bet · GQ01KU14 · 2002-12-10 00:00:00 — Inte heller i fråga om debeslut som enligt riksdagsstyrelsens förslag skallkomma att fattas av SPV anser styrelsen med hänsyntagen till processekonomiska aspekter m.m. att detskulle vara bäst att föreslå en ändring av denordning som gäller för överprövning avriksdagsförvaltningens beslut i hithörande frågor.Riksdagsstyrelsens förslag innebär följaktligen attde beslut som skall fattas av SPV såväl som de somskall fattats av riksdagsförvaltningen fåröverklagas hos besvärsnämnd.Kammarrätten i har anfört att det intekan uteslutas att inteuppfyller kraven på en opartisk och oavhängigdomstol enligt artikel 6 i den europeiskakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna. tillstörsta delen består av riksdagsledamöter och då deärenden som behandlas i nämnden rör ersättning tillf.d. riksdagsledamöter kan det för en objektiviakttagare framstå som att det föreligger en sådanintressegemenskap mellan ledamöterna i nämnden ochden part ärendet rör, att nämndens opartiskhet kanifrågasättas. Mot bakgrund av att beslut i vissaliknande ärenden överklagas till allmänförvaltningsdomstol anser kammarrätten att de nuaktuella överklagandena väl skulle passa förhandläggning inom de allmännaförvaltningsdomstolarna. För att undvika att vissaärenden om inkomstgaranti prövas av och vissa ärenden av allmänförvaltningsdomstol skulle enligt kammarrätten enöverflyttning till SPV även av prövningen av detgrundläggande beslutet om inkomstgaranti kunnaövervägas.Lagrådet har anfört att det starkt kanifrågasättas om i de ärendendet här är fråga om helt uppfyller kraven i artikel6 i . Några garantier för attförfarandet inför nämnden fullt ut motsvarar kraveni artikel 6 finns enligt Lagrådet inte. Därtillkommer enligt Lagrådet att de fyra ledamöter somjämte ordföranden ingår i nämnden själva ärriksdagsledamöter och att vissa av de beslut somfattas i fråga om inkomstgaranti ochefterlevandeskydd kan tänkas få betydelse för dessale-damöter själva eller deras anhöriga. EnligtLagrådets mening bör det därför finnas en rätt tillöverprövning i domstol av SPV:s ellerbesvärsnämndens beslut rörande inkomstgaranti.Eftersom Lagrådets prövning är begränsad till delagförslag som ingår i remissen avstår Lagrådet frånatt uttala sig om i vilken utsträckning desynpunkter Lagrådet har anfört har tillämpning ävenpå andra beslut än dem som omfattas av remissen.Riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring ilagen (1989:186) om överklagande av administrativabeslut av riksdagsförvaltningen och riksdagensmyndigheter innefattar ett undantag från denhuvudregel om tillgång till domstolsprövning avförvaltningsbeslut som gäller enligt 22 a §förvaltningslagen (1986:223). Antas interiksdagsstyrelsens förslag, blir huvudregelntillämplig. Det skulle innebära att SPV:s beslut iärenden om inkomstgaranti skulle kunna överklagastill allmän förvaltningsdomstol.Mot bakgrund av vad som har anförts underremissbehandlingen och av Lagrådet anser utskottetatt de beslut som skall fattas av SPV i frågor ominkomstgaranti bör kunna överprövas i domstol.Utskottets lagförslag, bilaga 4, innehållerföljaktligen inte något förslag till ändring i lagenom överklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheter.Utskottet berör avslutningsvis i detta betänkandedet som Lagrådet har anfört i fråga om beslut somfattas av , vilket rör ävenandra beslut än dem som omfattas av remissen.Förslagen till lagar om ändring ilagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter ochlagen (1996:304) om arvode m.m. tillSveriges företrädare iEuropaparlamentetLagrådet har föreslagit att 13 kap. 17 och 18 §§lagen om ekonomiska villkor för ledamöterslås samman till en enda paragraf. Mellan de tvåparagraferna föreligger den skillnaden att enansökan avseende inkomst-garanti inte skall avserätten till en sådan garanti utan utbetalning avdenna, medan den som vill ha efterlevandeskydd skallansöka om detta skydd och inte om utbetalning.Enligt Lagrådet behövs inte någon ansökan annat än ide fall då utbetalning begärs. Lagrådet anför attdet är självklart att det, när en sådan ansökangörs, måste prövas både om det föreligger en rätttill inkomstgaranti eller efterlevandeskydd ochvilket belopp som i så fall skall utbetalas.Lagrådets förslag avser även 9 kap. 17 och 18 §§lagen om arvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet.Den ordning riksdagsstyrelsen har föreslagit utgårfrån att riksdagsförvaltningen utan särskild