bet · GP01BOU13 · 2002-05-14 00:00:00 — anslötsig till denna bedömning och avstyrkte förslaget.Det finns skäl för att här framhålla att det intefinns någon principiell skillnad mellan utskottetoch motionärerna i frågan om när kommuner skallanordna bostadsförmedling. Båda anser attbostadsförmedling bör anordnas om det behövs och attregeringen, antingen genom att ta ställning tillansökningar om dispens eller genom att överväga attförelägga en kommun att anordna förmedling, bör haett stort inflytande på lagens tillämpning.Bostadsförsörjningslagen har varit i kraft endastunder . Enligt utskottets mening behöverytterligare erfarenheter vinnas innan den nuvarandeordningen på ett meningsfullt sätt kan utvärderaseller ändringar av densamma kan bli aktuella.Utskottet finner därför inte tillräckliga skäl föratt nu gå motionärerna till mötes.Det finns dock all anledning att noga följautvecklingen. Vidare bör regeringen för riksdagensnarast redovisa vilka åtgärder som har vidtagitseller som kommer att vidtas för att intentionerna ibostadsförsörjningslagen skall kunna uppfyllas.Utskottet kan således inte utesluta möjligheten atti en framtid ställa sig bakom en förändring avlagstiftningen om det skulle visa sig att det krävsen skärpt lagstiftning.Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionsförslaget.Särskilda uppgifter för bostadsförmedlingar,m.m.I motion 2001/02:Bo265 (s) förespråkas bostadsförmedlingar meduppgifter att bryta segregationen i boendet.Motionerna 2001/02:A317 (v) yrkande 11(partimotion) och 2001/02:Sf30 (v) yrkande 8förespråkar obligatoriska bostadsförmedlingar påkommunal eller regional nivå som avgiftsfritt skallkunna förmedla sociala och medicinska förturer ochgöra det möjligt för människor med särskilda behovatt hitta en passande bostad och boendeform.Utskottet vill inledningsvis erinra om denmöjlighet att fördela lägenheter efter ettförturssystem som ges i 4 § bostadsförsörjningslagenoch att regeringen, om två eller flera kommunerbehöver gemensam bostadsförmedling, enligt 3 § sammalag kan förelägga dem att anordna det. Det börbeträffande frågorna om blandat boende ochförtursförmedling även påpekas att regeringen ipropositionen Bostadsförsörjningsfrågor m.m.(2000/01:26) anförde bl.a. följande:Inom ramen för kravet på förmedling i turordningefter kötid bör kommunen dock själv få bestämmade närmare principerna för hur kösystemet skallvara utformat. En kommun bör t.ex. kunna ha fleraköer för olika kategorier av hyressökande. Vidarebör det vara möjligt att hålla vissa lägenheterutanför kösystemet, exempelvis för att kunnatillgodose önskemål om ett blandat boende. (- - - )Vid bostadsförmedling förekommer vissförtursförmedling på grund av särskilda behov.Enligt regeringens mening är det angeläget att ensådan förtursförmedling är möjlig och att dendärvid kan omfatta även lägenheter som annarsfördelas enligt kösystemet.Vidare bör det arbete som harutfört uppmärksammas. Kommittén har i sittslutbetänkande föreslagit bl.a. attsocialtjänstlagen skall kompletteras med enbestämmelse om att rätt till bistånd skall omfattaen fast bostad till en person som är att betraktasom hemlös och vars livsvillkor är sådana att haneller hon inte av egen kraft kan erhålla en bostadpå den reguljära bostadsmarknaden. (SOU 2001:95). Ifrågan om ett regionalt bostadsförsörjningsansvaranför kommittén bl.a. att det i storstadsregionernaframstår som alltmer uppenbart att det kommunalaplanmonopolet skulle behöva kompletteras med ettregionalt bostadsförsörjningsansvar.Utskottet kan inte ställa sig bakom denavgiftsfrihet som förespråkas men delar i alltväsentligt de synpunkter som motionärerna för fram iövrigt. Här kan särskilt framhållas att regionalabostadsförmedlingar skulle kunna vara ett