bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — 2002/03: FiU3).Finansutskottet har tidigare ibetänkandet (avsnitten 2.4.3 och 2.6)redovisat sin bedömning av fördelningen avutgifterna på utgiftsområden och därvid tillstyrktregeringens förslag i denna del. Dock medtillägg för en ökad kompensation över detgenerella statsbidraget till kommunernatill följd av förslaget om en ytterligarehöjning av grundavdraget i motion Fi230(s, v, mp) yrkande 12. Höjs grundavdragetleder det till minskade skatteinkomsterför kommunerna.Finansutskottet föreslår således att ramenför utgiftsområde 2003 fastställstill vilket är 456miljoner kronor mer än propositionensförslag. Utskottet avstyrker därmedmotionernas förslag till alternativaramar.4.1.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm. m.Utgiftsområdet omfattar utgifter förräntor på statsskulden, oförutseddautgifter samt Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.Utgiftsområdet ingår inte underutgiftstaket för staten.De totala utgifterna för utgiftsområdet2002 beräknas uppgå till 66 575 miljonerkronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.3)redovisar regeringen att ramen förutgiftsområdet minskar med drygt 3,4miljarder kronor 2003 och 1,8 miljarderkronor jämfört med ekonomiskavårproposition. Förändringarna förklarashuvudsakligen av ändrade låneplaner,förtida uppköp av nollkupongobligationersamt en omvärderingspost som beror dels påatt vissa myndigheter har omvandlatkontoplacering i tillstatsobligationer, dels på en svagarekronkurs.Propositionens och riksdagspartiernasförslag till ramnivå för utgiftsområdetunder redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Belopp i *grafiskt element borttaget*MotionernaFörslagen i motion Fi230 frånSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna berör inteutgiftsområde 26.Moderata samlingspartiet anser i motionFi231 att det är angeläget att minskastatsskulden. Partiets samlade förslaginnebär ett större överskott i deoffentliga finanserna samt mer omfattandeprivatiseringar av statliga företagjämfört med vad regeringen föreslagit.Överskottet och intäkterna frånprivatiseringar ska användas till attminska statsskulden, vilket medför attstatsskuldsräntorna blir lägre.Folkpartiet liberalerna redovisar imotion Fi232 mer omfattandeföretagsförsäljningar än regeringen.Intäkterna från dessa försäljningar skaanvändas för att amortera på statsskulden,vilket ger lägre statsskuldsräntor.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi233en ökad försäljning av statliga företag,vilket i kombination med de övrigasammantagna budgetförstärkningarna minskarupplåningsbehovet. Statsskulden kan därmedminskas och statsskuldsräntorna blirlägre.Centerpartiet förordar i motion Fi234ökad takt i försäljningen av statligegendom samt större statligt sparandejämfört med regeringen. Motionärernasförslag medför ett minskat lånebehov ochdärmed lägre räntor på statsskulden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet(avsnitten 2.4.3 och 2.6) redovisat sinbedömning av fördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 2003.Finansutskottet föreslår således attramen för utgiftsområde 2003fastställs till 54 450 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottet propositionenoch avstyrker motionärernas förslag tillalternativa ramar.4.1.27 Utgiftsområde 27 Avgiften tillEuropeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift tillEuropeiska gemenskapens allmänna budget(EU-budgeten).De totala utgifterna för utgiftsområdet2002 beräknas uppgå till ca 17 351miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.3) anförregeringen att förändringen avutgiftsområdesramen jämfört medberäkningen ekonomiskavårproposition i huvudsak förklaras av nyaunderlag för avgiftens beräkning. Ivårpropositionen var det inte möjligt attbasera beräkningarna på EU-budgetdokumentför 2003, vilka nu finns tillgängliga.Propositionens och regeringspartiernasförslag till ramnivå för utgiftsområdetunder redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 27Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i *grafiskt element borttaget*Som framgår av tabellen har inget avriksdagspartierna föreslagit någonförändring av regeringens utgiftsram.