bet · GP01SOU23 · 2002-05-16 00:00:00 — För att hjälp skall kunna sättas inredan på förskolenivå krävs enligt motionärerna attförskole- och specialpedagogerna har fått en gedigenutbildning om dyslexi, om habiliteringsmetoder ochom åtgärdsprogram. I motionen begärs även etttillkännagivande om behovet av fler logopeder samtom kompetensutveckling av berörda personalgrupper omstamningens orsaker och behandlingsmöjligheter(yrkande 4).I motion So51 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att barn måste ha tillgångtill idrott och kultur i skolan (yrkande 8).Bakgrund och tidigare behandlingUtbildningsutskottet behandlade i det av riksdagengodkända betänkandet 2001/02:UbU13 Elever medfunktionshinder motionsyrkanden med i huvudsak sammainnehåll som de här aktuella. När det gäller fråganom att ge elever med funktionshinder ett fullvärdigtstöd redogjorde utskottet för den nya samordnadeorganisationen för statens stöd i specialpedagogiskafrågor, . Utskottetkonstaterade bl.a. att institutet har tillförtsextra medel för kompetensutveckling av lärare somarbetar i det offentliga skolväsendet. Utskottethänvisade vidare till ett kommande uppdrag tillinstitutet att kartlägga och analysera kommunernasekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar attta sitt ansvar för synskadade flerhandikappadeelevers och språkstörda elevers skolgång. Motionernaavstyrktes (s. 12 f.; res. Utbildningsutskottetbehandlade vidare ett yrkande om att se överskollagen i syfte att tydligare reglera den enskildaelevens rätt till stöd. Utskottet hänvisade till att1999 års skollagskommitté har i uppdrag att bl.a.överväga frågan om att stärka den enskilde elevensrätt till stöd. Yrkandena avstyrktes (s. 14). Ettmotionsyrkande om att särskolan måste förbli enskolform för barn med intellektuellutvecklingsstörning avstyrktes också, medmotiveringen att en parlamentariskt sammansattkommitté skall se över utbildningen för bl.a. barnoch ungdomar med utvecklingsstörning (dir. 2001:100)(s. 18 f.; res. m resp. kd).Utbildningsutskottet behandlade ett yrkande om bör utvecklametoder för utbildning av de s.k. bokstavsbarnen idet av godkända betänkandet 2001/02:UbU1Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Yrkandet avstyrktes utannärmare motivering (res. kd).I det av godkända betänkandet2001/02:UbU10 Skolan, m.m. avstyrkte utskottet enmotion om att följa upp maxtaxans effekter.Utskottet erinrade bl.a. om att fått iuppdrag av regeringen att följa upp reformen ommaxtaxa, medlen för kvalitetssäkring m.m. samt attavrapportering skall ske första gången senast den 1mars 2003 (s. 16; res. m, kd). Utskottet avstyrkteäven motioner om att utöka antalet idrottstimmar iskolan. Utskottet delade motionärernas uppfattningatt det är angeläget att uppmärksamma barns ochungdomars hälsomässiga utveckling i såväl fysisk sompsykisk mening och att skolan här har en viktiguppgift.Motioner om mobbning har utbildningsutskottetnyligen avstyrkt i det av godkändabetänkandet /02:UbU6 Hälsa, lärande ochtrygghet. Inledningsvis framhöll utskottet medbestämdhet att varje form av kränkande behandling ärotillåten och i strid med de grundläggande värdensom gäller för skolan. Utskottet behandlade fråganom elever som mobbar skall kunna flyttas från skolandär den mobbade går. Utskottet redogjorde därvidbl.a. för gällande bestämmelser om discipliäraåtgärder för elevers tillrättaförande. Utskottetansåg det viktigt att avstängning som en renrepressiv åtgärd mot en elev som inte bättrat siggenom de åtgärder som elevvårdskonferensen beslutatinte bör få förekomma. En eventuell flyttning av enelev skall vara en del i en väl genomtänkt plan föratt få eleven att bättra sig (s. 22 f.; res. m ochfp).Motioner om en nationell skolpeng har avstyrktsvid ett flertal tidigare tillfällen, senast i det avriksdagen godkända betänkandet 2001/02:UbU1Utbildning och universitetsforskning. Utskottetanförde bl.a. att en schablonberäknad nationellskolpeng inte ger de grundläggande förutsättningarnaför