bet · GP01FIU21 · 2002-05-30 00:00:00 — Medlen skallutgå till särskilda satsningarinom det förebyggande alkohol- ochnarkotikaområdet och fördelas avSocialstyrelsen efter direktivfrån regeringen.Regeringen föreslår medhänvisning till det anförda attanslaget 14:7 Folkhälsopolitiskaåtgärder ökas med 15 miljonerkronor.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet tillstyrker i sittyttrande (SoU5y) regeringensförslag.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, ilikhet med socialutskottet,propositionens förslag (punkt 27 idenna del).16:7 Bilstöd till handikappadePropositionenBidrag till bilstöd är ett viktigtmedel för att uppnå regeringensmål för handikappolitiken. För attförkorta väntetiderna för att fåbidrag anser regeringen attytterligare 50 miljoner kronorbehövs för bidrag till bilstödtill handikappade. Anslaget 16:7Bilstöd till handikappade bördärför ökas med detta belopp.MotionenI motion Fi42 av m.fl.(m) yrkas att som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om enhjälpmedelsgaranti. Motionärernaanser att en hjälpmedelsgarantiskall införas. Den konkretautformningen avhjälpmedelsgarantin måste bliföremål för särskild utredning därnoggranna analyser och avvägningargörs. Redan nu bör dock en statlighjälpmedelsgaranti prövas genomatt bilstödet och s.k. alternativtelefoni slås samman till ett nyttanslag. Den förstärkning avbilstödet som regeringen föreslårvälkomnas av motionärerna, menförstärkningen bör i ställettillföras den hjälpmedelsgarantisom motionärerna föreslår.Kostnaden för hjälpmedelsgarantinkommer att rymmas inom nuvaranderamar.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet välkomnar i sittyttrande (SoU5y) regeringensförslag att förstärka anslaget16:7 Bilstöd till handikappade.Socialutskottet anför att manåterigen avvisar motionsförslag omatt slå samman anslagen 16:6Bidrag till utrustning förelektroniska kommunikationer och16:7 Bilstöd till handikappadetill en statlighjälpmedelsgaranti. tillstyrker, ilikhet med socialutskottet,propositionens förslag (punkt 27 idenna del). Motion Fi42 (m)yrkande 7 avstyrks.18:1 Bidrag till utveckling avsocialt arbete m.m.PropositionenI statsbudgeten finns för bidragtill utveckling av socialt arbetem.m. uppfört ett ramanslag på80 . Regeringen föreslåratt anslaget 18:1 Bidrag tillutveckling av socialt arbete m.m.tillförs föratt utveckla kvinnojourernasverksamhet. Insatser som syftartill skydd och hjälp till kvinnorsom blivit utsatta för våldbehöver kontinuerligt utvecklas.De särskilda behov som flickor ochkvinnor med utländsk bakgrund,kvinnor med funktionshinder samtkvinnor med missbruksproblem kanha, skall särskilt uppmärksammas.Medlen bör också kunna användasför att vidareutvecklakvinnojourernas befintligaorganisationer och nya insatsertill stöd för våldsutsattakvinnor. Verksamheten istorstäderna bör prioriteras, ochsamverkan och samfinansieringskall ske med berörda kommuner såatt kontinuitet och långsiktighetkan säkerställas.MotionenI motion Fi39 av . (fp) yrkas att riksdagenbegär att regeringen återkommermed förslag till ny tilläggsbudgetinnefattande ytterligare medeltill anslag 18:1 Bidrag tillutveckling av socialt arbete m.m.på utöver vadsom föreslås i propositionen. Närdet gäller svårt utsatta kvinnor,som drabbas av närståendes våldoch missbruk m.m., harmotionärernas tidigare förslaghalvt tillmötesgåtts av regeringendå den i tilläggsbudgeten föreslårett ökat anslag för bidrag tillutveckling av socialt arbete m.m.Motionärerna anser dock attbudgetförstärkningen bör vara 20miljoner kronor. Om anslagetutökas med 20 och inte med 10miljoner kronor behövs inte den avregeringen förordadeinskränkningen till främststorstadsområdena.