bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Det är i stor utsträckning tack vare viktigapolitiska be-slut som vi har en så stor spridning av aktier i svenskahushåll. Det som Stockholmsbörsen kan slå sig på bröstet för är att vi haren så stor spridning internationellt på våra aktier, just tack vare vårtbreda nätverk. En tredjedel av de svenska bolagens aktier finns iutländska portföljer.Marknadsplatser*Stockholmsbörsen*NGM*Aktietorget*Nya MarknadenStockholmsbörsen har inte bara internationell konkurrens. Det finns flerahandelsplatser också i som erbjuder företag att sprida sitt ägande.Det är Nya Marknaden, Aktietorget och NGM.FörtroendeHandel med finansiella instrument skall bedrivas så att allmänhetens förtro-ende för värdepappersmarknaden upprätthålls och kapitalinsatser inte otill-börligen äventyras.PrincipernaFritt tillträde: Uppfyllda krav (lag och börs) ger medlemskap.Neutralitet: Uppställda krav ska tillämpas på likformigt sätt.Godgenomlysning: Medlemmarna ska få snabb, samtidig och korrekt informationom handeln, och allmänheten ska fåtillfälle att ta del avsådan information.Jag nämnde inledningsvis att en börsverksamhet vilar på förtroende. Iprincip kan man säga att hela värdepappersmarknaden är en förtroendemarknad. Att hantera risker och sparande kräver att det finns förtroende för deaktörer som har auktorisation att bedriva detta arbete.Viktiga ledord för börsens förtroende är fritt tillträde. Uppfyller mankraven för att bli medlem på börsen ska man kunna bli medlem. Neutralitetinnebär neutralitet i tillämpningen av börsens regler. Vi kan intesärskilja olika aktö-rer, utan vi måste tillämpa reglerna på ett likformigtsätt. God genomlysning gäller både vad avser bolagen men också priser ochvolymer. (grafik borttaget)Stockholmsbörsen har ett regelverk som omfattar dem som vi har en direktlänk till. Precis som jag sade inledningsvis är det noteringskrav för attbola-gen över huvud taget ska kunna komma in på börsen. När de väl harblivit godkända för att bli noterade skriver de på ett noteringsavtal. Vihanterar i huvudsak informationsskyldigheter och vissa andra regler.När det gäller medlemmarna gäller samma upplägg. För att bli medlem måsteman uppfylla vissa krav. När man uppfyller de kraven och får sin ansökangodkänd skriver man på ett medlemsavtal. Det medlemsavtalet ser likadant utför alla fyra börserna inom Norex. (grafik borttaget)Vi bedriver övervakning för att kunna upprätthålla trovärdigheten kringavta-len. Vi kontrollerar efterlevnaden av våra regelverk. Vi gör det bl.a.i form av informationsövervakning. Det är den som kontrollerar bolagensefterlevnad av noteringsavtalen. Vi granskar informationsskyldighet,årsredovisningar, kvartalsrapporter och pressmeddelanden. Om vi misstänkeratt man inte följt avtalen går vi vidare med ärendena.Kursövervakningsuppgifter· Övervaka handeln och kursbildningen vid börsen och se till att handelnsker i överensstämmelse med lag, författ-ningar och god sed påvärdepappersmarknaden·· Reagera på onormala kursrörelser, volymer eller rörelser i bolag undersärskild bevakning·· Tillbakablick då kursdrivande information publicerats·· Söker upptäcka kursmanipulation, daglig insiderhandel eller brott motbörsens regelverk·Ska upptäcka och utreda!Vi bedriver också övervakning i form av kursövervakning. Det innebär ihuvudsak att kontrollera medlemmarnas efterlevnad av medlemsavtalen. Men vibevakar också att det sker en sund handel, att efterlevnaden av regler ochlagar i stort är god. Om vi upptäcker eller misstänker att någon bryter motnågon lag eller regel som i och för sig inte stipuleras i Stockholmsbörsensavtal skickar vi sådana misstankar vidare till t.ex. Finansinspektionen.I vår kursövervakning söker vi upptäcka och utreda. Om man bryter mot våraegna avtal går vi vidare till vår egen disciplinnämnd där vi kan utdömasanktioner. Om det inte är fråga om våra egna regelverk skickar vi ärendetvidare för vidare hantering och eventuellt allmänt åtal.Jag tänkte avsluta här och