bet · GP01KRU11 · 2002-03-05 00:00:00 — 8).Förslaget i motion K243 (m) yrkande 16 är såledesredan tillgodosett och avstyrks därför.Utskottet har tidigare, senast under föregåenderiksmöte, avstyrkt motionsförslag omsatellitdistribution av SVT:s program liknande detvå nu aktuella motionerna, Kr220 (m) yrkande 2 ochK243 (m) yrkande 17 (jfr bet. 2000/01:KrU8 s. 47).Utskottet anförde då följande.Liksom vid tidigare tillfällen anser utskottetatt den ena delen av yrkandena torde syfta tillatt de kortoperatörer som främst vänder sig tillden svenska marknaden skall få distribuera SVT:sprogram utan kostnad. Enligt utskottetsuppfattning ankommer det på de berörda företagen,således SVT och kortoperatörerna, att sinsemellanavtala om vilka ekonomiska, administrativa m.fl.villkor som skall gälla för att SVT skalltillhandahålla sina programkanaler tillkortoperatörerna. Utskottet anser att denna delav motionsyrkandena inte är en fråga somriksdagen skall besluta om.Den andra delen av yrkandena innebär att denTV-tittare som vill se SVT:s satellitsändakanaler skall kunna göra detta utan att behövabetala ytterligare avgifter utöver TV-mottagaravgift. Utskottet konstaterar liksomvid de två föregående riksmötena att yrkandenai denna del redan är tillgodosedda. Programmenkommer visserligen av upphovsrättsliga skäl attvara krypterade, varför det för mottagning krävsett programkort. Enligt anslagsvillkoren för SVTfår emellertid avgift utöver mottagaravgiftendast tas ut för marksänd digital TV, en regelsom enligt propositionen föreslås bli ändrad. (Jfr SVT:s anslagsvillkor i regeringsbeslutet avden punkt 6.) Någon avgift förtillhandahållande och hantering av programkortkan således inte tas ut av den TV-tittare inomlandet som endast vill ha tillgång till SVT:ssatellitsända och krypterade kanaler. Det fårförutsättas att de ansvariga för sändningarnainformerar allmänheten om detta.De av regeringen utfärdadeanslagsvillkoren för SVT som avser angertydligt att SVT:s sändningar riktade till Sverigeskall vara tillgängliga för allmänheten utan villkorom särskild betalning utöver erlagd TV-avgift (p.8).Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt bör avslå motionerna Kr220 (m) yrkande2 och K243 (m) yrkande 17.Då det gäller förslaget i motion Kr398 (s) om SVT:sregionala sändningar hänvisar utskottet till sittställningstagande under föregående tillmotioner med innehåll liknande det nu aktuella.Utskottet sade sig då inse att det i vissagränsområden mellan olika sändare, såsom t.ex. iöstra , finns problem med att ta emot deanaloga sändningar som innehåller regionala nyheterfrån regionen.Utskottet ansåg att det i utbyggnadsskedet för detdigitala marknätet är aktuellt medytterligare utbyggnad av det analoga marknätet.Utskottet förutsatte dock att frågan om tillgångentill de regionala sändningarna i respektive regionskulle uppmärksammas i utbyggnaden av det digitalamarknätet.Utskottet har från SVT:s utvecklingschef inhämtatatt den årliga kostnaden för SVT för slavsändare avdet slag som motionärerna förespråkar uppgår tillmellan 0,5 och per sändare,beroende bl.a. på topografin i det aktuella området.Kostnaden gäller oavsett om sändningstekniken äranalog eller digital.I sammanhanget bör nämnas att utskottet nyligenhar noterat att SVT uppges vara nära en lösning påproblemet att kunna erbjuda regionala nyheter isatellitsändningar (på TV nr5 2002).Utskottet utgår från att SVT uppmärksammar detproblem som aktualiserats i motion Kr398 (s).Utskottet anser dock inte att det är motiverat attriksdagen gör något uttalande med anledning avmotionen, som således avstyrks.Frågan om nordiskt TV-samarbete behandlades avutskottet för mindre än . För enutförlig beskrivning av det läge som då var aktuellti detta ärende hänvisas till utskottets betänkande2000/01:KrU8 s. 48 f.Den digitala tekniken innebär bl.a. atttillgängligt frekvensutrymme kan utnyttjas tillbetydligt fler programkanaler än vad