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet framhåller i sittyttrande (SoU5y) att man vidhållersin ståndpunkt att det arbete somkvinnojourerna utför är av stortvärde och att kvinnojourerna utgörett betydelsefullt komplement tillsocialtjänstens verksamhet påområdet. serdärmed positivt på regeringensförslag att öka anslaget.Socialutskottet anser att särskilduppmärksamhet bör ges åt desärskilda behov som flickor ochkvinnor med utländsk bakgrund,kvinnor med funktionshinder samtkvinnor med missbruksproblem kanha. har inget atterinra mot att verksamheten istorstäderna prioriteras.Socialutskottet vill dock återigenbetona att det utökade stödet intefår leda till att kommunernasengagemang minskar. Kommunerna börenligt socialutskottet ävenfortsättningsvis ha det primäraansvaret för att stödjakvinnojourerna. ,som finner den av regeringenföreslagna anslagsförstärkningenvälavvägd, tillstyrker regeringensförslag och avstyrker därmedmotionen.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, ilikhet med socialutskottet,propositionens förslag (punkt 27 idenna del). Motion Fi39 (fp)yrkande 6 avstyrks.Utgiftsområde 10Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m.PropositionenI statsbudgeten finns försjukpenning och rehabiliteringuppfört ett ramanslag på45 805 miljoner kronor.Sjukfrånvaron fortsätter att ökavilket får till följd attutgifterna för sjukpenning ökaräven . De medel somanvisades på statsbudgeten för2002 har därför visat sig varaotillräckliga.De prognoser som ligger tillgrund för regeringens bedömning ärdock osäkra och kan komma attjusteras . Regeringenkommer att följa utvecklingen nogaför att bedöma om den föreslagnaökningen är tillräcklig. Anslaget19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. behöver nuökas med 2 500 miljoner kronor.MotionernaI motion Fi42 av m.fl.(m) begärs att regeringenåterkommer med ytterligare förslagtill tilläggsbudget innefattandeen ökning med 250 miljoner kronortill anslaget 19:8 Allmännaförsäkringskassor samt enminskning med 500 miljoner kronorav anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar. Eftersomförsäkringskassorna numera intehinner med annat änsjukpenningutbetalningar fårpersoner i behov av rehabiliteringvänta på lämpligåtgärd. Detta minskar chansen föratt rehabiliteringen skall lyckas.Motionärerna anser därför attförsäkringskassorna påtilläggsbudget bör fåytterligare 250 miljoner kronorför rehabiliteringsarbete. Somfinansiering föreslås att beslutetom att ändra bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen fr.o.m.den 1 juli 2002 upphävs. Därmedkan anslaget 19:4 minskas med 500miljoner kronor.I motion Fi38 av . (c) begärs att regeringenåterkommer med förslag tillytterligare tilläggsbudgetinnefattande en ökning med 190miljoner kronor till anslaget 19:1Sjukpenning och rehabiliteringm.m. Enligt motionärerna bör dessamedel avsättas tillrehabiliteringsutredningar i syfteatt förhindra att människor blirlångtidssjukskrivna och t.o.m.förtidspensionerade innan de fåtträtt diagnos och rätt åtgärd.Dessutom bör den av regeringenföreslagna ökningen av anslaget19:1 avsättas till rehabiliteringoch aktiva åtgärder i stället föratt användas för utbetalning avpassivt stöd.SocialförsäkringsutskottetsyttrandeSocialförsäkringsutskottet anför isitt yttrande (SfU8y) att mantidigare har uttryckt sin storaoro över den alarmerande ökningenav sjukfrånvaron, bl.a. i höstensbudgetbetänkande (bet.2001/02:SfU1 s. 51). Dessvärre kansocialförsäkringsutskottetkonstatera att sjukfrånvaronalltjämt ökar. Avstatistikuppgifter frånRiksförsäkringsverket (RFV)avseende sjukfrånvaron i mars 2002framgår bl.a. att 353 000 personererhöll ersättning frånsjukförsäkringen i form avsjukpenning ellerrehabiliteringsersättning . Av dessa var 222 000eller kvinnor och 131 000eller män. Av de personer somvar sjukskrivna i slutet avjanuari 2002 hade 116 000 varitsjukskrivna . Detvar drygt 3 500 personer fler änmånaden innan och drygt 20 400fler än . Det senareär en ökning . AvRiksförsäkringsverketsbudgetunderlag för åren 2003-2005framgår att antalet långa sjukfall() ökade med ca19 000 ,vilket innebär en ökning med 27 %.Mellan åren 2000 och 2001 varökningen av antalet långa sjukfallca 22 000, vilket motsvarar enökning på . Även om denrelativa ökningstakten således haravtagit kansocialförsäkringsutskottetkonstatera att antalet långasjukfall fortsätter att