bet · GP01KRU10 · 2002-02-19 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts under allmänna motionstiden /02. I fleramotioner tas frågor upp med anknytning till 2000 årsfilmavtal. Motionsyrkandena handlar om attfilmavtalet skall utvärderas, att frågan om resursertill nya regionala filmcentrum skall tas upp i dennu påbörjade avstämningen av filmavtalet, attförslag ges till hur begreppet kvalitetsfilm skalldefinieras och tillämpas samt att utfallet avfolkrörelsernas filmverksamhet skall ses över.Vidare behandlas motionsyrkanden om att en satsningskall göras på de nationella minoriteterna inomfilmens område och att projektet i Sameland ochTornedalen skall förverkligas. Övriga filmfrågor sombehandlas är förslag om att inrätta enutvecklingsfond, att finansiera en årligt utkommandefilmkatalog, att offentlighetsprincipen bör gällaför och att beteendevetenskapligkompetens bör säkerställas då beslut skall fattas omåldersgräns på film. Slutligen behandlas en fråga omideella kulturföreningars verksamhet ochentreprenad.Samtliga dessa motioner har avstyrkts.I betänkandet finns åtta reservationer och tvåsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utvärdering av filmavtalRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr205 yrkande12.Reservation 1 (m, fp)2. Regionala filmcentrumRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr418 yrkande11.Reservation 2 (kd)3. KvalitetsbegreppetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr418 yrkande12.Reservation 3 (kd)4. Folkrörelsernas filmverksamhetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr315.5. En satsning på de nationellaminoriteterna inom filmens områdeRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr420 yrkande5.Reservation 4 (v)6. Projektet i Sameland ochTornedalenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr420yrkande 4 samt 2001/02:Kr422 yrkande 63.Reservation 5 (mp)7. Inrättande av en utvecklingsfondRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande62.Reservation 6 (fp, mp)8. FilmkatalogRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr222.9. HandlingsoffentlighetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr418 yrkande13.Reservation 7 (kd)10. Kammarrättens samråd med beteendevetareinför beslut om åldersgräns på filmRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr429 yrkande3.Reservation 8 (kd)11. Ideella kulturföreningars verksamhetoch entreprenadRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr330.Stockholm den 19 februari 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (),(), (), (), (), (), EwaLarsson (mp), (), (), () och ().FilmavtaletGenom beslut om att anta nyamål för kulturpolitiken kom de nationellakulturpolitiska målen att utgöra grunden även förden nationella filmpolitiken (jämför prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1 s. 40-41, rskr.1996/97:129). Statens insatser på filmområdet ärknutna till den avtalsmodell som funnits i Sverigesedan år 1963 och som alltjämt råder. gällandeavtal, filmavtal, avser tiden den 1 januari2000 t.o.m. . De avtalsslutandeparterna är, förutom staten, filmbranschen, dvs.Sveriges Biografägareförbund, , RiksföreningenVåra Gårdar, , samt TV-företagen () och (jämför prop. 1989/99:131, bet. 1999/2000:KrU5,rskr. 1999/2000:13). Enligt 13 § i filmavtaletskall använda de medel somtillförts ändamål:1. Produktionsstöd till svensk film2. Stöd till distribution och visning av film ihela landet3. Stöd till filmkulturell verksamhet m.m.Produktionsstödet till svensk film omfattarförhandsstöd (till långfilm, barn- och ungdomsfilm,kort- och dokumentärfilm samt utvecklingsstöd),publikrelaterat stöd samt upphovsmannastöd. PeterHald, vice vd för , har den 13september 2001 meddelat följande angående detpublikrelaterade stödet.Svenska Filminstitutet kan inte längre garanterautbetalning av PRS till filmer som anmäls frånoch med 2001-09-13.Stödet har en begränsad budget somFilminstitutet inte har befogenhet att öka ochden fortsatta framgången för svensk film harinneburit att många filmer anmäls och att defilmer som haft premiär i hög utsträckning varitberättigade till sina maximala stödbelopp, vilkettillsammans inneburit att de anslagna medlen föravtalsperioden redan