäller arbetslöshetsförsäkring ärolika beroende på om den enskilde arbetar i ettprivat eller offentligt bemanningsföretag. Enligtnuvarande regler betraktas anställda som heltidsanställda. Dekan därför inte få någon arbetslöshetsersättning förden tid under vilken de är arbetslösa. Dessa reglergäller inte för dem som arbetar i de offentligtorganiserade företagen. Enligt Kristdemokraternasuppfattning bör reglerna ändras så att samma villkorgäller oavsett om man arbetar i ett offentligtorganiserat eller i ett privat bemanningsföretag(yrk. 5).I motion A225 anser () att detsvenska regelverket för bemanningsbranschen lider avuppenbara svagheter. Det är av väsentlig betydelseatt pågående utredningsarbete avslutas och förslagom relevanta lagändringar föreläggs pågåenderiksmöte. Beslut om att införa krav på attbemanningsföretag måste söka tillstånd för sinverksamhet bör fattas utan ytterligare dröjsmål.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under ett flertal år behandlat olikamotioner som tagit upp frågor kringbemanningsföretagens villkor, senast (sebet. 2000/01: AU8).På förslag av utskottet beslutade om etttillkännagivande om behovet av en översyn avbemanningsföretag (bet. 1999/2000:AU1, rskr.1999/2000:83). Bakgrunden var de slutsatser ombranschens verksamhet som presenterades islutbetänkandet Personaluthyrning (SOU 1997:58) ochett antal motioner som bl.a. behandlade deanställdas situation, exempelvis löneform ocharbetstid, men även konkurrensförhållandena. väckte verksamheten i bemanningsföretagen,reglerna för själva verksamheten, verksamhetensförhållande till andra regelsystem,konkurrensförhållanden m.m. en rad frågor. Utskottetansåg att översynen av verksamheten borde bedrivasförutsättningslöst, men att de anställdas situationoch de andra problem som kan vara förknippade med enanställning i bemanningsföretag måste stå i fokus.Regeringskansliet har tillsatt en arbetsgrupp föratt genomföra denna översyn. Gruppens uppdrag är attinventera de problem som kan vara förknippade med enanställning i bemanningsföretag. I arbetsgruppenskall ingå bl.a. företrädare förNäringsdepartementet, arbetsmarknadens parter ochbranschföreträdare. Arbetsgruppen skall samråda medde myndigheter som kan tillföra särskild sakkunskap,såsom de ombudsmän som har till uppgift att motverkadiskriminering i arbetslivet. Uppdraget skallredovisas senast den 30 november 2002.Under hand har utskottet inhämtat att frågan omauktorisation liksom förslag inomkort vad gäller bemanningsföretag hör till det somskall belysas av arbetsgruppen. Arbetet skallbedrivas förutsättningslöst.Frågor som rör tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen för anställda ibemanningsföretag kommer att hanteras av dentidigare nämnda analysgruppen.Utskottet utgår från att många av de frågor somtas upp i motionerna kommer att ingå i de tvågruppernas arbete. Det finns enligt utskottetsmening inte skäl att föregripa de eventuellaslutsatser som grupperna kan komma att dra. MotionerA225 (s), A251 yrkande 5 (kd) och A368 yrkandena 1-5(m) avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Arbetshandikappades integritet (punkt 1) (m)av (), (), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motion2001/02:A278 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi har i olika sammanhang betonat vikten av attindivider med olika funktionshinder skall gesrimliga möjligheter till ett värdigt liv. Allamänniskor bör få möjlighet att upplevaarbetsgemenskap och tillhörighet. Det är självklartatt individer med olika funktionshinder harspeciella behov och önskemål. Det ankommer därför påsamhället att skapa förutsättningar som ser till denenskildes behov i stället för att utforma kollektivasystem.Enligt vår uppfattning måste arbetshandikappade fårimliga möjligheter till valfrihet. Det är ensjälvklarhet att personer med funktionshinder skallha rätt till ett liv i värdighet och att de skallrespekteras av staten. Det är av avgörande betydelseatt de funktionshindrades integritet inte kränks isamband med att frågor om stöd till dem behandlas.Vi kan konstatera att nuvarande system inteuppfyller dessa grundläggande krav. Motion A278yrkandena 1 och 2 (m) bör därför tillstyrkas.2. Arbetsmarknadspolitiska program förarbetshandikappade m.m. (punkt 2) (m)av (), (), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motion2001/02:A278 yrkandena 3-7 samt avslår motionerna2001/02:A239, 2001/02:A257, 2001/02:A269,2001/02:A367 yrkande 17 och 2001/02:A370.StällningstagandeEnligt vår uppfattning visar de granskningar ochutvärderingar som RRV genomfört att det finns ettbehov av att genomföra betydande förändringar avstöden till de arbetshandikappade.Vi gör inte anspråk på att kunna presentera ettfärdigt förslag till ny utformning av stödformerna,därtill är nuvarande system alltför komplicerade ochkomplexa. Däremot anser vi att frågan måste gesprioritet eftersom den nuvarande ordningen inte äracceptabel.Vi anser att ett reformprogram som skall gerespekt, stöd och rimliga valmöjligheter tillarbetshandikappade skall utgå från följandegrundläggande riktlinjer.