ansökanfrån garantitagaren skall fatta ett beslut för varjeavgången ledamot av i frågan om rätten tillinkomstgaranti. Som skäl för förslaget harriksdagsstyrelsen i huvudsak anfört att det blirlättare att få en samlad bild av åtaganden ifråga om avgångna ledamöter, att den som bara vill hagarantin fastställd slipper att lämna uppgifter om sinekonomi och att systemet blir mer lättadministrerat förSPV, vars uppgifter på detta sätt i princip blirbegränsade till att se till att rätt belopp betalas ut.Såsom berörts i det som riksdagsstyrelsen har anförtbetingas förslaget till icke ringa del av de praktiskaförhållanden under vilka avgöranden av frågan om enavgången ledamot är berättigad till inkomstgarantiträffas. Sådana avgöranden föregås ofta av tämligenomfattande utredningar om ledamotens tjänstgöring iriksdagen. Det framstår som mindre ändamålsenligt attdessa utredningar skulle utföras av SPV. Dessa hänsynbör enligt utskottets mening få vägra tyngre än de meraredaktionellt betonade synpunkter Lagrådet har anfört.Utskottet förordar således att regleringen på dennapunkt utformas i enlighet med vad riksdagsstyrelsen harföreslagit.Lagrådet har berört vissa aspekter på utformningenav förslaget till lagregler om skyldighet förgarantitagare att lämna uppgifter (13 kap. 19 §respektive 9 kap. 19 §). Utskottets lagförslag harutformats i huvudsaklig enlighet med vad Lagrådetförordat.Enligt riksdagsstyrelsens förslag skall arbetsgivareoch andra som har betalat ut ersättning eller förmånpå begäran av riksdagsförvaltningen lämna deuppgifter för namngiven person om sådanaförhållanden som är av betydelse för tillämpningenav lagarna om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter och om arvode m.m. till Sverigesföreträdare i (13 kap. 20 §respektive 9 kap. 20 §). JO har i sittremissyttrande pekat på att skyldigheten att lämnaut uppgifterna enligt riksdagsstyrelsens förslaginte är sanktionerad. Det kan enligt JO:s bedömningdärför inte uteslutas att bestämmelsen inte fåravsedd verkan. Om bestämmelsen skall förenas mednågon form av sanktion, kan enligt JO en jämförelsegöras med vissa andra föreskrifter omuppgiftsskyldighet som sanktioneras med penningbötereller vite.Om en möjlighet att tillgripa sanktioner bedömssom behövlig i detta fall har Lagrådet för sin delfunnit att vite framstår som en lämpligare sanktionän penningböter.Det är enligt utskottets mening angeläget att dennya ordning som avses komma till stånd i fråga omadministrationen av systemet med inkomstgaranti kanfungera utan störningar. Det påpekande som JO gjortbör med hänsyn härtill föranleda att skyldighetenatt lämna uppgifter till riksdagsförvaltningensanktioneras. Utskottet förordar i enlighet med vadLagrådet anfört att vite väljs som sanktion.Den situation som inträder när garantitagarenerhållit ett för högt belopp och skillnaden skallåterkrävas berörs i Lagrådets yttrande vidbehandlingen av de remitterade förslagen till 13kap. 21 § lagen om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter och 9 kap. 21 § lagen om arvode m.m. tillSveriges företrädare i . Lagrådetförordar bl.a. att bestämmelserna om ränta skiljs uttill en särskild paragraf. Denna bör enligt vadLagrådet anför utformas så att ränta skall bestämmasefter den räntesats som anges i räntelagen(1975:635). Om det har betalats ut ett för högtbelopp avseende inkomstgaranti och skillnaden intehar betalats tillbaka inom efter det attkrav på återbetalning framställts, skallgarantitagaren betala ränta för därpå följande tidintill dess betalning sker. Har garantitagarenförsummat att lämna uppgifter som erfordras förbestämmande av det belopp som skall betalastillbaka, skall ränta enligt Lagrådets förslag tasut från den dag då uppgifterna senast skulle halämnats. Lagrådet anser att en sådan regleringskapar ett incitament till fullgörande avskyldigheten att lämna uppgifter om väsentligtändrade förhållanden och harmonierar bättre med attden som uppfyller uppgiftsskyldigheten ärunderkastad straffansvar för de uppgifter han ellerhon lämnar. Utskottets lagförslag är utformat ienlighet med vad Lagrådet har anfört.Framtida översyn av regelverketDe ändringar i reglerna om inkomstgarantier m.m. somutskottet nu föreslår har utformats i syfte attmöjliggöra den praktiskt viktiga överflyttningen avadministrativa uppgifter till SPV och samtidigtuppnå en bättre kontroll inom systemets ram.Utskottets förslag till riksdagsbeslut begränsastill vad som är nödvändigt för att uppnå