att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitetför alla elever skall kunna uppfyllas. mening skall resurser till skolansverksamhet fördelas med utgångspunkt i behov somenskilda elever, olika grupper av elever och skolorfaktiskt har (s. 25; res. m).Utbildningsutskottet behandlade frågan om attåterinföra etableringsfriheten inom barnomsorgen idet av godkända betänkandet 2000/01: UbU5Maxtaxa och allmän förskola m.m. Utskottet vidhöllsin tidigare redovisade uppfattning att enskildbarnomsorg kan berika barnomsorgen och bidra till enpositiv utveckling men att det inte finns anledningatt ändra reglerna om att det är kommunen som avgörom bidrag kan lämnas till enskildförskoleverksamhet. Motionerna avstyrktes (s. 13 f.;res. m, kd, c, fp).I det av godkända betänkandet2000/01:UbU13 Skolan behandlades en motion omkulturens roll i skolan. Utskottet konstaterade attdet framgår av de kursplaner som gäller för såvälgrundskola som gymnasieskola att olikakulturaspekter skall behandlas inom i principsamtliga ämnen. Det närmare tillvägagångssättet föratt uppnå de angivna målen och ansvaret förutformningen av skolmiljön i dess helhet är dock enkommunal angelägenhet. Yrkandet avstyrktes (s. 24;res. kd).Till maxtaxan inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen är två statsbidrag kopplade. Detena bidraget, totalt ,skall användas till kvalitetshöjande åtgärder, t.ex.anställning av mer personal ellerkompetensutveckling. Det andra bidraget, totalt 3,4miljarder kronor , är en ersättning tillkommunerna för det inkomstbortfall som de sänktaavgifterna ger upphov till.Skolverket skall följa upp och utvärderaeffekterna av statsbidragen. Verket har även fått iuppdrag att göra en bred uppföljning av helareformen, dvs. maxtaxan, förskoleverksamheten förarbetslösas och föräldraledigas barn samt allmänförskola för 4- och 5-åringar. studera vistelsetider, förändrad efterfrågan,avgiftspolitik, kvalitetsfrågor samteffekter på kommunalekonomi, sysselsättning ocharbetskraftsutbud i samband med reformerna påområdet. kommer att lämna en rap-porttill regeringen fram till2007. Den första rap-porten kommer att lämnas den 1mars 2003.Till följd av det stora intresset för reformenkommer enligt uppgift från Utbildningsdepartementeten lägesrapport att lämnas redan under hösten 2002med det material som då finns framtaget. Uppdragetatt lämna lägesrapporten kommer troligen att gestill Skolverket.Riksdagen har ställt sig bakom den handikappolitiskaprincipen att barn och ungdomar med funktionshinderså långt det är möjligt skall erbjudas en anpassadutbildning i sin hemkommun och därmed ha rätt ochmöjlighet att bo hemma med sina föräldrar. Ienlighet med denna princip beslutade riksdagenhösten 1999 att elever med synskada respektive gravspråkstörning inte längre skall tillhöra denstatliga specialskolans målgrupp (prop. 1998/99:105,bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Ändringari skollagen med denna innebörd trädde i huvudsak ikraft . För döva, dövblinda ellerhörselskadade elever finns den statligaspecialskolan kvar medan kommunerna har det fullaansvaret för synskadade och gravt språkstördaelever. I syfte att stödja kommunerna när det gällerelever med funktionshinder skapades det ovannämndaSpecialpedagogiska institutet. Vidare har iskollagen införts en bestämmelse om att barn som ärsynskadade eller gravt språkstörda får fullgöra sinskolplikt i särskilda resurscenter. Utbildningenskall med nödvändiga avvikelser motsvarautbildningen i respektive särskolan.För elever med synskada och ytterligarefunktionshinder samt för gravt tal- och språkstördaelever finns vidare möjlighet till s.k.visstidsplacering vid två resurscenter, Resurscentersyn i () och Resurscenter tal ochspråk i . En särskild utredare har fåttregeringens uppdrag att vidareutveckla formerna förvisstidsplaceringar vid dessa resurscenter samtredovisa uppdraget . Idirektiven framhålls att staten ävenfortsättningsvis har ett stort ansvar för de nämndaelevgrupperna. Utredaren skall utgå från att envisstidsplacering även bör kunna innebära, omelevens behov och förutsättningar så kräver, attelevens hela skolgång förläggs till resurscentret.Utbildning av barn och ungdomar medutvecklingsstörning sker i huvudsak i särskolan.Särskolan vänder sig också till elever som har fåttett betydande och bestående begåvningsmässigtfunktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd avyttre våld eller kroppslig sjukdom, samt till elevermed autism eller autismliknande tillstånd.Regeringen beslutade att tillkallaen parlamentariskt sammansatt kommitté för att seöver utbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning (dir. 2001:100). Som grund föröversynen ligger bl.a. en rapport från Skolverketvari redovisas en markant ökning av antalet elever isärskolan och en förändring av elevgruppenssammansättning till att omfatta även elever utanförsärskolans personkrets. Kommittén skall slutredovisasitt uppdrag senast den 1 oktober 2004.Utskottets ställningstagandeMaxtaxereformen inom förskolan och skolbarnsomsorgenhar trätt i kraft. En lägesrapport kommeratt lämnas och en första rapportfrån utvärderingen av reformen den 1 mars 2003.Enligt utskottets mening bör inte ta någrainitiativ på området i avvaktan på dessa rapporter.Motionerna So48 (m) yrkande 9 och So50 (kd)yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed.När det gäller frågan om fri etableringsrätt inombarnomsorgen har utbildningsutskottet uttalat (bet.2000/01:UbU5) att enskild barnomsorg kan berikabarnomsorgen och bidra till en positiv utvecklingmen att det inte finns anledning att ändra reglernaom att det är kommunen som avgör om bidrag kanlämnas till enskild förskoleverksamhet. Vidareanförde utbildningsutskottet i betänkande2001/02:UbU1 att en schablonberäknad nationellskolpeng inte ger de grundläggande förutsättningarnaför att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitetför alla elever skall kunna uppfyllas. Resurser tillskolans verksamhet skall fördelas med utgångspunkt ielevernas och skolornas faktiska behov.Socialutskottet ser ingen anledning att göra någonannan bedömning än utbildningsutskottet ochavstyrker därför motion So48 (m) yrkande 10.Utbildningsutskottet har i betänkande 2001/02:UbU6uttalat att varje form av kränkande behandling ärotillåten och i strid med de grundläggande värdensom gäller för skolan samt att skolans arbete skallpräglas av en nolltolerans mot mobbning. När detgäller disciplinära åtgärder konstateradeutbildningsutskottet att bestämmelser om avstängningav elev från undervisningen endast finns vad gällergymnasieskolans elever. För en elev i grundskolansom gjort sig skyldig till upprepade förseelsereller en allvarligare förseelse gäller enligtgrundskoleförordningen att saken dels skall anmälastill rektorn, dels hänskjutas tillelevvårdskonferensen. Konferensen skall efterkontakt med elevens vårdnadshavare försöka få elevenatt bättra sig genom åtgärder som är avpassade tillelevens individuella förhållanden. Om detta intehjälper skall elevvårdskonferensen anmälaförhållandet till styrelsen för övervägande omlämplig åtgärd. ansåg attavstängning inte bör få förekomma som en renrepressiv åtgärd mot en elev som inte bättrat siggenom de åtgärder som elevvårdskonferensen beslutat.En eventuell flyttning av en elev skall vara en deli en väl genomtänkt plan för att få eleven attbättra sig och inte utsätta kamrater eller lärareför mobbning, övergrepp eller fara.Utbildningsutskottet framförde också att rutiner fört.ex. rapporteringsskyldigheten till rektor omförekomst av mobbning, rutiner för kontakter medföräldrar, vilka metoder som en skola vill användaför att bekämpa mobbning samt huruvida man vill hastöd från någon utanför den egna skolan i arbetetmot mobbning bör beslutas lokalt på respektive skolai samband med utarbetandet av handlingsprogrammetmot mobbning. , som inte har någonannan uppfattning än utbildningsutskottet, avstyrkermot bakgrund av det anförda motion So48 (m) yrkande11.En kommitté har i uppdrag att se över utbildningenför bl.a. barn och ungdomar med utvecklingsstörning.Resultatet av detta arbete bör enligt utskottetsmening avvaktas. Motion So50 (kd) yrkande 11avstyrks därför.I motion So50 (kd) yrkande 13 begärs etttillkännagivande om behovet av specialskolor förfunktionshindrade barn. Utskottet kan konstatera attden statliga specialskolan finns kvar för döva,dövblinda eller hörselskadade elever. När det gällersynskadade och gravt språkstörda elever harkommunerna numera det fulla ansvaret. Den nyasamordnade stödorganisationen, , skall dock tillhandahålla informationoch kunskap för att kunna erbjuda barn och ungdomarmed funktionshinder förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg respektive utbildning likvärdig densom andra barn får. , lärare, övrigpersonal och vårdnadshavare skall erbjudasinformation och fortbildning. 2001/02:UbU13) kansocialutskottet konstatera att har tillförts extra medel - 12 miljonerkronor för och 15 miljonerkronor för - för att kunna bygga upp ochutveckla verksamheten. Dessutom har instituteterhållit medel för riktad kompetensutveckling avpersonal som arbetar med dels gravt tal- ochspråkstörda elever, dels elever med synskada ochytterligare funktionshinder. Vidare har en särskildutredare fått i uppdrag att utveckla formerna förvisstidsplaceringar för dessa elevgrupper. Slutligenkan nämnas att kommeratt få i uppdrag att kartlägga och analyserakommunernas ekonomiska och kompetensmässigaförutsättningar att kunna ta sitt ansvar försynskadade flerhandikappades och språkstörda eleversskolgång. Mot bakgrund av vad som anförts får enligtutskottets mening motion So50 (kd) yrkande 13 ansesåtminstone delvis tillgodosedd.I uppdraget till (dir.1999:15) ingår att utreda och föreslå hur en ökadrättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas.Kommittén har bl.a. att överväga frågan om attstärka den enskilda elevens rätt till stöd genom attinföra en möjlighet att överklaga såväl offentligasom fristående skolors beslut att inte ta emot enelev. Kommittén skall också utreda om statenssanktionsmöjligheter gentemot kommunerna behöverstärkas. delar utbildningsutskottetsbedömning i betänkande 2001/02: UbU13 att kommitténsställningstaganden, som skall redovisas i december2002, bör avvaktas. Motion So49 (c) yrkande 10 böravslås.När det gäller elever med dyslexi, stamning och s.k.bokstavsdiagnoser kan för det första konstateras attSpecialpedagogiska institutets verksamhet omfattardessa elevgrupper. Institutet skall bl.a. geskolhuvudmännen stöd och råd samt sprida kunskapgenom kompetensutveckling och informationsinsatser.Bestämmelserna om åtgärdsprogram för elever medbehov av särskilt stöd har förstärkts och gäller ialla skolformer i den obligatoriska skolan och igymnasieskolan. Liksom utbildningsutskottet (bet.2001/02:UbU13) utgår socialutskottet från attkommunerna och skolorna tar sitt ansvar för attunderlätta för elever med läs- och skrivsvårigheter.Det kan också noteras att den nya lärarutbildningen,som beslutade om , betonarvikten av specialpedagogisk kompetens hos allalärare och vikten av att lärare kan identifieraproblem där det kan vara aktuellt med särskilt stöd.I statsbudgeten har avsattssärskilda medel för kompetensutveckling av lärare,där det specialpedagogiska området är särskiltprioriterat. Slutligen konstateras att regeringenhar tillsatt en särskild utredare med uppgift attgöra en översyn av statens engagemang förframställning och anpassning av läromedel ochstudiematerial för bl.a. barn med funktionshinder iförskola och skola. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker socialutskottet motionerna So50(kd) yrkande 12 och So634 (fp) yrkandena 3 och 4.Socialutskottet delar utbildningsutskottetsuppfattning (bet. 2001/02:UbU10) att såväl föräldrarsom skola har en viktig roll som främjare av en godlivsstil och ett långtgående ansvar vad gäller attmotverka fysisk inaktivitet och en osundkosthållning hos barnen respektive eleverna. påpekade (s. 42) är barns ochungdomars rörelsebehov större än vad som normalt kantillgodoses inom ramen för skolans verksamhet,varför det är viktigt att skolan uppmuntrarelevernas fysiska aktivitet även . mening bör inte göranågot tillkännagivande med anledning av motion So51(mp) yrkande 8 (delvis).Av kursplanerna för och gymnasieskolanframgår det att olika kulturaspekter skall behandlasinom i princip samtliga ämnen. Socialutskottetställer sig dock bakom utbildningsutskottetsställningstagande i betänkande 2000/01:UbU13 att detnärmare preciserade tillvägagångssättet för attuppnå de angivna målen och ansvaret för utformningenav skolmiljön i dess helhet är en kommunalangelägenhet. Motion So51 (mp) yrkande 8 avstyrksdärmed även i denna del.Utsatta barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om insatser förutsatta barn, barnmisshandel, kommersiellsexuell exploatering av barn, barn i familjerdär misshandel förekommer samt barn tillmissbrukare, psykiskt funktionshindrade m.fl.Utskottet hänvisar bl.a. till vidtagna ochpågående åtgärder för att stärka skyddet förutsatta barn och ungdomar samt till enkommande proposition med anledning avslutbetänkandet från Kommittén motbarnmisshandel.Jämför reservationerna 36 (v), 37 (kd), 38(v), 39 (v), 40 (kd), 41 (fp) och 42 (mp).SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen för lagändringarm.fl. åtgärder som vidtagits på det straffrättsligaområdet i syfte att förstärkaskyddet för barn och ungdomar mot övergrepp av olikaslag.Den 1 juli 1998 infördes det nya brottet grovfridskränkning i . Den som utsätter ennärstående person, såsom ett barn, för till exempelupprepad misshandel kan dömas för grovfridskränkning. Brottet är en särskild markering avallvaret i brottslighet som riktar sig mot när-stående och gör det enligt regeringen möjligt fördomstolarna att väsentligt höja straffet försystematiskt våld riktat mot ett barn.Den 1 januari 1999 genomgick straffbestämmelsen ombarnpornografibrott en omfattande förändring sominnebär att i princip all befattning medbarnpornografi, även innehav samt in- och utförsel,numera är kriminaliserad. Det har också införts ettgrovt brott med en särskild straffskala.Regeringen påpekar vidare att förordningen(1988:691) om tillämpning av lagen (1988:688) ombesöksförbud har kompletterats med en nybestämmelse, 4 a §. Av denna följer att när endomstol eller åklagare fattar beslut om besöksförbudskall socialnämnden genast underrättas om den sombeslutet avser att skydda och den som beslutet avserhar gemensamma barn under arton år.I propositionen Stöd till brottsoffer presenterasen strategi för det fortsatta arbetet medbrottsoffer (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20,rskr. 2000/01:205). Enligt strategin är barn en avde grupper som regeringen bedömer som viktigast attprioritera i sitt fortsatta arbete med att förstärkaskyddet för och stödet till brottsoffer.I departementspromemorian Ytterligare åtgärder föratt motverka våld i nära relationer (Ds 2001:73)föreslås bl.a. att besöksförbud skall kunna omfattaden egna bostaden och att förbudet skall kunnaomfatta ett större geografiskt område än i dag.Vidare redovisar regeringen det breda uppdrag somKommittén mot barnmisshandel har haft. I sittutåtriktade arbete vände sig kommittén bl.a. tillyrkesgrupper som arbetar med barn . Syftet var att informera om tecken påbarnmisshandel och om anmälningsskyldigheten enligtsocialtjänstlagen. Kommittén föreslog i sittdelbetänkande Barnmisshandel - Polisens ochåklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder (SOU2000:42) flera åtgärder för att förstärkabarnperspektivet och förbättra handläggningen avbarnmisshandelsärendena. Enligt regeringen harRikspolisstyrelsen och Riksåklagaren tagit fasta pådessa förslag. Förordningsändringar som innebär attstörre krav kommer att ställas på den som lederförhör med barn och på hur förundersökningen skallbedrivas trädde i kraft . I sitthuvudbetänkande Barnmisshandel - att förebygga