bet · GP01MJU5 · 2002-01-17 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 72 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om livsmedelskontroll ochgenteknik. I motionerna tas bl.a. frågor upp ommärkning av livsmedel, mervärdesmat (Functionalfoods), , småskaliglivsmedelsproduktion, genteknik m.m.Samtliga motionsyrkanden avstyrks bl.a. medhänvisning till tidigare utskottsbehandling (senastvåren 2001), EG:s rättsakter på livsmedelsområdet,pågående arbete inom EU och nationellt samt tillpågående beredning inom bl.a. avBioteknikkommitténs betänkande (SOU 2000:103).I betänkandet finns 21 reservationer och 4särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Märkning av livsmedelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ219yrkande 1, 2001/02:MJ496, 2001/02:MJ518 yrkande 5, 2001/02:MJ520yrkande 18 och 2001/02:MJ526 yrkande 11.2. Märkning av nötköttRiksdagen avslår 2001/02:MJ475 och2001/02:MJ520 yrkande 21.3. Märkning av hormonköttRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ526 yrkande9.4. Miljömärkning av fiske m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ302 yrkandena5 och 6 samt 2001/02:MJ370 yrkande 8.Reservation 1 (v)5. Dioxinhalter i fiskRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ370yrkande 14 och 2001/02:MJ422 yrkande 7.Reservation 2 (v)6. Märkning av produkter innehållande GMORiksdagen avslår 2001/02:MJ434 yrkande 1,2001/02:MJ498 delvis, 2001/02:MJ515 yrkande 13,2001/02:MJ518 yrkandena 10 och 11 samt2001/02:MJ528 yrkande 2.Reservation 3 (v)Reservation 4 (mp)7. MervärdesmatRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ219 yrkande14.8. En gemensam livsmedelsmyndighetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ219yrkandena 3 och 4, 2001/02:MJ526 yrkandena 7 och8 samt 2001/02:U301 yrkandena 46 och 47.Reservation 5 (c)Reservation 6 (fp)9. Lokalisering av livsmedelsmyndighetenRiksdagen avslår motion motionerna2001/02:MJ213 och 2001/02:MJ520 yrkande 20.Reservation 7 (m, kd, c)10. Småskalig livsmedelsproduktionRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ219yrkandena 10-13, 2001/02:MJ237 yrkandena 3 och 4,2001/02:MJ343 yrkande 8, 2001/02:MJ371 och2001/02:N27 yrkande 9.Reservation 8 (m)Reservation 9 (kd, c)11. Mobila slakterierRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ301yrkande 5, 2001/02:MJ338 yrkande 19,2001/02:MJ429 och 2001/02:MJ518 yrkande 13.Reservation 10 (v)12. Djurskyddstillsyn vid slakterierRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ301 yrkandena1-3.Reservation 11 (v)13. En nationell kommitté för säkra ochsunda livsmedelRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ219 yrkande2.14. Livsmedelsproduktionens miljö- ochhälsoeffekter m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ422 yrkande9.Reservation 12 (v)15. Livsmedelskontroll m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ219 yrkandena5 och 7.Reservation 13 (c)16. Livsmedelstillsynens organisationRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ219yrkande 8, 2001/02:MJ272 och 2001/02:MJ497.Reservation 14 (c)Reservation 15 (mp)17. SalmonellaRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ219 yrkande6.18. LivsmedelsforskningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ368 och2001/02:MJ433 yrkandena 1 och 2.Reservation 16 (m, kd)19. Ekologiska livsmedel m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ515yrkandena 4 och 11 samt 2001/02:MJ526 yrkande 10.Reservation 17 (v)Reservation 18 (fp)Reservation 19 (mp)20. Försiktighets- ochsubstitutionsprincipenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ434yrkande 2, 2001/02:MJ519 yrkande 14, 2001/02:MJ528 yrkande 1 och2001/02:K426 yrkande 31.21. GenteknikRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ418yrkandena 6 och 7, 2001/02:MJ443 yrkandena 1-3,2001/02:MJ498 delvis, 2001/02:MJ528 yrkande 5,och 2001/02:So635 yrkande 3.Reservation 20 (mp)22. MoratoriumRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ422yrkande 8, 2001/02:MJ515 yrkande 12 och2001/02:MJ518 yrkande 9.Reservation 21 (v, mp)den 17 januari 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), CarolineHagström (kd), (), MariaWetterstrand (mp), (), HaraldNordlund (fp), (), () och ().2001/02MJU5Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlas 72 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om livsmedelskontroll ochgenteknik. Flera av de frågor som är aktuellabehandlades av utskotten även ibetänkandet 2000/01:MJU12, i betänkandet1999/2000:MJU12 samt i betänkandet1999/2000:MJU5. I motionerna tas frågor upp ommärkning av livsmedel, mervärdesmat (Functionalfoods), , småskaliglivsmedelsproduktion, genteknik m.m. Frågor ommärkning av livsmedel och konsumentfrågor har underhösten 2001 också behandlats av (bet.2001/02:LU2, rskr. 2001/02:51).Utskottet konstaterar att EG:s rättsakter pålivsmedelsområdet till övervägande del ärtotalharmoniserade, vilket innebär att det inte ärtillåtet för ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller mer liberala bestämmelser.Bestämmelser om förädling av livsmedel regleras ihuvudsak i livsmedelslagen (1971:511) meddetaljföreskrifter som utfärdas av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer, bl.a.förordningen (1989:1110) om avgift förlivsmedelstillsyn m.m. Även i () författningssamling finns ett flertalbestämmelser om livsmedelshantering. Förutom tilldessa regler hänvisar utskottet bl.a. tillberedningen i av betänkandet SOU1998:61 om livsmedelstillsynen i . I sinbehandling av de motioner som tar upp frågor omgenteknik hänvisar utskottet främst tillBioteknikkommitténs betänkande (SOU 2000:103) somäven det bereds i Regeringskansliet.Utskottets övervägandenMärkning av livsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motioner (s, v,c, fp, mp) om märkning av livsmedel medhänvisning till EG:s rättsakter pålivsmedelsområdet och pågående arbete medfrågorna inom EU och nationellt.Utskottets ställningstagandeUrsprungsmärkning av livsmedel m.m.I motionerna MJ219 (c) yrkande 1, MJ496 (s), MJ518(mp) yrkande 5, MJ520 (kd) yrkande 18, MJ526 (fp)yrkande 11 framhålls bl.a. att det är nödvändigt förkonsumenterna med en konsekvent märkning avlivsmedel både vad gäller ursprung och innehåll.Utskottet har inte någon annan uppfattning änmotionärerna när det gäller önskvärdheten avursprungsmärkning och vikten av att ha ett starktkonsumentperspektiv när det gäller livsmedel.Som utskottet framhållit vid flera tillfällentidigare (se bl.a. bet. 2000/01: MJU12) är EG:srättsakter på livsmedelsområdet till övervägande deltotalharmoniserade. Det innebär att det inte ärtillåtet för ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller mer liberala bestämmelser. EG:sregler bygger i stora delar på internationellarekommendationer från , som ärsamlingsnamnet för FAO:s () och WHO:s gemensammaprogram för bl.a. standarder, riktlinjer och råd.När det gäller krav på märkning avallergiframkallande ingredienser har en listaframställts över de ingredienser som skall anges påförpackningen. Inom fattades ijuli 1999 beslut att, om en sammansatt ingrediensutgör av det färdiga livsmedlet,endast den sammansatta ingrediensen, t.ex. majonnäsi potatissallad, behöver anges. gälldeen regel om minst 25 %.I januari 2000 presenterade sin vitbok om livsmedelssäkerhet med enrad förslag till ny lagstiftning. Bland annatföreslås en skärpning av märkningsdirektivet(79/112/EEG). Skärpningen går i samma riktning somCodex Alimentarius och innebär bl.a. en sänkningtill för sammansatta ingredienser och en listapå de allergiframkallande ämnen som alltid skallanges. Den innehåller också förslag om t.ex.inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet, enallmän livsmedelslag samt regler för kosttillskott.Sedan tidigare pågår ett arbete med attmodernisera reglerna på livsmedelshygienområdet.Ytterligare ett stort antal förslag bereds förnärvarande inom kommissionen och i ministerrådet,bl.a. ändringar av reglerna förlivsmedelstillsatser, förbättrad märkning avallergiframkallande ingredienser, förändrade reglerför bestrålning samt nya och moderniserade