dessasyften. Utskottet har emellertid inhämtat att enöversyn av lagarna (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter och (1996:304) om arvodem.m. till företrädare i Europaparlamentetförbereds inom riksdagsförvaltningen. Vad som harförekommit under beredningen av detta ärende gerenligt utskottets mening anledning till antagandeatt en sådan översyn skulle vara av värde; inteminst förtjänar det som Lagrådet har anfört om attlagreglerna efter ett överlämnande genom avtal avadministrativa uppgifter till SPV kommer att te sigmissvisande att uppmärksammas inom ramen för en meraallsidig översyn. Vidare bör frågan om tillgång tilldomstolsprövning i fråga om sådana beslut i ärendenom inkomstgaranti som enligt vad som föreslåskommer att överprövas av besvärsnämnd tasupp i samband med en sådan översyn. Detsamma gällerenligt utskottets mening vad Lagrådet i detta ärendehar anfört om överprövning av beslut i andra frågorän inkomstgaranti. Utskottet utgår från att en sådanmera allmän och förutsättningslös översyn kommertill stånd.IkraftträdandeHänsyn till att den nya ordningen skall kunnainföras på ett i administrativt hänseende välförberett sätt talar för att lagändringarna fårbörja gälla något senare än enligtriksdagsstyrelsens förslag. Utskottet föreslår attde nya lagreglerna får träda i kraft den 1 mars2003.Bilaga 1Riksdagsstyrelsens lagförslagRiksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext.1.1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen(1980:100)[1] skall införas en ny paragraf, 9 kap.28 §, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------9 kap.28 §-----------------------------------------------------Sekretess gäller hosmyndighet för uppgift omenskilds personliga ellerekonomiska förhållanden iärende om inkomstgarantiför den som varitriksdagsledamot ellerSveriges företrädare iEuropaparlamentet, om detkan antas att den somuppgiften rör lider skadaeller men om uppgiftenröjs.Sekretess gäller intebeslut som fattas i ettsådant ärende.För uppgift i allmänhandling gällersekretessen i högst tjugoår.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[1]: Lagen har tryckts om 1992:1474.1.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186)om överklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheterHärigenom föreskrivs att 1 § lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheterskall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------1 §[2]Denna lag gäller överklagande av beslut ava) riksdagsförvaltningenb) Riksbankenc) ombudsmänd) revisorer.-----------------------------------------------------Lagen gäller ävenöverklagande av beslutsom fattats av en annanmyndighet iriksdagsförvaltningensställe.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[2]: Senaste lydelse 2000:428.1.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065)om ekonomiska villkor för ledamöterHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065)om ekonomiska villkor för ledamöterdels att 13 kap. 17 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas fyra nyaparagrafer, 13 kap. 1821 §§, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------13 kap.17 §[3]-----------------------------------------------------Den som vill komma i Den som vill haåtnjutande av efterlevandeskydd skallinkomstgaranti eller ansöka om det hosefterlevandeskydd skall riksdagsförvaltningen.göra ansökan hosriksdagsförvaltningen.Inkomstgaranti kan intebetalas för längre tidtillbaka än sex månaderföre ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------Efterlevandeskydd kan inte betalas för längre tidtillbaka än före ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------18 §-----------------------------------------------------Den som vill attinkomstgaranti skallbetalas ut skall ansökaom det hosriksdagsförvaltningen.Inkomstgaranti kan intebetalas ut för längre tidtillbaka än sex månaderföre ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------19 §-----------------------------------------------------Riksdagsförvaltningenfår begära att den somansökt om utbetalning avinkomstgaranti skalllämna de uppgifter sombehövs för tillämpningenav denna lag. Omgarantitagaren intelämnar begärda uppgifter,får riksdagsförvaltningenhålla inne utbetalningenav inkomstgaranti.Den som har beviljatsutbetalning avinkomstgaranti skallsjälvmant lämna uppgifttillriksdagsförvaltningen omsådana väsentligt ändradeinkomstförhållanden somkan påverka ersättningen.Den som begärutbetalning avinkomstgaranti skall påheder och samvete intygaatt uppgifter som lämnasi ett sådant ärende ärriktiga.