som är möjligtmed analog sändningsteknik. Utrymmet i det digitalamarknätet kan åtminstone i teorin lika välanvändas för nordiska public service-kanaler som förkommersiella programkanaler. Det är för utskottetinte självklart om den typ av vidaresändning somföreslås i motion Kr424 (c, fp) yrkande 2 avservidaresändning av alla program som de olika nordiskaprogramföretagen sänder eller endast de program somär framställda i respektive land. Oavsett hurlångtgående syftet med motionen är, konstaterarutskottet att juridiska, tekniska och ekonomiskafrågor måste vara lösta innan grannlandskanalernakan vidaresändas i de nationella näten.Som uppmärksammats i motion Kr424 (c, fp)krypteras SVT:s sändningar i det digitala marknätet,vilket innebär att folk som bor i gränstrakterna ivåra grannländer inte kan ta emot de digitalasändningarna på samma sätt som de alltjämt kannär det gäller analoga sändningar genom den s.k.överspillningseffekten. De programkort som krävs föratt tittaren skall kunna få tillgång till SVT:s ochandra programföretags digitala marksändningar säljsinte till grannländerna av upphovsrättsliga skäl.Frågan om grannlands-TV har under flera decennieråterkommande diskuterats inom ramen för det nordiskasamarbetet.Kulturutskottet redovisade vid 2000/01 årsriksmöte att ett medlemsförslag om nordiskt TV-samarbete (A 1244/nord) hade inlämnats i början avår 2001 till . Förslagsställarna ansågatt borde ta initiativ till att lösaproblemen inom och på så sätt även vara enförebild för en europeisk lösning. Förslagetinnefattar frågan om att säkerställa fortsattasändningar av grannlands-TV, att verka för att desom bor i skall kunna abonnera på TV-tjänsteri annat nordiskt land, att verka för en nordiskmarknad för digital-TV, att verka för attgränsöverskridande TV inte skall medföra högakostnader för nordiska medborgare och att verka föratt nationella avtal inte skall vara hinder för engränslös television.Vid höstsession i oktober 2002enades närvarande kulturministrar och ledamöter iNordenutskottet om att- inom ramen för det nordiska samarbetet och enskilti länderna verka för att hitta lösningar som bidrartill att allmänheten i ökad grad ges möjligheteratt ta del av nordiska public service-kanaler i dendigitala tiden,-- innan de analoga sändningarna släcksföra förhandlingar som bidrar till en lösning ifrågan och att bejaka att alla avtal om upphovsrättoch teknik på området skall vara färdiga senast tvåår innan de analoga sändningarna släcks,-- det är ett allmänt intresse att public service-kanalerna sänds i hela samt att-- utvecklingen går snabbare framåt om bilateralaförhandlingar förs mellan länderna som kan ge enallnordisk lösning.-I har i sittslutbetänkande () föreslagit att publicservice-företagens program skall sändas okrypterade,vilket skulle göra dem tillgängliga i gränstrakternaäven i fortsättningen (SOU 2001:90 s. 170).Kommittén har vidare bedömt att det analogamarknätet kan avvecklas (s. 135). Det kantilläggas att inget av de nordiska länderna hittillshar beslutat om ett slutdatum för de analogasändningarna. Den finska regeringen har emellertidangivit som mål att de analoga marksändningarnaskall upphöra vid slutet av år 2006.Utskottet är väl medvetet om att en rad tekniska,ekonomiska och juridiska frågor måste lösas för attgrannlands-TV skall kunna realiseras. Utskottetanser nu liksom vid föregående att det ärangeläget att den svenska TV-publiken får tillgångtill det nordiska TV-utbudet. Utskottet förutsätteratt regeringen noga följer utvecklingen och i detnordiska samarbetet intensifierar sinaansträngningar för att frågan om grannlands-TV skallkomma närmare en lösning.Mot bakgrund av det arbete som pågår inom och anser utskottet attriksdagen inte bör göra något sådant uttalande ifrågan som begärs i de aktuella motionsyrkandena.Utskottet avstyrker därför motion Kr424 (c, fp)yrkandena 1 och 2.Utskottet har inhämtat att överläggningar nyligenhar