bet · GQ01BOU2 · 2002-12-18 00:00:00 — Enligt utskottets mening är av särskildvikt att uppmärksamma frågan ominskrivningsmyndighetens prövningsförfarande ävenfortsättningsvis bör vara endast formellt.Regeringen bör återkomma till med sinaslutsatser av utvärderingen även om dessa inte geranledning till ny lagstiftning.Förbudet mot dubbelupplåtelseEnligt förslaget i motion 2002/03:Bo238 (m), yrkande17, bör förbudet mot dubbelupplåtelse slopas för defall ett kommunalt bolag äger ett hus som ombildastill bostadsrätt så att bolaget kan träda in sombostadsrättshavare och hyresgästen ha kvar bolagetsom sin hyresvärd (riksdagsbeslut om lagändring).Frågan berörs inte i regeringens proposition.Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär attbostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhet somär upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 §bostadsrättslagen). Bostadsrätt kan dock upplåtastill en hyresgäst som vill att lägenheten skallomvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissafall försvåra ombildningen till bostadsrätt.Det totala förbudet mot dubbelupplåtelsermotiveras bl.a. med att hyresgästerna idubbelupplåtna lägenheter därbostadsrättsupplåtelsen är den senare upplåtelsenskulle behöva tilläggas fullt besittningsskydd ochoinskränkt bytesrätt. Sådana rättigheter har intetillförsäkrats hyresgäster i andrabostadsrättslägenheter. Särskiljandet av två typerav bostadsrättslägenheter i de nämnda avseendena harbefarats leda till osäkerhet med åtföljande risk förrättsförluster. Detta är grundat på tidigareerfarenheter.Bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse harbehandlats vid många olika tillfällen. Bland annatskedde detta i en departementspromemoria om s.k.bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Ipromemorian bedömdes att förbudet inte skulle tasbort eftersom detta skulle kunna innebära oklarheteroch missförstånd som i sin tur skulle kunna ledatill rättsförluster för hyresgäster ibostadsrättslägenheter. I stället föreslogs att vidombildning fastighetsägaren skulle kunna förvärva enbostadsrättsoption till de lägenheter som inteombildas till bostadsrätter. Optionen förutsattekapitaltillskott och medförde inflytande iföreningen. När en hyresrätt upphörde skulleoptionshavaren kunna hyra ut på nytt eller ombildatill en bostadsrätt och därefter sälja den.Optionerna i sig skulle kunna pantsättas ochöverlåtas. Gällde det flera optioner i en föreningskulle det ske gemensamt. Förslaget har inte förtsfram till riksdagen.Utskottet har tidigare avstyrktmotsvarande motionsyrkande (se bl.a. bet.2000/01:BoU3). Utskottet har då ansett - i likhetmed de slutsatser som redovisats i promemorian - attnegativa effekter skulle uppstå om förbudet togsbort helt eller delvis. Ett partiellt förbud skulledessutom, för att skydda hyresgästerna, behövamedföra ett förbud för kommunen eller dess bolag attöverlåta bostadsrätten.Utskottet finner inte anledning att ändrauppfattning i frågan. Utskottet avstyrker m-motionen.Rätten till upplåtelse vid ombildningI motion 2002/03:Bo317 (s) yrkande 1 föreslås att enhyresgäst skall ha rätt att på vissa villkor iefterhand förvärva sin lägenhet till en insats sombestäms enligt en trappskala där fullt marknadsvärdebehöver betalas först (förslag omtillkännagivande). I samma motion - yrkande 2 -föreslås att ett dödsbo efter en hyresgäst skall hasamma rätt som hyresgästen själv skulle ha haft attfå delta i ombildningen (förslag omtillkännagivande). Frågorna berörs inte iregeringens proposition.En bostadsrättsförening är skyldig att upplåtabostadsrätt till en bostadshyresgäst som är medlem iföreningen. En hyresgäst som var hyresgäst vidföreningens förvärv av huset har en principiell rättatt bli medlem