reglerför livsmedelskontrollen. Den allmännalivsmedelslagen som är under utarbetande kommer ävenatt omfatta krav på foder tilllivsmedelsproducerande djur. Regeringen har ipropositionen 2000/01:135 Handlingsplan förkonsumentpolitiken 2001-2005 anfört bl.a. attkonsumenterna behöver god information om dagligvarorför att kunna göra väl överlagda val i butiken.Konsumenternas krav på information om t.ex. etiskaaspekter och miljöaspekter på produktionen ärberättigade och bör i möjligaste mån tillgodoses.Genmodifierade livsmedel bör märkas så långt det ärmöjligt. Ursprungsmärkningen av livsmedel börutvecklas. Ett uppdrag bör lämnas tillKonsumentverket att i samråd med och övriga berörda myndigheter utredamöjligheterna att ge konsumenterna tillgång till IT-baserad konsumentinformation om dagligvaror. Iuppdraget bör ingå att överväga hur behovet av t.ex.etisk information och information till grupper medsärskilda behov kan tillgodoses. Ibudgetpropositionen för (prop. 2001/02:1,volym 11, utgiftsområde 23) anför regeringen attsäkra livsmedel är ett prioriterat område och attdet är viktigt att konsumenten sätts i centrum fördetta arbete. har fattat beslut medanledning av båda förslagen (bet. 2001/02:LU2, rskr.2001/02:51 resp. bet. 2001/02:MJU2, rskr.2001/02:106 och 107).Mot bakgrund av vad som anförts ovan och detpågående arbetet såväl nationellt som inom EU finnerutskottet att syftet med motionerna MJ219 (c)yrkande 1, MJ496 (s), MJ518 (mp) yrkande 5, MJ520(kd) yrkande 18 och MJ526 (fp) yrkande 11 i alltväsentligt är tillgodosett. Det föreligger såledesinte något skäl att förorda någon ytterligare åtgärdfrån sida.Märkning av nötköttI motionerna MJ475 och MJ520 yrkande 21 (båda kd)framförs krav på märkning av allt kött. Medanledning härav vill utskottet anföra följande. InomEU gäller rådets förordning(EG) nr 2772/99 om allmänna bestämmelser för ettobligatoriskt system för märkning av nötkött. Dennaförordning har ersatt en tidigare förordning, (EG)nr 820/97, om ett system för frivillig, detaljeradmärkning av nötkött och nötköttsprodukter.Sedan den 15 augusti 2000 gällerEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr1760/2000 av om upprättande av ettsystem för identifiering och registrering avnötkreatur samt märkning av nötkött ochnötköttsprodukter. Förordningen innebär att aktöreroch organisationer som saluför nötkött inomgemenskapen skall märka köttet. Det obligatoriskamärkningssystemet skall bl.a. innehålla ettreferensnummer eller en referenskod som säkerställersambandet mellan köttet och djuret eller djuren.Detta nummer kan utgöras av identifieringsnumret fördet enskilda djur från vilket nötköttet kommer elleridentifieringsnumret för en grupp djur.Godkännandenummer för det slakteri där djuret ellergruppen djur slaktades samt medlemsstat eller tredjeland där slakteriet är beläget. Godkännandenummerför den styckningsanläggning där slaktkroppen ellergruppen slaktkroppar styckades samt medlemsstateller tredje land där anläggningen är belägen.Från och med den 1 januari 2002 skall aktörer ochorganisationer även ange medlemsstat eller tredjeland där djuret är fött, alla medlemsstater ellertredje land där djuret är uppfött samt medlemsstateller tredje land där djuret har slaktats. Arbetehar också inletts med ett liknande men enklaresystem för grisar. I finns enfrivillig branschöverenskommelse omursprungsmärkning av allt kött.Enligt kommissionens förslag KOM(2001)475 tillEuropaparlamentets och rådets förordning om allmännaprinciper och krav för livsmedelslagstiftning, ominrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten ochom förfaranden i frågor som gällerlivsmedelssäkerhet skall bl.a. livsmedel, foder,livsmedelsproducerande djur och alla andra ämnen somär avsedda för eller kan antas ingå i ett livsmedeleller ett foder kunna spåras genom hela produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan. Förslagetär under behandling i ministerrådet (jordbruk). Iförslaget talas inte om märkning, utan omidentifiering/spårbarhet. Detta innebär att enproducent skall veta vem man köpt råvaror av samttill vem man levererat sina produkter. Dessauppgifter skall systematiseras på ett sådant sättatt ansvariga myndigheter på begäran kan ta del avdem. Samtliga produkter skall dessutom ha någon typav identifiering, t.ex. partinummer (ett krav somfinns ). Syftet med förslaget är att omman upptäcker problem i sin produktion, så skall detgå att spåra och återkalla produkten.