-----------------------------------------------------20 §-----------------------------------------------------Arbetsgivare och annansom har betalat utersättning eller förmånskall på begäran avriksdagsförvaltningenlämna de uppgifter förnamngiven person omsådana förhållanden somär av betydelse förtillämpningen av dennalag.-----------------------------------------------------21 §-----------------------------------------------------Om årsavstämningen visaratt inkomstgarantibetalats ut med för högtbelopp skallgarantitagaren betalatillbakamellanskillnaden.Detsamma gäller om detsenare framkommer attinkomstgaranti betalatsut med för högt belopp.Garantitagaren skallbetala ränta på detbelopp som krävstillbaka.Om det finns särskildaskäl får återkravetefterges helt ellerdelvis.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[3]: Senaste lydelse 2000:432.1.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:304)om arvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentetHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:304) omarvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentetdels att 9 kap. 17 § samt rubriken närmast förenämnda paragraf skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas fyra nyaparagrafer, 9 kap. 1821 §§, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Ansökan Handläggning av ärenden-----------------------------------------------------9 kap.17 §[4]-----------------------------------------------------Den som vill ha Den som vill hainkomstgaranti eller efterlevandeskydd skallefterlevandeskydd skall ansöka om det hosansöka om det hos riksdagsförvaltningen.riksdagsförvaltningen.-----------------------------------------------------Inkomstgaranti kan intebetalas för längre tidtillbaka än sex månaderföre ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------Efterlevandeskydd kan inte betalas för längre tidtillbaka än före ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------18 §-----------------------------------------------------Den som vill attinkomstgaranti skallbetalas ut skall ansökaom det hosriksdagsförvaltningen.Inkomstgaranti kan intebetalas för längre tidtillbaka än sex månaderföre ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------19 §-----------------------------------------------------Riksdagsförvaltningenfår begära att den somansökt om utbetalning avinkomstgaranti skalllämna de uppgifter sombehövs för tillämpningenav denna lag. Omgarantitagaren intelämnar begärda uppgifter,får riksdagsförvaltningenhålla inne utbetalningenav inkomstgaranti.Den som har beviljatsutbetalning avinkomstgaranti skallsjälvmant lämna uppgifttillriksdagsförvaltningen omsådana väsentligt ändradeinkomstförhållanden somkan påverka ersättningen.Den som begärutbetalning avinkomstgaranti skall påheder och samvete intygaatt uppgifter som lämnasi ett sådant ärende ärriktiga.-----------------------------------------------------20 §-----------------------------------------------------Arbetsgivare och annansom har betalat utersättning eller förmånskall på begäran avriksdagsförvaltningenlämna de uppgifter förnamngiven person omsådana förhållanden somär av betydelse förtillämpningen av dennalag.-----------------------------------------------------21 §-----------------------------------------------------Om årsavstämningen visaratt inkomstgarantibetalats ut med för högtbelopp skallgarantitagaren betalatillbakamellanskillnaden. Det-samma gäller om detsenare framkommer attinkomstgaranti betalatsut med för högt belopp.Garantitagaren skallbetala ränta på detbelopp som krävstillbaka.Om det finns särskildaskäl får återkravetefterges helt ellerdelvis.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[4]: Senaste lydelse 2001:1001.1.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:419)med instruktion för riksdagsförvaltningenHärigenom föreskrivs att det i lagen (2000:419) medinstruktion för riksdagsförvaltningen skall införasen ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------2 a §-----------------------------------------------------Riksdagsförvaltningenfår överlämna en uppgiftatt handlägga frågor somanges i 2 § förstastycket 3 till en annanmyndighet. Vad som sägsom riksdagsförvaltningenskall i sådant fall gälladen myndigheten såvittangår vad som föreskrivsi1. 1 och 5 §§ lagen(1989:186) omöverklagande avadministrativa beslut avriksdagsförvaltningen ochriksdagens myndigheter,2. 