ochåtgärda (SOU 2001:72) föreslår kommittén hursamverkan mellan berörda aktörer kan förbättras.Bland annat bör få ett lagstadgatansvar för att samverkan kommer till stånd. Vidareföreslås att det i relevanta lagar skall finnas enreferens till anmälningsskyldigheten enligtsocialtjänstlagen för att höja benägenheten attanmäla till . Kompetens- ochkvalitetshöjande åtgärder inom ,förskolan, skolan och fritidshemmet samt inom hälso-och sjukvården är andra förslag. Tonvikt läggs påförebyggande åtgärder, och kommittén föreslår attmöjligheterna att inrätta ett nationelltriskbarncentrum utreds. Betänkandet är enligtskrivelsen under beredning i , ochen proposition planeras till hösten 2002.Regeringen påpekar vidare att 1998 årsSexualbrottskommitté i sitt slutbetänkandeSexualbrotten - Ett ökat skydd för den sexuellaintegriteten och angränsande frågor (SOU 2001:14)bl.a. föreslår särskilda bestämmelser omstraffansvar för handel med vuxna människor respek-tive med barn för sexuella ändamål. Kommitténföreslår också en skärpning av förbudet mot köp avsexuella tjänster av underåriga samt ett stärktskydd för ungdomar mot att användas för sexuellposering. Enligt skrivelsen planerar regeringen enproposition med förslag till ny straffbestämmelse ommänniskohandel under våren 2002.När det gäller myndighetsuppdrag upplyser regeringenbl.a. att enligt regleringsbrevetför 2002 skall redovisa det brottsbekämpande arbetesom har bedrivits när det gäller våld mot kvinnoroch barn, inklusive barn som inte själva misshandlasmen på annat sätt tvingas uppleva våld i sin familj.Redovisningen skall innehålla en sammanhållennationell beskrivning och analys av hur verksamhetenhar utvecklats och dess resultat. Av redovisningenskall framgå bl.a. vilka åtgärder som vidtagits föratt vidareutveckla polisens bemötande och stöd tillbrottsoffer och vittnen.Riksåklagaren skall enligt regleringsbrevet för2002 redovisa åklagarinsatser som genomförts när detgäller bekämpning av bl.a. våld mot kvinnor ochbarn.Socialstyrelsen fick regeringensuppdrag att bedriva ett utvecklingsarbete till stödför i dess arbete med brottsoffer-frågor. kommer inom ramen för sittuppdrag att särskilt fokusera på barn sombrottsoffer och vilket stöd kan ge iolika situationer.I juni 2001 gav regeringen också i uppdrag tillBrottsoffermyndigheten att förbereda, utforma ochgenomföra ett program för brottsofferforskning. Iuppdraget framhålls att bl.a. forskning om utsattabarns handlingsmönster är angelägen. Det kan gepersonal inom barnomsorg och i skola den kunskap somär nödvändig för att tidigt upptäcka om barn farilla. Vidare anges att det är av central betydelseatt det bedrivs forskning om hur man bäst förhörbarn och hur man skall tolka barns vittnesmål.Dessutom bör forskningen om barn som lever i socialtutsatta miljöer med bl.a. drogmissbruk, fysisk ochpsykisk misshandel utökas och fördjupas.Regeringen gör även en redovisning av satsningeninom ramen för att förverkliga den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskador(prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr.2000/01:144). Särskilda resurser är avsedda förinsatser för barn till missbrukare och barn ifamiljer där våld och övergrepp mellan vuxnaförekommer. På nationell nivå skall Socialstyrelsentillsammans med följa uppoch utvärdera hur anvisade medel används.I december 2001 ägde den andra världskongressen motkommersiell sexuell exploatering av barn rum iYokohama, . Syftet var bl.a. att följa upputvecklingen sedan kongressen i . svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuellexploatering av barn, som uppdaterades införkongressen i , åtar sig regeringen attförbättra arbetet på området. Det finns endast ettfåtal uppgifter att tillgå när det gällerförekomsten av kommersiell sexuell exploatering avbarn i . Regeringen anser det därför ange-läget att ta reda på mer om hur situationen ser uthär. Det finns uppgifter om att yngre flickor ochpojkar förekommer i mindre synliga former avprostitution.