bet · GQ01MJU2 · 2002-12-05 00:00:00 — Motionärerna anför attbehovet av forskning och utveckling inomskogssektorn är stort, och forskningen börinriktas mot bl.a. svampangrepp ochträmaterialens användningsområden.Motionärerna i motion MJ464 (c, mp) begäratt basresurser tilldelas (yrkande 2). I motion MJ487 (c) påtalasbehovet av att bredda och öka forskningen omekologiskt lantbruk. Mot den bakgrunden börStiftelsen tilldelas ettbasanslag för sin forskning, och resursernatill forskning om ekologiskt jordbruk börökas för att göra ett sådant anslag möjligt(yrkande 28).Enligt motion MJ340 (s) bör skogsforskningoch forskning om svampsjukdomen Gremmeniellaprioriteras. I motion MJ469 (s) framhålls attmedel liksom tidigare bör anslås tillkollektiv forskning för grönytesektorn ochfritidsodlingen. Dessa medel bör fullt utkomma berörda organisationer till del ellerutnyttjas på annat sätt i samråd med dessaorganisationer (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som finner regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget väl avvägt,tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionerna Fi232 (fp) yrkande 21, MJ422 (fp)yrkande 20 och MJ447 (c), samtliga i berördadelar. Utskottet tillstyrker vidare detbemyndigande som regeringen föreslår.När det gäller den ekologiska forskningen istort vill utskottet erinra om sin i ettflertal sammanhang framförda syn påjordbruket och trädgårdsnäringen som centralanäringar i ett hållbart samhälle.Konsumenternas intresse för miljöhänsyn,etiska värden, livsmedelssäkerhet och globallivsmedelsförsörjning ökar och kommer attalltmer förändra dagens marknadssituation.Därmed växer också behovet av kunskaper somhar betydelse för omställningen av samhällettill en ekologiskt hållbar utveckling.Det föreligger således inte någongrundläggande skillnad mellan utskottet ochmotionärerna i motionerna MJ464 (c, mp) ochMJ487 (c) när det gäller uppfattningen om denekologiska odlingens betydelse föromställningen av samhället till en ekologiskthållbar utveckling, en uppfattning som senastkom till uttryck i samband med behandlingenav budgetpropositionen för , därutskottet redogjorde för de senaste årenssatsningar på forskning om ekologiskproduktion (bet. 2001/02:MJU2). I 2000 årsekonomiska vårproposition (prop.1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20)föreslogs i tilläggsbudgeten en ökning avdåvarande anslag om 15 miljoner kronorför forskning om ekologisk produktion. Isamma proposition föreslogs att 35 miljonerkronor skallavsättas för samma ändamål. Bakgrunden ärriksdagens ambition att den ekologiskt odladearealen bör fördubblas till till år 2005samt att den ekologiska animalieproduktionenbör öka. I enlighet med sitt uttalande ibudgetpropositionen för harregeringen gett Formas i uppdrag att planeraoch genomföra ett forskningsprogram förekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktionför perioden 20012003 med målet att skapaförutsättningar för att uppnå såvälriksdagens ambition som ambitionen att deövergripande miljökvalitetsmålen kan nås inomen generation. Enligt utskottets mening börprogrammets resultat kunna utgöra värdefullakunskapsunderlag för såväl den ekologiska somför den konventionella produktionensutveckling. När det gäller frågan om medelför forskning om ekologisk odling får det,som utskottet även anför ovan, anses vara enuppgift för i första hand forskningsrådet attfördela medel till olika forskningsprojekt.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna MJ464 (c, mp) yrkande 2 och MJ487(c) yrkande 28 i den mån de inte kan ansestillgodosedda.I samband med behandlingen avbudgetpropositionen för (bet.2001/02:MJU2) redogjorde utskottet för denforskning om Gremmeniella Abietina sombedrivs vid den skogsvetenskapliga fakultetenvid SLU, där ett forskningsprojekt arbetarmed kartläggning och övervakning avutbredningen av Gremmeniella. Därefter syftarprojektet till ökade kunskaper om bl.a.samspelet mellan miljö ochsjukdomsutveckling, trädens försvarssystemmot svampangrepp, insekter m.m. samt val avplantmaterial. Enligt vad utskottet inhämtatfortskrider projektet vad beträffarkartläggning och övervakning, och forskninghar inletts på de områden som anges ovan. redogjort för tidigare i dettabetänkande arbetar medövervakning av sjukdomens utbredning bl.a.genom satellitövervakning och enkäter tillskogsägare. När det gäller yrkandet i motionMJ340 (s) om prioritering av denna forskningfår det emellertid anses ankomma påforskningsrådet att inom ramen förforskningsprogrammet fördela medel till olikaforskningsprojekt. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen.Utskottet instämmer fullt ut i desynpunkter som framförs i motion MJ469 (s) omfritidsodlingens värde för människors hälsaoch rekreation och om de gröna miljöernasbetydelse såväl från folkhälsosynpunkt somför bevarande av biologisk mångfald. När detgäller frågan om medel till forskning omgrönytesektorn och fritidsodlingen villutskottet erinra om sitt uttalande våren 1993med anledning av ett liknande motionsyrkande(bet. 1992/93:JoU20). Utskottet konstateradedå att mycket av den forskning som bedrivsvid SLU även kommer fritidsodlarna till del,men med hänsyn till odlingens speciella behovvar det enligt utskottets mening av stor viktatt de informationskanaler som finns mellanforskning och praktik kan bibehållas ochutvecklas. Utskottet ansåg det vidare varaett samhällsintresse att de berördaorganisationerna erhåller en väsentlig del avde föreslagna medlen och att det skapasförutsättningar för en fortsatt informations-och rådgivningsverksamhet inomhemträdgårdsområdet. Detta uttalandeupprepades av utskottet (bet.2000/01:MJU7). Utskottet, varsställningstagande kvarstår, vill erinra omatt Movium sekretariatet för den yttremiljön, Fritidsodlingens riksorganisation ochStiftelsen erhållerca för dessaändamål. Medlen, som ursprungligenadministrerades av dåvarande Skogs- ochjordbrukets forskningsråd (), beviljasnumera av Formas. Med det anförda föreslårutskottet att motionen i denna del lämnasutan vidare åtgärd.26:2 Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademienUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom medelstilldelning under anslaget 26:2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Förändring av ersättningen förproduktionsbortfall videpizootiutbrott (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1.Därmed bifaller motion2002/03:MJ487 yrkande 26.StällningstagandeNär fattade beslut om en nyepizootilag (1999:657) tillstyrkteCenterpartiet regeringens lagförslag men varsamtidigt kritiskt till att ersättningen förproduktionsbortfall vid epizootiutbrottreducerades till . Enligt min meninginnebär den minskade ersättningen risk föratt icke seriösa lantbrukare försöker döljasjuklighet hos sina djur. Det vore enligt minmening mer korrekt att utformaersättningsreglerna så att förebyggandearbete stimuleras. Som anförs i motion MJ487(c) bör ersättningsnivåerna vara beroende avom djurägaren är ansluten till ettkontrollprogram. I det fall en besättningingår i ett frivilligt kontrollprogram börersättningen för produktionsbortfall utgå med100 %. För de djurägare som däremot väljeratt stå utanför frivilliga kontrollprogrambör ersättningen sänkas till av denkostnad eller förlust som bortfallet medför.Härigenom premieras på ett tydligt sättförebyggande djurhälsovård. Regeringen böråterkomma till med förslag omlagändring i enlighet med motionen i dennadel. Detta bör ges regeringen till känna.2. Utbildning och forskning inomjordbruks- och livsmedelsområdet(punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2.Därmed bifaller motion2002/03:MJ424 yrkande 20 och avslårmotionerna 2002/03:MJ421 yrkande 2 och2002/03:MJ487 yrkandena 27 och 33.StällningstagandeVid FN:s konferens för miljö och utvecklingår förband sig i-länderna att utvecklahållbara produktions- och konsumtionsmönster.Mot denna bakgrund måste forskning om ochutveckling av ett resurs- och energieffektivtjordbruk ges hög prioritet. Kunskaperna inomekonomi för lantbruks- ochlivsmedelssektorerna utvecklas enligt minmening bäst genom kraftfull forskning pådessa områden. För att denna forskning skallge ett för optimalt resultat krävsförstärkning av resurserna inom området. VidSveriges finns i dagmycket god kompetens inom såväl livsmedels-som lantbruksekonomi. Rätt använd kan dennakompetens utvecklas ytterligare inom områdensom är värdefulla för svensklivsmedelsproduktion. Detta bör gesregeringen till känna.3. Utbildning och forskning inomjordbruks- och livsmedelsområdet(punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.Därmed bifaller motionerna2002/03:MJ421 yrkande 2 och 2002/03:MJ487yrkandena 27 och 33 samt avslår motion2002/03:MJ424 yrkande 20.StällningstagandeSom anförs i motion MJ487 (c) är forskningoch utveckling på livsmedelsområdet avstörsta vikt när det gäller att ta fram nyaprodukter och bibehålla höglivsmedelssäkerhet, och ambitionen måste varaatt skall vara världsledande