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätteratt arbeta för en märkning av annat kött än nötkött.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attmotionerna MJ475 (kd) och MJ520 (kd) yrkande 21 ommärkning av allt kött lämnas utan vidare åtgärd.Beträffande hormoner gäller inom EU ett förbud mothormoner i produktionshöjande syfte. För de djur somav medicinska skäl behandlats med hormoner krävskarenstider för djuren innan de förs till slakt.Import från av kött får endast ske om det ärfråga om kött från icke hormonbehandlade djur. EU:sförbud mot kött från djur som fått tillväxthormonerhar medfört att infört strafftullar på vissa EU-produkter. EU:s importförbud har prövats inom WTO,vars vetenskapliga panel ansåg att EU inte haderedovisat några vetenskapliga bevis för att motiverasitt förbud. Efter att EU överklagat denvetenskapliga panelens beslut modifierades dettanågot. Även om andemeningen kvarstår i beslutet harman framhållit att EU inte behöver ha stödfrån en majoritet av forskarna. De vetenskapligabevis som framläggs skall dock komma frånvälrenommerade källor.Med det anförda anser utskottet att kraven imotion MJ526 (fp) yrkande 9 om att EU måstefortsätta att arbeta för en korrekt märkning avhormonkött och inom WTO kämpa för attkonsumenthälsan sätts i centrum i allt väsentligtfår anses tillgodosedda. Motionen bör därför intemedföra någon ytterligare åtgärd.Märkning av fiskprodukterRedan i augusti 1996 fattade de nordiskafiskeriministrarna beslut om att påbörja ett arbetemed miljömärkning av fisk. Inom ramen för dettaarbete har det utarbetats kriterier förmiljömärkning av vildfångad fisk. Kriteriernapresenterades vid det nordiska fiskeriministermötetpå . Det beslöts då attarbetet med miljömärkning av fisk skulle fortsätta.Därefter har rapporten lagts fram för . har aktivt deltagit i arbetet.Parallellt med det nordiska arbetet finns sedanhösten 1998 ett kompletterande nationellt arbeteunder ledning av . Detnationella arbetet har resulterat i ett policy- ochmåldokument samt i en schematisk beskrivning avrelevanta miljöaspekter som kan tjäna som underlagför ett kommande arbete med kriterier.EU-kommissionen har som observatör följt detnordiska arbetet med kriterieutveckling och aviseratatt ett meddelande skall komma. Meddelandet kommertroligen att ta upp handels- och marknadsaspekteroch kan eventuellt komma att utformas som komplementtill den nya marknadsordningen. Miljömärkning avvildfångad fisk finns kortfattat behandlad ikommissionens grönbok gemensammafiskeripolitiken, där det sägs att kommissionen harför avsikt att sätta i gång en debatt om ekologiskmärkning av fiskprodukter. Odlad fisk kan sedan år1999 miljömärkas enligt de principer som finnsangivna i EU:s förordning 91/2092/EEG om ekologisktproducerade livsmedel. Syftet är att skapa ettlegalt ramverk för märkningen inom gemenskapen medregler för certifiering och ackreditering. Enligtvad utskottet erfarit prioriterar regeringen arbetetmed märkning av fiskprodukter.Föreningen har på nationell nivå tagit beslutom att utarbeta ett system för miljömärkning avvildfångad fisk. Detta arbete planeras vara klartunder . Inom det nordiska arbetet avvaktasdels kommisionens meddelande, dels resultatet av detarbete som KRAV har inititerat.Från och med den 1 januari 2002 skall fiskeri- ochvattenbruksprodukter som saluförs till konsument idetaljhandeln innehålla information om artenshandelsbeteckning (vetenskapligt namn ellerbeteckning), produktionsmetod (fångst vid havs-eller insjöfiske eller vattenbruk) och fångstzon(var fisken är fångad). Detta finns reglerat iartikel 4 om konsumentinformation i EU:smarknadsordning för fiskeri- ochvattenbruksprodukter. har det fattatsbeslut om tillämpningsföreskrifter till dennaartikel. Marknadsordningen i övrigt trädde i kraftden 1 januari 2000.