bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — bifaller därmed motion2002/03:Ub429 yrkande 19.StällningstagandeCenterpartiet anser att studieförbunden bör tillföras 5 000platser genom en omfördelning av det totalaantalet årsstudieplatser inom det nya statsbidraget tillkommunal vuxenutbildning. Bidraget är beräknat till ca 46 500platser. Av dessa platser har beräknats att ett statsbidragmotsvarande drygt 7 000 årsstudieplatser skall gå tillfolkhögskolan. Dessa bör således utökas med 5 000 platser.13.Principer för resursfördelning till grundläggandehögskoleutbildning (punkt 13) - m, fp, kdav (), i (m), IngerDavidson (kd), Per (), () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub448 yrkande 5,2002/03:Ub486 yrkande 8,2002/03:N305 yrkande 4 och2002/03:N397 yrkande 16,bifaller delvis motionerna2002/03:Ub323 yrkande 1 och2002/03:Fi231 yrkande 14 i denna deloch avslår motionerna2002/03:Ub378,2002/03:Ub429 yrkande 3,2002/03:Ub450 och2002/03:Ub524.StällningstagandeStatens politik på högskoleområdet har ibland prägeln avregionalpolitik, där studenternas önskemål ochundervisningens och forskningens kvalitet får stå tillbaka.Vi anser att resursfördelningen till grundutbildningen måsteutgå från studenternas egna val både av utbildning och avlärosäte. Sökandetrycket skall alltså tillmätas storbetydelse, vilket inte är fallet i dag.14.Dimensionering och lokalisering av utbildning inomvårdområdet (punkt 15) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:So509 yrkande 7och avslår motionerna2002/03:Ub242,2002/03:Ub403,2002/03:Ub407 och2002/03:Ub428.StällningstagandeBehovet av att rekonstruera hälso- och sjukvården, utvecklaäldreomsorgen och återställa personalens framtidstro ocharbetsglädje måste beaktas särskilt under de närmaste åren.För att möta behoven måste fler utbildningsplatser skapas förbåde läkar- och sjuksköterskeprogrammen och inomgymnasieskolans omvårdnadsprogram. anserockså att sökandetrycket skall tillmätas stor betydelse vidresursfördelningen inom högskolan. var söktrycket förläkarutbildningen enligt VHS så stort att det på en dellärosäten inte ens har räckt med maxpoäng för att komma in.Lotten avgjorde vem bland de sökande som skulle få bliläkare. En sådan ordning är orimlig, och platstilldelningentill läkarutbildningen måste öka för att bättre svara motsöktrycket.15.Utbildning av speciallärare (punkt 16) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub214 yrkande 9och bifaller delvis motion2002/03:Ub239 yrkande 6.StällningstagandeDen "förnyade" lärarutbildning som beslutade sedan innebär att kravet på lärarnas ämneskunskapminskar, vilket är ett huvudskäl till att vi moderatermotsatte oss reformen. Den modell för att förse skolan medspeciallärare som utskottsmajoriteten anvisar är ingenlösning. Den rådande bristen på speciallärare måste tas påallvar. Det behövs också en betydande utbildning ochrekrytering av specialpedagoger , och dessamåste ges större möjligheter att utveckla egna verksamheter.16.Utbildning av speciallärare (punkt 16) - fp, kdav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub239 yrkande 6och bifaller delvis motion2002/03:Ub214 yrkande 9.StällningstagandeDet är mycket olyckligt att utbildningen av speciallärare,med inriktning på att undervisa enskilt eller i grupp, harupphört. Påbyggnadsutbildningen till specialpedagogexamen ärinriktad inte i första hand på att hjälpa elever enskilteller i mindre grupp, utan att på att vara ett stöd för deandra lärarna på skolan. Vi anser att det börstartas en ordentlig speciallärarutbildning med det tydligasyftet att kunna hjälpa elever med särskilt behov av stöd,enskilt eller i mindre grupp.17.Utbildning av lärare i teckenspråk (punkt 17) - kd,cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub372 yrkandena 1 och 2,bifaller delvis motion2002/03:Ub230 yrkande 1och avslår motion2002/03:Ub230 yrkande 2.StällningstagandeTeckenspråket är erkänt som dövas första språk, och det äräven erkänt som ett språk bland andra som kan läsas igrundskola och gymnasieskola. Det innebär att staten bör hahela ansvaret för utbildningen av de lärare som skallundervisa i teckenspråk. Ett stort