på dessaområden. Detta är ett ansvar för såväl statensom näringen. Genom följande åtgärder kanenligt min mening detta arbete främjas. Enfond bör inrättas för småskaliglivsmedelsförädling och en mångfald avforskningsinriktningar såsom ekologisktjordbruk, trädgårdsproduktion och nya grödorbör främjas. Vidare bör naturbruksskolornasroll för de gröna näringarna stödjas ochutvecklas. Även EU:s insatser inom jordbruks-och livsmedelsforskningen bör förstärkasliksom resurserna till forskning ombioteknik.Det förekommer delade meningar blandforskarna när det gäller beteendenoch behov, och framhåller isin rapport om pälsfarmning vikten avytterligare forskning för att pälsfarmningenskall kunna tillgodose grundläggandebehov enligt 4 § djurskyddslagen (1988:534).Mot bakgrund härav ansluter jag mig tillmotion MJ487 (c) om behovet av utökadforskning på detta område.Det förmodligen största hotet motbiodlingen är varroakvalstrets utbredning.Även andra sjukdomar kan slå ut helabisamhällen och t.o.m. bigårdar. Som anförs imotion MJ421 (c) är det av vikt attprioritera forskning som syftar till att heltbefria bin från kvalster.Vad ovan anförts bör ges regeringen tillkänna.4. Säkerställande av den norrländskajordbruksforskningen (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4.Därmed bifaller motion2002/03:MJ389 och avslår motion2002/03:MJ407.StällningstagandeSedan lång tid bedriver Institutionen förnorrländsk jordbruksvetenskap (NJV) vid SLU iUmeå forskning inom jordbruks- ochträdgårdsodlingen för nordliga områden, ochinstitutionen utgör en viktig resurs förjordbruks- och trädgårdsnäringen i norraSverige. I det ökande öst/västliga samarbetetinnebär en framgångsrik forskning medinriktning på uthålligt jord- ochträdgårdsbruk i nordliga områden en storfördel för vårt land, och NJV är en viktigpartner när det gäller utvecklingen avlandsbygden i nordvästra . För attinstitutionen skall kunna bibehålla sinkompetens fordras en långsiktig finansieringpå tillräckligt hög nivå. Detta bör gesregeringen till känna.5. Finansiering av ekologisk forskningvid (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5.Därmed bifaller motionerna2002/03:MJ464 yrkande 2 och 2002/03:MJ487yrkande 28.StällningstagandeVid Stiftelsen BiodynamiskaForskningsinstitutet i bedrivs sedan1950-talet forskning som är banbrytande förden ekologiska odlingen i . Forskningenbygger på grundläggande ekologiska principer,dvs. kretslopp, förnyelsebar energi och vårdav den biologiska mångfalden, och syftar tilluthållig försörjning av livsmedel med högnäringskvalitet. Enligt vår mening ärmångfald en förutsättning för en positivutveckling inom all forskning. Det fortsattaarbetet vid institutet begränsas emellertidav brist på ekonomiska medel för basresurser.Som anförs i motionerna MJ464 (c, mp) ochMJ487 (c) bör sådana resurser den på lika villkor skallkunna konkurrera med universitetsanknutnaforskningsinstitut om tillgängliga medel.Detta bör ges regeringen till känna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringar (punkt 1)av Per (), ()och ().Miljö- och jordbruksutskottet har underberedningen av detta betänkande arbetat underförutsättningen att en riksdagsmajoritetbestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4december 2002 har fastställt ekonomiska ramarför de olika utgiftsområdena i den statligabudgeten och en beräkning av statensinkomster avseende 2003 samt beslutat ompreliminära utgiftstak för år 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktningav den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Ett övergripande mål för denekonomiska politiken bör vara att möjliggöraökad tillväxt. Då måste utgiftskvoten sänkas.För detta krävs bland annat en moderniseradarbetsmarknad, avregleringar, sänkta skatteroch lägre offentliga utgifter. Antaletsjukskrivna och förtidspensionerade måsteminskas genom att sjukvård och rehabiliteringförbättras.Våra förslag syftar också till att skapaförutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande . Vivill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genomen större enskild sektor och ett starkarecivilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den socialatryggheten ökar också i andra bemärkelsergenom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att välja bidrarbåde till mångfald, en bättre kvalitet och enstörre trygghet. De enskilda människorna fårett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växlingfrån subventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation.Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra deuppgifter som måste vara gemensamma.Avsevärda resurser tillförs till exempel föratt bryta den ökade sjukfrånvaron och deökande förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ med våra förslagtill utgiftstak, anslagsfördelning ochskatteförändringar bör ses som en helhetdär inte någon eller några delar kan brytasut och behandlas isolerat från de andra. Dåriksdagens majoritet beslutatom ramar för de olika utgiftsområdena ienlighet med finansutskottets förslag ochdärmed valt en annan inriktning av poltiken,deltar vi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 23.I proposition En ny djurskyddsmyndighet(prop. 2001/02:189, bet. 2002/03:MJU5)uttalar regeringen sin avsikt att inrätta endjurskyddsmyndighet. För ändamålet föreslås ibudgetpropositionen att anvisasför . Eftersom vi anser att det inteär fler myndigheter men bättre tillsyn sombehövs för ett förbättrat djurskydd motsättervi oss inrättandet av en sådan myndighet. Viavstyrker därför regeringens begäran om medelför ändamålet.Jordbruksverket har ansvar för bl.a.administration av EU:s jordbrukspolitik ochansvarar vidare för tillämpningen av reglernaför den svenska livsmedelsproduktionen.Djurskyddstillsynen behöver förstärkas. Vianslår därför utöver regeringensförslag till för attförstärka detta angelägna arbete.Livsmedelsverket skall i konsumenternasintresse verka för säkra livsmedel av godkvalitet. Regeringen föreslår attLivsmedelsverkets anslag skall ökas med för bl.a. en central kontroll avgenetiskt modifierade livsmedel.Livsmedelsverket har redan det övergripandeansvaret för att livsmedlen är säkra. Vianser inte att det behövs ett särskilt anslagför kontroll av genetiskt modifieradelivsmedel. Vi anslår i stället 3 000 000 krför att förstärka och förbättralivsmedelstillsynen. Anslaget tillLivsmedelsverket bör minskas med 2 000 000 krjämfört med regeringens förslag. Iförhållande till utskottets förslag blir deten minskning med 12 000 000 kr.Verksamheten vid omfattar analyser och utredningarinom det jordbrukspolitiska området. Liknandeverksamhet bedrivs även inom Jordbruksverket.Det förefaller inte optimalt ur ettresursperspektiv med den här typen avöverlappande verksamhet. Vi föreslår därföratt anslag 43:13 halveras för attdärefter fasas ut. Anslaget för börsåledes minskas med jämfört medregeringens förslag.Regeringen anslår för 19 351 000 krför att bl.a. främja användningen avekologiska livsmedel inom storhushåll ochoffentlig sektor. Vi anser att det inte ärstatens uppgift att marknadsföra ochstimulera konsumtion av en viss typ avlivsmedel. Detta sköts bäst av marknadensaktörer, utan statlig inblandning. Anslagetbör minskas med jämfört medregeringens förslag.Regeringen föreslår att skatten påhandelsgödselns kväveinnehåll och de s.k.bekämpningsmedelsavgifterna skall återförastill näringen i någon form. Detta utlovadesredan i regeringsförklaringen ,och ännu har ingenting återbetalats. Vi anseratt regeringen går en krånglig omväg när deförst tar ut dessa skatter för att sedandelvis återföra dem. Vi föreslår i ställetatt skatten på handelsgödselns kväveinnehållhelt tas bort. När det gällerbekämpningsmedelsavgifterna anser vi det varariktigt att ha dem kvar men att de böråterföras till näringen i form av rådgivning,utbildning och forskning. Eftersom vi anseratt skatt på kväve inte skall tas ut anser viatt återföringen till jordbruket skall minskamed motsvarande summa. Anslaget bör därförminskas med jämfört medregeringens förslag.2. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringar (punkt 1)av () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år2003 innebär i sina huvuddrag sänkta skatterpå arbete och företagande som syftar till attuppnå en långsiktig och uthållig tillväxt.Det syftar också till en mera rättvisskattepolitik för bl.a. barnfamiljer. Vårautgiftsökningar avser främst bistånd,utbildning, vård och omsorg, förbättringarför handikappade, åtgärder mot ohälsan samtsatsningar på miljö och rättssäkerhet.Vårt förslag till utgiftsram förutgiftsområde 23 har emellertid avslagits ibudgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det intemeningsfullt att delta i fördelningen påanslag inom utgiftsområde 23. I det följanderedovisas i sammanfattning innehållet i vårtbudgetförslag för utgiftsområde 23.Utgångspunkten för jordbruks-och livsmedelspolitik är både företags- ochkonsumentperspektivet. Jordbrukaren måste fåen tydligare