bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Frågan omen skatt på avfallsförbränning bör bliföremål för en fortsatt analys sommöjliggör ett slutligt ställningstagande isamband med den planeradekretsloppspropositionen.I motion Fi286 yrkande 27av m.fl. (c) anförmotionärerna att förbränningen avosorterat avfall ökar och de föreslår atten skatt på förbränning av osorteratavfall införs för att säkerställa målet omminskade avfallsmängder.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot förslaget om höjd skattpå avfall och om avdrag försluttäckningsmaterial och tillstyrkerdärför dessa förslag.Sveriges strategi för att minska demiljöproblem som är förknippade medproduktion och hantering av avfallinnehåller en prioritering, den s.k.avfallsstrategin. I första hand skallproduktionen av avfall minskas och i andrahand skall återanvändning ochmaterialåtervinning väljas. Först därefterskall förbränning eller energiåtervinningoch i sista hand deponi användas.Det är enligt utskottets mening angelägetatt beskattningen av avfall får enutformning som resulterar i enmiljömässigt motiverad balans mellanalternativen som ingår i avfallsstrategin.Ett problem med en ensidig höjning avskatten på deponi kan vara attavfallsförbränning gynnas i alltför storutsträckning. Alternativ somåteranvändning, materialåtervinning ochbiologisk behandling som har högreprioritet i avfallshierarkin kan därmed fåsvårt att konkurrera.För närvarande byggs kapaciteten föravfallsförbränning ut mycket snabbt. Dettamedför miljöproblem med framför allt storaaskmängder och kondensat som måstedeponeras. För att få en utveckling sommer överensstämmer med strategin påavfallsområdet och som ger en miljömässigtmotiverad balans mellan olika alternativanser utskottet att en skatt påavfallsförbränning bör bli föremål för enfortsatt analys för att möjliggöra ettslutligt ställningstagande till enförbränningsskatt och dess nivå.Avfallsskatteutredningen (SOU 2002:9),som analyserade frågan men som inte hadesom uppgift att presentera ett förslagtill förbränningsskatt, har varit ute påremiss. Utredningen, remissvaren samtprisutvecklingen på olika typer avbehandling av avfall bör beaktas vidanalysen av den nivå på skatten som kananses mest lämplig för attavfallsstrategin skall kunna förverkligas.Till våren 2003 förbereds enkretsloppsproposition som kommer attinnehålla förslag som syftar till att nåde miljömål som antagit.Frågan om avfallsskatt bör enligtutskottets mening behandlas i samband medkretsloppspropositionen.Eftersom det anförda omfattas av denöverenskommelse som gäller mellanregeringen, ochMiljöpartiet utgår utskottet från attregeringen beaktar vad utskottet anförtutan något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida och avstyrker därförförslaget om ett tillkännagivande meddetta innehåll.Utskottet avstyrker även motionsförslagetom att nu skall fatta beslut omatt införa en skatt på förbränning avavfall.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del. MotionernaFi230 yrkande 15 och Fi286 yrkande 27avstyrks.Grön skatteväxling - höjd naturgrusskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjd naturgrusskatt och gör ettuttalande om behovet av ytterligarehöjningar. Utskottet avstyrker ett förslagom ett tillkännagivande till regeringen ifrågan.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4.1.5,punkt 35) att skatten på naturgrus höjsfrån 5 till per ton naturgrus.Regeringen anför att syftet med lagen omskatt på naturgrus är att åstadkommabättre hushållning med naturgrus ochpåskynda utvecklingen mot användning avalternativa material. bedömning skulle såmycket som av naturgrusprodukternakunna ersättas med alternativa material,t.ex. Det är generelltsett dubbelt så dyrt att tillverkabergkrossprodukter som naturgrus.Skattesatsen har varit oförändrad sedanskatten infördes. Vid en samlad bedömninganser regeringen att skattesatsen nu böromprövas i syfte att uppnå störremiljöstyrande effekt. Regeringen föreslåratt skatten på naturgrus höjs från 5 krtill per ton naturgrus.MotionerI motion Fi230 yrkande 13 av . (s, v, mp) anförs att det är osäkertom den föreslagna fördubblingen avnaturgrusskatten är tillräcklig för attreducera användningen till 12 miljoner tonper år. Regeringen bör därför senast undervåren 2003 återkomma till meddet förslag på ytterligare höjning sombehövs för att det av uppställdamålet skall nås.I motion T288 yrkande 2 av (m) anförs attkostnaden för att bygga och underhållavägar har ökat som en följd av höjd skattpå diesel, kraven på miljökonsekvensbeskrivningar, m.m. En översyn börgenomföras för att underlätta öppnandet avkommersiella naturgrustäkter,dieselskatten sänkas och förslaget om enfördubbling av naturgrusskatten avslås.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har med anledning av regeringensmiljömålsproposition /01:130 satt uppmålet att uttaget av naturgrus i landetskall vara högst . är det ungefär dubbelt så stort.Naturgrus är i många delar av landet enmycket knapp naturresurs. Därför måsteanvändningen av naturgrus minimeras tillde områden där inga andra alternativfinns. En hushållning med naturgrus ärangelägen bl.a. för att skydda detgrundvatten som finns i grusavlagringar.Naturgrusskatten är enligt utskottetsmening ett viktig styrmedel när det gälleratt minska naturgrusanvändningen, ochutskottet har därför inte någon invändningmot regeringens förslag om en höjning avnaturgrusskatten. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrkermotion T288 yrkande 2.Det är emellertid enligt utskottetsmening osäkert om den föreslagna höjningenär tillräcklig för att målet om ett uttagpå skall nås. Ytterligarehöjningar kan behövas och troligen ocksåandra åtgärder, t.ex. stöd till utvecklingav ersättningsmaterial och ny teknik.Regeringen bör därför senast under våren2003 återkomma till med deförslag på ytterligare höjning avnaturgrusskatten som kan vara motiveradför att det av uppsatta måletskall uppnås. I det sammanhanget bör ocksåuppmärksammas att tillgången på naturgrusvarierar mellan olika delar av landetliksom efterfrågan. Vidare kan effekternapå grundvattenmagasin och dricksvattenförsörjning av uttag av naturgrusockså variera. Dessa faktorer, liksomeffekterna för olika slag av företag, börbeaktas i den fortsatta analys som skallgöras.Eftersom det anförda omfattas av denöverenskommelse som gäller mellanregeringen, ochMiljöpartiet utgår utskottet från attregeringen beaktar vad utskottet anförtutan något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida. Även motion Fi230 yrkande13 avstryks därför.ReklamskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet uttalar att det är viktigt attarbetet med att fasa ut reklamskattenfortsätter och utgår från att regeringenprövar frågan inför nästa års budget ochdå påbörjar en stegvis avveckling avreklamskatten. Utskottet anser emellertidatt det inte behövs något beslut ellertillkännagivande i saken och avstyrkerdärför motionsyrkandena.BakgrundSkatt tas ut på annons som är avsedd attoffentliggöras i landet och för reklam somär avsedd att spridas inom landet i annanform än annons. Skattskyldig är den somyrkesmässigt offentliggör reklam ellerannons. Skattesatsen för annons i allmännyhetstidning är av beskattningsvärdetoch annars av beskattningsvärdet.Reklamskatt tas inte ut på direktreklam,dvs. reklamtrycksaker, inte heller påreklam i kommersiell TV och radio eller påreklam via Internet. Reklamskattenberäknas för inbringa 1 173miljoner kronor.Riksdagen beslutade attfr.o.m. avskaffa reklamskatten påreklamtrycksaker eftersom den var svår atttillämpa och kontrollera (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20).Skatteutskottet erinrade i sitt yttrande(1997/98:SkU4y) till finansutskottet omatt det rådde bred enighet om attreklamskatten borde avskaffas.Skatteutskottet delade dock regeringensuppfattning att det vid detta tillfällesaknades ekonomiskt utrymme för att heltavskaffa skatten. Utskottet framhöll dockatt åtgärden kunde leda till nya nackdelarför reklam i annan form