öka. Ävenantaletförtidspensioner/sjukbidrag ökar.För innevarande budgetår hartill anslaget 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. anvisats 45705 miljoner kronor.Riksförsäkringsverket har ibudgetunderlaget föreslagit etttilläggsanslag på 5 697 miljonerkronor . Enligt RFV:sprognos kommer utgiften föranslaget att uppgå till49 709 miljoner kronor.Regeringen har föreslagit attanslaget skall ökas med2,. Det nyaanslagsbeloppet kommer därmed attuppgå till 48 205 miljoner kronor.De prognoser som ligger till grundför bedömningen är dock osäkra ochkan enligt regeringen komma attjusteras under året.Regeringens arbete med attminska den arbetsrelateradeohälsan bedrivs inom ramen för dets.k. elvapunktsprogrammet somsyftar till att sätta denförsäkrade i centrum och att göraarbetsgivarens ansvar för ohälsantydligare. Programmet omfattaråtgärder för bättre arbetsmiljö,en förnyelse av rehabiliteringenoch ekonomiska incitament för attminska sjukskrivningar. Detbetonas att det är särskiltviktigt att i en strategi förhälsa i arbetslivet uppmärksammakvinnors hälsa. Eftersom problemenmed långa sjukskrivningar ärsärskilt stora bland anställda iden offentliga sektorn, där del av de anställda utgörs avkvinnor, innefattar programmetockså försök att minska ohälsanhos några av de stora offentligaarbetsgivarna. Även formerna försjukskrivningsprocessen ingår somen del i åtgärdsprogrammet.Flera utredningar och uppdraghar påbörjats inom ramen förelvapunktsprogrammet. Avvårpropositionen framgår attarbetet med elvapunktsprogrammetfortsätter, att det vid behovkommer att förändras samt attregeringen har för avsikt attlämna förslag till ihöst.Vidare har Utredningen om enhandlingsplan för ökad hälsa iarbetslivet överlämnat sittslutbetänkande Handlingsplan förökad hälsa i arbetslivet (SOU2002:5). Utredningen har lämnat enrad förslag som innefattar bl.a.mål och ansvarsområden för berördaaktörer, rehabiliteringsunderlagoch rehabiliteringsplan,obligatorisk redovisning avsjukfrånvaron, särskilda insatserpå arbetsplatser med högsjukfrånvaro, företagshälsovård,begränsning av sjukpenningperiodentill och en förlängning avsjuklöneperioden. Betänkandet harremissbehandlats och bereds förnärvarande inom hysergoda förhoppningar om att detarbete som bedrivs inom ramen förelvapunktsprogrammet kommer att geresultat även om det kommer att tatid och därför knappast får någoneffekt på sjukpenningkostnadernaför 2002. Särskilt viktigt är detatt få till stånd en fungeranderehabiliteringsverksamhet eftersomde senaste årens ökning av antaletsjukfall har lett till attrehabiliteringsverksamheten hosförsäkringskassorna inte fungeratpå avsett sätt.Försäkringskassorna har i storutsträckning varit tvungna attprioritera passivasjukpenningutbetalningar framförandra arbetsuppgifter.Det finns fåtecken som tyder på attsjukfrånvaron skulle vara på vägatt minska.Socialförsäkringsutskottet befarardärför att utgifterna kan kommaatt uppgå till det belopp äremellertid med hänsyn tillsvårigheten att redan nu bedömautgiftsutvecklingen för hela 2002inte berett att i dagslägetföreslå att ytterligare medel påtilläggsbudget tillförs anslaget19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m.Socialförsäkringsutskottet ansersåledes att regeringens förslag idenna del får godtas. Därmed kanutskottet inte ställa sig bakom enordning som innebär attanvändningen av tilläggsanslagetenligt vad som anges i motion Fi38(c) villkoras till att avse enbartrehabilitering. Inte heller anserutskottet att det finns skäl förriksdagen att på det sätt somanges i motion Fi42 (m) ändra sittnyligen fattade beslut om ändradebevisregler iarbetsskadeförsäkringen fr.o.m.den 1 juli 2002 (prop. 2001/02:81,bet. 2001/02:SfU10, rskr.2001/02:213).I övrigt förutsättersocialförsäkringsutskottet attregeringen återkommer omdet finns behov av att påtilläggsbudget anslåytterligare medel förförsäkringskassornasadministration respektiverehabiliteringsverksamhet eller omytterligare medel behövertillföras sjukpenninganslaget.Socialförsäkringsutskottet villtillägga att så