bet · GQ01MJU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård SammanfattningI detta betänkande behandlas förslagen ibudgetpropositionen för om anslagen inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 28motionsyrkanden. har den 4 december 2002bestämt utgiftsramen för utgiftsområdet till3 i enlighet med finansutskottetsförslag. Efter förslag i en motion (s, v, mp)överstiger den fastställda ramen regeringens förslagmed 28 000 000 kr.Det övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta. Deav antagna 15 miljökvalitetsmålen angervilket tillstånd som skall uppnås i ettgenerationsperspektiv. Ett antal delmål förmiljökvalitetsmålen anger att en viss miljökvalitetskall vara uppnådd eller att förändringar skall varagenomförda för attmiljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom engeneration.Den totala resursförstärkningen inom utgiftsområde20 uppgår till ca och ca1 i jämförelse med 2002års utgiftsnivå.Regeringens förslag om medelsanvisning på anslagtillstyrks utom såvitt avser anslagen 34:3 Åtgärderför att bevara den biologiska mångfalden och 34:4Sanering och återställning av förorenade områden därutskottet med bifall till en motion (s, v, mp)föreslår en höjning med 7 respektive 21 miljonerkronor. I övriga delar ställer sig utskottet bakomde bedömningar som regeringen har redovisat. Övrigamotioner avstyrks.I betänkandet finns 3 reservationer och 4särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdRiksdagen anvisar anslag för budgetåret 2003under utgiftsområdet enligt utskottets förslag ibilaga 2. Därmed bifaller delvisproposition 2002/03:1 volym 11 utgiftsområde 20punkt 10 och bifaller motion2002/03:Fi230 yrkande 9samt avslår motionerna 2002/03:MJ262yrkande 2, 2002/03:MJ269 yrkande 1,2002/03:MJ273, 2002/03:MJ315yrkande 22, 2002/03:MJ368 yrkande 2,2002/03:MJ415, 2002/03:MJ420 yrkande 6,2002/03:MJ428 yrkandena 3, 4, 20, 23 och 52,2002/03:MJ432 yrkande 28, 2002/03:MJ443,2002/03:MJ444 yrkandena 1-7 och 2002/03:Fi232yrkande 21 delvis.2. Vissa bemyndigandenRiksdagen bemyndigar regeringen att under år2002a) i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförande avmiljöövervakning som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under år2004, högst och högst30 (avsnitt 3.8.2),b) i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamhet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 16 000 000 krunder och högst under år2005 (avsnitt 3.8.2),c) i fråga om ramanslaget 34:3 Åtgärder förbiologisk mångfald, ingå ekonomiska förpliktelseri samband med förvärv av eller intrångsersättningfrån naturvårdssynpunkt värdefulla naturområdensom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst (avsnitt3.8.3),d) i fråga om ramanslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden, ingåekonomiska förpliktelser i samband medgenomförande av saneringsinsatser, som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst 300 000 000 krunder och högst under år2006 (avsnitt 3.8.4),e) i fråga om ramanslaget 34:5 Miljöforskning,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförande avforskningsprojekt som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 30 000 000 krunder , högst under år 2005och högst (avsnitt3.8.5),f) i fråga om ramanslaget 34:9 , ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med strålskyddsforskningsom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst , högst och högst 4 000 000 krunder (avsnitt 3.8.9),g) i fråga om ramanslaget 34:11 Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning, ingåekonomiska förpliktelser i samband medkärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 17 000 000kr , högst under år2005 och högst (avsnitt 3.8.11),h) i fråga om ramanslaget 34:14 Stöd tillklimatinvesteringar, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med beslut om stöd tillklimatinvesteringar som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 100 000 000kr och högst