13 kap. 1821 §§lagen (1994:1065) omekonomiska villkor förriksdagens ledamöter samt3. 9 kap. 1821 §§ lagen(1996:304) om arvode m.m.till företrädarei .-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.Bilaga 2Till LagrådetKansliutkastets lagförslag1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen(1980:100)[5]1 skall införas en ny paragraf, 9 kap.28 §, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------9 kap.28 §-----------------------------------------------------Sekretess gäller hosmyndighet för uppgift omenskilds personliga ellerekonomiska förhållanden iärende om inkomstgarantiför den som varitriksdagsledamot ellerSveriges före-trädare iEuropaparlamentet, om detkan antas att den somuppgiften rör lider skadaeller men om uppgiftenröjs.Sekretess gäller intebeslut som fattas i ettsådant ärende.För uppgift i allmänhandling gällersekretessen i högst tjugoår.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[5]:1 Lagen har tryckts om 1992:1474.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsför-valtningen och myndigheterHärigenom föreskrivs att 1 § lagen (1989:186) omöverklagande av administrativa beslut avriksdagsförvaltningen och myndigheterskall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------1 §[6]2Denna lag gäller överklagande av beslut ava) riksdagsförvaltningenb) Riksbankenc) ombudsmänd) revisorer.-----------------------------------------------------Lagen gäller ävenöverklagande av beslutsom fattats av en annanmyndighet iriksdagsförvaltningensställe.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1januari 2003. **FOOTNOTES**[6]:2Senaste lydelse 2000:428.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöterHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065)om ekonomiska villkor för ledamöterdels att 13 kap. 17 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas fyra nyaparagrafer, 13 kap. 1821 §§, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------13 kap.17 §[7]3-----------------------------------------------------Den som vill komma i Den som vill haåtnjutande av efterlevandeskydd skallinkomstgaranti eller ansöka om det hosefterlevandeskydd skall riksdagsförvaltningen.göra ansökan hosriksdagsförvaltningen.Inkomstgaranti kan intebetalas för längre tidtillbaka än sex månaderföre ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------Efterlevandeskydd kan inte betalas för längre tidtillbaka än före ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------18 §-----------------------------------------------------Den som vill attinkomstgaranti skallbetalas ut skall ansökaom det hosriksdagsförvaltningen.Inkomstgaranti kan intebetalas ut för längre tidtillbaka än sex månaderföre ansökningsmånaden.-----------------------------------------------------19 §-----------------------------------------------------Riksdagsförvaltningenfår begära att den somansökt om utbetalning avinkomstgaranti skalllämna de uppgifter sombehövs för tillämpningenav denna lag. Omgarantitagaren intelämnar begärda uppgifter,får riksdagsförvaltningenhålla inne utbetalningenav inkomstgaranti.Den som har beviljatsutbetalning avinkomstgaranti skallsjälvmant lämna uppgifttillriksdagsförvaltningen omsådana väsentligt ändradeinkomstförhållanden somkan påverka ersättningen.Den som begärutbetalning avinkomstgaranti skall påheder och samvete intygaatt uppgifter som lämnasi ett sådant ärende ärriktiga.-----------------------------------------------------20 §-----------------------------------------------------Arbetsgivare och annansom har betalat utersättning eller förmånskall på begäran avriksdagsförvaltningenlämna de uppgifter förnamngiven person omsådana förhållanden somär av betydelse förtillämpningen av dennalag.Den som underlåter attfullgöra sin skyldighetenligt första stycketdöms till penningböter.-----------------------------------------------------21 §-----------------------------------------------------Om årsavstämningen visaratt inkomstgarantibetalats ut med för högtbelopp skallgarantitagaren betalatillbakamellanskillnaden.Detsamma gäller om detsenare framkommer attinkomstgaranti betalatsut med för högt belopp.Det belopp som skallbetalas tillbaka anses iförsta hand som ettförskott som skall minskakommande utbetalningar avinkomstgaranti.Garantitagaren skallbetala ränta på detbelopp som krävstillbaka.Om det finns särskildaskäl får återkravetefterges helt ellerdelvis.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft .