bet · GP01SOU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Riksdagenbör slutligen avslå motioner om hur arbetetmed barnfrågor inom börorganiseras.Jämför reservationerna 5 (c), 6 (fp), 7 (v,c, mp), 8 (mp) och 9 (kd).SkrivelsenSverige ratificerade FN:s konvention om barnetsrättigheter - - efter ett beslut utan att reservera sig pånågon punkt. Genom detta har åtagit sig attfölja konventionens bestämmelser.Barnkonventionen innehåller bestämmelser om barnsmedborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter samt om barns rätt till skyddmot övergrepp och utnyttjande. Barnkonventionenutgår från fyra grundläggande principer som skallvara styrande för tolkningen av övriga artiklar, mensom också har en självständig betydelse. Det ärprincipen om icke-diskriminering (artikel 2),principen om barnets bästa (artikel 3), rätten tillliv och utveckling (artikel 6) samt rätten att fåkomma till tals och bli respekterad (artikel 12).Barnkonventionen är en bindande överenskommelsemellan de stater som har ratificerat den. Staternaär förpliktigade att vidta alla lämpliga åtgärderför att genomföra konventionen. Staten är ansvarigför att förpliktelserna fullföljs och svarar förtillkortakommanden i landet i förhållande tillkonventionen. För att säkerställa barnetsrättigheter krävs enligt regeringen en kombinationav åtgärder i form av lagstiftning, opinionsbildningoch upplysning. Såväl domstolar och myndigheter somkommuner och landsting skall ta hänsyn till derättigheter som fastslås i . Dethandlar dels om att beakta barnkonventionensintentioner i olika verksamheters beslut, dels omatt tillämpa den lagstiftning som har förändrats ienlighet med krav.Regeringen framhåller att förverkligandet avbarnkonventionen i är en ständigt pågåendeprocess som måste hållas levande. Arbetet med attförankra det synsätt som genomsyrar konventionen ärlångsiktigt.Utgångspunkten för den strategi för att förverkligabarnkonventionen som godkände i mars 1999är att konventionens anda och intentioner skallbeaktas i allt beslutsfattande som rör barn.Regeringen uttalar i strategin att barnkonventionenär ett viktigt instrument för att ta till vara barnsoch ungdomars rättigheter och intressen. Att spridakunskap och medvetenhet om konventionen är just nudet viktigaste inslaget i förverkligandet avbarnkonventionen i . Konventionen skall iförsta hand nå beslutsfattare vars verksamhetpåverkar barns vardag, vuxna som arbetar med barnsamt barn och ungdomar själva.Strategin innehåller följande moment:· skall vara ett aktivt instrumentoch genomsyra allt beslutsfattande inomRegeringskansliet som rör barn.·· Barnperspektivet skall i lämplig omfattningfinnas med i utredningsdirektiv.·· bör på olika sätt tas upp iutbildningar för de yrkesgrupper som skall arbetamed barn.·· Statligt anställda vars arbete har konsekvenserför barn och ungdomar skall erbjudas fortbildningför att kunna stärka sin barnkompetens och sinakunskaper om barnkonventionen.· Kommuner och landsting bör på samma sätt erbjudasin personal fortbildning.· Kommuner och landsting bör inrätta system för attkunna följa hur barnets bästa förverkligas i detkommunala arbetet.·· Barnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som rör barn.· Barns och ungdomars inflytande och delaktighet isamhälls- och trafikplaneringen skall utvecklas.· verksamhet och organisationskall ses över i syfte att stärka dess roll vidgenomförandet av i Sverige.·· Barnstatistiken skall utvecklas.·Regeringen har sedan budgetpropositionen för år 1999till och med avsatt sammanlagt 32,5 miljonerkronor till insatser för att förverkligabarnkonventionen i . har12,avsatts.För att få genomslag för arbetet med att genomförastrategin och stärka barnets rättigheter har enligtskrivelsen en samordningsfunktion med egen huvudmaninrättats inom , med placering iSocialdepartementet. Samordningsfunktionens uppgiftär att utveckla arbetet med genomatt vara såväl pådrivande som stödjande. En viktiguppgift för samordningsfunktionen är att delta i dengemensamma beredningen och att granska regeringensbeslut ur ett barnkonventionsperspektiv. Det gällerpropositioner, direktiv, uppdrag och andra dokumentsom lämnar . En annan viktiguppgift är att uppmärksamma, samordna och tainitiativ i frågor avseende barn och ungdomar somrör flera departement eller där inte någotdepartement har ett tydligt ansvar.Till följd av den ovannämnda strategin ett nytt politikområde, barnpolitik.Politikområdet innefattar insatser för attförverkliga . Till politikområdethör och förinternationella adoptionsfrågor (). Detövergripande målet för barnpolitiken är att allabarn skall växa upp under goda och tryggaförhållanden. Politikområdet är huvudsakligen etts.k. mainstreamingområde, dvs. inriktningen påpolitiken är att få andra politikområden att anläggaett barnperspektiv när det handlar om frågor som rörbarn. I skrivelsen anges att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med attomformulera målet för barnpolitiken så att det änbättre skall återspegla budskap.Regeringen har givit en nyckelrolli strategiarbetet genom myndighetens uppgift attpåbörja och samordna insatser för att genomförabarnkonventionen nationellt och för att bevaka barnsoch ungdomars intressen i olika sammanhang. Barnom-budsmannen har ett treårigt uppdrag kopplat tillstrategin, vilket skall rapporteras senast den 1juni 2002.I strategiuppdrag ingår attsätta i gång program för fortbildning av statligpersonal om samt att på olika sätterbjuda fortbildning om tillkommuner och landsting. Myndigheten skall ävenutveckla modeller för och sprida goda exempel på hurbarnkonventionen kan genomföras, t.ex. genombarnplaner, barnkonsekvensanalyser ochutvärderingsmodeller. I uppdraget ingår även att tafram modeller för barnkonsekvensanalyser inomstatliga myndigheter i samarbete medEkonomistyrningsverket (ESV). I skrivelsen redovisasdet arbete med strategin som utförthittills samt anförs att myndigheten senare underinnevarande år kommer att lämna en fullständigrapport till regeringen.Regeringen anför att arbetet med att förverkligaFN:s konvention om barnets rättigheter i harrönt stor framgång inom ett flertal områden, medandet inom andra återstår mycket att göra för attbarns och ungdomars rättigheter och intressen skallbeaktas och bli tillgodosedda. Under de år somstrategiarbetet har pågått har också nya kunskaperoch erfarenheter vunnits. Regeringen anser att detdärför finns skäl att se över strategin för attytterligare förstärka arbetet med genomförandet avbarnkonventionen i . Regeringen avser attåterkomma till i denna fråga våren 2003samt att därefter göra en uppdatering av strateginvart femte år.I skrivelsen anges vidare att regeringen har sommålsättning att statsbudgeten skall haett tydligt barnperspektiv. Avsikten är därför atttillföra ett barnperspektiv på nya områden ochfördjupa redan befintliga barnperspektiv ibudgetpropositionen.MotionerI motion So617 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om barnkonsekvensanalys(yrkande 3). Motionärerna välkomnar att regeringenavser att tydliggöra barnperspektivet ibudgetpropositionen.I motion So377 av och () begärs ett tillkännagivande om attinrätta en familjeminister med övergripande ansvarför frågor som rör familjen (yrkande 3).I motion So49 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att den nyadiskrimineringsutredningen skall inkludera skydd förbarn mot alla former av diskriminering (yrkande 1).Genom att ratificera FN:s konvention om barnetsrättigheter har staten tagit på sig ansvaret atttillförsäkra alla barn i samma rättigheterutan diskriminering. Motionärerna anser att allabarn bör omfattas av ett lagligt skydd motdiskriminering. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om att barnkonventionensinförlivande i svensk lagstiftning måste ytterligareharmoniseras, fördjupas och förstärkas (yrkande 3).Det begärs också ett tillkännagivande om enbarnbilaga till statsbudgeten (yrkande 4). Ibarnbilagan skall samtliga departement tydligtmarkera vilka utgifter som är riktade till barn ochunga samt regeringens barnpolitiska ambitioner ochprioriteringar tydligt framgå. Barnkonventionenskall alltid efterlevas, och alla relevantapolitiska beslut analyseras utifrån hur de påverkarbarnets situation, anförs det.I motion So596 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs omlagändringar som medför att barns rättigheter tastill vara i enlighet med FN:s barnkonvention.Motionären anser att på ett tydligtsätt måste införlivas i svenska lagar.I motion So634 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om att genomföra FN:sbarnkonvention i (yrkande 1).Barnkonventionen skall genomsyra allt arbete somdirekt eller indirekt rör barn, på såväl detnationella som det internationella planet. Av dettaföljer att alla barn skall ha rätt till en godtillsyn, omsorg och utbildning, anförs det imotionen. I motionen begärs även etttillkännagivande om en utredning om hur olikasamhällsbeslut sammantaget påverkar barns situation(yrkande 13). Enligt motionärerna behövs en översynav hur barnen påverkas av alla sammantagnatransaktioner, parallella system m.m. som berörbarnfamiljerna.I motion So51 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att barn- och ungdomspolitikbör vara ett eget sakpolitiskt område, som dessutombör genomsyra all annan politik (yrkande 1).Motionärerna påpekar att det finns andra s.k.mainstreamingområden som är egna sakpolitiskaområden, t.ex. jämställdhet och integration.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om attstatsbudgeten bör följas av en barnbilaga(yrkande 4). I barnbilagan skall det tydligtredovisas vilka områden i statsbudgeten som harkoppling till barn, hur stor del av samhälletsresurser som går till barnen samt hur de föreslagnabudgetposterna förväntas påverka barnen. I yrkande 5begärs ett tillkännagivande om att kunskapsnivån ombarn och ungdomar måste höjas i alla verksamhetersom har med barn och ungdomar att göra, t.ex.socialtjänst, barnavårdscentraler och skolor.I motion So495 av m.fl. (mp) yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag till sådan lagändring att FN:sbarnkonvention ingår i den svenska lagstiftningen(yrkande 24). Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om att en särskild barnenhet börbildas inom (yrkande 25). Enhetenskall föra in barnperspektivet genom s.k.mainstreaming, anser motionärerna.I motion So599 av och () begärs ett tillkännagivande ominsatser för barnens bästa. Motionärerna anför attbarnkonventionen skall genomsyra alltbeslutsfattande som rör barn. De framhåller bl.a.vikten av barnkonsekvensanalyser, ökad barnkunskapinom samt en samordning avbarnpolitiken. Frågan om att inrätta ett särskiltdepartement med ansvar för barn- och ungdomsfrågorbör utredas närmare, anförs det.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 2000/01:SoU7 Barn - här och nubehandlade utskottet motionsyrkanden om enbarnbilaga till statsbudgeten och om att inkorporerabarnkonventionen i den svenska lagstiftningen.Utskottet behandlade även motionsyrkanden liknandede här aktuella yrkandena 1 och 13 i motion So634(fp). Samtliga motionsyrkanden avstyrktes (s. 46;res. kd+c, fp respektive mp).Socialutskottet har, som tidigare nämnts, nyligenbehandlat regeringens proposition 2001/02:96 Enförstärkt (betänkande 2001/02: SoU17).Utskottet ansåg bl.a. att skallvara pådrivande gentemot myndigheter, kommuner ochlandsting när det gäller genomförandet avbarnkonventionen i alla delar av samhället.Utskottet ställde sig därför bakom förslaget attlagfästa den pådrivande roll som Barnombudsmannenhar haft genom strategiuppdraget (s. 9).Finansutskottet behandlade motionsyrkanden om enbarnbilaga till statsbudgeten senast i det avriksdagen godkända betänkandet 2001/02:FiU1Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, m.m.Finansutskottet avstyrkte yrkandena med motiveringenatt kravet på att redovisa barnfrågorna i ensärskild bilaga måste anses underordnat kravet på enså aktuell och genomarbetad redovisning som möjligt(s. 304; res. kd, c respektive mp).I regeringens