ställning som företagare ochjordbruket skall i större utsträckningbetraktas som likställt med andra näringar.Det naturligaste torde vara attjordbruksfrågorna hanteras avnäringsutskottet samt att livsmedelspolitikenhanteras som konsumentfrågor. Vi vill ocksåinföra ett konsumentdepartement. Livskraftigajord- och skogsbruk är tillsammans med godakommunikationer förutsättningen för enlevande landsbygd med lönsamma företag.Folkpartiet anser att det är viktigt att viökar insatserna inom området djurskydd. Vivill särskilt peka på vikten av en fullgodkontroll av efterlevandet av lagar ochförordningar. Framför allt behövs en godtillsyn av djurtransporter. För att minimeradjurtransporter anser attregelverket bör ändras för att underlättaetablering av småskaliga slakterier.Folkpartiet vill dessutom införa krav påutbildning för kommunensdjurskyddsinspektörer. satsardärför mer än regeringen pååtgärder inom djurskydd och djurhälsovård(anslag 42:3).Ett annat område där utökad kontroll ärviktig är inom livsmedelssäkerheten. Densvenska livsmedelskontrollen behöver skärpasoch bli mer likvärdig över hela landet. Dettaär inte bara en fråga om konsumentskydd utanockså en rättvisefråga mellan företagarna ibranschen som måste ha samma regler och kravpå sig oberoende av i vilken kommun deverkar. Allt annat snedvrider konkurrensen.Livsmedelspolitiken måste baseras påprinciperna om öppenhet, spårbarhet,redlighet och renlighet. Dessa principer ärförutsättningarna för en fungerandemarknadsekonomi, där varje medborgare gesrätten till ett välinformerat val, men därhon får ta ansvar för den mat hon väljer attäta. Märkningen av samtliga foder- ochlivsmedelsprodukter måste vara fullgod.Folkpartiet anser att en nationelllivsmedelssäkerhetsmyndighet bör ha det fullaansvaret från jord till bord med denövergripande målsättningen: god folkhälsa ochrimligt trygga konsumenter som kan fatta egnavälgrundande beslut. Det betyder en kontrollav absolut alla inblandade parter, striktaegenkontrollprogram och en identisk kontrollöver hela landet. Därför ökar Folkpartietanslagen till livsmedelskontrollen ochavsätter ytterligare tillLivsmedelsverket (anslag 43:12).Den liberala forskningspolitiken påjordbruks- och livsmedelsområdet skiljer siginte i grund från den politik vi har på andraforskningsområden. Vi tror att det är av storvikt att stärka den enskilda forskarens friaställning. Detta är ett av skälen till att vivill öka fakultetsanslagen till SLU med12 utöver regeringens förslag,dvs. mer än vad utskottetföreslår. Vidare anser vi att Formas ävenskall ta ett ansvar för denlivsmedelstekniska forskningen och ökaderesurser för för miljö,areella näringar och samhällsbyggande med (anslag 26:1). Vi anser däremotatt besparingar bör göras på med (anslag 43:1)och på med (anslag 43:8). Framför allt bör dessa verkkunna öka sin finansiering via externaintäkter. Slutligen anser vi att besparingarpå hela anslaget 44:6 Återföring av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. börgöras eller med andra ord med 420 000 000 kr.Eftersom det är tillsatt en utredning medavsikt att göra en översyn av skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel avvaktarFolkpartiet utredningens betänkande.Folkpartiet följer dessutom deprojekt som genomförs avseendeväxtodlingsbalans vilket mer handlar om ettsystem för att beskatta skadliga utsläpp.3. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutandenäringar (punkt 1)av ().Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktningav den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken än den regeringen och dessstödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tarsikte på att långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturellareformer för minskad ohälsa, förbättradlönebildning och strategiska skattesänkningarpå arbete och sparande. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skakunna öka i en sådan utsträckning attvälfärden tryggas för alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, sommåste göras mer flexibel och där den kraftigtökande sjukfrånvaron måste mötas med enförbättrad arbetsmiljö och rehabilitering.Det handlar om skatterna på arbete ochföretagande som måste sänkas och på siktanpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det handlar om det svenskakonkurrenstrycket som måste förbättras.Vidare måste den offentliga sektorn förnyasför att bättre möta konsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalenskompetens och idéer.