intill efter föreningensförvärv av huset (2 kap. 8 § bostadsrättslagen).Vid en tillkommande ombildning av en hyresrätttill bostadsrätt kan föreningen vid upplåtelsenförutom insats ta ut en upplåtelseavgift. En högavgift kan innebära att hyresgästen får betala likamycket som bostadsrätten skulle betinga vid envanlig försäljning. Möjligheterna att ta utupplåtelseavgift är dock begränsad avbostadsrättslagens bestämmelser. Sådan avgift fårinte tas ut förrän från den dagföreningen erbjudit hyresgästen att få lägenhetenupplåten med bostadsrätt. Intill dess sex månadergått får avgiften högst motsvara ränta på insatsen(7 kap. 14 § bostadsrättslagen). Ett erbjudandetorde föreningen kunna göra först sedan hyresgästenblivit medlem. en medlem inteett givet erbjudande anses denne ha utträtt urföreningen (2 kap. 12 § bostadsrättslagen). Därefterhar hyresgästen inte någon rätt till ombildning.Det ligger i en ombildande bostadsrättsföreningsintresse att de hyresgäster som av olika anledningarinte har gått med i bostadsrättsföreningen redanföre fastighetsförvärvet bestämmer sig så snart sommöjligt om de vill bli medlemmar och att detdärefter avgörs om hyresgästenslägenhet skall ombildas med bostadsrätt. Dessafrågor avgörs genom bostadsrättslagens regler omrätt till medlemskap och om föreningens skyldighetatt upplåta bostadsrätt till sina medlemmar. mening kan det inte anses rimligt att enhyresgäst skall kunna avvaktaför att se om ombildningen ekonomiskt slår väl utoch så att säga med facit i hand ha rätt att deltapå i allt väsentligt samma eller liknande villkorsom gällt för de ursprungliga bostadsrättshavarna.Dessa har ju bestämt sig i ett läge när osäkerhetenvarit större och utgjort grunden för att enombildning över huvud taget kommit till stånd.Utskottet avstyrker därför motionens yrkande 1.Ett undantag till huvudregeln om att föreningen ärskyldig att upplåta bostadsrätt till sina medlemmarsom är hyresgäster gäller när det är bestämt atthyresförhållandet skall upphöra (4 kap. 6 §bostadsrättslagen). Om hyresgästen avlider är dettaett sakligt skäl för uppsägning av sådan tyngd attdödsboet normalt inte har rätt till förlängning avhyresavtalet. Dödsboet kan således vanligen inteutöva hyresrätten efter dödsfallet.Är frågan om hyresförhållandets bestånd inte avgjordnär frågan om ett upplåtelseföreläggande skallavgöras avvaktar nämnden att den förstnämnda fråganavgörs. Det finns särskilda regler som skyddarmakar, sambor, andra samboende m.fl. som alltså harrätt att överta hyresrätten och få lägenhetenupplåten med bostadsrätt.Frågan om vilka rättigheter ett dödsbo skall ha ärvanligen intressant i de fall bostadsrättenrepresenterar ett värde som överstiger de avgiftersom är förknippade med upplåtelsen. Ytterst blir detfråga om vem reglerna skall gynna - dödsbodelägarnaeller bostadsrättsföreningen som kan tillgodogörasig lägenhetens marknadsvärde efter det att dödsboetlämnat lägenheten. Enligt utskottets mening framstårdet som mest lämpligt att föreningen och ytterst demedlemmar den består av får dra nytta av denuppkomna situationen.En annan ordning skulle dessutom föra med sigproblem när det gäller avgränsningen av ett dödbosrätt att hyra en lägenhet. Det kan nämligen intekomma i fråga att låta ett dödsbo få en ovillkorligrätt eftersom detta i praktiken skulle innebära atthyresrätter skulle gå i arv. En i tiden begränsadrätt skulle skapa svåra avgränsningsproblem.Dessutom skulle det inte gå att hindra att någon,t.ex. en dödsbodelägare, bebor lägenheten under dentid en rätt till förhyrning föreligger. För det fallatt det först blir klart att enombildning inte kommer till stånd skulle dödsboets(dödsbodelägarens) skyldighet att flytta lätt kommaatt bli ifrågasatt. Utskottet befarar att denföreslagna ordningen i förlängningen skulle medföraalltmer långtgående krav på en utvidgning av detbesittningsskydd som i princip upphör vid enhyresgästs död och att dessa krav till slut skullegälla även hus där någon ombildning inte är aktuell.Ett dödsbos rätt till förhyrning skulle dessutombehöva göras beroende av att dödsboet kan skaffafram erforderligt kapital. Det anses att ett dödsboi allmänhet bör avvecklas . Motdenna grundtanke strider delvis den i motionenföreslagna ordningen som bygger på att dödsboetanskaffar ett kapital i syfte att ytterst öka sinatillgångar. Detta resonemang gäller även om någondödsbodelägare avser att få lägenheten sigtillskiftad för att bebo den.Sammantaget finns enligt utskottets mening sådanatveksamheter att motionsförslaget inte heller idenna del bör genomföras.Utskottet avstyrker således båda motionensyrkanden.Lagförslagen i övrigtUtskottet, som inte finner skäl att närmare redovisasina överväganden beträffande regeringsförslaget ide delar det saknas motstående motionsförslag,tillstyrker lagförslagen i dessa delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Konsumentskyddet vid bostadsrättsförvärv(punkt 1) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo1 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeDet är viktigt att konsumentskyddet stärks vidförvärv av bostadsrätt och då menar jag både vidupplåtelser och överlåtelser genom köp. Jag anseratt en översyn bör göras i fråga om vilkautbildningskrav som bör ställas påbostadsrättsmäklare för att förmedling avbostadsrätter skall kunna ske på ett tryggt sätt.Enligt min mening bör en mäklare ha ettinformationsansvar gentemotbostadsrättsspekulanterna. Regelsystemet bör sesöver även i denna del. Också frågorna om vilketekonomiskt ansvar en förmedlare av upplåtelser ochöverlåtelser av bostadsrätter skall ha och hur dettaansvar skall kunna utkrävas bör göras till föremålför en översyn. En särskild aspekt som böruppmärksammas är också vilka krav på försäkringeller annan form av garantiförpliktelse som börgälla för det fall att mäklarens ansvar görsgällande. Regeringen bör genomföra den av migförordade översynen.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Därmedbifaller motion 2002/03:Bo1 (c) yrkandena5 och 6.2. Störningar i boendet (punkt 3) (m, fp, kd)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår motion 2002/03:Bo3 yrkande 2.StällningstagandeUtredningens och regeringens bedömningar omfattarbl.a. att systemet med meddelande på hyresrättensområde i praktiken inte fungerar särskilt bra, attden störande kan känna sig kränkt av socialnämndensinblandning och att det kan uppfattas som känsligtför styrelsen att denna skall vara skyldig attanmäla en granne till nämnden. Mot denna bakgrund ärdet rimligt att utforma förverkandereglerna så attdet ligger på den enskilde bostadsrättshavaren attta kontakt med de sociala myndigheterna om hanbehöver hjälp och stöd i den situation somuppkommit. Det finns inte heller skäl att i övrigtbifalla motionsförslaget.Vi föreslår att avslår motion2002/03:Bo3 (v) yrkande 2.3. Andrahandsupplåtelse - rättighetensomfattning (punkt 4) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo5 yrkande 1.StällningstagandeVi vill förstärka bostadsrättshavarens rätt att fåupplåta sin lägenhet i andra hand. Utgångspunkten ilagstiftningen bör vara att bostadsrättshavarenskall få hyra ut sin lägenhet. Som en allmänförutsättning bör gälla att uthyrningen inte är tillmen varken för föreningen eller de boende. Enligtgällande rätt kan den enskilde bostadsrättshavarenefter ett nej från styrelsen få saken prövad vidhyresnämnden som kan ge honom tillstånd. Vi villvända på steken. Bostadsrättshavaren skall alltidtill föreningen anmäla sin avsikt att hyra ut sinlägenhet. Föreningen skall i det fall den anser attdet finns skäl att förhindra uthyrningen kunnabegära att frågan prövas vid hyresnämnden. Nämndenskall kunna förbjuda uthyrningen, om den finner attföreningen har befogad anledning att motsätta sigden.Regeringen bör återkomma till med delagförslag vi förordar.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2002/03:Bo5 (fp) yrkande1.4. Andrahandsupplåtelse - lagrummets lydelse(punkt 5) (m)av de (), MargaretaPålsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Bo2 yrkande 1.StällningstagandeBostadsrätten har många likheter med vanligäganderätt av en bostad. Bostadsrättshavaren harbetalat för sitt bostadsförvärv, i form av eninsats, och bär normalt det fulla ansvaret förlägenhetens inre underhåll. Vår grunduppfattning ärdärför att också bostadsrättshavaren skall ha envidsträckt förfoganderätt. Denna kan emellertidaldrig bli så vidsträckt som när det gällerägarlägenheter, eftersom bostadsrätten är enkooperativ upplåtelseform och det därför också finnsett föreningsintresse att beakta. bör exempelvis kunna förhindraatt föreningens fastighet genomandrahandsupplåtelser i praktiken ombildas till etthyreshus.Mot den här bakgrunden tillstyrker vipropositionens förslag att vidga bostadsrättshavaresrätt till andrahandsuthyrning. Förslaget utgör enbra avvägning mellan bostadsrättshavarens enskildaintresse och föreningsintresset. Bostadsrättentillgodoser många människors önskemål omupplåtelseform och har därför en plats vid sidan avhyresrätter och en form som möjliggör direkt ägandeav lägenheter.Även om de i propositionen angivnaförutsättningarna för rätten tillandrahandsupplåtelse är godtagbara är regeringenslagförslag i fråga om ordval olämpligt. Trots attregeringen vill ge en något mer vidsträckt rätt tillandrahandsupplåtelse för bostadsrättshavaren änhyresgästen har använder regeringen samma uttrycksom i hyreslagen, nämligen "beaktansvärda skäl". Ompropositionens förslag på denna punkt godtas innebärdet att två lagar med parallella bestämmelser givitslikartad utformning med delvis olika innebörd. Ett annat uttryck än just"beaktansvärda skäl" bör därför väljas.Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag idenna del.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedbifaller motion 2002/03:Bo2 (m) yrkande 1.5. Kontroll över andrahandsupplåtelser ochhyressättning (punkt 6) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Bo1 yrkande 4 och2002/03:Bo206.StällningstagandeNågot som inte tas upp i propositionen är de problemsom är förknippade med att bostadsrätter köps föratt sedan hyras ut till ockerpriser. Ofta skeruthyrningen utan erforderligt medgivande frånbostadsrättsföreningen eller tillstånd frånhyresnämnden. De båda problemen, som delvis hängersamman, har blivit allt vanligare på grund av denakuta bostadsbrist som råder på bostadsmarknaden imånga delar av vårt land.De uttag av oskäliga hyror som görs måste stävjas.Det gäller inte bara att skydda enskildabostadssökande mot att betala överhyror. En oftaförbisedd effekt är att överhyrorna driver upppriserna för alla bostadsrätter men även för småhus.Hyreslagens bestämmelse om att den hyresgäst sombetalat en överhyra har rätt att få tillbaka vad hanbetalat för mycket är inte särskilt effektiv.Hyresgästerna drar sig för att med tvång framkallaatt en sådan betalning görs. Särskilt obehagligtframstår det att använda lagens möjlighet under ettpågående hyresförhållande.Bostadsrättsföreningens styrelse bör mot den givnabakgrunden ges både möjlighet och skyldighet tillökad insyn i hyressättningen vid uthyrning av enbostadsrättslägenhet så att inte kostnaden för ettpågående boende blir oskälig. Föreningens medgivandetill uthyrningen bör inte kunna meddelas med mindreän att hyran är känd och ligger på en nivå sommotsvarar bruksvärdeshyra. Den otillåtna uthyrningenav bostadsrättslägenheter måste förhindras ochföreningen bör ges ett ansvar för detta.Avslutningsvis vill jag nämna att i harbåde privata och allmännyttiga bostadsbolag gjort ensystematisk genomgång av varje trappuppgång i sinahus. Varje hyresgäst som inte är skriven påfastigheten får ett brev för att förklara varför.Att få bort de svarta andrahandshyreskontrakten hargivits hög prioritet. Jag tycker att det borde manatill efterföljd också i bostadsrättsföreningarna. IStockholm har undersökningar visat attandrahandshyran ligger i snitt överbruksvärdesnivå, ibland över; undersökningengäller visserligen hyresrätter men det finns skälatt tro att motsvarande även gäller bostadsrätter.Regeringen bör återkomma med lagförslag i enlighetmed vad jag ovan anför om ökad insyn ihyressättningen vid andrahandsupplåtelse och ettutökat ansvar för bostadsrättsföreningarna attmotverka otillåtna andrahandsupplåtelser.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Bo1 (c)yrkande 4 och 2002/03:Bo206 (c).6. Upprepade betalningsförseningar (punkt 7)(v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag till lag omändring i bostadsrättslagen (1991:614) i denna del.Därmed avslår proposition 2002/03:12 idenna del och bifaller motion 2002/03:Bo3 yrkande 3i denna del.StällningstagandeHyreslagen och bostadsrättslagen tillämpar olikasystem för förverkande och återvinning av enhyresrätt respektive en bostadsrätt. Regeringensförslag innebär att de båda boendeformerna jämställsmed utgångspunkt i de regler som gäller förhyresrätten. Detta är i och för sig ett steg i rättriktning. Tyvärr innebär regeringsförslaget att deti bostadsrättslagen införs för bostadsrättshavarenhårdare regler när det gäller upprepadebetalningsförseningar, vilka regler medför attåtervinningsrätten går förlorad. Vi vill intebeträffande någon boendeform göra det lättare attvräka folk från sina bostäder och anser att dennadel av lagförslaget inte skall genomföras. Enbostadsrättshavare som betalt sina skulder tillföreningen innan tiden för återvinningsfristen ärpasserad skall inte kunna bli av med sin bostad.Detta oavsett om det är fråga om en eller fleraförseningar. Ett annat sätt att lösa problemen äratt föreningen ges möjlighet att ta ut en"straffavgift" för de merkostnader som uppstår tillföljd av förseningen.Vi föreslår att inte antar regeringensförslag till lag om ändring i bostadsrättslagen(1991:614) i denna del och tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Därmedavslår proposition 2002/03:12 i denna deloch bifaller motion 2002/03:Bo3 (v) yrkande 3 idenna del.7. Underrättelse om och återvinning vidbetalningsdröjsmål (punkt 8) (m, fp, kd)av (), de (), (), MargaretaPålsson (m), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår motion 2002/03:Bo3 yrkande 3 idenna del.StällningstagandeEn bostadsrättshavares betalningsdröjsmål gällervanligen också räntor och amorteringar. Därmed kanlägenheten komma att avyttras genom långivarensagerande. Någon underrättelse krävs inte av privatalångivare. Det är därför föga meningsfullt attföreskriva en underrättelseskyldighet förbostadsrättsföreningen i förhållande tillsocialnämnden. Till detta kommer att de åtgärder somnämnden skulle kunna vidta torde vara avsevärt färreän vad gäller hyresrätter. Systemet medunderrättelse verkar i praktiken inte fungeratillfredsställande när det gäller hyresrätter. Vianser mot denna bakgrund att det inte bör införasnågon underrättelseskyldighet gentemotsocialnämnden. Vad gäller frågan om socialnämndenskall ges möjlighet att ta över betalningsansvaretbör uppmärksammas att ekonomisk hjälp att behålla enbostadsrätt knappast kan