lämna öppet för den fortsatta diskussionen. Mintanke med inledningen var att sätta Stockholmsbörsens övervakning i sitträtta sammanhang.Claes : Jag skulle också vilja passa på och tacka för tillfället attvara här vid denna utfrågning och diskutera frågor kring övervakning avaktie-marknaden. Det finns goda skäl för utskottet att engagera sig i dessafrågor, och det här är ett väl valt tillfälle.Jag tänkte inledningsvis lyfta fram två frågor. Den första gäller konsu-mentskyddet på finansmarknaden, och den andra frågan gäller kommanderegelförändringar inom , som också kommer att påverka Finansin-spektionens verksamhet.Låt mig först säga några ord om den problembild gällande övervakning avaktiemarknaden som vi möter.Man kan lugnt säga att de senaste årens utveckling på aktiemarknaden, dessupp- och nedgångar, har varit dramatisk. Det är ett ord som är ofta före-kommande, men den rubriceringen förtjänas för den utveckling vi har sett.Vi såg en uppgång i aktiekurserna och sedan en nedgång. Detär alldeles klart att alla de vinnare och förlorare som fanns på grund avdetta är något som fortfarande påverkar marknaden och som har haft effektunder en relativt lång period.Hög volatilitet, kursrörlighet i aktier och osäkerhet är kanske inte någotproblem i sig, det är kanske en del i en fungerande marknad. Det kan varaett sätt att se på utvecklingen. Men när man tittar tillbaka inser man attutveck-lingen på aktiemarknaden är problematisk. Man kan titta på denaktieopti-mism och de enorma förväntningar som byggdes upp under ett antalår och som vändes till något helt annat. Man kan nog säga att den sprucknaIT-bubbla vi har sett är ett intressant marknadsmisslyckande som det ärviktigt att fundera över. Frågan är vilka de viktigaste frågetecknen är.Jag skulle vilja peka på två. Man behöver så här i efterskott fundera övervad man kan göra när det gäller aktiemarknadens informationsgivning. Det ärett viktigt pro-blem. Vidare är det fråga om hur värdepappersinstitutenagerar i olika mark-nadslägen gentemot sina kunder.IT-bubblan är naturligtvis inte ett specifikt svenskt problem. Men vi på har tyckt att det är angeläget att inte minst ur ettsvenskt perspektiv titta på vad som har hänt. Vi har försökt att dra en delslutsatser i en rapport som gjordes tillgänglig ,Aktiemarknad för alla, där vi formulerade ett antal problem och diskuteradeett antal åtgärder.En viktig aspekt i analysen är det faktum att vanliga småsparare har blivit allt viktigare och intressantare påaktiemark-naden. Vi har en helt annan krets intressenter än kanskeför ett decenni-um sedan. Detta ställer andra och högre krav på uppträdandeoch information på aktiemarknaden. Det är någonting som bör diskuterasnoggrant.Förtroendefrågor kommer ofta upp i samband med den utveckling vi har sett.Alldeles uppenbart är att förtroendet skadas av dåliga försäljningsmeto-der, dålig rådgivning, flockbeteende och andra regelöverträdelser. Det ärsvårt att fastställa med exakthet hur pass mycket större eller mindreproblemen är jämfört med tidigare i och med att det har varit en sådanenorm utveckling på marknaden. En grundläggande poäng är att alldelesoberoende av hur stort problemet är är dess effekt för allmänheten mycketviktigare och konsument-skyddet viktigare på grund av att allmänheten justär en större intressent på marknaden. Rubriken ärinte bara en rubrik på en rapport, utan vi på skullevilja se ett förhållningssätt, ett synsätt, på aktiemarknaden.En grundläggande förutsättning för roll på aktiemark-naden är de krav regering och riksdag ställer på . Viutför det ni beställer. En annan viktig beställningsfaktor i ett längreperspektiv, hur har agerat och hur tillsynen ärorganiserad, är det relativt starka beroende vi har i avsjälvreglering och övervakning utanför myndighetssfären. Stockholmsbörsenspelar här, som inled-ningsvis visade, en viktig roll, mendet finns också andra aktörer här. Vid sidan av Stockholmsbörsen har ettstort ansvar tagits av Fondhandlarför-eningen och ,som har valt