effektivtmedel för att klara bostadsförsörjningssituationen ivissa regioner. I stora delar synes dock det sommotionärerna eftersträvar vara uppfyllt ellermöjligt att uppfylla med dagens lagstiftning. I dedelar motionsförslagen berör frågor som harbehandlats i det redovisade betänkandet börberedningen inom inte föregripas.Mot denna bakgrund finner utskottet intetillräckliga skäl för att nu gå motionärerna tillmötes och avstyrker motionsförslagen.Förmedling av bostadslägenheter i andra handMotion 2001/02:Bo215 (v) yrkande 1 innehållerförslag om utredning av förutsättningarna ochvillkoren för förmedling och uthyrning av lägenheteri andra hand. Motionärerna förspråkar bl.a. enobligatorisk avgiftsfri förmedling avandrahandslägenheter i kommunala bostadsförmedlingarsamt att förmedlingarna ges i uppdrag attkontrollera att hyrorna inte är oskäliga och attfastighetsägarna skall ges ökade skyldigheter attkontrollera detsamma.Även utskottet anser det vara av stor betydelseatt hyror inte är oskäliga samt att regelsystemet ärordnat så att det motverkar försök att krävaoskäliga hyror. Frågan är på vem det skall ankommaatt övervaka detta.Enligt nu gällande regler har denandrahandshyresgäst som erlägger för hög hyramöjlighet att vid hyresnämnden begära prövning avhyrans skälighet. Detsamma gäller förförstahandshyresgäster. Andrahandshyresgäster hardessutom tillagts särskilda möjligheter tillåterbetalning av för hög hyra för förfluten tid. Idetta hänseende har alltså andrahandshyresgästergetts en bättre ställning än förstahandshyresgäster.Vad motionärerna förespråkar om obligatorium ochavgifter skulle innebära att andrahandshyresgästeräven i detta hänseende behandlades förmånligare.Enligt utskottets mening föreligger det intetillräckliga skäl att gå motionärerna till mötesvarför utskottet avstyrker förslaget.Avräkning av köavgift mot förmedlingsavgiftI motion 2001/02:Bo224 (v) yrkandena 5 och 6(partimotion) lämnar motionärerna förslag om attköavgiften skall räknas av mot den förmedlingsavgiftsom den som får en lägenhet måste betala förutomköavgiften. I första hand förespråkar deriksdagsbeslut om ändring av 4 §bostadsförsörjningslagen och i andra hand etttillkännagivande om att regeringen skall lägga framett sådant förslag. Motionärerna anser även attkommunen skall ha ett bestämmande inflytande överbostadsförmedlingsverksamheten.Av den kommunala s.k. självkostnadsprincipen (8kap. 3 c § kommunallagen) följer att kommuner rentallmänt inte får ta ut högre avgifter än som svararmot kostnaderna för de tjänster eller de nyttighetersom de tillhandahåller. Det är det totalaavgiftsuttaget för en verksamhet som begränsas avsjälvkostnadsprincipen.I den mån som avgiftsuttaget får till följd att enkommunal bostadsförmedling ger ett överskott finnsdet således starka skäl för kommunen att se överdebiteringen av avgifterna.Det motionärerna förespråkar, nämligen att den somerhåller bostad skulle få något som motsvarar enåterbetalning av erlagda köavgifter, skulle underförutsättning att förmedlingen totalt sett skall geett nollresultat kräva att de bostadssökande somännu inte har erhållit någon bostad får höjdaavgifter.I frågan om det bestämmande inflytandet över enbostadsförmedling vill utskottet erinra om att enkommun som lägger ut en bostadsförmedlingsverksamhetpå entreprenad alltjämt har huvudmannaskapet och detyttersta ansvaret för den. Därför åligger detkommunen att i samband med att den lämnar övervården av den kommunala angelägenheten ange bl.a.mål och riktlinjer för verksamheten.Utskottet finner mot denna bakgrund intetillräckliga skäl för att ställa sig bakommotionsförslaget och avstyrker detsamma.Förmedlingsavgiftens storlek, m.m.I motion 2001/02:Bo215 (v) yrkande 4 förespråkarmotionärerna en utredning