påbörjats på tjänstemannaplanet om hur ettfortsatt TV-utbyte mellan och skallsäkerställas vid övergången till digitalmarksändning. Syftet med motion Kr424 (c, fp)yrkande 3 torde därmed vara tillgodosett, varföryrkandet avstyrks.I sammanhanget bör även nämnas att en särlösninghar valts för det enspråkiga , genom att SVT:sprogramkanaler och återutsänds på Åland.Till grund för denna lösning ligger ett avtal mellanSVT, Radio och . Deupphovsrättsliga kostnaderna täcks med åländska TV-avgiftsmedel. Överläggningar mellan parterna om ettavtal som reglerar rätten till vidareutsändning avSVT:s digitala programkanaler till pågår förnärvarande.Frågor om digital radioUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om digitalradiokommitté, jämför reservation 13(v) och SR:s nuvarande DAB-sändningar, jämförreservation 14 (v).MotionernaI motion Kr338 (v) erinras om att endigitalradiokommitté skall tillsättas, vilketaviserades i proposition 2000/01:94. Kommittén hadeännu inte tillsatts, när motionen väcktes, vilketenligt motionen försatt radion i en oacceptabelsituation. Det digitala sändarnätet hotas avavveckling om inte den utlovadedigitalradiokommittén skyndsamt kommer med förslagtill åtgärder. Regeringen borde därför snarasttillsätta kommittén (yrkande 4).I motion Kr423 (kd) yrkas att en kommitté omgåendeskall få i uppdrag att utvärdera denförsöksverksamhet som ägt rum med digital ljudradio(yrkande 3).I motion Kr338 (v) begärs att regeringen skall taansvar för åtgärder som räddar SR:s nuvarande DAB-sändningar (DAB = Digital Audio Broadcasting) tilldess att kommittén inkommit med sina förslag om DAB-radions framtid (yrkande 5).BakgrundÅr 1995 beslutade att SR, UR och privataprogramföretag, efter särskilda beslut avregeringen, skulle få påbörja försök med digitalaradiosändningar (prop. 1994/95:170, bet.1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369). Som motiv förbeslutet anfördes bl.a. att den digitala teknikenger bättre ljudkvalitet, effektivare utnyttjande avfrekvensutrymme, större tålighet mot störningar ochmöjlighet att sända bilder och text i radio. Isamband med riksdagsbeslutet uttalades attverksamheten skulle utvärderas sedan mottagarefunnits på marknaden och företagen ochallmänheten hade fått erfarenheter av den nyatekniken.I proposition 2000/01:94 konstaterade regeringenatt utvecklingen av digitala mottagare gått långsamtoch att villkoren för att utvärdera verksamhetenännu inte hade uppnåtts (). Trots detansåg regeringen att verksamheten måsteutvärderas med hänsyn till att sändningarna pågått iflera år. Regeringen aviserade därför att den avsågatt ge en kommitté i uppdrag att utvärdera denförsöksverksamhet av digital radio som pågått sedanår 1995. Kommittén borde också analysera dendigitala radions framtidsförutsättningar. I avvaktanpå regeringens ställningstagande med anledning avutredningens beslut borde SR enligt propositionenminska kostnaderna för de digitala sändningarna(prop. s. 6162).Kulturutskottet ansåg att utredningen bordetillsättas skyndsamt samt att utredningens resultatborde avvaktas innan beslut skulle fattas om denfortsatta DAB-utvecklingen. Utskottet tillstyrkteatt SR skulle minska sina kostnader för de digitalasändningarna i avvaktan på utredningsresultatet(bet. 2000/01:KrU8 s. 52).I november 2001 utfärdade regeringenkommittédirektiv för en särskild utredare som skulleutvärdera digital radio m.m. (dir. 2001:88). I ettförsta steg skall utredaren bl.a. behandla frågorsom rör den tekniska utvecklingen, programutbud,frekvensfördelning, ekonomiska aspekter och andradistributionsmetoder för digital ljudradio än DAB.Detta inledande arbete skall redovisas senast den 15april 2002.I ett andra steg skall utredaren analysera dendigitala radions framtidsförutsättningar. I dettaandra skede kommer parlamentarisk medverkan attkrävas. Regeringen avser att återkomma i frågan omanalysens omfattning och inriktning samt om sådankompletterande