att utge egna rekommen-dationer riktade mot finansmarknaden.Fokus i vår övervakning på har legat främst på tre frå-gor: Auktorisation och tillsyn av värdepappersinstitut, auktorisation ochtill-syn av marknadsplatser och utredning av misstänkt insiderhandel.Vi har naturligtvis inom det här området till uppgift att verka för god re-gelefterlevnad och god etik. Vi har gjort en viktig erfarenhet att det harhänt mycket på aktiemarknaden som gör att även vi måste se över det sätt viagerar på.Låt mig komma in på den första av de viktiga frågorna som jag har lyft fram, nämligen konsumentfrågan. Den största förändringsfaktorn som vi ser påaktiemarknaden är det ökade deltagandet från allmänheten. Det är inte baradet att man placerar i aktier utan tillgängligheten till aktiemarknaden harökat till följd av ny teknik. Behovet för individerna av att effektivtkunna förvalta aktiesparandet har ökat till följd av de ökade sparbehoven.Vidare har val-möjligheterna ökat kraftigt. Man placerar sina aktier intebara på Stockholms-börsen utan även på utländska börser och i form av merkomplicerade finansi-ella instrument. Det kräver på ett helt annat sätt äntidigare kunskap och insikt hos hushållen.Sammantaget gör detta att i ljuset av utvecklingen bör konsumentskyddet ivid mening få en annan betydelse för tillsyn och reglering.En central fråga när det gäller övervakningen av aktiemarknaden är natur-ligtvis om konsumentskyddet står i paritet med de förändringar som vi harsett på marknaden. Här finns det klara förbättringsmöjligheter. Förkonsumenter-na på aktiemarknaden karakteriseras förhållandet av att jämförtmed profes-sionella investerare har konsumenterna ett informationsunderlägeoch inte samma resurser. Det är något grundläggande som Finansinspektionenbör anpassa sin verksamhet till. Frågan är då vilka konkreta frågor somblir vikti-ga. Låt mig ge några exempel.Information kring tilldelningsregler vid nyemissioner behöver förbättras.Information i prospekt och i samband med marknadsintroduktioner är någotsom man måste arbeta kontinuerligt med. Frågor kring rådgivning och pro-duktinformation behöver stärkas. Konsumenter behöver adekvat information omhur fondförvaltare placerar och utnyttjar sin ägarpolicy.En annan för konsumentskyddet central fråga är att det finns tillgång effektiv procedur för tvistlösning. Här spelar en viktig roll. Jag tror att det är viktigt att intebara utan alla aktörer på finansmarknaden verkar för attdet här fungerar väl.Marknadsplatsen har naturligtvis en central roll för prisbildning,likviditet och informationsspridning. Det är en del av vår policy att följaupp hur det här fungerar. Vi kommer därför att tillskriva de tremarknadsplatser som är auktoriserade och begära en årlig redovisning fråndem om hur de förvaltar sina roller när det gäller övervakning ochsjälvreglering. Vi kommer naturligtvis att inom det här området verka förminimikrav kring likviditet, prisinformation och genomlysning. Det är ingetlätt område. Men min attityd är att jag tror att Finansinspektionensannolikt måste ställa tuffare krav på marknadsplatserna inom de områdena.För att tillvarata kundernas intressen är det viktigt att inspektionenställer krav på mäklarna. Det gör vi genom vår tillståndsgivning ochtillsyn. Inom detta område har, som ni känner till, problem inte saknats.Vi har löpande uppmärksammat ett antal olika fall. Vi har settodokumenterad kundhandel, dålig telefonrådgivning, problem med värdering avicke noterade aktier. Det är viktigt att löpandereagerar prompt på problem som dyker upp.Sammantaget när det gäller konsumentfrågorna tror jag att vår policy inomdet här området bör vidareutvecklas och stärkas. Vi kunde också må väl avett tydligare och starkare stöd i och regeringens anvisningarför Fi-nansinspektionen.Avslutningsvis vill jag ta upp de nya EU-direktiv som är viktiga här. Vidsidan av och parallellt med dessa ändrade förutsättningar föraktiemarknaden har EU:s inre marknad för finansiella tjänster gått vidare.Ett antal nya