skrivelse 2001/02:83 En nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheternapresenteras en treårig nationell handlingsplan förde mänskliga rättigheterna. Handlingsplanen skalllägga grunden för ett mer samlat synsätt påmänskliga rättigheter i . Det främsta syftetmed handlingsplanen är att främja och skydda demänskliga rättigheterna, men den syftar också tillatt skapa ökad medvetenhet kring frågor om mänskligarättigheter, främja samordningen av arbete medmänskliga rättigheter inom främst statligförvaltning och förbättra utbildningen om mänskligarättigheter. Enligt skrivelsen ser regeringen detsom särskilt angeläget att barn, utan attdiskrimineras, kan åtnjuta sina mänskligarättigheter på lika villkor. Barnets rätt tillgrundläggande välfärd skall garanteras oberoende avvilken del av landet barnet bor i och oberoende avbarnets föräldrar, anförs det (s. 72).Konstitutionsutskottet behandlade skrivelsen i detav godkända betänkandet 2001/02:KU15.Utskottet avstyrkte motioner bl.a. om en barnbilagatill statsbudgeten (s. 51; res. mp).Regeringen har tillsatt en parlamentariskkommitté med uppdrag att bl.a. överväga en gemensamlagstiftning som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir.2002:11). Därvid skall bl.a. övervägas om skyddetmot missgynnande av personer med funktionshinder pågrund av bristande tillgänglighet bör utökas. Vidareskall övervägas om ett skydd mot diskriminering avs.k. transpersoner bör införas. Utredningen skalläven i vissa avseenden se över bestämmelserna omaktiva åtgärder och positiv särbehandling påutbildningsområdet och i arbetslivet. Kommitténskall redovisa uppdraget senast den 1 december 2004.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har godkänt en strategi för attförverkliga i Sverige.Målsättningen med strategin är att konventionen ochdess intentioner skall finnas med i allt offentligtbeslutsfattande som rör barn. Utskottet vidhålleratt det är utomordentligt angeläget attbarnkonventionen tillämpas och får genomslag på allanivåer i samhället. Förverkligandet avbarnkonventionen är en långsiktig och ständigtpågående process som måste hållas levande. Utskottetkan med glädje konstatera att arbetet har rönt storframgång på flera områden. Utskottet ser positivtsåväl på den särskilda samordningsfunktion sominrättats inom som på denaviserade översynen av strategin i syfte attytterligare stärka arbetet med genomförandet avbarnkonventionen. Vidare lagfästs Barnombudsmannensviktiga uppgift att driva på genomförandet ochbevaka efterlevnaden av fr.o.m. den1 . I motionerna So49 (c) yrkandena 1 och3, So51 (mp) yrkande 5, So596 (c), So599 (s) delvisoch So634 (fp) yrkandena 1 och 13 begärstillkännagivanden bl.a. om att skydda barn motdiskriminering, om att införliva isvensk lagstiftning, om att utreda hur olikasamhällsbeslut påverkar barns situation samt om atthöja kunskapsnivån om barn och ungdomar i olikaverksamheter. Motionsyrkandena ryms väl inom den ramsom och den antagna strategin förkonventionens förverkligande ställer upp. kan även den nationella handlingsplanenför de mänskliga rättigheterna ha betydelse för attfrämja och skydda barnens rättigheter. Utskottetvidhåller att det finns anledning att anta attbarnkonventionen alltmer kommer att genomsyra alltarbete hos myndigheter, kommuner och landsting somdirekt eller indirekt rör barn. Någratillkännagivanden med anledning av motionerna kanenligt utskottets mening därför inte anseserforderliga. Motionerna avstyrks.Utskottet ser positivt på regeringens målsättningatt statsbudgeten skall ha ett tydligtbarnperspektiv. När det gäller frågan om en särskildbarnbilaga till statsbudgeten vill utskottet dockåter hänvisa till den allmänna strävan inomRegeringskansliet att undvika bilagor tillbudgetpropositionen. Utskottet instämmer vidare ifinansutskottets bedömning (bet. 2001/02:FiU1) attkravet på att barnfrågorna skall redovisas i ensärskild bilaga till budgetpropositionen måste ansesunderordnat kravet på att redovisningen blir såaktuell och genomarbetad som möjligt. MotionernaSo49 (c) yrkande 4 och So51 (mp) yrkande 4 avstyrksdärmed. Motion So617 (kd) yrkande 3 får ansestillgodosedd.Såväl som socialutskottet ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkandenom att inkorporera i svensklagstiftning, dvs. att det i författning föreskrivsatt konventionens bestämmelser direkt gäller iSverige. uttalade i yttrande1998/99:KU2y att i stället börinförlivas i svensk rätt genom transformering, dvs.genom att konventionen eller delar av den omarbetastill svensk författningstext. En inkorporeringskulle innebära att tolkningsansvaret skulle läggaspå svenska domstolar och myndigheter.Barnkonventionen innehåller många relativt vagaformuleringar och ett icke obetydligt inslag avmålsättningsartiklar som siktar till ett gradvistgenomförande och som är svåra att direkt tolka avdomstolar eller myndigheter. Konstitutionsutskottetansåg att tolkningen av bör görasav för att rättigheterna i konventionenskall slå igenom på ett sätt som ger barnen detbästa skyddet. delar fortfarandedenna bedömning och avstyrker därmed motion So495(mp) yrkande 24.Utskottet kan konstatera att en samordningsfunktionmed egen huvudman har inrättats inomRegeringskansliet, med placering inomSocialdepartementet. Samordningsfunktionen har iuppgift att delta i gemensam beredning ochgranskning av regeringens beslut och att i övrigtdriva på och utveckla arbetet med barnfrågorna inomRegeringskansliet. Motionerna So495 (mp) yrkande 25och So599 (s) delvis får därmed anses i huvudsaktillgodosedda.I motion So377 (kd) yrkande 3 begärs att en särskildfamiljeminister skall tillsättas. HurRegeringskansliets inre organisation skall utformasär inte en fråga för . Utskottet avstyrkerdärmed motionen.Det nya politikområdet barnpolitik är huvudsakligenett s.k. mainstreamingområde, dvs. inriktningen äratt få andra politikområden att anlägga ettbarnperspektiv när det handlar om frågor som rörbarn. Utskottet finner inte anledning att ändra pådetta förhållande och avstyrker därmed motion So51(mp) yrkande 1.Barn och deras familjerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om stöd iföräldraskapet och om familjerådgivning.Utskottet anser att resultatet av pågåendearbete bör avvaktas. bör vidareavslå motioner om stöd till ensamståendeföräldrar, om familjecentraler, om forskningkring separationer och om barns behov av sinafäder. Utskottet avstyrker även en motion omväxelvis boende eftersom en kommandeutredning i frågan inte bör föregripas.Slutligen bör avslå en motion omatt utreda adoptivbarnens situation.Utskottet hänvisar därvid till att forskningredan pågår samt till att en utredning påområdet bör avvaktas.Jämför reservationerna 10 (kd), 11 (kd), 12(kd) och 13 (m, kd).SkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att familjen ochfamiljens förhållanden är grundläggande för barnensvälfärd och att det därför är av stor betydelse attge barn goda uppväxtvillkor och föräldrar stöd ideras fostrarroll. Samhällets stöd till barn ochfamiljer är en av de grundläggande förutsättningarnaför såväl välfärd som social trygghet, anförs det.Regeringen påpekar att trots nedskärningarna under1990-talet har nya initiativ för samverkan mellankommuner och landsting vuxit fram. Ett sådantexempel är familjecentraler, där det ofta handlar omatt samlokalisera mödra- och barnavårdscentraler,öppen förskola och socialtjänst. Enligt regeringenger familjecentralerna unika förutsättningar församverkan och gör det lättare att påbörja ettstödjande arbete i en familj i ett tidigt skede.Regeringen anför att det finns skäl att fortsättaoch fördjupa detta arbetssätt och har för avsikt attta upp diskussioner härom med och Landstingsförbundet.Inriktningen på verksamheten bör vara att utvecklakunskaper, metoder och samverkan när det gäller barnsom av olika skäl befinner sig i riskzonen.Regeringen anför att föräldrarnas stöd iföräldrarollen bör stärkas, att det socialanätverket kring familjen bör tas till vara och vidbehov byggas ut samt att konflikter inom eller medfamiljen bör lösas.Regeringen har givit iuppdrag att samla in, analysera och sprida kunskapom hur föräldrastöd av olika slag kan utformas föratt göra verklig nytta. Bakgrunden till uppdraget ärFöräldrautredningens betänkande Stöd iföräldraskapet (SOU 1997:161). I betänkandet pekadespå behovet av att föräldrastödet stärks inomkommuner och landsting, att frivilligorganisationerfår stöd i sitt arbete med att informera föräldraroch att gränserna mellan olika huvudmän blirklarare.Statens folkhälsoinstitut skall belysa hur olikaslags föräldrastöd och föräldrautbildning påverkarbarnens situation i familjen. Att tillgodose barnetsrätt till respekt för sin person och rätt att blihörd i frågor som berör det är en viktig metodfråga.En annan fråga att studera är hur barn och föräldrarkan få vara med och bestämma om åtgärder som berörbarnet och familjen inom barnomsorg, skola och andraverksamheter där barnen finns. Vidare anges iuppdraget att det är viktigt att befintligverksamhet utvärderas så att det står klart att demetoder som används är bra och effektiva. Hur barnenpåverkas av verksamheterna skall också belysas.Institutet skall ställa samman beskrivningar ochanalysera verksamhet som bedrivs på lokal nivå.Arbetet skall ske i samverkan med ,, , ,och Svenska Kommunförbundet.Arbetet skall bedrivas i projektform och pågå framtill . Institutet skall fortlöpandelämna redovisning till regeringen om hur arbetetfortskrider och slutredovisa uppdraget den 31december 2004.MotionernaI motion Sf392 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om nätverksstöd för ensamståendeföräldrar (yrkande 3). Att få tillfällig hjälp ihemmet när man själv eller barnet är sjukt kan varasärskilt betydelsefullt för ensamstående föräldrarutan släktingar eller något annat nätverk.Motionärerna anser att samhället bör kunna erbjudanätverksstöd genom en stödperson eller stödfamilj.Jourhavande dagmamma/dagpappa eller barnvakt kanvara en lösning eller någon form av nätverksgrupperi bostadsområdet. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om familjerådgivning (yrkande 5).Motionärerna anför att det är oerhört viktigt att såtidigt som möjligt när behov uppstår få stöd ochhjälp för att om möjligt kunna undvika en skilsmässaeller separation. Motionärerna anser att de mångagånger långa väntetiderna för stöd och samtal hosfamiljerådgivningen måste ses över. Motionärernayrkar vidare att begär att regeringenlägger fram förslag om åtgärder för ett utvecklatstöd i föräldraskapet (yrkande 9). Enligtmotionärerna finns många goda uppslag iFöräldrastödsutredningens betänkande SOU 1997:161. Imotionen begärs också ett tillkännagivande ominformation om föräldrastödjande verksamhet (yrkande10). Motionärerna anför att det finns behov av attsammanställa det utbud av intressant studiematerialsom kan fungera som stöd för föräldragrupper ochstudiecirklar så att det blir tillgängligt för fler.Bristen på överblick gör det svårt för dem som villstarta föräldracirklar. Det begärs även etttillkännagivande om föräldrautbildning (yrkande 11).Motionärerna anser att par som skall gifta sig ellerflytta ihop bör erbjudas utbildning om hur man gerförhållandet en bra start, om övergången mellanolika livsfaser och om hur man undviker att låtakriser leda till splittring. Mödravården är ensjälvklar plats för föräldrautbildning. Andraviktiga platser kan vara vårdcentraler, kyrkor ochsamfund, studieförbund och folkrörelser. Slutligenbegärs i motionen ett tillkännagivande omfamiljecentraler (yrkande 12). I dessa arbetarsocialtjänst, skola, öppen förskola, kyrkor,föreningar och vårdcentraler utifrån en gemensammålsättning och med barnets bästa i centrum. Enfamiljecentral organiseras utifrån lokalaförutsättningar och behov och utgör en viktigförebyggande och stödjande verksamhet ute ikommunerna, anförs det.I motion So328 av och () begärs ett tillkännagivande om kommunalaprojekt och utvecklingsinsatser för att stödjaensamstående föräldrar med anledning av kommunernasskyldigheter att efterleva (yrkande2).