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet(avsnitten 2.4.3 och 2.6) redovisat sinbedömning av fördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 2003.Finansutskottet föreslår att ramen förutgiftsområde 2003 fastställs till23 . Därmed tillstyrkerutskottet propositionens förslag.4.1.28 Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill beräkningen av utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för 2003.Utgifterna omfattar ålderspension i formav allmän tilläggspension (ATP) ochålderspension i form av folkpension tillpensionärer som även uppbär ATP. Vidareingår reformerad tilläggspension,inkomstpension och premiepension samtkostnaderna för administrationen av dessasystem.De totala utgifterna för utgiftsområdet2002 beräknas uppgå till 153 486 miljonerkronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.3)förklarar regeringen att ramen förutgiftsområdet höjs i jämförelse med 2002års ekonomiska vårproposition på grund avhögre antaganden dels om inkomstindex,dels om kostnaderna för administration avAP-fonderna. kommer dessutomutgifterna för den bosättningsbaseradedelen av folkpensionen till pensionärersom också uppbär ATP att föras över frånålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten till utgiftsområde 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner beräkningen av utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten (yrkande 11).Propositionens och riksdagspartiernasförslag till ramnivå för utgiftsområdetunder redovisas iefterföljande tabell.Förslag till ram förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenBelopp i *grafiskt element borttaget*Som framgår av tabellen har inget avriksdagspartierna föreslagit någon annanram än vad regeringen anger som förslag ibudgetpropositionen.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet påpekar i sittyttrande (SfU1y) att regeringen i åretsbudgetproposition har ett specifiktyrkande avseende ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten. Avpropositionen framgår emellertid inte omriksdagens godkännande av beräkningenavses få någon förändrad innebörd jämförtmed tidigare behandling avutgiftsberäkningen förålderspensionssystemet.Socialförsäkringsutskottet har inget atterinra mot regeringens beräkningar.Finansutskottets ställnigstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet(avsnitten 2.4.3 och 2.6) redovisat sinbedömning av fördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 2003.Finansutskottet finner för sin del attinnebörden i godkännande avutgiftsberäkningen inte förändras i ochmed regeringens särskilda yrkande avseendeålderspensionssystemet. Utskottet föreslårsåledes att ramen förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten fastställs till155 . Därmed biträderutskottet regeringens förslag ochtillstyrker yrkande 11 i propositionen.4.2 Preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden för 2004Utskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill fördelning av statsbudgetens utgifterpå utgiftsområden med denändringen att ramen för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner höjs med 456miljoner kronor jämfört med regeringensförslag.Utskottet avstyrker därmed de alternativayrkanden som framförs av Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och Centerpartiet.Jämför reservationerna 13 (m), 14 (fp), 15(kd) och 16 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår att skagodkänna den preliminära fördelningen avutgifter på utgiftsområden somfinns återgiven i propositionen (yrkande10).MotionernaFörslag till alternativ fördelning påutgiftsområdena framförs iföljande motioner:Moderata samlingspartiet i motion Fi231(yrkande 6)liberalerna i motion Fi232(yrkande 7)i motion Fi233 (yrkande 9)i motion Fi234 (yrkande 7).Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna (motion Fi230)förordar en oförändrad fördelning påutgiftsområdena jämfört medregeringens förslag.Partiernas alternativ harredovisats i tabellerna under respektiveutgiftsområde i föregående avsnitt.Utöver de föreslagna alternativen tillfördelning av utgifter på utgiftsområdenför framför två partier även förslagtill allmän inriktning av budgetarbetetavseende utgiftsfördelningen för 2005.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi233att ska godkänna de avmotionärerna angivna prioriteradebudgetområdena för budgetpolitiken somriktlinje för regeringens kommandebudgetarbete (yrkande 7).Centerpartiet förordar i motion Fi234 attett särskilt budgetutrymme skapas för ettantal viktiga reformer under de kommandeåren. Dessa reformer ska enligtmotionärerna ingå i regeringensplaneringsförutsättningar årsekonomiska vårproposition (yrkande 8).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående ställt sigbakom regeringens förslag till fördelningav utgifterna på utgiftsområden ,med undantag för ramar för utgiftsområdena8 Invandrare och flyktingar, 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg, 14 Arbetsliv,15 Studiestöd, 20 Allmän miljö- ochnaturvård, 23 Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringar och 25 Allmännabidrag till kommuner. De av utskottetföreslagna förändringarna av ramar förutgiftsområdena 8, 9, 14, 15, 20 och 23följer Socialdemokraternas,och de grönasförslag från motion Fi230. De bör enligtutskottet inte få några återverkningar pårespektive utgiftsområdesramar för 2004.Den av utskottet tidigare föreslagnaförändringen av ramen för utgiftsområde 25föranleds däremot av Socialdemokraternas,och de grönasförslag till att utvidga den grönaskatteväxlingen . Med hänsyntill att den utvidgade skatteväxlingeninte ska vara tidsbestämd anser utskottetatt en motsvarande justering av ramen börske även . Det innebär attriksdagen bör justera upp ramen med 456miljoner kronor jämfört med vad regeringenföreslagit. föreslårsåledes att ramen för utgiftsområde 25 preliminärt beräknas till70 590 miljoner kronor.Vidare vill utskottet påpeka attregeringen i kommande ekonomiskavårproposition avser att lämna ett förslagtill preliminär fördelning avstatsbudgetens utgifter på utgiftsområdenför , inklusive enutförlig motivering av de aktuellabudgetpolitiska prioriteringarna.Utskottet finner därför inte skäl tillnågot tillkännagivande från riksdagenssida avseende den preliminärautgiftsfördelningen för 2005.Med hänsyn härtill biträder utskottetdelvis regeringens förslag till preliminärfördelning av utgifterna ochtillstyrker därmed delvis yrkande 10 ipropositionen.Samtidigt avstryker utskottet motionernaFi231 (m) yrkande 6, Fi232 (fp) yrkande 7,Fi233 (kd) yrkandena 7 i denna del och 9samt Fi234 (c) yrkandena 7 och 8.Utskottets förslag till utgiftsramar för2004 - nivå samt jämförelse medregeringens förslagBelopp i *grafiskt element borttaget*4.3 Bemyndigande om upplåningUtskottets förslag i korthetRegeringen bemyndigas att under budgetåret2003 ta upp lån enligt lagen (1998:1387)om statens upplåning och skuldförvaltning.BudgetpropositionenStatsbudgetens saldo är sedan 1997identiskt med statens lånebehov. För attstatsbudgetens saldo skall överensstämmamed statens lånebehov redovisasRiksgäldskontorets nettoutlåning och enpost för kassamässig korrigering överstatsbudgeten på utgiftssidan vid sidan avde utgifter som är grupperade på 27utgiftsområden. redovisades enpost för överföring från AP-fonden tillstaten vilken föranleddes avpensionsreformen. Några överföringar frånAP-fonden beräknas inte göras efter 2001,men lånebehovet påverkas ändå i viss månav överföringarna. En del avöverföringarna bestod avbostadsobligationer som