sent somhösten 2001 beslöt att tillföraförsäkringskassornasadministration (anslaget 19:8) 100miljoner kronor utöver vadregeringen hade föreslagit ibudgetpropositionen (bet.2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84).FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, ilikhet medsocialförsäkringsutskottet,propositionens förslag (punkt 27 idenna del). Motionerna Fi38 (c)yrkande 7 (i denna del) och Fi42(m) yrkande 17 (i denna del)avstyrks.19:6 Ersättning förkroppsskadorPropositionenRegeringen har i propositionenBättre villkor för totalförsvars-pliktiga (prop. 2001/02:11)föreslagit att lägstalivränteunderlag för detotalförsvarspliktiga skallbestämmas till fem prisbasbelopp.Regeringen erfar dock attriksdagen kan komma att beslutaatt livränteunderlaget skall uppgåtill sju prisbasbelopp fr.o.m. den1 juli 2002.Anslaget 19:6 Ersättning förkroppsskador behöver med anledningav detta ökas med 3 750 000 kr.Finansiering sker genomutgiftsminskning under ett annatutgiftsområde.SocialförsäkringsutskottetsyttrandeSocialförsäkringsutskottetkonstaterar i sitt yttrande(SfU8y) att numera harbeslutat att livränteunderlagetför totalförsvarspliktiga somskadats under grundutbildningeller repetitionsutbildning skallutgöra minst sju prisbasbeloppfr.o.m. (bet.2001/02:FöU3, rskr. 2001/02:205).Socialförsäkringsutskottet harinte något att erinra motregeringens förslag tilltilläggsbudget i denna del.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, ilikhet medsocialförsäkringsutskottet,propositionens förslag (punkt 27 idenna del).Utgiftsområde 13ArbetsmarknadArbetslöshetsförsäkringenPropositionenRegeringen avser att höjaersättningen i arbetslöshets-försäkringen underförutsättning att detstatsfinansiella läget medgerdetta.Kompletterande uppgifterRegeringen beslutade den 25 april2002 att ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen skallhöjas . Det s.k.golvet höjs med till 320 krmedan det s.k. taket höjs med 50kr till under de . Taket förersättning från den 101:aersättningsdagen höjs med 100 krtill . Ersättningsnivåerna iaktivitetsstödet är desamma som iarbetslöshetsförsäkringen.MotionenI motion Fi38 av . (c) yrkas att regeringen böråterkomma till medförslag till ytterligaretilläggsbudget innefattande enminskning av anslaget 22:2 Bidragtill arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd med 1 500 miljonerkronor. Motionärerna förordar attdet anslagsutrymme som enligtregeringen skall användas för atthöja ersättningsnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen istället används till att förbättrabudgetsaldot och betala av påstatsskulden.ArbetsmarknadsutskottetsyttrandeArbetsmarknadsutskottet påpekar isitt yttrande (AU5y) attregeringen i vårpropositionenangav att ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen skullehöjas under förutsättning att detstatsfinansiella läget medgerdetta. Före ett ställningstagandetill frågan om höjd ersättningville dock regeringen enligtvårpropositionen avvakta enpågående uppföljning avändringarna i ersättningsreglernafrån . Det börpåpekas att det enligt lagen(1997:238) omarbetslöshetsförsäkring ärregeringen som beslutar om såvälhögsta som lägstadagpenningbelopp.Den nyssnämnda uppföljningen,som gjorts av AMS, är nu slutförd(skrivelse tillNäringsdepartementet). I starktsammandrag drar styrelsenslutsatsen att regelförändringarnahar lett till ökad yrkesmässigrörlighet, till ett starkare fokuspå geografisk rörlighet, till attarbetsförmedlingen oftareifrågasätter rätten tillersättning frånarbetslöshetsförsäkringen samt attfler arbetslösa sökande uppger attde i sina kontakter medarbetsförmedlingen upprättat enhandlingsplan i syfte att finnaarbete på den reguljäraarbetsmarknaden. AMS betonar iuppföljningen att storainformationsinsatser har gjortsför att inom verket föra ut engemensam policy i hela landet närdet gäller tillämpning av det nyaregelverket.AMS uppföljning tyder enligtarbetsmarknadsutskottetsuppfattning på att deregelförändringar som varit ikraft drygt 14 månader haft avseddeffekt. Det är dock enligtarbetsmarknadsutskottet viktigtatt det görs ytterligareuppföljningar och utvärderingar avregeländringarna. Utskottet serpositivt på att AMS-rapportengjort det möjligt att draslutsatsen att det finns ettekonomiskt utrymme för att höjaersättningen iarbetslöshetsförsäkringen för allaoch att höjningen kan ske inombefintliga anslagsramar.De förestående höjningarna aversättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen stärkerenligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning försäkringenslegitimitet. De ekonomiskaförutsättningarna förbättras församtliga arbetslösa som fårersättning frånarbetslöshetsförsäkringen.Höjningen av ersättningstaketinnebär att fler arbetslösa kommer att få utarbetslöshetsersättningmotsvarande av inkomsten.Likaså höjs ersättningen förlångtidsarbetslösa och andra somhaft mer än 100 ersättningsdagar.I och med att det s.k. golvet iförsäkringen också höjs får ävende personer som uppbär lägstaersättning i försäkringen enviktig förstärkning av sinekonomi.Med det anförda anserarbetsmarknadsutskottet attfinansutskottet bör avstyrkamotionen.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottet avstyrker, ilikhet medarbetsmarknadsutskottet, motionFi38 (c) yrkande 7 (i denna del).22:6 Europeiska socialfondenm.m. för (förskottsutbetalningar)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attförskottsutbetalningar avmedel från ramanslaget 22:6Europeiska socialfonden m.m.för fårgöras i de fall somregeringen förordar.PropositionenI samband med genomförandet avstrukturfondsprogrammen i Sverigehar det framkommit att vissa typerav projektanordnare, t.ex. ideellaföreningar och lokala kooperativ,har haft svårigheter att startaoch driva verksamheten på grund avsvag likviditet. Regeringenbeslutade därför i december 2000om en försöksverksamhet medförskottsutbetalningar av medelfrån olika strukturfonder förprojekt beslutade inommålprogrammen samtgemenskapsinitiativen.Mot bakgrund av erfarenheternaav programmens genomförande ochförsöksverksamheten medförskottsutbetalningar anserregeringen att det är angelägetatt möjligheten till förskotts-utbetalningar kvarstår.Förskottsutbetalningar av medelfrån ramanslaget 22:6 Europeiskasocialfonden m.m. för perioden2000-2006 bör således få görastill beslutade projekt som drivsav ideella föreningar, lokalakooperativ (ekonomiskaföreningar), allmännyttigastiftelser eller lokala utveck-lingsgrupper. I villkoren ingår enbeloppsgräns för förskottsbeloppoch krav på prövning av projektetsekonomiska bärkraft.ArbetsmarknadsutskottetsyttrandeArbetsmarknadsutskottet anför isitt yttrande (AU5y) att man serpositivt på regeringens förslagoch tillstyrker således förslaget.FinansutskottetsställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, ilikhet medarbetsmarknadsutskottet,propositionens förslag (punkt 11).22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning samt 22:4Särskilda insatser förarbetshandikappadePropositionenI statsbudgeten för innevarande årfinns för anslaget 22:11 Bidragtill lönegarantiersättning uppförtett ramanslag på 388 miljonerkronor. Antalet konkurser harunder föregående år varit störreän förväntat. Utbetalningarnaunder förinnevarande år tyder på att dennahöga nivå kvarstår, vilketpåverkar utgifterna förlönegarantiersättning. Regeringenberäknar därför att 970 miljonerkronor behöver tillföras anslaget.Finansiering sker genom attanslaget 22:4 Särskilda insatserför arbetshandikappade minskas med704 och genomminskning av utgifterna inom andrautgiftsområden.Det är viktigt att höjasysselsättningsnivån för dearbetshandikappade. Regeringenkommer att följa utvecklingen ochvid behov återkomma.MotionernaI motion Fi42 av m.fl.