problem i ärbristen på, eller snarare avsaknaden av, en adekvatteckenspråkslärarutbildning. Det krävs krafttag för atttillgängligheten i samhället för döva skall förbättras.Staten bör enligt vår mening vidta åtgärder för att ökaantalet utbildade teckenspråkslärare och gekompetensutveckling åt de många outbildade lärare somundervisar hörande elever i teckenspråk.18.Kompletteringsutbildning för utländska akademiker(punkt 20) - m, fp, kdav (), i (m), IngerDavidson (kd), Per (), () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:A207 yrkande 4och bifaller delvis motion2002/03:Ub547.StällningstagandeDet är ett allvarligt missförhållande att så många akademikermed utländsk utbildning går arbetslösa, städar eller kör taxii stället för att utöva sina yrken här. Det som behövs,förutom en förändring av attityderna hos svenska myndigheter,är en mångfald av korta och intensiva högskoleutbildningarsom direkt underlättar dessa akademikers inträde i detsvenska yrkeslivet. Sådana saknas alltjämt, vilket vi anseroförsvarligt.19.Doktorandtjänster (punkt 24) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub489 yrkandena 21 och 22.StällningstagandeGrundtanken i den reform av forskarutbildningen somgenomfördes var riktig, nämligen att allaforskarstuderande skall ha en rimlig social situation. Likvälkvarstår en mängd praktiska problem i form av faktiskaanställningsstopp och olika försök vid många lärosäten attkomma undan regelverket. För att komma till rätta medproblemen är det viktigt att resurser satsas på att omvandlautbildningsbidrag till doktorandtjänster. Detta är avsärskilt stor vikt inom humaniora och samhällsvetenskap, därproblemen är störst . Satsningar pådoktorandtjänster är viktiga för att långsiktigt skapa bättrevillkor för forskningen och ge doktoranden bättre ekonomiskavillkor och ökad social trygghet. Forskarstuderande skallinte behöva ha stipendier som huvudsaklig inkomstkälla. Detär viktigt att alla berörda respekterar regeringens förbudmot att använda statsmedel till stipendier.20.Kravet på full kostnadstäckning (punkt 26) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub278.StällningstagandeCancerfonden, som är en ideell organisation med brettfolkligt stöd, är huvudfinansiär av cancerforskningen iSverige. Genom en rad initiativ harCancerfonden bidragit till att svensk cancerforskning påflera områden blivit världsledande. Enligt en flerårig praxishar universitet och högskolor tidigare inte debiteratCancerfonden lokalkostnader för de projekt som fondenfinansierar. Ett påslag på på anslagen, för att täcka demerkostnader som universiteten har t.ex. för administration,har accepterats av fonden som rimligt, men de ytterligarehöjningar av påslaget som krävs innebär för Cancerfondenatt forskningsprojekt av betydande omfattning inte kommer attkunna finansieras. Påslaget bör därför fortsatt stanna vid , och undantaget för lokalkostnader bör bestå.21.Fristående högskolor (punkt 29) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub558 yrkande 25.StällningstagandeUtvecklingen vid och Högskolan iJönköping, som frigjordes från staten och ombildades tillstiftelser , har varit utomordentligt positiv. Vianser att man bör gå vidare och avsätta år2005 för att upprätta ytterligare två fristående universitet.22.Inrättande av ett oberoende kvalitetsinstitut förden högre utbildningen m.m. (punkt 31) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub323 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeHögskoleverkets ställning som ämbetsverk under regeringen kani längden försvaga verkets möjligheter att bedriva ensjälvständig granskning av kvaliteten vid landets universitetoch högskolor. Den viktigaste utvärderingen av de svenskaläroanstalternas insatser, nämligen av deras förmåga attbedriva en för studenterna högkvalitativ utbildning, måste istället utövas av andra institutioner, vilkas arbete interiskerar att politiseras. Man bör överväga att bryta utkvalitetsgranskningen ur och placera den i ensjälvständig institution, ett oberoende kvalitetsinstitututom räckhåll för politisk och ekonomisk styrning frånregeringen. Institutet bör bestå av representanter