om ersättningen förförmedling av hyresbostäder omfattande bl.a.avgifts-nivån och frågan om avgiften skall få tas uti förskott.Förra året avstyrkte utskottet ett motsvarandemotionsförslag (bet. 2000/01:BoU2). att införandet av köavgifter gav grund förKammarkollegiet att se över taxan förförmedlingsavgifter. Enligt vad utskottet nu harerfarit har Kammarkollegiet inte för avsikt att göraen sådan översyn.Sedan den 21 juni 2000 är den högstaersättning, inklusive mervärdesskatt, som får tas utför förmedling av möblerad eller omöbleradbostadslägenhet. var ersättningen maximeradtill 1 200 kr.Utskottet anser, vilket även redovisatsbeträffande köavgifter, att i den mån som ettavgiftsuttag får till följd att en kommunalbostadsförmedling ger ett överskott så finns detstarka skäl för kommunen att se över debiteringen avavgifterna. Av redovisningen i det föregåendestycket framgår att Kammarkollegiets taxa utgör enhögsta nivå för ersättning för förmedling avbostadslägenheter. Avgiften kan alltså sättas undertaxenivån. Det ankommer på kommunen att mot dennabakgrund ta ställning till vilken avgift som skalltas ut.Utskottet finner att det inte föreligger någotbehov av att med motionärernas utgångspunkter seöver nivån på de förmedlingsavgifter som kommunalabostadsförmedlingar och övriga förmedlare har rättatt ta emot vid förmedling av bostadslägenheter.Beträffande möjligheten att krävaförskottsbetalning ansåg utskottet under förrariksmötet (bet. 2000/01:BoU2) att den inte bordeförbjudas. Utskottet gör samma bedömning i dag.Utskottet avstyrker motionens förslag.Yrkesmässiga bostadsförmedlareMotion 2001/02:Bo215 (v) yrkande 3 innehållerförslag om att yrkesmässiga bostadsförmedlare skallomfattas av registreringsskyldighet hosFastighetsmäklarnämnden och att en översyn avfastighetsmäklarlagen därför bör göras.Fastighetsmäklarlagen gör för sin tillämpningundantag för mäklare som enbart förmedlarhyresrätter. De står således inte under tillsyn avFastighetsmäklarnämnden. Boendesociala beredningenlämnade delbetänkandet Oseriösabostadsförmedlare (1999:71). Betänkandetinnehåller ett förslag med krav på registrering avsådana yrkesmässiga bostadsförmedlare som enbartförmedlar hyreskontrakt i första eller andra hand.Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Liksom vid behandlingen av motsvarande förslagunder förra (bet. 2000/01:BoU2) villutskottet inte heller nu föregripa den pågåendeberedningen och avstyrker därför det nu aktuellamotionsförslaget.BostadsanvisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget ombostadsanvisning, jämför reservation 22 (v,mp).Förslag om återinförande av en bostadsanvisningslagförs fram i motionerna 2001/02:Bo246 (v) yrkande 9(partimotion), 2001/02:A317 (v) yrkande 12(partimotion) och 2001/02: Sf30 (v) yrkande 9.Kommittén för hemlösa har föreslagit en särskildlag om bostadsanvisning med samma principiellauppbyggnad och motsvarande regler som i 1987 årsbostadsanvisningslag (SOU 2001:95). Förslaget beredsi vill inte föregripa beredningen iRegeringskansliet och avstyrker motionsförslagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Hyressättningen - den allmännalagregleringen (punkt 1) (m, kd, c, fp,-)av (), (),(), (), RigmorStenmark (c), (), () och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo240 yrkandena 3 och4, 2001/02:Bo318 yrkande 7, 2001/02:Bo320 yrkandena13 och 14, 2001/02:Bo325 yrkandena 9 och 11 samt2001/02:A226 yrkande 8 och avslår motionerna2001/02:Bo240 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo276yrkande 1 samt 2001/02:Bo295.StällningstagandeBibehållen trygghet i boendet, större rättvisamellan hyresgästerna och bättre möjligheter tillindividualiserade hyresavtal är de viktigaste syftenvi vill tillgodose när det gäller att