EU-direktiv är på väg att antas. Jag tror att de på ettganska radikalt sätt kommer att påverka övervakningen av den svenskaaktiemarknaden. Detta är en första rangens policyfråga. Till de viktigasteförändringarna hör följande, nämligen att Finansinspektionenstillsynsområde sannolikt kommer att utökas även till icke-finansiellaföretag, att gränsdragningen mellan självreglering och offent-lig tillsyneller reglering kommer att förskjutas till en mycket mer kraftfull betoningav den offentliga regleringen och tillsynen och att ett stort antalkommande direktiv kommer att ställa krav på en snar och bred moderniseringav det svenska regelverket.De nya direktiven omfattar ett antal olika områden. Det gäller prospekt,marknadsmissbruk, tillsyn av värdepappersbolag och investeringstjänster,men också redovisningsfrågor. har i rapporten nyagenda för marknadstillsynen gjort en konsekvensanalys av vad vi ser sommöjliga effekter av detta.Vad som ligger framför oss är alltså en klar utveckling mot en merkraftfull enhetlig offentlig regelgivning och tillsyn. Det innebär enrelativt sett mer begränsad roll från den traditionellt omfattandesjälvregleringen på finansmarknad. Klart är att dagenssjälvreglering via Stockholmsbörsen, ,, m.fl. måste ses över i grunden.Hur de närmare spelreglerna kommer att utformas är en fråga som måste lösasi samband med införlivandet i svensk rätt. Det är frågor somfinansutskottet kommer att ta ställning till. Det här innebär klaramöjligheter till förbättringar för övervakning på den svenskaaktiemarknaden. Ser vi hur den samlade regelstrukturen och dess någotvildvuxna flora av offentlig reglering och självreglering ser ut är den inte ett under av klarhet och transparens. Till detta kommer att vi isamband med kommande lagstiftning får ett utmärkt tillfälle att se över densparande allmänhetens intressen så att de kan värnas på ett gott sätt.Pia : Jag får tacka för erbjudandet om att komma hit. Jag blev förvå-nad när jag såg deltagarlistan, så jag kontaktade och sadeatt jag saknade . Den har förmodligen större ansvarnär det gäller åtgärder vad beträffar övervakningen av aktiehandeln än vadFond-bolagens förening har, men jag förstod av de inledande orden att detvar uti-från spararnas perspektiv ni ville diskutera . Fondbolagen äri detta sammanhang att se som kunder å sina fondsparares vägnar.Det är, som redan har varit inne på, genom fonder som aktiesparan-detär så utbrett i vårt land. De senaste siffrorna från den undersökning vihar gjort när det gäller fondsparandet visade att av svenska folketvar fondsparare . Det var inklusive premiepensionssparande. Utanpremi-epensionssparandet var det . Därmed har vi störst andelfondsparare i världen och störst andel människor som får del i aktier ochandra värdepap-per, vilket jag tycker att vi ska vara väldigt glada för.Detta är i mycket en konsekvens av, som någon sade, politiska beslut. Detgäller inte minst alle-mansfonderna. Det fanns fonder redan innan, menallemansfonderna innebar ett brett fondsparande.Allemansfonderna var begränsade till placeringar i svenska aktier. ärde speciella reglerna för allemansfonderna borta, och därmed har ocksåplace-ringarna i utländska aktier i fonder blivit mer omfattande.När man har pratat om att så stor andel sparar i fon-der och i aktier har jag ibland tyckt att det har låtit som om hushållenenbart har sparande i aktier. Ingen har sagt så, men man har kunnat få försig något åt det hållet. Därför tänkte jag avslöja för er några aktuellasiffror som vi tänker publicera . De visar att det interiktigt är så även om aktie-sparandet är mycket utbrett, vilket ärglädjande.Cirklarna på den overheadbild ni nu ser visar fondsparandets fördelning påolika typer av fonder. , som ju har inneburit både storuppgång och tillbakagång på aktiebörserna, är det ungefär hälften avkapitalet som har placerats i aktiefonder. har gått till blandfonder,som ju inne-håller aktier men även ränteplaceringar. har gått tillräntefonder. Av det som har placerats i aktiefonder