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetanser att syftet med motionerna MJ302 (v) yrkandena5 och 6 samt MJ370 (v) yrkande 8 om att regeringenbör ta initiativ till att miljömärkningssystem avfiske och fiskprodukter införs inom EU, i alltväsentligt är tillgodosett. Berörda motionsyrkandenbör därför inte medföra någon ytterligare åtgärdfrån sida.Den 27 november 2001 antog ministerrådet ettbeslut om dioxinhalter för foderfisk och den 29november 2001 om dioxinhalter för fisk avsedd somlivsmedel. När det gäller fisk avsedd som livsmedelbeviljades och ett undantag t.o.m.den 31 december 2006. Undantaget innebär att Sverigeoch inom sina respektive territorier fårsaluföra fisk fångad i , inklusive destora sjöarna, som överskrider gränsvärdet för fisk(4 pikogram/gram färsk vikt). De fiskar som kanligga över gränsvärdet är feta fiskar t.ex.laxfiskar, ål, strömming. Kostråd skall finnas fördenna typ av fisk. ansvarar fördessa råd. Enligt beslutet skall dessutomvarje år rapportera till kommissionen om resultatetav sin övervakning av dioxinhalterna i fisk frånÖstersjöområdet och om de åtgärder som vidtagits föratt minska människors exponering för dioxin fråndenna fisk. har på sin hemsida lagtut resultaten från den första fjärdedelen avanalyserna. Hela arbetet beräknas att bli klart tillförsommaren 2002. I finns kostråd sedan långtid tillbaka. I samband med de ovan nämndadioxinbesluten gjorde kommissionen ett uttalande därkommissionen förband sig att ta nödvändigainitiatativ för att fastställa konkreta riktlinjerför kontrollen.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attdet i motionerna MJ370 (v) yrkande 14 och MJ422 (v)yrkande 7 framförda kravet att gränsvärdet fördioxin måste baseras på vetenskapliga fakta ochsäkra och tillförlitliga mätmetoder samt attnäringsintresset inte skall få råda övergränsvärdena för dioxin kan lämnas utan vidareåtgärd.Märkning av genmodifierade organismer (GMO)GMO har i Europeiska unionen främst reglerats genomdirektiv /220/EEG om avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer och förordningen omnya livsmedel och livsmedelsingredienser 258/97/EG.Hittills har 18 av de ansökningar som behandlatsunder direktiv /220/EEG fått ett kommissionsbeslutom att släppas ut på marknaden. har ingenny GMO godkänts under direktivet.Ett nytt direktiv (2001/18/EG) om avsiktligutsättning av genetiskt modifierade organismer imiljön antogs (med publicering iEGT ). Det nya direktivet kommersuccessivt att ersätta det gamla direktivet90/220/EEG. Enligt det nya direktivet skall GMO ochprodukter som innehåller GMO att märkas så att detklart framgår att de är GMO. Direktivet säger attvarje land är skyldigt att se till att märkningen avGMO efterlevs. Dessutom finns krav på att varjemedlemsstat skall införa system för spårbarhet avGMO i alla hanteringssteg i distributionskedjan. Detnya direktivet behandlar även frågan om oavsiktligainblandningar av icke EU-godkända GMO i produktersom släpps ut på EU-marknaden. I direktivetföreskrivs att för produkter där tillfälliga ellertekniskt oundvikliga spår av godkända GMO inte kanuteslutas, får ett lägsta gränsvärde fastställasunder vilket dessa produkter inte skall behövamärkas.Kommissionens förordning (EG nr 49/2000) omobligatoriska uppgifter vid märkning av vissalivsmedel som framställts från genetiskt modifieradeorganismer innebär utöver de uppgifter somföreskrivs i direktivet (79/112/EEG) om märkningm.m. av livsmedel, att ett tröskelvärde på 1 %införs för oavsiktlig kontaminering med GMO.Märkningskravet gäller inte förekomst av GMO underdenna gräns. Kommissionens förordning (EG 50/2000)om märkning av livsmedel och livsmedelsingrediensersom innehåller genetiskt modifierade tillsatser ocharomer eller sådana som framställts av GMO innebären utvidgning av märkningsbestämmelserna tilltillsatser och aromer.I samband med att det nya direktivet (2001/18/EG)antogs utlovade kommissionen att den möjligtskulle lägga fram ett förslag om märkning ochspårbarhet av GMO och produkter framställda frånGMO. presenterade kommissionen sittförslag till förordning om spårbarhet och märkningav genetiskt modifierade organismer och spårbarhetav livsmedel och foderprodukter som är framställdaav genetiskt modifierade organismer och om ändringav direktiv /18/EG (KOM 2001 (182) slutlig).Samma dag presenterade kommissionen även ett förslagtill förordning om genetiskt modifierade livsmedeloch foder (KOM 2001(425) slutlig). Det sistnämndaförslaget har behandlats i regeringensfaktapromemoria /02:FPM34. Förslagen i de bådaförordningarna avser delvis samma frågor (i den delde avser det system som skall säkerställa märkningav produkter framställda från GMO). Förslaget omspårbarhet och märkning av genetiskt modifieradeorganismer och spårbarhet av livsmedel ochfoderprodukter som är framställda av genetisktmodifierade organismer går ifrån det nuvarandesystemet med analys av DNA och protein. Det nyaförslaget innebär att alla produkter tillverkade aven GMO skall märkas. Detta inbegriper t.ex.raffinerade oljor och produkter tillverkade avmajssirap. GMO skall godkännas om de kan visas varasäkra. Riskbedömningen skall vara oberoende ochöppen. Allmänheten skall kunna lämna synpunkterunder godkännandeprocessen. Förslaget om genetisktmodifierade livsmedel och foder innebär att enriskbedömning av alla livsmedel och foder skall skeinnan de kan godkännas. Förslaget innebär utökadmärkning. Märkningen skall säkerställa envalmöjlighet. Godkännandeproceduren förändras - dennya livsmedelsmyndigheten skall stå förriskbedömningen. Riskbedömningen skall varaoberoende och öppen. Allmänheten skall kunna lämnasynpunkter under godkännandeprocessen.Utskottet har vid tidigare behandling av motionerom genetiskt modifierade organismer uttalatuppfattningen att det genom märkning tydligt skallframgå att en produkt innehåller genetisktmodifierade organismer. Utskottet delar därför iallt väsentligt de synpunkter som förs fram imotionerna MJ434 (s) yrkande 1, MJ498 (s) i dennadel, MJ515 (mp) yrkande 13, MJ518 (mp) yrkandena 10och 11 samt MJ528 (kd) yrkande 2 om märkning avgenmodifierade produkter. Mot bakgrund av det ovananförda synes dock yrkandena väsentligen varatillgodosedda och utskottet anser att motionerna idessa delar inte bör föranleda någon vidare åtgärd.Mervärdesmat/Functional foodsUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) ommervärdesmat med hänvisning till pågåendearbete inom EU och nationellt.Utskottets ställningstagandeFrågan om s.k. mervärdesmat eller s.k. functionalfoods och gränsdragningen mellan livsmedel ochläkemedel har varit föremål förutskottets behandling (se bl.a. bet. 2000/01:MJU12).Utskottet har uttalat sin positiva syn påutvecklandet av nya livsmedel med sammansättningarsom kan bidra till en näringsriktig kost och påregeringens ambition att vara pådrivande i fråganinom EU och Codex Alimentarius.Under våren 2001 har en särskild arbetsgrupp inomLivsmedelsverket, arbetsgruppen för produktspecifikahälsopåståenden, arbetat med frågeställningar somrör "functional foods" och hälsopåståenden pålivsmedel. Syftet har varit att göra en fördjupadanalys med utgångspunkt i verkets rapport nr 6/2000"Livsmedel för hälsa och långt liv?". Iarbetsgruppens rapport finns förslag till rättsakterför det internationella och nationella arbetet. Irapporten redovisas också en djupare analys av deförslag som presenterats i rapport nr 6/2000, bl.a.hur effekt- och säkerhetsvärdering bör ske och vissaorganisatoriska konsekvenser av ett genomförande avförslagen. Dessutom redovisas: vissa möjliga vägar att reglera området- det internationella arbetet efter -- kommentarer till SNF:s (Swedish NutritionFoundation) förslag till utökategenåtgärdsprogram-- vissa konsekvenser för tillsynsverksamheten.-Livsmedelsbranschen har haft ettegenåtgärdsprogram: Hälsopåståenden i märkning ochmarknadsföring av livsmedel.