förändrahyressättningssystemet för de redan färdigställdahyreslägenheterna.När bruksvärdessystemet tillkom var dess ytterstasyfte att skapa ett hållbart besittningsskydd förhyresgästerna och motverka hyreshöjningar påbostadsmarknader med brist på lägenheter. Systemetvar marknadsbaserat och hyresrelationerna skulleåterspegla förhållandena på bostadsmarknaden.Bruksvärdessystemet har i praktiken kommit attanvändas för att styra all hyressättning efterresultaten av hyresförhandlingarna för de kommunalabostadsföretagens lägenheter. I en del fall får detett rent orimligt resultat. Hyresnivån i en helkommun skall inte drivas upp bara därför attkommunens bostadsbolag har dålig ekonomi eller påannat sätt har misskötts.Dagens tillämpning av bruksvärdessystemet, där dekommunala bostadsföretagen är hyresledande, innebäratt många hyresgäster upplever hyressättningen somorättvis. I storstaden är hyran för en lägenhet istadens ytterkanter i allt väsentligt densamma somför en attraktiv lägenhet i stadskärnan.Omsättningen av lägenheter har blivit liten med enomfattande svarthandel och en stor andrahandsmarknadsom följd. Överprissättningen i mindre attraktivaområden i våra städer drabbar de boende hårt. Ettbilligare boende i sådana områden skulle utan vidareökas deras attraktivitet och bidra till en störreintegration. Dagens bruksvärdessystem innebär ocksåatt en överprissättning sker när hyrorna utanförstorstadsområdena bestäms. Det är en följd dels avatt systemet motverkar konkurrens, dels av att påhyran - direkt eller indirekt - läggs kostnadernaför de lägenheter de kommunala företagen inte lyckashyra ut. Lägre hyror på sådana orter skulle ökaderas attraktivitet. Det kapital som finns nedlagt idessa bostäder skulle åter komma att utnyttjas påett samhällsekonomiskt riktigt sätt. Det skulle gemånga delar av landet en ny chans att överleva ochutvecklas.Vi anser att ursprungstankarna medbruksvärdessystemet bör vara vägledande för deförändringar av hyreslagstiftningen som framstårsom mer än nödvändiga.De kommunala bostadsföretagens hyresnormeranderoll skall avskaffas. Därmed skapas förutsättningarför en hyressättning som tar större hänsyn tillhyresgästernas och de bostadssökandes önskemål. Allalikvärdiga lägenheter bör - oavsett vem som ägerfastigheten - få ingå i jämförelseunderlaget medsamma vikt när hyran för en lägenhet skall prövas.Först då får man det omfattande och rättvisandejämförelseunderlag som avsågs närbruksvärdessystemet infördes.De kommunala bostadsföretagens hyresledande rollmotverkar i sig bruksvärdessystemets grundtanke,dvs. att hyressättningen skall spegla vad de olikalägenheterna från hyresgästsynpunkt kan anses värdai förhållande till varandra.Hyresgästernas intresse av trygghet ochframförhållning i boendet skall förbli säkrat genomett fortsättningsvis starkt besittningsskydd. Enfastighetsägare skall inte kunna kringgå detta skyddgenom oskäligt höga hyreskrav. Vid tvist mellanhyresvärd och hyresgäst bör rimligheten av en avhyresvärden krävd hyreshöjning även fortsättningsviskunna prövas.Det bör vara möjligt för den som hyr sin bostadatt skriva mångåriga kontrakt när det gällerhyresnivån och därigenom på samma sätt som enegnahemsägare ha möjlighet att skapa förutsebarabostadskostnader. En något mer flexibel tillämpningav bruksvärdessystemet innebär också i sig attenskilda hyresgästers individuella önskemål kanprissättas och tillgodoses. Möjligheten tillmångåriga kontrakt om hyran gör också att sådanaönskemål kan tillgodoses i större utsträckning. Förtydlighetens skull vill vi ange att vårt förslagtill mångåriga kontrakt avser att hyresgästen bindstill hyresvillkoren men för den skull inte skallvara förhindrad att säga upp sitt hyresavtal föravflyttning.Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med de förslag tilländringar av hyreslagen som vi förordar. Enutredning bör i anslutning till att ett sådantförslag läggs fram få till uppgift att utvärderaresultatet av de genomförda förändringarna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Bo318 (m)yrkande 7, 2001/02:Bo240 (m) yrkandena 3 och 4,2001/02:Bo320 (kd) yrkandena 13 och 14,2001/02:Bo325 (c) yrkandena 9 och 11 samt2001/02:A226 (c) yrkande 8 och avslår motionerna2001/02:Bo240 (m) yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo276(m) yrkande 1 samt 2001/02:Bo295 (m) yrkandena 1 och2.2. Hyressättningen - regleringen förnyproduktion (punkt 2) (m, kd, c, fp. -)av (), (),(), (), RigmorStenmark (c), (), () och (-).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo276 yrkande 2,2001/02:Bo318 yrkande 9, 2001/02:Bo320 yrkandena 11och 12, 2001/02: 2001/02:Bo324 yrkande 3 samt Bo325yrkande 10.StällningstagandeVi befinner oss nu i ett läge där nyproduktionen avhyresrätter ligger på en avsevärt för låg nivå.Bostadsbrist råder på många orter. Och hyresrättensom upplåtelseform är hotad.Vi har tidigare föreslagit att bruksvärdessystemeti allt väsentligt skall återfå den utformning somdet hade när det infördes. Det är emellertid intetillräckligt för att snabbt få fart på produktionenav nya hyresrätter. Vi anser därför att en särskildreglering är nödvändig för tillkommandehyreslägenheter. Enligt vår mening bör de hyresavtalsom träffas vid inflyttning i nybyggda hus intekunna prövas mot hyreslagens bruksvärdesregel. Denhyra hyresgästen och hyresvärden träffar avtal omskall följaktligen gälla somavtalats. Härigenom kommer man till rätta med denkanske allvarligaste bristen i utformningen avbruksvärdessystemet, vilken förlamatbostadsproduktionen. Den föreslagna förändringenmöjliggör nämligen tillräckligt stora hyresintäkterför att möta de kostnader som är förknippade mednyproduktion och inte minst undanröjer den dagensosäkerhet om de framtida hyresintäkternas storlekvilken i sig hindrat många bostadsföretag att bygganytt.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Bo318 (m)yrkande 9, 2001/02:Bo276 (m) yrkande 2,2001/02:Bo320 (kd) yrkandena 11 och 12,2001/02:Bo325 (c) yrkande 10 samt 2001/02:Bo324 (fp)yrkande 3.3. Förutsättningarna för vräkning (punkt 3)(kd, c, fp)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo243 yrkande 6 och2001/02:Bo25 yrkande 4 samt avslår motion2001/02:Bo246 yrkande 5.StällningstagandeDe bestämmelser i 42-44 §§ hyreslagen som angerförutsättningarna för vräkning är mycket restriktivaför den enskilde hyresgästen. Hyresgästensmöjligheter blir i många fall ytterst beroende avkommunens förhållande till fastighetsägaren. I flerakommuner finns det visserligen ett gott samarbetedär går in som stöd för den enskildeoch fastighetsägaren. Det finns dock ett behov avatt utveckla ett samrådsförfarande förvräkningssituationer.Enligt vår mening bör det i samtliga fall därfrågan om vräkning blir aktuell ställas krav på atthyresvärden medverkar i ett samrådsförfarande somsyftar till att göra det möjligt för hyresgästen attbehålla sin bostad.Det kan regleras i hyreslagen på det viset atthyresvärdens medverkan i ett samråd görs till enförutsättning för att en vräkning skall få beslutas.I den meningen bör samrådsförfarandet varaobligatoriskt. I de fall en hyresgäst inte deltar isamrådet eller förklarar att han inte önskar attsamråd skall ske skall detta inte hindra atthyresgästen vräks.Samrådsförfarandet skulle kunna innebära atthyresvärden och hyresgästen samt en företrädare förkommunen, t.ex. socialförvaltningen, träffas för attdiskutera om och under vilka förutsättningarhyresavtalet skulle kunna förlängas. Parterna ihyresförhållandet skulle i samband med detta