kommer ungefär hälftenfrån premiepensions-sparandet.67 % av den totala fondförmögenheten fanns i aktiefonder . är det59 %. Under tre av dessa år skedde det en kraftig uppgång som bidrog tillatt den andel av förmögenheterna som låg i aktiefonder ökade.Om man ser till det totala sparandet vad gäller hushållen visar Statistiskacentralbyråns siffror att ungefär hälften av hushållens sparande i i aktier eller aktiefonder och hälften i bankkonton, obligationer ochförsäk-ringssparande. Också i försäkringssparande kan aktier ingå. Detfinns ett stort aktiesparande, men jag skulle ändå vilja säga att hushållenoch fondspararna har en god spridning på olika tillgångar.Att andelen utländska aktier i fonder har ökat visar siffror som vi ska pub-licera . 2001 gick Stockholmsbörsen tillbaka . Dågick aktiefonder i snitt back. Om man sparade regelbundet varje månadtappade man under det året å ena sidan enbart jämfört med insattkapital. Å andra sidan fick man inte heller som fondsparare viduppgången utan 53 %.Det är viktigt att påminna om att fondsparandet är väl reglerat i både lagoch föreskrifter och vad gäller egenåtgärder. Jag vill också påminna om upp-delningen på de tre olika fristående subjekten - fonden, fondbolaget ochförvaringsinstitutet. En fond är alltid skyddad från utmätning. Skulle ettfond-bolag hamna i situationen att riskera att gå i konkurs är tillgångarnai fonden skyddade.Fondbolagen står under tillsyn. Jag kan också påmin-naom att en av revisorerna i fondbolagen ska utses av Finansinspektionen.Bland egenåtgärderna vill jag gärna nämna våra etiska riktlinjer, där vi nuockså har tagit med kompetenskrav för dem som ger råd eller säljer fonder.Vi är också glada över den överenskommelse vad gäller marknadsföringen somvi träffade och som trädde 2000. Det var en överenskommelsemellan och som innebar att man vid marknadsföring av fonder alltid ska tala om att fonder kan gåbåde upp och ned och att det inte är säkert att den som sparar i fonder fårtillbaka hela sitt insatta kapital.Med tanke av uppgång som föregick denna överenskom-melse ochatt det därefter kom en tillbakagång är vi väldigt glada över attöverenskommelsen trädde 2000.Enligt denna ska man också när man redovisar avkastning hålla sig till be-stämda tidsperioder. Har en aktiefond funnits ska man visaavkastningen . Man får visa avkastningen frånstart om det är en nyare fond.Vi har också riktlinjer som rör egna och närståendes värdepappersaffärerefter samma mönster som gäller för värdepappersbolagen. Det finns ocksåandra egenåtgärder, men jag tänkte stanna vid dessa.Ni har sett att vi har tagit fram en rekommendation om fondbolagensägarutövande, som vi presenterade . Enligt den ska allafondbolag som är medlemmar i ha en ägarpolicy, ochden ska offentliggöras. Ungefär hälften av våra medlemmar - vi har 33 med-lemmar - hade ägarpolicy redan tidigare. Man hade kommit olika långt, ochman har varit olika aktiv. Man har också olika förutsättningar beroende påhur stora fonderna är. ska alla ha en policy.Det är upp till varje fondbolag att utforma sin ägarpolicy. Samtliga skaockså ha en namngiven kontaktperson i ägarfrågor. Vi kommer på förening-enshemsida att publicera alla namnen och ange hur man kan få kontakt med dessapersoner. Det ska finnas länkar direkt till respektivefondbolags ägarpolicy.Ett fondbolag kan i och för sig i sin ägarpolicy bestämma sig för att intevara så aktiv. Jag vet inte om något fondbolag kommer att bestämma sig fördet. Det kommer i så fall att vara något av de allra minsta. Men jag ärhelt övertygad om att rekommendationen från föreningen sammantaget innebärett ökat engagemang från fondbolagens sida när det gäller ägarfrågor. Viser det som en konsumentupplysningsfråga. De fondsparare som tycker att detär viktigt att också ta del av fondbolagens handlingsplaner i dessa frågorska hitta dem och ta med den informationen i sitt val av fondbolag ochfonder.Vi har också vad beträffar öppen redovisning sagt att det inte bara gällerägarpolicyn utan