förämnesområden, discipliner och vetenskapliga tidskrifter.Högskoleverkets roll bör renodlas till renmyndighetsutövning. Verket skall t.ex., liksom , kunna drain examensrättigheter för utbildningar som inte upprätthållerkvalitetskraven.23.Granskning av kvalitetsarbetet inom Sverigesnätuniversitets distansutbildning m.m. (punkt 32) -vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub312 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeFör närvarande saknas utvärderingar av kvaliteten på dedistansburna kurser som ges via nätuniversitet.Högskoleverket bör därför få i uppdrag att särskilt granskakvalitetsarbetet inom distansutbildningen. Det är ocksåviktigt att studenternas inflytande på distansutbildningarnahåller en tillräckligt hög nivå. En del av de extraresurserna till distansutbildningen bör användas för attsäkerställa detta.24.Omprövning av Centrala roll(punkt 33) - m, fp, kdav (), i (m), IngerDavidson (kd), Per (), () och AnnaIbrisagic (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna2002/03:Ub338 yrkande 1 och2002/03:Ub452 yrkande 9samt bifaller delvis motion2002/03:Ub297 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att det nu är hög tid att göra en omprövning avCentrala () roll. Myndighetens defacto-monopol på studielånsmarknaden måste brytas ochverksamheten konkurrensutsättas. CSN har visat tydliga provpå att inte kunna sköta sitt uppdrag. Handläggningstiderna ärför långa, och det är inte realistiskt för studenten attförsöka sköta kontakterna med myndigheten per telefon.Studielånsmarknaden måste öppnas för verklig konkurrens frånbanker och andra finansiella institut. På så sätt kaneffektiviteten i administrationen av studielånen främjas,liksom graden av service gentemot studenterna. I ett systemmed en friare studielånsmarknad kommer det dock fortfarandeatt finnas behov av en statlig myndighet som fattar beslut omvilka personer som har rätt att omfattas av den offentligastudiefinansieringen. Staten bör också fortsättningsvis varagarant för lånen.25. Införande av en s.k. omvänd straffavgift förCentrala (punkt 34) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub338 yrkande 2.StällningstagandeEffektiviteten i administrationen av studielånen måsteomedelbart skärpas. Vi anser att det skall införas enskyldighet för att betalastraffavgift till studenter som inte får sina studiemedel itid, t.ex. på grund av långa handläggningstider eller annatbyråkratiskt krångel. En sådan straffavgift skall ocksåutbetalas om studenten inte får information eller svar påansökan inom en viss tid.26.Utredning om konsekvenserna av obalansen imedelstilldelning mellan olika vetenskapsområdenm.m. (punkt 35) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub449 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeKristdemokraterna kan inte acceptera en resursfördelning somså ensidigt som dagens premierar forskning inom teknik ochnaturvetenskap. Ett exempel på detta är fördelningen avforskningsresurserna inom . Den humanistiskaoch medicinska forskningen måste uppvärderas. Forskning inomhumaniora, kring människan, är av avgörande betydelse församhällsutvecklingen, även om värdet av forskningen är svårtatt mäta i ekonomiska termer. Det är kunskap inom humaniorasom är resonansbotten till vårt samhälles värdegrund.Kristdemokraterna anser också att den medicinska merpatientnära forskningen är satt på undantag. En utredning börtillsättas om konsekvenserna av obalansen i medelstilldelningmellan olika vetenskapsområden.27.Lättillgänglig information om forskningsresultat(punkt 36) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 36 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:Ub449 yrkande 10.StällningstagandeForskningsresultaten är ofta svårtillgängliga för icke-experter. har till uppgift att informera omsvensk forskning, men informationen har inte nått ut iönskvärd grad. Att t.ex. göra kunskap om teknik mertillgänglig för allmänheten öppnar möjligheter för folkligtdeltagande i debatter och beslut i ett komplicerat teknisktsamhälle. Jag ser det som angeläget att lättillgängliginformation om forskningsresultat presenteras. Denna börrelateras till olika målgrupper