· Alla arbetshandikappade har rätt att blibehandlade med respekt. De skall ha rimligamöjligheter till valfrihet. Det skall klartframgå om verksamhet bedrivs i vinstsyfte ellerom syftet är av annan art.·· Gravt arbetshandikappade skall inte behövariskera att någon annan får deras rättmätigaplats, därför att verksamheten drivs delvis isyfte att sälja produkterna på den privatamarknaden.·· Stöden måste göra en tydlig åtskillnad beroendepå om verksamheten drivs på kommersiella grundereller inte. Verksamheter som bedriverbör inte konkurrera med privat näringsverksamhet.Samhall AB skall se till att de allra mestutsatta individerna är de som först kommer ifråga när det gäller nya arbetstillfällen.·· Regelverk och föreskrifter måste tydliggöras medavseende på vem som kan anses varaarbetshandikappad och därmed i behov av stöd. Densom inte har något arbetshandikapp skall hellerinte komma i fråga för anställning inomverksamheter som exempelvis Samhall AB.·§ Uppdraget att ge arbetshandikappaderehabilitering och ökade möjligheter till arbeteinom den reguljära arbetsmarknaden måste stärkasoch betonas. Resultaten bör redovisas årligen.§· Incitamenten måste ändras så att viss ekonomiskbelöning kan utgå för varje genomförd åtgärd somavser rehabilitering och för individer som harblivit anställda inom den reguljäraarbetsmarknaden.·· Stöden till de arbetshandikappade börkontinuerligt utvärderas och redovisasoffentligt. De övergripande målsättningarna måsteförtydligas i syfte att motverka målkonflikter.·Med hänsyn till det anförda bör motion A278yrkandena 3-7 (m) bifallas. Motionerna A239 (s),A257 (mp), A269 (s), A367 yrkande 17 (kd) och A370(s) bör avslås i den mån de inte kan ansestillgodosedda genom vad som anförts.3. Arbetsmarknadspolitiska program förarbetshandikappade m.m. (punkt 2) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. Därmed bifaller motion2001/02:A367 yrkande 17 samt avstyrker motionerna2001/02:A239, 2001/02:A257, 2001/02:A269,2001/02:A278 yrkandena 3-7 och 2001/02: A370.StällningstagandeVi anser att det bör införas en bestämmelse sominnebär att om risk för uppsägning föreligger skallen sänkning av lönebidrag inte genomföras. Möjlighettill en ersättning på av lönen vid anställningi ideella organisationer skall gälla såväl vidnyanställningar som för dem som innehade anställningefter . Med hänsyn till det anfördaanser vi att bör bifalla motion A367yrkande 17 (kd) samt avslå motionerna A239 (s), A257(mp), A269 (s), A278 yrkandena 3-7 (m) och A370 (s).4. Arbetsmarknaden för äldre (punkt 3) (m)av (), (), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motionerna2001/02:A240 och 2001/02:A391 yrkande 8 samt avslårmotionerna 2001/02:A204 yrkande 2, 2001/02:A334,2001/02:A367 yrkande 7 i denna del, 2001/02:A389yrkande 18 och 2001/02:So630 yrkande 1.StällningstagandeÄldre personers erfarenhet och kunskap måste tastill vara bättre på arbetsmarknaden. Fler personerborde kunna stanna kvar på arbetsmarknaden högre uppi åldrarna. Den faktiska pensionsåldern är mycketlägre än den formella. Såväl demografiska,ekonomiska som mänskliga skäl understryker vikten avatt arbetstagare ges möjligheter att finnas kvar påarbetsmarknaden högre upp i åldrarna.De ekonomiska incitamenten för äldre personer attstanna kvar längre på arbetsmarknaden och förarbetsgivare att behålla och anställa äldre personerär emellertid svaga. revisorer hargranskat arbetslinjens tillämpning på äldrepersoner. De anser att de olika ersättningssystemenmåste renodlas och förenklas och att det behövs enbättre samordning mellan socialförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och avtalen påarbetsmarknaden.Vi anser att regeringen bör göra en systematiskgenomgång av aktuella regelverk som denarbetsrättsliga lagstiftningen,skattelagstiftningen, socialförsäkringssystemen ochkollektivavtalen. Vidare bör regeringen sammankallaberörda parter till överläggningar i syfte att fåtill stånd en samsyn om problemen och för attundersöka förutsättningarna för förändringar.