underår 2005 (avsnitt 3.8.15),i) i fråga om ramanslaget 26:2 Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser isamband med planering, upphandling ochgenomförande av forskningsprojekt som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst250 , högst 180 000 000kr och högst under år2006 (avsnitt 4.1.2).Därmed bifaller proposition 2002/03:1volym 11 utgiftsområde 20 punkterna 1-9.3. Mark- och vattenkalkningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ368yrkande 1 och 2002/03: MJ426 yrkande 9.Reservation 1 (c)Reservation 2 (kd)4. Kalkningens samhällsnyttaRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ368 yrkande3.5. MarksaneringsmedelRiksdagen avslår motion 2002/03:Bo265 yrkande5.6. Efterbehandling av gruvavfallRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ404.7. Betydelsen av miljöforskningRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande22.Reservation 3 (kd)den 5 december 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Jan-OlofLarsson (s), (), ChristinNilsson (s), (), (), () och ().2002/03MJU1Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensoch motionärernas förslag till fördelning avutgifterna m.m. under utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård. Regeringens förslag till utgifteråterfinns i bilaga 3.Utskottet har uppvaktats av representanter förSvenskt Näringsliv i fråga om finansieringen av ABSvenska Miljöstyrningsrådet.BakgrundPolitikområde MiljöpolitikI utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitikoch del av politikområde Forskningspolitik.Regeringens samordning av miljöpolitiken ochekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt idetta utgiftsområde som åtgärder för engod miljö i stor utsträckning också finansieras inomramen för andra utgiftsområden.Forskningspolitiken presenteras närmare underutgiftsområde 16.Politikområdet omfattar frågor rörande naturvårdoch biologisk mångfald, vatten- och luftvård,sanering och efterbehandling av förorenade områden,avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd,miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll,strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade tillkärnkraften, meteorologi, hydrologi och oceanografioch internationellt miljösamarbete.Verksamheten vid ,, ,, meteorologiskaoch hydrologiska institut och förekologisk hållbarhet ingår i politikområdet. för ochluftvårdsforskning, , , och ABtill politikområdet.Andra myndigheter med verksamhet inompolitikområdet är och Kustbevakningen.MålDet övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta.Riksdagen beslutade (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15miljökvalitetsmål som anger vilket tillstånd somskall uppnås i ett generationsperspektiv. Målenomfattar följande områden: Begränsad klimatpåverkan,luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö,Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö, Ingenövergödning, Levande sjöar och vattendrag,Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samtlevande kust och skärgård, Myllrande våtmarker,Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagenfjällmiljö samt God bebyggd miljö.Riksdagen har senare beslutat (prop. 2000/01:130,bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) om ett antaldelmål för miljökvalitetsmålen som anger att en vissmiljökvalitet skall vara uppnådd eller attförändringar skall vara genomförda vid en visstidpunkt för att miljökvalitetsmålen skall kunnauppnås inom en generation. MiljökvalitetsmåletGiftfri miljö kompletterades med beslut om delmål(prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr.2000/01:269) . Delmål förmiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkanbeslutades (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10,rskr. 2001/02:163) . Våren 2002beslutade (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14,rskr. 2001/02:291) om ytterligare ettdelmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.Utskottets övervägandenUtgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård, politikområdeMiljöpolitikPolitikens inriktning samt resultatbedömningUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran mot inriktningenav regeringens politik och avstyrker därmedmotionsyrkanden om att inrätta nya anslag(kd, c). Utskottet har inget att erinra motregeringens redovisning av insatser ochresultatbedömning av verksamheten inompolitikområdet.PropositionenInriktningMiljön i våra hav och kustområden i är hotade av övergödning, giftutsläpp,överutnyttjande av fiskbestånd och oljeutsläpp.Havens ekosystem är i obalans. Därför geshavsmiljöfrågorna en central roll i miljöpolitikenunder de kommande åren.Naturen och naturupplevelserna är en viktig del avvår välfärd. I när många av oss lever istressade tätortsmiljöer blir naturen och godaboendemiljöer allt viktigare som en källa tillglädje och återhämtning. Därför utgår regeringensförnyade naturvårdspolitik, där vi sätter människani centrum, från behovet av att öka människornastillgänglighet till rika natur- ochkulturupplevelser. Alltfler människor lever ocharbetar i tätorter. Därför intensifieras arbetet medatt bevara och utveckla tätortsnära naturområden.Ambitionen att bevara skyddsvärda skogar genomskogsinköp intensifieras. skallytterligare skogsmark ha ettlångsiktigt skydd. All statlig skogsmark skallnaturvärdebedömas och skyddsvärda områden skallpekas ut.De pågående klimatförändringarna på jorden är vårtids största och allvarligaste miljöutmaning. Dentemperaturhöjning på jorden som utsläppen avväxthusgaser befaras leda till kan komma att fåallvarliga effekter på ekosystemen och samhället.Sverige skall därför fortsatt bedriva en ambitiösklimatpolitik i syfte att ytterligare minskautsläppen av växthusgaser både i ochinternationellt.Vi omger oss med många farliga kemikalier i varoroch produkter. De utgör en risk för både miljön ochmänniskors hälsa. Regeringen avser att fortsättaarbetet med att fasa ut farliga kemikalier som ärlånglivade och lagras i människans kropp. Arbetetmed kartläggning och sanering av förorenade mark-och vattenområden intensifieras med hjälp av ökaderesurser.Fyra utredningar och redovisningar av uppdrag medkoppling till kretslopps- och avfallspolitiken harnyligen lagts på regeringens bord. Regeringensambition är att i en kretsloppspropositionpresentera en samlad syn på den framtidaavfallshanteringen och producentansvarets framtidaroll och utveckling. Det primära målet förkretslopps- och avfallspolitiken är att den totalamängden avfall inte ökar. I andra hand skaavfallshanteringen utgå från att så långt sommöjligt återanvända och återvinna avfall.Vi lever i en globaliserad värld. De stora ochallvarliga miljöproblemen känner inganationsgränser. För att skapa en miljömässigt,socialt och ekonomiskt hållbar utveckling krävsdärför globalt samarbete och internationellaöverenskommelser. Som föregångsland i omställningentill ett hållbart samhälle skall varafortsatt pådrivande i det internationella miljö- ochutvecklingssamarbetet, såväl inom Östersjöregionenoch EU som globalt. skall aktivt medverkatill att de överenskommelser som nåddes vid om hållbar utveckling i iseptember 2002 genomförs och utvecklas. Inom EU börSverige vara fortsatt pådrivande för att bl.a.utveckla den gemensamma kemikalielagstiftningen,EU:s fortsatta klimatpolitik, förhållbar utveckling, biologisk mångfald, integreradproduktpolitik (IPP) samt utveckling avmiljöanpassad teknik.ResultatbedömningDen inrättades ett särskiltmiljömålsråd knutet till . Rådet haransvaret för samlad uppföljning och rapporteringtill regeringen i enlighet med den av riksdagenbeslutade miljömålsstrukturen.I juni 2002 lämnade sin förstaårliga rapport, - når vi fram?, tillregeringen. Av rapporten framgår att beträffandemänniskans påverkan på den omgivande miljön underåren 1997-2001 ser utvecklingen positiv ut för sjuav de nationella miljökvalitetsmålen. Förytterligare