(m) avvisas regeringens förslag omatt minska anslaget 22:4 Särskildainsatser för arbetshandikappademed för attfinansiera en höjning av anslaget22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning. Det ärenligt motionärerna orättfärdigtatt i första hand låtabesparingarna gå ut över en av demest utsatta grupperna isamhället. Motionärerna är dockberedda att förstärka anslaget22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning genomöverföring från andrautgiftsområden i enlighet medregeringens förslag. Någraytterligare tillskott tillanslaget erfordras inte i nuläget.I motion Fi44 av . (kd) tillstyrks regeringensförslag om en ökning av anslaget22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning. Regeringensförslag till finansiering avanslagsökningen tillstyrks däremotendast delvis. Det är enligtmotionärerna rimligt med en vissminskning av anslaget 22:4Särskilda insatser förarbetshandikappade, eftersomanslagssparandet från förra åretuppgår till 647,8 miljoner kronor.Den av regeringen föreslagnaneddragningen av anslaget 22:4 med704 är dockalltför stor, och motionärernavill tillföra anslaget 75,4miljoner kronor i förhållande tillregeringens förslag.I motion Fi39 av . (fp) avvisas regeringensförslag om att minska anslaget22:4 Särskilda insatser förarbetshandikappade för attfinansiera en höjning av anslaget22:11 Bidrag tilllönegarantiersättning. De statligainsatserna för att stärkahandikappades ställning är mycketviktiga och måste alltidprioriteras. Regeringen böråterkomma med annat förslag tillfinansiering.ArbetsmarknadsutskottetsyttrandeArbetsmarknadsutskottet påpekar isitt yttrande (AU5y) att somframgår av vårpropositionenantalet konkurser under föregåendeår har varit större än förväntat.Detta har lett till ökadeutbetalningar avlönegarantiersättning . Av den statistiköver konkurser under förstakvartalet som publicerades () den 8 maj 2002framgår att antalet anställda iföretag i konkurs var betydligtstörre under första kvartalet i årjämfört med motsvarande periodförra året. Ökningen uppgick till44 % jämfört med samma period ifjol.Arbetsmarknadsutskottetinstämmer mot denna bakgrund iregeringens uppfattning attytterligare medel behövertillföras anslaget 22:11 Bidragtill lönegarantiersättning.Arbetsmarknadsutskottettillstyrker vidare regeringensförslag att anslagshöjningen skallfinansieras genom bl.a. enminskning av anslaget 22:4Särskilda insatser förarbetshandikappade.På det sistnämnda anslaget finnsför närvarande ett betydandeanslagssparande från föregåendebudgetår. Enligt vadarbetsmarknadsutskottet erfaritkommer regeringen att besluta attdetta får tas i anspråk av AMS.Det finns därmed enligt regeringeninte någon risk för attmedelsbrist skall uppstå påanslaget 22:4. Inte hellerföreligger enligt regeringen någonrisk för att verksamhetsmåletrörande sysselsättning förarbetshandikappade äventyras tillföljd av en tillfälliganslagsminskning.Enligt 2002 förArbetsmarknadsverket har detnämnda verksamhetsmålet mer än väluppfyllts under första kvartalet2002. Målet är att i genomsnittminst 59 000 arbetshandikappadepersoner skall halämplig sysselsättning under 2002för beloppet som tilldelas underanslaget 22:4. Enligt AMS ökarantalet personer i särskildaprogram för arbetshandikappade,och var igenomsnitt 59 035 personersysselsatta i sådana program.Motsvarande var 57 000personer. Enligt årsredovisningenuppnåddes målet.Arbetsmarknadsutskottet delarregeringens uppfattning att det ärviktigt att höjasysselsättningsnivån för dem somär arbetshandikappade. Det är enfråga som utskottet tagit upp i enrad sammanhang, senast ibetänkande 2001/02:AU4. Mot dennabakgrund är det enligtarbetsmarknadsutskottet positivtatt det verksamhetsmål rörandesysselsättning förarbetshandikappade som har slagitsfast ger uttryck för enhöjd ambitionsnivå.Arbetsmarknadsutskottet noteraratt regeringen enligtvårpropositionen kommer att följautvecklingen och vid behovåterkomma till i frågan.Två kommittéer har nyligentillsatts av regeringen meduppgift att behandla en rad frågorom arbetsmarknaden förarbetshandikappade. Den enakommittén har till uppgift attbehandla styrningen ochinriktningen av Samhallsverksamhet (dir. 2002:34) medanden andra skall analysera dearbetsmarknadspolitiska programmenför personer med nedsattarbetsförmåga (dir. 2002:22). Debåda kommittéerna har tillsattsefter uttalanden avarbetsmarknadsutskottet ibudgetbetänkandet (bet.