påverkarlånebehovet dels genom att de ger ränta,dels när de förfaller till betalning.Effekten på lånebehovet uppgår till ca 9miljarder kronor 2002 och ca 14 respektive4 miljarder kronor åren 2003 och 2004.Denna effekt utgör posten Kassamässigkorrigering dessa år. Enligtpensionsöverenskommelsen skall detslutliga överföringsbeloppet fastställasvid en kontrollstation 2004 ochöverföringen äga rum 2005.Under perioden 1999-2004 beräknas detackumulerade budgetöverskottet enligtredovisningen i budgetpropositionen uppgåtill ca efter det attden s.k. beräkningstekniska överföringentill hushållen dragits av. En väsentligdel av detta överskott härrör frånöverföringen av medel från AP-fonden somgörs med anledning av beräknas statsbudgetenuppvisa ett underskott på ca 13,5miljarder kronor och för budgetåret 2004beräknas underskottet öka ytterligare tillca 22 miljarder kronor.Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att under budgetåret2003 ta upp lån enligt lagen (1988:1387)om statens upplåning och skuldförvaltning(yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker att regeringenges det i finansplanen begärdabemyndigandet (yrkande 4).4.4 Finansiering av investeringar ochrörelsekapital4.4.1 Lån för myndigheternas investeringari anläggningstillgångar förförvaltningsändamålUtskottets förslag i korthetRiksdagen bemyndigar regeringen att besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet intill ett belopp av23 . Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag (yrkande12).BudgetpropositionenI budgetpropositionen redovisas för varjeutgiftsområde det beräknade sammanlagdabehovet av låneramar för investeringar ianläggningstillgångar för budgetåret 2003.Den totala låneramen avser summan av delån som regeringen via myndigheterna högstfår ha i ochinnefattar också tidigare tagna lån.Regeringen beräknar att det behövs ensammantagen låneram på 23 500 miljonerkronor för . För att mötaoförutsedda behov kommer preliminärt 335miljoner kronor att inte fördelas tillmyndigheterna utan disponeras avregeringen.Jämfört med aktuella låneramar för 2002innebär regeringens förslag till låneramarför 2003 en ökning med 1,0 miljard kronor.Myndigheternas totala skuld avseendeinvesteringar i anläggningstillgångaruppgick till , vilket var 0,7miljarder mer än ett årtidigare. Av den totala ramen innevarandeår utnyttjades således ca 66 %.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra motregeringens förslag till investeringsramarvad avser myndigheterna för 2003.Utskottet tillstyrker således attregeringen för får beslutaom lån i förinvesteringar i anläggningstillgångar somanvänds i statens verksamhet intill ettbelopp av 23 (yrkande 12).4.4.2 Myndigheternas räntekontokrediterUtskottets förslag i korthetRegeringen får för beslutaom krediter för myndigheternas räntekontoni intill ett belopp av17 . Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag (yrkande13).BudgetpropositionenRegeringen kan besluta att rörelsekapitali statens verksamhet skall finansieras medkrediter i inom enkreditram som fastställer. Dettaregleras i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten (21 §). Myndigheternaplacerar överskottslikviditet ochfinansierar tillfälligalikviditetsunderskott i Riksgäldskontoret.Myndigheterna har för detta ändamål etträntekonto med kredit. Ramen förräntekontokrediten varierar men liggernormalt inom intervallet avrespektive myndighets omslutning.I budgetpropositionens volym 1 (avsnitt7.1.2) föreslår regeringen att summan avkreditramarna för myndigheternasräntekonton får uppgå till högst 17,5miljarder kronor för (yrkande 13).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagom myndigheternas räntekontokrediter iRiksgäldskontoret (yrkande 13).4.4.3 Sjunde AP-fondsstyrelsens lån ochräntekontokredit i RiksgäldskontoretUtskottets förslag i korthetFör Sjunde AP-fondens verksamhet fårregeringen för besluta omlån i för investeringarför högst och förkredit på räntekonto för högst 150miljoner kronor. Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag (yrkande14).BudgetpropositionenInom ramen för det reformerade systemetför inkomstgrundad ålderspension har enfondstyrelse med namnet Sjunde AP-fondeninrättats. Sjunde AP-fonden skall initialtförvalta två värdepappersfonder,Premiesparfonden och Premievalsfonden.Premiesparfonden skall förvaltapremiepensionsmedel för dem som inte görett aktivt val av fondförvaltare.Premievalsfonden skall vara en av defonder som kan väljas aktivt.Kostnaderna för Sjunde av de båda fonderna skall tasur de förvaltade medlen i respektive fond.För att finansiera verksamheten underuppbyggnadsskedet disponerar Sjunde AP-fonden krediter i Riksgäldskontoret.Starka skäl talar för att kostnadernaunder uppbyggnadsskedet bör spridas överminst en tioårsperiod för att inteoproportionerligt belasta någon enstakaårgång premiepensionssparare.Premiesparfondens marknadsvärde uppgickvid till 21,2 miljarderkronor och är den helt dominerande delenav Sjunde AP-fondens förvaltade kapital.Förvaltningsavgiften uppgår, efterbeaktande av PPM:s rabattsystem, till 0,varav beräknas avgå för att täckarörliga förvaltningskostnader. Återstående0,skall täcka fasta kostnader.Beräkningar som beaktar fjolåretsbörsnedgång och antaganden om in- ochutflöden i Premiesparfonden, förväntadavkastning samt kostnadsutveckling visaratt Sjunde AP-fonden kommer att redovisasuccessivt förbättrade resultat.Årsresultaten förväntas dock förblinegativa fram till och med . Detbalanserade underskottet beräknas varaeliminerat efter ytterligare cirka sju år.För 2002 disponerar Sjunde AP-fonden delsett räntekonto med kredit på högst 90miljoner kronor, dels ett lån på högst 15miljoner kronor för finansiering avanläggningstillgångar. Vid utgången av2003 beräknas det balanserade underskottetuppgå till ca 135 miljoner. Mot dennabakgrund föreslår regeringen attkreditramen 2003 uppgår till 150 miljonerkronor och att låneramen även fortsattuppgår till 15 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag(yrkande 14).4.5 Bemyndigande för ramanslagUtskottets förslag i korthetRegeringen får ett bemyndigande att besluta att ett ramanslagsom inte avser förvaltningsändamål fåröverskridas om vissa villkor är uppfyllda.Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag (yrkande 15).BudgetpropositionenEnligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059)om statsbudgeten får regeringen medriksdagens bemyndigande besluta att ettramanslag får överskridas, om detta ärnödvändigt för att i en verksamhet täckasärskilda utgifter som inte var kända dåanslaget anvisades eller för att ett avriksdagen beslutat ändamål med anslagetskall kunna uppfyllas.Regeringen begär i budgetpropositionensvolym 1 (avsnitt 7.4) att den bemyndigasatt under få besluta attett ramanslag som inte avserförvaltningsändamål får överskridas om:1. ett riksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinner inväntas, samt2. överskridandet ryms inom detfastställda utgiftstaket för staten.Enligt regeringens bedömning kanoundvikliga utgiftsökningar i förhållandetill anvisade medel för de flestaramanslag rymmas inom den högsta tillåtnaanslagskrediten på . Något särskiltbemyndigande som ger regeringen befogenhetatt besluta om överskridande av ramanslagsom anvisats för förvaltningsändamål anserregeringen inte behöver inhämtas. Vidbehov kommer ytterligare medel att begäraspå tilläggsbudget.När det gäller ramanslag som anvisats förregelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infriande avgarantier samt oförutsedda utgifter kan såstora förändringar inträffa att utgifternainte ryms inom den högsta tillåtnaanslagskrediten. Regeringen avser i sådanafall att i första hand återkomma tillriksdagen med förslag om anslag påtilläggsbudget. Förändringarna kan dockinträffa snabbt och betalningarna kanbehöva göras utan dröjsmål. Om anslag påtilläggsbudget inte hinner anvisas börregeringen bemyndigas att besluta omöverskridande när de förutsättningar somanges i 6 § andra stycket är uppfyllda.