beroende på innehåll. Därmedkan kommunikationen mellan forskare och övriga medborgareförbättras.28.Forskning om kvinnors företagande (punkt 44) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 44 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion2002/03:N306 yrkande 18.StällningstagandeDet behövs mer forskning om kvinnors företag och kvinnligaföretagare. Deras historia är nämligen till stor del okänd.Att underlätta för kvinnor att starta företag är viktigt fråntillväxtsynpunkt och för att öka kvinnors självbestämmande.Ett synliggörande av kvinnliga företagare kan komma attinnebära att synen förändras på vem som kan vara företagareoch vad en företagare är.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följandesärskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi yttrandet.1. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för budgetåret (punkt 45) - mav i (m), Per () och AnnaIbrisagic (m).Utbildningsutskottet har under beredningen av dettabetänkande arbetat under förutsättningen att enriksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister den 4 december 2002kommer att fastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning avstatens inkomster avseende 2003 samt besluta om preliminärautgiftstak för år 2004.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken. Ettövergripande mål för den ekonomiska politiken bör vara attmöjliggöra ökad tillväxt. Då måste utgiftskvoten sänkas. Fördetta krävs bl.a. en moderniserad arbetsmarknad,avregleringar, sänkta skatter och lägre offentliga utgifter.Antalet sjukskrivna och förtidspensionerade måste minskasgenom att sjukvård och rehabilitering förbättras.Våra förslag syftar också till att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växande Sverige.Vi vill satsa på en utbildning som ger alla störremöjligheter till ett rikare liv. Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på den ordinariearbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också i andrabemärkelser genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att välja bidrar till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioneroch bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främstlåg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och som har småeller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vislår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra deuppgifter som måste vara gemensamma. Avsevärda resursertillförs t.ex. för att bryta den ökade sjukfrånvaron och deökade förtidspensioneringarna.Vårt budgetalternativ - med våra förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - bör ses som enhelhet där inte någon eller några delar kan brytas ut ochbehandlas isolerat från de andra. Eftersom finansutskottetsmajoritet i sitt förslag till utgiftsramar har valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 16. Våraförslag till anslagsbelopp framgår av bilaga 2 till dettabetänkande.Vi vill att en barnskola införs och reserverar därför 300miljoner kronor för detta ändamål. Vi menar att det finns ettbehov av att stärka förskolebarnens skolförberedelser. Detbör ges möjlighet att förskoleklassen får bilda bas för enutbyggd barnskola med tydliga pedagogiska ambitioner.Barnskolan skall tillsammans med förskoleklassen bilda enegen skolform och således inte vara en del av förskolansbarnomsorg. Den skall vara ett alternativ och komplement tillförskolans verksamhet. Därmed tar vi ställning för att denskolförberedande förskoleverksamheten skall kunna utvecklasutifrån de specifika förutsättningar och möjligheter som småbarn har.Moderaterna anser vidare att en nödvändig åtgärd för attlyfta kvaliteten i skolan är att uppföljning och utvärderingförbättras och blir mer tillgänglig för elever, föräldrar ochpersonal. Av den anledningen reserverar vi föratt bygga upp ett fristående nationellt kvalitetsinstitut medbörjan . Vi beskriver ett sådant organnärmare i en reservation tillsammans med ,och . avvisarregeringens förslag om en ny skolutvecklingsmyndighet. Vårmyndighetsstruktur innebär också att vissa delar avSkolverkets verksamhet flyttas över till det friståendeinstitutet. Tillsynsverksamhet och tillståndsgivning förskolan är kvar hos , och kvarvarandeverksamhet förs samman med Specialpedagogiska institutet.Anslaget för utgår således, ochi stället anvisas sammantaget till Statensskolverk.På grund av att bristen på anpassade läromedel för elevermed handikapp är ett problem föreslår Moderaternaytterligare på anslaget Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med funktionshinder. Närdet gäller anser vi att behovet avstatliga specialskolor är större än vad regeringen anser. Föratt säkerställa hög kvalitet i undervisningen och vidresurscentrum föreslår vi mer än regeringenunder anslaget för Specialskolemyndigheten.Moderaterna avvisar regeringens förslag om Bidrag tillvissa organisationer för uppsökande verksamhet.Under ett nytt anslag, Vuxnas utbildning, anvisas . Medlen överförs dels från utgiftsområde 17, anslag25:1 Bidrag till folkbildningen, dels från Statligt stöd förvuxna, dels från Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning.Under det nya anslaget anvisar vi således medel förutfasningen av , folkhögskolor och kvalificeradyrkesutbildning. Vår anslagsram ger utrymme för en kraftigökning av antalet platser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen. För denna utbildning anslås medelmotsvarande 21 200 platser och förfolkhögskoleutbildningen motsvarande 20 000 platser . Vianser att det är viktigt att alla som vill ha ett arbeteockså skall ha möjligheter att få det. Om detta skall blimöjligt är det nödvändigt att bl.a. kraftigt öka satsningenpå kvalificerad yrkesutbildning. Regeringens satsning harvarit alltför liten.Vi vill inleda en successiv återuppbyggnad av anslagen tillgrundutbildning i högskolan genom att tillföra universitetoch högskolor ökade resurser. Sammanlagt vill vi tillföradrygt utöver regeringens förslag. I vårtbudgetalternativ samlas alla medel till grundläggandeutbildning under ett anslag, som skall fördelas mellanlärosätena med utgångspunkt i studenternas val. Ävenforskning och forskarutbildning tillförs i vårt förslag merpengar, utöver regeringens förslag.Syftet är att ge den fria forskningen en välbehövligförstärkning och stärka finansieringen av doktorander. Vivill trygga möjligheterna att bedriva verksamhet ochforskning i alternativa driftformer och föreslår därförytterligare under anslag 25:71 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet. Under anslag 25:72Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.föreslår vi ett lägre belopp än regeringen, eftersom vi anseratt inga medel skall anslås till Rekryteringsdelegationen ochatt anslagsposten till regeringens disposition är alltför vältilltagen.Centrala tillförs ivårt budgetalternativ. Anledningen är att vi anser attmyndigheten inte skall få disponera avgifter på det sätt somregeringen medger. Tekniken är ett sätt att kringgåbudgetramen. I praktiken innebär vårt förslag en mindredriftram för nämnden, som vi också vill konkurrensutsätta. Vivill att anslaget Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. skall minskas med 10miljoner kronor.Under ett nytt anslag 26:10 Ökade satsningar påVetenskapsrådet och för hälsa och medicinföreslår vi att anvisar . Medlenskall användas som en förstärkning av den fria forskningenoch som en grund för utveckling av ämnesrådet för medicintill en svensk motsvarighet till ofHealth i USA.2. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för budgetåret (punkt 45) - fpav () och ().Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken samt andra utgiftsramar än dem somfinansutskottet har föreslagit attfastställa. budgetförslag för innebär isina huvuddrag sänkta skatter på arbete och företagande isyfte att uppnå en långsiktig och uthållig tillväxt. Detsyftar också till en mera rättvis skattepolitik för bl.a.barnfamiljer. Våra utgiftsökningar avser främst bistånd,utbildning och forskning, vård och omsorg, förbättringar förhandikappade, åtgärder mot ohälsan samt satsningar på miljöoch rättssäkerhet. Vårt alternativ framgår av reservation 9 ifinansutskottets betänkande 2002/03:FiU1. För utgiftsområde16 innebär det en utgiftsram som är knappt 500 miljoner lägreän regeringens förslag.