sju mål går utvecklingen inte i någonentydigt positiv riktning. Endast i ett fall, Hav ibalans samt Levande kust och skärgård, gickutvecklingen i negativ riktning.Tillståndet i miljön förändras betydligtlångsammare än påverkan. En positiv utveckling kundeför endast skönjas för de mål somberör utsläpp av luftföroreningar. För resterandemål gick utvecklingen inte i någon entydig riktningeller var i fallen Begränsad klimatpåverkan och Havi balans samt levande kust och skärgård negativ.Av länsstyrelsernas årsredovisningar framgår attarbetet med att belysa vilka åtgärder som behövervidtas på regional och lokal nivå för att nåmiljökvalitetsmålen pågår men har kommit olikalångt. Länsstyrelserna har en viktig roll vad gällervägledning och samordning av det omfattanderegionala och lokala miljöarbete som behövs för attförverkliga målen. Regeringen bedömer attlänsstyrelserna överlag har bedrivit ett branaturvårds- och miljöarbete.Begränsad klimatpåverkanEnligt delmålet skall de svenska utsläppen avväxthusgaser minskas till perioden2008-2012 jämfört med . bör de svenskautsläppen vara lägre än 4,5 tonkoldioxidekvivalenter och invånare jämförtmed dagens . Det är förbränningen av fossilabränslen och utsläppen av koldioxid som svarar fördet största svenska bidraget till växthuseffekten.Sveriges utsläpp av koldioxid tillhör dock de lägstai och inom , både vad gäller utsläpp perinvånare och i förhållande till BNP. Jämfört medmånga är dock utsläpp höga.Sverige svarar för av de globala utsläppen.Andelen fossila bränslen i energiproduktionen är lågi och energianvändningen har effektiviseratssamtidigt som andelen förnybara energikällor harökat i betydelse. Utsläppen av koldioxid fråntransporter ökade dock under 1990-talet.Den senaste prognosen över de framtida utsläppenav klimatgaser, som gjordes i till Klimatkonventionen 2001, pekarmot att utsläppen kommer att stabiliseras till 2010och därefter öka. Ytterligare åtgärder kan därförkomma att behövas för att delmålet för åren2008-2012 skall kunna nås.Riksdagen har beslutat om ett nyttklimatinvesteringsprogram (Klimp). Det nyabidragssystemet har en total budget om 900 miljonerkronor under åren 2002-2004.Frisk luftDe insatser som gjorts nationellt ochinternationellt har lett till att utsläppen minskatoch luftkvaliteten generellt sett blivit bättre.Utsläppsminskningen beror till stor del på attavancerad reningsteknik nu dominerar i störreförbränningsanläggningar och i bilparken. Andrakällor har inte minskat sina utsläpp lika effektivt.Det behövs ytterligare åtgärder för att nåmiljökvalitetsmålet. Arbete pågår för att utvidgaEU:s avgasregler till att omfatta de motorgruppersom saknar avgaskrav.Bara naturlig försurningEmissioner av försurande ämnen kommer att reducerasytterligare om alla länder lever upp till sinaåtaganden inom EU och under konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP). En delav de internationella ansträngningarna måste riktasmot att förmå enskilda länder att leva upp till sinaåtaganden. Flera av kandidatländerna till EU harmycket höga utsläpp av försurande ämnen.Utsläpp från sjöfarten har reglerats imindre utsträckning än från landbaserade källortrots att kostnaden för att minska sjöfartensutsläpp är betydligt lägre än kostnaden för att göramotsvarande reduktion i landbaserade källor.Giftfri miljöRegeringen bedömer att arbetet med att fasa ut ochavveckla farliga kemikalier som är långlivade ochlagras i människans kropp bör intensifieras.Kartläggnings- och inventeringsarbete beträffandeförorenade områden har pågått under entioårsperiod. Ett antal åtgärdsprojekt hargenomförts såväl i privat regi som med bidrag frånstaten, antingen från anslaget för sanering ochåterställning av förorenade områden eller genomlokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet.Om miljökvalitetsmålet skall kunna nås måste antaletåtgärder som genomförs öka såväl i statlig somprivat regi. arbetar med att