Överskridandet får inte vara större än attdet ryms inom det fastställda utgiftstaketför staten.Regeringen understryker att bemyndigandetbegärs för ett budgetår i sänder och attavsikten även fortsättningsvis är att påtilläggsbudget föreslå förändringar avberörda anslag som ersätter det medgivnaöverskridandet. I Årsredovisning förstaten (skr. 2001/02:101, s. 67 och68) lämnades en redovisning för vilkaanslag som regeringen medgivitöverskridande . Innevarande århar regeringen medgivit överskridanden avföljande anslag: Utgiftsområde 8, 12:2Mottagande av asylsökande och 12:5Offentligt biträde i utlänningsärenden.Ett eventuellt utnyttjande avbemyndigandet kommer attredovisas i Årsredovisning för staten 2002som innehåller en samlad redogörelse förhela året.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att eventuelltytterligare utnyttjande av bemyndigandetsenare endast sker i begränsadomfattning och att regeringen ävenfortsättningsvis för redovisarhur bemyndigandet utnyttjats samt hurdetta har finansierats.Med detta tillstyrker utskottetregeringens förslag i finansplanen tillbemyndigande för ramanslag (yrkande15).4.6 Statliga myndigheters hantering avmervärdesskattBudgetpropositionenRegeringen gör i propositionen (avsnitt7.5) bedömningen att reglerna förmyndigheternas hantering av ingåendemervärdesskatt bör förtydligas genom atttillämpningsområdet ochkompensationsrätten preciseras. Deförändringar som redovisas förutsätteringet beslut av /92 infördes ettkompensationssystem för de statligamyndigheternas ingående mervärdesskatt.Syftet var främst att uppnåkonkurrensneutralitet mellan verksamhet iegen regi och upphandling utanför staten.Kompensationssystemet innebär attmyndigheternas anslag och avgifterberäknas utan att eventuella utgifter föringående mervärdesskatt beaktas.Myndigheterna rekvirerar i stället medelfrån motsvarande detbelopp som bokförts som ingåendemervärdesskatt. Ersättningen, som avräknasmot statsbudgetens inkomstsida, erhållsför all ingående mervärdesskatt sommyndigheterna redovisar oavsettfinansieringskälla.Undantag finns för vissa myndigheter medomfattande finansiering genom externabidrag inom universitets- ochhögskoleområdet liksom vissakulturinstitutioner. Dessa ska för attinte bli överkompenserade i systemet,leverera in av de inkomster de fårfrån externa bidragsgivare.Ekonomistyrningsverket har på regeringensuppdrag gjort en översyn av systemet förhantering av myndigheters ingåendemervärdesskatt. Uppdraget har ocksåremissbehandlats.De förändringar regeringen nu avsergenomföra fr.o.m. den 1 januari 2003syftar till att förtydliga reglerna ommyndigheters hantering av ingåendemervärdesskatt på flera punkter, bl.a.kommer förordningens tillämpningsområdeatt preciseras. Myndigheter som inte skaomfattas av kompensationsrätten föringående mervärdesskatt är sådana sombedriver verksamhet i konkurrens medprivata företag vars verksamhet inte gerrätt till avdrag eller återbetalning avmervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen(1994:200). Vidare förtydligas attförordningen inte heller ger rätt tillkompensation för bara en del av enmyndighets verksamhet. För att skapaincitament att återbetala felaktigtutbetald kompensation för ingåendemervärdesskatt så snabbt som möjligtinförs en bestämmelse om att återbetalningska göras inklusive ränta.Den skyldighet som finns för vissamyndigheter att inbetala av ettexternt bidrag kommer att utvidgas tillatt omfatta samtliga myndigheter. För attundvika en för omfattande administrationfastställs en miniminivå för närbestämmelsen ska tillämpas. I normalfalletbör endast myndigheter som mottarmer än i externa bidragomfattas av bestämmelsen.Resultatet av förändringarna väntas bl.a.bli att färre myndigheter än nu omfattasav kravet på inbetalning.