kunnaträffa avtal om att hyresavtalet under en prövotid(t.ex. ) skall gälla för en kortare bestämdtid (t.ex. en månad) med rätt till en kortareförlängning (t.ex. en månad) vid uteblivenuppsägning. Tanken är att avtalet efter enproblemfri prövotid skall förlängas ,vilket är det normala. Vidare skulle det medkommunen kunna träffas avtal angåendehyresbetalningen m.m. Samrådsförfarandet skulle ävenkunna innehålla andra moment. Beroende på grundenför uppsägningen kan vitt skilda lösningar vara attföredra.Vi är av den uppfattningen att ettsamrådsförfarande tveklöst skulle leda till färrevräkningar och anser att det nu skissadesamrådsförfarandet förtjänar en närmare utredning.Det bör ankomma på regeringen att skyndsamt låtautföra en sådan utredning och därefter återkommatill med de lagförslag m.m. som kan bliaktuella.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Bo243 (kd)yrkande 6 och 2001/02:Bo25 (kd) yrkande 4 samtavslår motion 2001/02:Bo246 (v) yrkande 5.4. Förutsättningarna för vräkning (punkt 3) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Bo25 yrkande 4,2001/02:Bo243 yrkande 6 och 2001/02:Bo246 yrkande 5.StällningstagandeVi konstaterar att hyreslagens regler ombetalningsdröjsmål medverkar till att antaletavhysningar ligger på en nivå som inte är rimlig.Hyresgästernas skydd behöver därför förbättras.Sedan en översyn av hyreslagens regler ombetalningsdröjsmål genomfördes sedanvalde regeringen att inte föreslå några förändringarav dessa. Vi anser däremot att reglerna börförändras. Vräkningar sker ofta för skulder som ärsmå i relation till kostnaderna för självavräkningen. Sedda i förhållande till den mänskligakostnad den vräkte ofta får betala i form avfamiljesplittring eller ett marginaliserat liv,kanske t.o.m. som uteliggare, framstår skuldbeloppensom obetydliga.I v-motionen föreslås en översyn av debestämmelser som reglerar hyresgästensbesittningsskydd när hyresgästen gjort sig skyldigtill betalningsdröjsmål. Bostaden utgör förflertalet människor den grundläggande tryggheten itillvaron. Det framstår därför som i det närmasteobegripligt att en hyresgäst kan förlora sin bostadi anledning av sådant dröjsmål från hans sida. Vivill på intet sätt förringa de syften som liggerbakom hyreslagens bestämmelser. Men dessa når inteända fram till den rättvisa som bör gälla. Enhyresgäst kan på ett oskäligt sätt mista sin bostadpå grund av en försummelse som i det stora helaframstår som rätt obetydlig och där hans fortsattarätt till förhyrning är lätt försvarbar. En rimligutgångspunkt för besittningsskyddsbestämmelserna börvara att en hyresgäst inte skall förlora sinhyresrätt enbart på grund av försenadehyresbetalningar. En hyresgäst som betalat sin hyraför sent bör i stället erhålla enbetalningspåminnelse och därefter någon form avsanktionsavgift. Enligt vår mening bör genom ensärskild utredare en översyn göras av hyreslagensbestämmelser med de utgångspunkter vi angivit.Vi anser att i alla de fall en hyresgäst ställsinför ett hot om vräkning ett samrådsförfarande medsocialtjänsten bör vara obligatoriskt i förhållandetill hyresvärden. Det bör klargöras att vi ävenavser de fall när en hyresrätt förverkats ochoavsett anledningen till förverkandet. Utredaren bördärför föreslå sådana förändringar att ett sådantsamrådsförfarande blir möjligt.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2001/02:Bo246 (v) yrkande5, 2001/02:Bo243 (kd) yrkande 6 och 2001/02:Bo25(kd) yrkande 4.5. Andrahandsuthyrning - besittningsskydd m.m.(punkt 4) (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo246 yrkande 7.StällningstagandeSamtidigt med att hemlösheten har ökat har också densekundära bostadsmarknaden blivit större. En del avdenna består av hyresgäster med s.k.sociala/kommunala kontrakt.