tafram förslag till nya delmål för sanering ochefterbehandling för perioden efter 2005.Skyddande ozonskiktEnligt är bedömningen att enåterhämtning av ozonskiktet över kan märkastidigast 2010 och att det är helt återställttidigast 2050 under förutsättning attMontrealprotokollet följs av alla parter. Halternaav ozonnedbrytande ämnen i atmosfären avtar redan nusom en följd av åtgärder i och andra ländermen trots det beräknas halterna kunna komma ner tillnaturlig nivå tidigast . Det förutsätterdock fortsatta nationella insatser bl.a. för attförbättra tillsynen och främja en miljöriktigavfallshantering. har i uppdrag attutveckla en metodik för uppföljning av utsläpp avozonnedbrytande ämnen. Internationellt behövsinsatser för att förmå alla parter att följaMontrealprotokollet.Säker strålmiljöDen genomsnittliga stråldosen till allmänhetenuppgår till drygt 4 mSv . Denna doskommer i huvudsak från naturliga källor som radon ibostäder () och naturlig bakgrundsstrålning (). Från artificiella strålkällor kommer detstörsta bidraget från medicinska undersökningar ochbehandlingar () och från övrigakällor som kärnkraften, industrin och nedfall frånTjernobylolyckan och atombombsproven på 1960-talet.Enligt saknas i dagindikatorer och strålskyddskriterier för miljön ochett nationellt miljöövervakningsprogram, som kan geen helhetsbild över strålningssituationen i miljönoch eventuella effekter.Den grundläggande strålskyddsforskningenfinansieras av forskningsråden.Enligt finns brister inomområdet. Bland annat har anslag tillforskningsområden som radioekologi och radiobiologiunder 2001 nästan uteblivit helt. Regeringen hardärför uppdragit åt () att tillsammans med forskningsfinansiärerna tafram en nationell strategi för den fortsattafinansieringen av forskning inom strålskyddsområdet.Ingen övergödningStora mängder fosfor- och kväveföreningar harlagrats upp i mark och sediment . Pågrund av de naturliga systemens tröghet kommer detatt ta innan situationen återställts tillacceptabel nivå. Enligt rapportkommer den kritiska belastningen när det gällerkvävenedfall att överskridas på avskogsmarken 2010. Belastningen på havet bedöms kunnaminska från 1995 till 2010.Jordbruket, avloppen och trafiken är de störstakällorna till övergödning. För att uppfyllamiljökvalitetsmålet krävs därför fortsattasatsningar inom dessa sektorer.Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommeratt bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Denpågående utredningen om myndighetsorganisationen (M2001:01) kan komma att visa på ökade kostnader förövervakningsverksamhet, vilket kräver noggrantövervägande under den fortsatta beredningen.Åtgärdsprogram som syftar till att nå godekologisk status för Sveriges sjöar och vattendragsamt för kustvatten skall enligt ramdirektivet förvatten finnas senast 2009.Levande sjöar och vattendragEnligt behöverkunskapsunderlaget utvecklas för att kunnafastställa åtgärdsbehovet för skydd av värdefullanatur- och kulturmiljöer i eller i anslutning tillsjöar och vattendrag samt restaurering avskyddsvärda vattendrag. Arbetet med att ta framunderlag för att identifiera särskilt värdefullanaturmiljöer och utveckla åtgärdsstrategier harpåbörjats. arbetar i samverkan medbl.a. Artdatabanken och med attutveckla bevarandestrategier för skyddsvärda miljöeri och vid sjöar och vattendrag samt anslutandemiljöer som är värdefulla för den biologiskamångfalden. arbetar medstrategier för att bevara, utveckla och brukakulturarvet i anslutning till sjöar och vattendrag.För att miljökvalitetsmålet skall nås bör detfortsatta arbetet med skydd av värdefulla natur- ochkulturmiljöer och restaurering av skyddsvärdavattendrag i enlighet med ramdirektivet för vattenbedrivas i ett avrinningsområdesperspektiv. Det börockså bedrivas i samklang med arbetet att utvecklaoch genomföra åtgärdsprogram för hotade arter ochfiskstammar samt utsättningsstrategier för djur ochväxter i vatten.Grundvatten av god kvalitetDet nu pågående inledande arbetet för att nåmiljökvalitetsmålet består till stor del avkunskapsinsamling om grundvattnets produktion,kvantitet och kvalitet i förhållande till behovetsamt utveckling av metoder och styrmedel för attsäkerställa en hållbar grundvattenhantering.I föreslås att enmiljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel igrundvatten med kontrollprogram bör övervägas ochatt möjligheten att införa skyldighet att lämnauppgifter om grundvattnets kvalitet till en centraldatabas bör utredas. Vidare framhålls att det saknasstyrmedel för att trygga vattenförsörjningen frånenskilda brunnar med uttag på mindre än 10kubikmeter , framför allt när det gällerkvalitetsaspekten. Regeringen bedömer att frågornabör behandlas i samband med genomförandet avramdirektivet för vatten och en ny svenskvattenadministration.Mark- och grundvattensystemet är ett trögt systemdär det kommer att dröja länge innan åtgärderna föratt minska föroreningshalterna ellerförsurningspåverkan ger synbara effekter. kan ett övervakningssystemför att utvärdera effekterna av olika åtgärderbehöva upprättas.Hav i balans samt levande kust och skärgårdDen miljön utsätts för en ökande belastningav olika mänskliga aktiviteter som övergödning,föroreningar, fiske etc. Verksamheterna i vårtsamhälle tillåts påverka och förändra de fysikaliskafaktorerna och de biologiska förutsättningarna bådedirekt och indirekt. Fisket har under de gångnaseklen haft den största direkta biologiska påverkanpå de ekosystemen och påverkat havs- ochkustsamhällenas struktur och funktion. Vidgrundläggande förändringar av ekosystemen kan detinnebära ett hot mot bl.a. den biologiskamångfalden.Av framgår attmiljöproblemen i kust- och havsområden har visat sigalltmer leda till störningar av den biologiskamångfalden och den miljönsproduktionsförmåga.Havet nyttjas av olika näringar som fiske ochsjöfart. För fiskets del är regeringens mål etthållbart utnyttjande av de gemensammafiskeresurserna. Arbete pågår med att minskaöverutnyttjande av fiskbestånd och att reducerabifångster samt med att förbättra fiskensreproduktionsförhållanden. Inrättandet av marinareservat är en viktig åtgärd för säkerställandet avden biologiska mångfalden i miljöer. Skallmålet om inrättandet av skyddsområdenuppfyllas krävs att detta arbete påskyndas. är det möjligt att uppnåmiljökvalitetsmålet men ytterligare åtgärder krävs,bl.a. inom fisket.Havsmiljökommissionen skall 2003 föreslå åtgärderför att nå de miljökvalitetsmål som rör havet.Kustbevakningen får ökade resurser från och med 2004för utökade insatser för att upptäcka olje- ochkemikalieutsläpp.I kust- och skärgårdsområden fortsätter arbetetmed skydd av värdefulla områden. Genomförandet avden antagna EU-rekommendationen omintegrerad kustzonsförvaltning (2002/413/EG) kommeratt främja arbetet med en hållbar utveckling ikustområdena.Myllrande våtmarkerSverige är ett av de 10 mest våtmarksrika länderna ivärlden. Många arter som i övriga betraktassom hotade eller försvunna har sina sista fästen ide svenska våtmarkerna. har därför ettsärskilt bevarandeansvar även gentemot omvärlden.Av den areal som skall skyddas enligtmyrskyddsplanen har säkerställts genomavtal och markförvärv. Enligt Miljömålsrådetsrapport är inte nuvarande takt för skyddsarbetettillräcklig för att delmålet skall nås. Vidare börplanen kompletteras med kulturhistoriska aspekter.Naturvårdsverkets arbete med att ta fram ennationell strategi för bevarande av våtmarker ochsumpskogar och att revidera myrskyddsplanen bör geunderlag för det vidare arbetet med att nåmiljökvalitetsmålet.Arbetet med anläggning eller återställning avvåtmarker och småvatten i odlingslandskapet harenligt ökat i omfattning desenaste åren. För att delmålet skall nås anserMiljömålsrådet att det behövs utökade resurser inommiljöersättningen.Enligt bedöms att antaletåtgärdsprogram för arter och deras livsmiljöer måsteöka för att målet skall nås.