bli aktuellt annat än omdet rör sig om helt temporära problem eller ombostadsrätten helt saknar värde. I normalfalletinnebär regelsystemet att bostadsrätten skallavyttras. Det är därför inte heller meningsfullt atti bostadsrättslagen inför en sådan möjlighet försocialnämnden. En lagreglering som innebär att denärmare omständigheterna till en uppsägning på grundav förverkande till följd av en eller flerabetalningsförsummelser anser vi vara onödig. Enförsumlig bostadsrättshavare kommer, om inte förr,genom återvinningsmeddelandet att få reda på attuppsägningen gällt betalningsdröjsmål. Det vanligaär att både betalningspåminnelse sänds ut och attdet i uppsägningen anges på vilken grund denna sker.V-motionens förslag framstår därför sakna egentligtändamål.Vi ställer oss således inte bakom något avförslagen i motion 2002/03:Bo3 yrkande 3 i dennadel.8. Krav på folkbokföring (punkt 10) (m, fp)av de (), NinaLundström (fp), (), LarsTysklind (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag till lag omändring i bostadsrättslagen (1991:614) och lag omändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätteller kooperativ hyresrätt i dessa delar. Därmedavslår proposition 2002/03:12 i dessadelar och bifaller motionerna 2002/03:Bo2 yrkandena2 och 3 i dessa delar och 2002/03:Bo5 yrkande 2 samtbifaller delvis motion 2002/03:Bo4 yrkandena 1 och 2i dessa delar.StällningstagandeRegeringen föreslår att bostadshyresgäster skallvara folkbokförda på fastigheten för att få räknasmed i den kvalificerade majoritet som krävs för ettbeslut om ombildning till bostadsrätt. Regeringenmotiverar detta med att de boendes intressen skalltillvaratas. Såsom påpekats under remissbehandlingenfinns det i många fall legitima skäl för exempelvisdubbel bosättning. En hyresgäst kan av olika skäläven tvingas bo och folkbokföra sig på annan ort.Det kan bl.a. gälla tingstjänstgöring, studierutomlands, vikariat eller en långvarig vistelse påett sjukhem. Därför är regeringens förslag att krävafolkbokföring för att få delta i ett beslut omombildning en alltför långtgående inskränkning i deboendes rätt att vara med och besluta. Förslagetinnebär att även sådana hyresgäster som enligthyreslagens regler har ett fullständigtbesittningsskydd inte har möjlighet att påföreningsstämman lägga en verksam röst förombildning. Det bör erinras om att besittningsskyddföreligger endast i de fall man kan bedöma attlägenheten utgör hyresgästens egentliga hem, låtvara att hyresgästen tillfälligt bor på annan ort,eller utgör ett nödvändigt bostadskomplement.Regeringen anger i propositionen att förslagetskonsekvenser med tanke på syftet förombildningsreglerna är acceptabla. Det är emellertidlätt att göra kopplingen till den rigida politikregeringen driver med syfte att försvåraombildningar.Kravet på folkbokföring kommer i en del fall atttotalt omöjliggöra ombildning. Det gäller främst ihus med få lägenheter där så pass många hyresgästerinte är folkbokförda på fastigheten att det inte gåratt uppnå den kvalificerade majoritet lagen i dagföreskriver. Även om samtliga hyresgäster i huset ärför en ombildning blir den alltså i vissa fallomöjlig att genomföra på grund av de regeländringarregeringen vill genomföra. Det är oacceptabelt ur deboendes perspektiv.Konsekvenser, som de ovan beskrivna, är enligt vårmening inte acceptabla. är reglerna förombildning alltför långtgående. Vi finner detnaturligt att den som vill skall ges möjlighet attäga sin bostad. Intill dess att ägarlägenheter harblivit verklighet är bostadsrätten i praktiken denenda upplåtelseform som möjliggör bostadsägande - omän indirekt - i flerbostadshus.Det är därför viktigt att möjliggöra ombildningtill bostadsrätt för dem som vill ta ett ökat ansvarför sitt boende.