också motiven bakom beslut i viktigare frågor. Det är oftanär det gäller sådant som frågorna kommer, och det är av stor vikt attredovisa sina ställningstaganden.Slutligen vill jag också nämna att vi nu arbetar med att få fram förenkladinformation. Vi har en arbetsgrupp som jobbar med detta. Det kom en rapportfrån , där man efterfrågade förenklad informa-tion till fondspararna. Vi delar uppfattningen att problemet medinformation till fondspararna inte är att man inte får information. Man fårså mycket att man inte ser det allra väsentligaste. Man drunknar iinformation.Det passar väldigt bra att kraftsamla kring detta i samband med att EU hartagit beslut om förenklade prospekt. Jag ser väldigt mycket fram emot deförenklade prospekten. Vi får se vilket namn de får. Eventuellt kommer deatt kallas fondfaktablad i vårt land. Sådana blad ska man ge ut på ettenhetligt sätt för alla . Man ska informera om det viktigastevad gäller varje fond. Det handlar om placeringsinriktning. Det handlar omriskprofil, osv.När man ska berätta om risk ska man göra det med vanliga ord och inte såmånga facktermer. Man ska också visa avkastningen omfonden har funnits så . Genom att kunden ser variationerna över årenfår han eller hon en bra bild av om det är en aktiefond med hög risk där av-kastningen varierar mycket eller om det exempelvis är en korträntefond meden avkastning som i stort sett är oförändrad till år.Vår europeiska organisation arbetar fram en mall som snart är klaroch som vi ska anpassa till svenska förhållanden. Det handlar om översätt-ning, men det handlar också om att få ett språk som gör att det blir enkelt.I det sammanhanget vill jag också nämna begreppen totalkostnadsandel ochkostnadsredovisning. Finansinspektionen nämnde i sin rapport att man tyckteatt vi skulle se över det. Vi vill gärna göra det i samband med att deförenklade prospekten kommer. Vi är ensamma i världen om begreppet total-kostnadsandel. Man använder sig av total expense ratio i andra länder, mendet skiljer sig från vårt mått på så sätt att man inte har medcourtagekostna-derna.I alla andra länder tycker man att det är förvirrande och vilseledande attgöra som vi har gjort. Man kommer alltså inte att välja vårt mått. Eftersomdet ska vara enhetlig information i är det viktigt att vi har sammamått som de övriga länderna.Däremot ska fondbolagen redovisa courtagekostnaderna enligt våra riktlinjeri årsredovisningar, och det vill vi naturligtvis att man ska fortsätta med.Det är frågor som vi vill återkomma till.Lars-Erik Forsgårdh: Även vi i Aktiespararna vill välkomna finansutskottetsinitiativ till hearing eller orientering. Vi tycker att det är bra attpolitikerna och nu intresserar sig mycket förkonsumentaspekterna av sparandet. Låt mig säga att vi inte är bortskämdamed det.Aktiespararna är den enda konsumentorganisationen på aktiemarknaden. Vi haren motsvarighet i som kallas för Euroshareholders, som består avett antal aktiesparorganisationer av vår typ - dock icke tillnärmelsevis såstora som vår - från en del, men inte alla, EU-länder.Vi har 154 lokalavdelningar runtom i landet och totalt 115 000 individuellamedlemmar. Vår verksamhetsidé säger att vi är en oberoende intresseorgani-sation för enskilda som sparar i aktier, aktiefonder och andraaktierelaterade instrument.Vi har som övergripande uppgift att försöka verka för bästa möjliga förut-sättningar för våra medlemmars aktiesparande, och vi gör det på tre sätt.Vi gör det dels genom att verka för en bra sparmiljö, dels genom attutbilda och informera våra medlemmar för att de ska bli mer kompetenta närdet gäller att fatta beslut om och genomföra sina aktieaffärer, dels genomatt ge medlem-marna unika och billiga till småspararen anpassadeaktiehandelstjänster.Jag är rädd för att jag kommer att låta negativ när jag går in på övervak-ningen av aktiemarknaden. Men som VD i Aktiespararna, i OM:sstyrelse och i börsstyrelsen har givit mig den uppfattningen attväldigt mycket kan bli oerhört mycket bättre på denna marknad.