och försämrakonkurrensförhållandena exempelvis förgratistidningar och s.k. annonsblad.Utskottet förutsatte att regeringen nogaskulle följa utvecklingen och återkommatill dessa frågor så snart somutvecklingen motiverade detta.Finansutskottet ställde sig bakomskatteutskottets förslag.Våren 2002 anförde skatteutskottet ibetänkande 2001/02:SkU20 att utskottetunder har ansett attreklamskatten har sådana tekniska ochkonkurrensmässiga brister att skatten böravvecklas men att det avstatsfinansiella skäl varit nödvändigt attdröja med en sådan åtgärd. Utskottetanförde att frågan om reklamskattensavveckling borde prioriteras i denkommande budgetberedningen, men deladesamtidigt finansutskottets uppfattning attdetta borde ske med beaktande av debudgetpolitiska målen. biföllutskottets begäran om ett tillkännagivandetill regeringen av denna innebörd.BudgetpropositionenRegeringen anför i budgetpropositionen(avsnitt 8.5.3) att frågan om avskaffandeav reklamskatten har prioriterats ibudgetberedningen men att regeringen harfunnit, med beaktande av debudgetpolitiska målen, att förutsättningarför finansiering av ett avskaffande av denresterande reklamskatten för närvarandeinte föreligger.MotionerI ett antal motioner framställs yrkandenom reklamskattens avskaffande.Motionärerna anför att skatten inte ärkonkurrensneutral och att den ger upphovtill svårigheter i tillämpningen ochkontrollen, och de hänvisar till deorättvisor som den förorsakar på vissaområden. Motionärerna framställer bådeyrkanden om ett avskaffande ochyrkanden om att en gradvis utfasning avskatten. Sådana yrkanden framställs imotionerna Fi287 yrkande 28 av LennartHedquist m.fl. (m), Sk417 yrkande 8 avLennart m.fl. (m), Kr297 yrkande13 av m.fl. (m), Fi203 avMarietta de (), Fi205 avCristina Husmark och (), Fi228 av och (), Fi268 av (),Fi277 av m.fl. (s), Fi251av (), Sk295 av GunnarAndrén (fp), Fi229 av (), Fi252 av och (), Sk346 yrkande 2 av JörgenJohansson och (), Fi243 avChristina Nenes och () ochSk223 av ().Utskottets ställningstagandeUtskottet har senast under våren 2002klargjort sin uppfattning att reklamskatten bör avskaffas och att detta är enfråga som bör prioriteras vid budgetberedningen. Utskottet är medvetet om attde prioriteringar som sker i budgetarbetetinnebär att endast de åtgärder och behovsom från allmän synpunkt framstår som mestangelägna kan få den högsta prioritetenoch kan därför ha förståelse försvårigheterna att finna en möjlighet attdirekt avskaffa den resterandereklamskatten i det nuvarande budgetläget.Med hänsyn till att det råderenighet om att reklamskatten bör avskaffasanser utskottet att det är viktigt attarbetet härmed, som regeringen påbörjatgenom att slopa reklamskatten påtrycksaker, fortsätter i en rimlig takt.För att komma vidare i detta arbete bör enstegvis avveckling av reklamskattenövervägas. På så sätt skulle det blimöjligt att visa att den kritik som riktasmot reklamskatten tas på allvar samtidigtsom hänsyn kan tas till destatsfinansiella förutsättningarna.Utskottet utgår från att regeringen införnästa års budget ånyo prövar frågan och dåpåbörjar en stegvis avveckling avreklamskatten.Med det anförda avstyrker utskottet deaktuella motionsyrkandena.Jordbruk och skogsbrukUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omsänkta eller slopade skatter på diesel,handelsgödsel, el, m.m. i jordbruk ochskogsbruk.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd)och 4 (c).BakgrundSedan den 1 juli 2000 omfattasjordbrukssektorn av samma skattelättnadersom tillverkningsindustrin vid förbrukningav el och bränslen. På bränslen somanvänds för uppvärmning och drift avstationära motorer vid yrkesmässigjordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet (inklusive växthusnäringen) utgår således ingenenergiskatt, och en reduceradkoldioxidskatt motsvarande av dengenerella nivån tas ut. De reduceradeskattesatserna gäller dock inte för bensin(oavsett användning) eller andra bränslensom förbrukas för drift av motordrivnafordon. Ingen energiskatt betalas hellerpå el som förbrukas i dessa sektorer.Företag med stor energiförbrukning kan fåviss ytterligare nedsättning avkoldioxidskatten. Om den koldioxidskattsom belastar ett företag överstiger 0,8 %av försäljningsvärdet sätts skatten ned såatt den överskjutande skattebelastningeninte överstiger av det överskjutandeskattebeloppet för bränslet (0,8-procentsregeln). EG-rätten innehåller dockminimiskattesatser som inte fårunderskridas.MotionerModerata samlingspartiet föreslår attskatten på diesel för arbetsredskap i jord-och skogsbruk samt för entreprenadmaskinersänks till per liter från den 1januari 2003 och att skatten på kväve ihandelsgödsel tas bort från samma datum.Motionärerna anför att den svenskadieselskatten ligger högre än i andraländer och utgör en tung börda för dessanäringar. Även den svenska skatten påhandelsgödsel leder till en internationellkonkurrensnackdel. Dessa yrkandenframställs i motionerna Fi287 yrkandena 10och 11 av m.fl. (m) ochMJ268 yrkandena 4 och 5 av Per Westerbergm.fl. (m).Kristdemokraterna föreslår i motion Sk383yrkande 7 av Per m.fl. (kd) ensänkning av dieselskatten till perliter för jordbruket. Motionärerna anföratt högre skatter och avgifter har försattsvensk jordbruksnäring i en ohållbarkonkurrenssituation.I motion Fi286 yrkandena28-30 av m.fl. (c) anförmotionärerna att likställandet av el- ocheldningsoljebeskattningen med industrinsnivåer har blivit en halvmesyr. Genomunderliga gränsdragningar har småbrukarnaställts utanför nedsättningen.Motionärerna föreslår att gränsen på 1 000kr för att få del av nedsättningen på el-och eldningsoljeskatten slopas. Vidareleder dieselskattehöjningarna till attkonkurrenskraften försämras, ochmotionärerna föreslår därför att skattenpå diesel för jord- och skogsbruksmaskinersänks till EU-genomsnittet, dvs. Slutligen anförs atthandelsgödselkostnaderna är betungande ijämförelse med motsvarande kostnader ikonkurrentländerna och att regeringensmodell för kompensation för kostnadernakräver ansökningar, godkännanden från EUoch en hel del onödig administration. Deföreslår att kväveskatten på handelsgödselslopas. I motion MJ487 yrkande 2 av JanAndersson m.fl. (c) framställs ett yrkandemed samma inriktning.Utskottets ställningstagandeSkattenedsättningskommittén (Fi 2001:09)skall se över utformningen avnedsättningssystemet för bl.a. jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksnäringarna(inklusive trädgårdsnäringen). Översynenskall omfatta beskattningen av såvälfossila bränslen som el. utreda förutsättningarna för enannan avgränsning av området förenergiskattenedsättning för de konkurrensutsatta sektorerna än vad somgäller och särskilt beakta gränsytorna mot andra sektorer samt el- ochvärmeproduktionen. Konsekvenserna för deberörda verksamheterna när det gällerbl.a. deras konkurrenskraft skallanalyseras.Beskattningen av dieselolja förjordbrukets arbetsmaskiner ses med förturöver av (Fi2001:8), (dir. 2001:12). Utredningen har ien promemoria i ettpreliminärt ställningstagande ansett attom dieseloljebeskattningen förarbetsmaskiner skall sänkas bör det sketill den s.k. uppvärmningsnivån, vilketskulle motsvara sänkt skatt med perliter. Det slutliga ställningstagandet ifrågan tas när utredningen utrett degrundläggande principerna förtrafikbeskattningen.Utskottet är mot den angivna bakgrundeninte berett att tillstyrka förslaget om ensänkning av jordbrukets och skogsbruketsdieselskatt.För skatten på el gäller som huvudregelatt återbetalningen sker på årsbasis, medmöjlighet för företag med förbrukning istörre omfattning att få återbetalningkvartalsvis. Vad gäller återbetalning avelskatt finns det en administrativ gränssom innebär att endast den del av skattebeloppet som överstiger per årbetalas tillbaka.Enligt utskottets mening har de reglersom nu gäller för nedsättning av skatternapå eldningsolja och el utformats medindustrin som förebild ochåterbetalningsreglerna har med deanpassningar som krävs på grund av denågot annorlunda förutsättningarna enliknande utformning. Utskottet är inteberett att tillstyrka att dessa regler nuändras och avstyrker därför motionsyrkandet om slopad 1 000-kronorsgräns.Skatterna på bekämpningsmedel ochgödselmedel infördes båda 1984.Gödselmedelsskatten är för varjehelt kilo kväve, förutsatt att andelenkväve i medlet är , och förvarje helt gram kadmium i gödselmedel,till den del kadmiuminnehållet överstiger5 gram per ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är förvarje helt kilo verksam beståndsdel ibekämpningsmedlet.Uppburen skatt på bekämpningsmedel ochkväve i handelsgödsel återförs tilljordbruksnäringen via ett särskilt anslag.Huvuddelen av den återförda skattenanvänds till åtgärder för att minskaväxtnäringsförluster från jordbruket ochminska miljöriskerna inomväxtskyddsområdet. En mindre del avbeloppet återförs kollektivt tilljordbruksnäringen för bl.a. informations-,utbildnings-, rådgivnings- ochutvecklingsinsatser med syfte att främjahållbara produktionsmetoder. Skatten påbekämpningsmedel återförs kollektivt förforsknings- och utvecklingsinsatser medsyfte att främja en hållbar utvecklinginom jordbruket och trädgårdsnäringen.En särskild utredare tillkallades i juni2001 med uppgift att utvärdera skatternapå bekämpningsmedel och handelsgödsel.Utredaren skall dels analysera och bedömaskatternas påverkan på användningen, delsbedöma vilka effekter de har på miljön.Därutöver skall utredaren se över omskatterna bör förändras så att de fungerarsom effektivare styrmedel på miljöområdetutan att kraven på kostnadseffektiviteteftersätts. Uppdraget skall redovisassenast den 30 november 2002.Utskottet är mot denna bakgrund inteheller berett att tillstyrka förslagen omslopad skatt på handelsgödsel.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi287 yrkandena 10 och 11,MJ268 yrkandena 4 och 5, Sk383 yrkande 7,Fi286 yrkandena 28-30 och MJ487 yrkande 2.BredbandsinstallationUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom en ettårig förlängning avskattereduktionen förbredbandsinstallation och avstyrkermotionsförslagen om att skattereduktionenskall avskaffas.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp)och 4 (c).BakgrundDen som installerar bredband och tarinstallationen i bruk mellan den 1 januari2001 och kan få enskattereduktion. Skattereduktionen uppgårtill av de utgifter som överstiger8 per hus eller, i fråga omhyreshus, per ansluten bostadeller lokal. Skattereduktionen utgår medhögst per hus, bostad ellerlokal. Om ansökan kommit in senast den 1mars 2002 avräknas skattereduktionen påskattebesked . Kommer ansökan insenast avräknasreduktionen på skattebeskedet (prop. 2000/01:24 och bet. 2000/01:SkU8).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.7.3, punkt30) att möjligheten för fysiska ochjuridiska personer att få skattereduktionför utgifter för vissa anslutningar förtele- och datakommunikation förlängs medett år.Regeringen anför att det har visat sigatt bredbandsutbyggnaden har blivitförsenad. Detta beror bl.a. på detförändrade marknadsläget och den kortagrävsäsongen i landets norra delar.Hitintills har endast ca 1 230 ansökningarom skattereduktion kommit in tillskattemyndigheten. Mot denna bakgrund ärregeringen av uppfattningen att tidenmåste utsträckas föratt möjliggöra för fysiska och juridiskapersoner att kunna ansöka om skattereduktion för utgifter förbredbandsanslutningar. Regeringen föreslårdärför att skattereduktionen även ges viddebiteringen av slutlig skatt på grund av2004 års taxering.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motionFi287 yrkande 36 av m.fl.(m) att skattereduktionen för installationav bredband avskaffas.Folkpartiet liberalerna avslår i motionFi232 yrkande 26 av m.fl.(fp) förslaget om en ettårig förlängningav bredbandsreduktionen.Centerpartiet föreslår i motion Fi286yrkande 33 av m.fl. (c) attbredbandsreduktionen slopas. Motionärernaanför att skattelättnaden för utbyggnad avbredband bör slopas som ett led i enövergång till en utbyggnad grundad på ettstatligt ansvarstagande förinfrastrukturen i hela landet fram tillvarje enskild abonnent.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrkaatt staten tar över ansvaret för utbyggnaden av bredband och anser därför attskattereduktionen för installation avbredband skall finnas kvar. Utskottet harinte funnit någon anledning till erinranmot regeringens förslag om en ettårigförlängning av bredbandsreduktionen ochtillstyrker därför att förslagetgenomförs. Utskottet avstyrker motionernaFi287 yrkande 36, Fi232 yrkande 26 ochFi286 yrkande 33.Miljöförbättrande åtgärder på bostäderUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget i motionFi230 om ett ROT-avdrag förmiljöförbättrande åtgärder på bostäder.BakgrundEn skattereduktion för byggnadsarbeten hartillämpats den 15 februari1993-den 31 december 1994 (prop.1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) ochunder perioden den 15 april 1996-den 31mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet.1995/96:SkU32). Syftet har varit attåstadkomma en stimulans av verksamheteninom byggsektorn och på så sätt motverkaden då aktuella arbetslösheten.MotionI motion Fi230 yrkande 16 av . (s, v, mp) anför motionärerna attett ROT-avdrag för installationer av typenpelletsbrännare, treglasfönster,isolerglasfönster etc. bör införas undertaxeringsåren 2004-2006 och de hemställeratt begär att regeringen snarastlägger förslag om en sådanskattereduktion. Syftet är att stimuleramiljöförbättrande åtgärder på permanentbostäder.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner ingen anledning att riktanågon invändning mot förslaget om att imiljöpolitiskt syfte införa en särskildskattereduktion i form av ett s.k. ROT-avdrag. Avdraget kan kopplas till attolika slags installationer genomförs,exempelvis av pelletsbrännare,treglasfönster och isolerglasfönster. Denexakta avgränsningen av vilket slag avinstallationer som skall omfattas bör skemed beaktande av miljönytta ochenergieffektivisering, samt att kapaeffekttoppar, hos olika alternativ.Avdraget bör utformas på ett kostnadseffektivt sätt och i princip ej ges förinstallationer som ändå skulle ha genomförts. Som ett exempel kan nämnasinstallation av isolerglasfönster vidnybyggnation. Lagstiftningen bör enligtutskottets mening vara tidsbegränsad ochgälla under inkomsttaxeringarna 2004-2006.För åtgärden bör en finansiell ram om 50miljoner kronor avsättas.Riksdagen har med anledning av Riksdagensrevisorers granskning av tidigare ROT-avdrag uttalat att eventuellt nya åtgärderliknande ROT-avdraget måste analyserasnoggrant innan de införs, följas upp medande är i kraft samt utvärderas inom rimligtid, liksom att de erfarenheter som kommitfram av ROT-avdragets tillämpning under1990-talet bör vägas in. I uttalandet framhölls också att man i ett sådant analys-och utvärderingsarbete också bör ta hänsyntill relevanta genus- ochjämställdhetsperspektiv (försl.2001/02:RR8, bet. 2001/02:SkU28).Enligt utskottets mening bör riksdagenbegära att regeringen läggerförslag om en skattereduktion i enlighetmed vad som anförts. Utskottet tillstyrkersåledes motion Fi230 yrkande 16.LagförslagenUtskottets ställningstagande i detföregående innebär att de lagförslag somregeringen lagt fram behöver omarbetas ochatt ytterligare lagförslag bör upprättas.Beräkning av statsbudgetens inkomster för2003Utskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringensinkomstberäkning godkänns med vissajusteringar och avstyrker godkännande avModerata samlingspartiets, Folkpartietliberalernas, ochCenterpartiets inkomstberäkningar.Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp),3 (kd) och 4 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 5.4 ochbilaga 1, punkt 7) att godkänneratt statsbudgetens inkomster budgetåret2003 beräknas till ,varav ,, ochFolkpartiet liberalerna begär i sinapartimotioner godkännande för sinarespektive inkomstberäkningar. Sådanayrkanden framställs i motionerna Fi231yrkande 4 av m.fl. (m), Fi232yrkande 4 av m.fl. (fp),Fi233 yrkande 6 av m.fl. (kd)och Fi234 yrkande 11 av .