parlamentarisk medverkan i den andraetappen av utredningen. Uppdraget i sin helhet skallvara slutfört senast den 31 december 2002.Utskottets ställningstagandeMed anledning av förslagen i motionerna Kr338 (v)yrkande 4 och Kr423 (kd) yrkande 3 om endigitalradiokommitté erinrar utskottet om sinauttalanden om att den av regeringen dåaviserade utredningen borde tillsättas och arbetaskyndsamt samt att utredningens resultat bordeavvaktas innan beslut fattas om den fortsatta DAB-utvecklingen. Utskottet, som alltjämt har sammauppfattning i frågan, utgår från att regeringensnarast, dvs. före valet ,utser de parlamentariker som skall medverka i denandra etappen av utredningsarbetet.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr338 (v) yrkande 4 och Kr423(kd) yrkande 3.Förslaget i yrkande 5 i motion Kr338 (v) syftar tillatt regeringen skall ta ansvar för att rädda SR:snuvarande DAB-sändningar till dess att lämnat sina förslag. Här bör nämnasatt regeringen beslutade om ettkompletterande sändningstillstånd för med rättatt sända ljudradio med digital teknik. Tillståndetgäller fr.o.m. t.o.m. den 31december 2005, eller till dess att regeringen harfattat beslut om den framtida användningen avfrekvensutrymme för digital ljudradio. Av deanslagsvillkor för som gäller för framgåratt programföretaget i avvaktan på regeringensställningstagande till resultaten av den tillsattadigitalradioutredningen skall minska kostnaderna förde digitala sändningarna.Utskottet konstaterar att DAB-sändningarna fortgårom än på en lägre ekonomisk nivå än vad som gälldeunder föregående tillståndsperiod. Programföretaget,dvs. SR, ansvarar självt för sändningarna under dentid som nämns i den nu aktuella motionen. Någotsärskilt uttalande om att regeringenskall rädda SR:s DAB-sändningar till dess attDigitalradiokommittén lämnat förslag om DAB-radionsframtid torde inte vara påkallat. Därmed avstyrkerutskottet motion Kr338 (v) yrkande 5.Frågor om det analoga och detdigitala TV-nätetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om tidpunkt för avveckling av det analogamarknätet för TV, jämför reservation 15 (kd)och stopp för fortsatt utbyggnad av detdigitala marknätet för TV, jämförreservation 16 (m, fp).MotionernaFråga om tidpunkt för avveckling av det analogamarknätet för TV behandlas i två motioner.I motion Kr423 (kd) sägs att det är en riktigåtgärd att fortsätta utbyggnaden av det digitalamarknätet för TV-sändningar. För att det digitalanätet skall bli ett attraktivt alternativ behövs ettbeslut om datum för att släcka det analoga nätet(yrkande 4). Likartade synpunkter framförs i yrkande4 i motion K367 (kd).I motion T409 (fp) krävs ett stopp för fortsattutbyggnad av det digitala marknätet för TV (yrkande8). En fortsatt utbyggnad bör inte ske utan att detprövas om frekvensutrymmet har större värde i någotannat användningsområde. Den pågående utbyggnaden avkabel-TV och satellit-TV samt TV-tittarnas oviljaatt utnyttja och dess dotterbolags tjänstertalar sitt tydliga språk.BakgrundGenom beslut får digitalmarksänd TV byggas ut till att omfatta hela landet(prop. 2000/2001:1 utg.omr. 17 s. 106, bet.2000/2001:KrU1 s. 100101, rskr. 2000/2001:59).Digital-TV-kommittén hade bl.a. i uppdrag attfölja verksamheten med digital marksänd TV ochfortlöpande rapportera sina iakttagelser tillregeringen. Kommittén har i sitt slutbetänkandeDigital TV modernisering av marknätet (SOU2001:90) redovisat sina förslag och bedömningar.Betänkandet remissbehandlas . Avbetänkandet framgår bl.a. att det statliga bolagetTeracom AB, som är ägare till och svarar förutbyggnaden av marknätet, har gjort enomprioritering av sin utbyggnadsplan. Beslutetinnebär att företaget tillfälligt skjuter påytterligare utbyggnad av marknätet, när fyrafrekvenskanaler /02 når avbefolkningen (SOU 2001:90 s. 95).Mot bakgrund av det kapital som bolaget behöverfrämst på grund av stora investeringar i marknätethar regeringen tidigare under innevarande iproposition 2001/02:76 garanti ochomstrukturering föreslagit att skallbemyndiga regeringen att mot en riskavspeglandeavgift utfärda en kreditgaranti till påhögst 2 . har bifallitförslaget men beslutat med hänvisningtill att det kommande riksdagsvalet försenar eneventuell förnyad riksdagsbehandling om enförlängning av garantitiden iförhållande till regeringens förslag. Beslutetinnebär att garantin om den utfärdas får gällat.o.m. 2001/02:FiU5y,bet. 2001/02:KrU7, rskr. 2001/02:149).Utskottets ställningstagandeFrågan om tidpunkt för avveckling av det analogamarknätet för TV behandlades av Digital-TV-kommitténsom i sitt slutbetänkande gjorde bedömningen att deanaloga marksändningarna kan avvecklas år 2007.Betänkandet har remitterats. Enligt regeringensbedömning kan förslag med anledning av betänkandetkomma att läggas fram för under senaredelen av (jfr prop. 2001/02:76 s. 5).Utskottet anser inte att remissinstansernasyttranden och regeringens beredningsarbete ochställningstagande i frågan bör föregripas, varförmotionerna Kr423 (kd) yrkande 4 och K367 (kd)yrkande 4 avstyrks.Enligt utskottets uppfattning finns det inte skälatt som föreslås i motion T409 (fp) stoppa denfortsatta utbyggnaden av det digitala marknätet förTV. Starka skäl talar i stället för en fortsattutbyggnad av det digitala markbunda TV-nätet.Utskottet anser nu liksom tidigare att det ärviktigt att alla som bor i landet har tillgång tillett allsidigt TV-utbud och att invånarna kan väljamellan samtliga distributionsformer och inte ärhänvisade enbart till mottagning via satellit ellerkabel. (Jämför t.ex. bet. 2000/01:KrU1 s. )Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion T409 (fp) yrkande 8.Fråga avseende ABUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om fråga avseende , jämförreservation 17 (m).MotionenI motion Kr270 (m) sägs att bolaget , som ägsav helstatliga och som hyr ut mottagaretill det digitala marknätet, avser att säljainformation om de TV-tittare som besöker Boxersportal. bör ge ägardirektiv tillTeracom AB som syftar till att varken som delägs av får försäljapersonuppgifter (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeBoxer (Boxer) ägs till av TeracomAB och till av , som ären del av Livförsäkringsbolaget . Boxeransvarar för upphandling, försäljning och uthyrningav mottagare för marksänd digital-TV. Boxerportalen,som omnämns i motionen, är en digital-TV-portal, somi likhet med Internets portaler innehållerinformation, tjänster och underhållning som äråtkomlig för den som har tillgång till marksänddigital TV. Avveckling av Boxerportalen harpåbörjats. Kunderna har emellertid tillgång tillportalen så länge det finns giltiga kundavtal omdenna tjänst, vilket troligen innebär t.o.m. förstakvartalet , varefter portalen stängs.I ett pressmeddelande den 16 oktober 2001informerade Boxers VD om att företaget inte kommeratt sälja information om hur deras kunder agerar idet digitala marknätet samt att företaget aldrigsålt någon sådan information.Enligt utskottets uppfattning finns det inte någongrund för de farhågor som motionärerna bakom motionKr270 (m) yrkande 1 har rörande försäljning avpersonuppgifter från Boxer. Det saknas därför skälför att göra ett tillkännagivande av detslag som föreslås i motionen. Motion Kr270 (m)yrkande 1 avstyrks.Mediepåverkan m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om forskningsläget rörande barn och medier, mediernas brist på jämställdhet, jämförreservation 18 (mp), medievåld och översyn av , jämförreservation 19 (kd).MotionernaFrågan om moderna mediers påverkan på unga människorhar tagits upp i motion Kr416 (kd). Enligt motionenbör en sammanställning göras av det rådandeforskningsläget rörande barn och medier inom ochutom för att skapa ett bättre underlag förbeslut (yrkande 4).I motion Kr400 (mp) sägs att flickor som ser mycketpå TV får minskat självförtroende, medan pojkar fårstärkt självförtroende. Motionären yrkar attregeringen skall lämna förslag till om hurmediernas brist på jämställdhet skall motverkas(yrkande 1). Liknande förslag finns i motion Kr422(mp) yrkande 66.I motion Kr402 (s) föreslås att åtgärder skallvidtas mot medievåld. Förslaget syftar i första handtill självreglering av mediebranschen snarare änförbud. Vidare syftar motionen till ökad forskningom sambandet mellan våld och medier samt till ökadmediekunskap i skolan.Förslaget i motion Kr429 (kd) syftar till att den avregeringen i budgetpropositionen för år 2002aviserade översynen av skallkomma till stånd (yrkande 5). Liknandeförslag finns i motion Kr423 (kd) yrkande 5.Utskottets ställningstagandeDå det gäller förslaget i motion Kr416 (kd) omforskningsläget rörande barn och medier hänvisarutskottet till det arbete som bedrivs vid Nordiskadokumentationscentralen förmasskommunikationsforskning (Nordicom) vid Göteborgsuniversitet. Nordicoms övergripande mål är att göramedie- och kommunikationsforskning i de nordiskaländerna känd både här hemma och i andra delar avvärlden. Vid Nordicom finns The InternationalClearinghouse on Children and Violence on the Screen(här kallat Clearinghuset), ett internationelltinformationscentrum rörande barn och medievåld.Syftet med Clearinghuset är att öka medvetenhetenoch kunskaperna om barn och medievåld, som bl.a.distribueras via satellit-TV och Internet. Vidarekan nämnas att verksamheten även syftar till attpåvisa aktiviteter och åtgärder som syftar till attstärka barn som mediekonsumenter.Utskottet har inhämtat att Clearinghuset redanfrån starten har haft en ambition i sitt arbete attvidga kunskapen om barn och medievåld och sätta inden i ett större sammanhang. Man söker såledesbelysa barnets mediesituation i vidare bemärkelse.Som en direkt följd av brukarnas efterfrågan påkunskap har arbetet mer och mer kommit att inriktaspå att klarlägga den kunskap som finns om barn, ungaoch medier från en mängd olika perspektiv. Frågor avintresse i sammanhanget är t.ex. vilken omfattningbarns och ungas medieanvändning har, vad barn ochunga använder medierna till, hur och i vilkasituationer de använder medierna, hur de påverkas avmedievåldet och annat medieinnehåll och vad som görsför att öka kompetensen hos barn och unga sommedieanvändare genom bl.a. mediekunskap ochmediedeltagande.Utskottet konstaterar att motionsyrkandet är vältillgodosett genom de insatser som görs vidClearinghuset. Utskottet kan således inte se att detfinns någon anledning för att göra någottillkännagivande med anledning av motionsyrkandet.Motion Kr416 (kd) yrkande 4 avstyrks.Då det gäller förslaget i motionerna Kr400 (mp)yrkande 1 och Kr422 (mp) yrkande 66 att regeringenskall lämna förslag till hur mediernas brist påjämställdhet skall motverkas erinrar utskottet omatt jämställdhetsintegrering (på engelska gendermainstreaming) är den strategi som regeringen valtför att uppnå jämställdhet inom samtligapolitikområden.I behandlas mediefrågor dels avkonstitutionsutskottet, dels av kulturutskottet. Demediefrågor som ligger inom ramen förkulturutskottets beredningsområde gäller i huvudsakpublic service-verksamheten. Utskottet nöjer sigdärför med att här kommentera den delen avmedieområdet.Av 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) framgårföljande.Den som sänder TV-program eller som sänderljudradioprogram efter tillstånd av regeringenskall se till att programverksamheten som helhetpräglas av det demokratiska statsskicketsgrundidéer och principen om alla människors likavärde och den enskilda människans frihet ochvärdighet.En liknande formulering infördes genom enändring i radiolagen (1966:755). Av förarbetena tilllagändringen framgår att med begreppet allamänniskors lika värde och enskilda människors frihetoch värdighet avsågs de sidor av demokratibegreppetsom anknyter till bl.a. förhållandet mellanmänniskor, t.ex. hävdande av jämställdhet mellan mänoch kvinnor (se prop.