intecknats.Filminstitutet kommer fortsatt att ta emotanmälningar från de producenter som beslutar sigför att starta inspelningar, trots att ingengaranti om framtida utbetalning av PRS kan ges.Om ytterligare medel kan tillföras stödformen ochom de filmer som redan garanterats PRS ej uppnårsina maximala belopp kommer dessa medel attgaranteras anmälda filmer enligt en turlista sombaserar sig på anmälningsdatum.För att anmälan skall anses inlämnad måstesamtliga dokument som krävs enligt bestämmelsernabifogas och filmen måste ha premiär inom ett årfrån anmälningsdatum. För en film som avsärskilda skäl har en lång produktionstid kanstyrelsen bevilja undantag från ettårsregeln. Destödbelopp som filmerna är berättigade tillfastställs som tidigare av ienlighet med filmavtalets bestämmelser.Filminstitutet arbetar, i kontakt medkulturdepartementet och producentföreningen, påalternativ till att förbättra den uppkomnasituationen. I det arbetet ingår en översyn avstödets nuvarande procentsatser och övriga stöd.EU och filmpolitikenKulturminister har på utskottetsbegäran lämnat information omkulturfrågor i EU, bl.a. på filmområdet och detaudiovisuella området. Utskottet har därefter tagitdel av regeringens faktapromemoria om meddelande om film (2001/02:FPM13). Avfaktapromemorian framgår att syftet medkommissionens meddelande[1] är att avgöra vilkaåtgärder som kan vidtas för att förbättraproduktionen och öka spridningen av europeiskaaudiovisuella produkter i , främst medinriktning på biofilm (jämför bet. 2001/02:KrU1 s.100). Som uppföljning till meddelandet planerarkommissionen ett antal studier, främst rörandeklassificeringsmetoder, finansiella flöden inom denaudiovisuella sektorn och bevarande av detaudiovisuella arvet.Av faktapromemorian framgår även att det i ett antal olika nationella stödsystem somsyftar till att genom audiovisuella produktionersäkra den nationella eller regionala kulturen. Stödsom snedvrider konkurrens är förbjudet enligtartikel 87.1 i EG-fördraget. Artikel 87.3 medgerdock undantag för stöd som främjar kultur. Då detunder framförts klagomål mot det franskastödsystemet för filmproduktion, vilket ansågs skapaproblem genom krav på s.k. territorialisering (atten viss andel av filmbudgeten måste spenderas inomlandet), har kommissionen därför fastställt vissakriterier som skall vara uppfyllda för att ettstödsystem skall bli godkänt. Det medges att en vissnivå av territorialisering kan vara nödvändig föratt den kunskap och expertis som finns inom landetskall kunna bevaras. Högsta tillåtna nivå för s.k.territorialisering skall beslutas så snartkommissionen avslutat sin pågående granskning avmedlemsstaternas stödsystem.Kommissionen bekräftar att svåra filmer ochlågbudgetfilmer kan erhålla högre statligt stöd än50 %, samt att medlemsstaterna själva definierarbegreppen svår film och lågbudgetfilm. En högrestödnivå än skall också accepteras för filmersom anses gynna spridandet av vissa språk ochkulturer. Dessa bestämmelser är giltiga åtminstonet.o.m. , under förutsättning att de intevisar sig störa konkurrensförhållandena inom EU.Kommissionens meddelande föranleder, enligtfaktapromemorian, inga ändringar av det gällandesvenska filmstöd som regleras genom 2000 årsfilmavtal. Meddelandet innehåller inte heller någrafaktiska förslag på nationell nivå och innebärsåledes inga finansiella åtaganden. Sverigevälkomnar syftet med kommissionens meddelande ochframhåller att det är bra att kommissionen antagitett integrerat synsätt och därmed analyserarsamtliga verksamheter inom den audiovisuellaindustrin, från produktion till visningsverksamhet.Sverige uppskattar att kommissionen klargör vilkariktlinjer som gäller för statligt stöd, men betonarvikten av att den audiovisuella sektorn främst sessom en grundläggande kulturell aktivitet. Detframhålls även vara viktigt att åtgärder som vidtassom en följd av de studier och översyner somplaneras inte inverkar menligt på möjligheterna attbedriva en nationell kulturpolitik.Den 5 november 2001 antogs en resolution enhälligti ministerrådet - resolution om utvecklingen av denaudiovisuella sektorn - vilken berörde flera av defrågor som tagits upp i meddelandet, refererat ovan.Inför kommande ministerrådsmöte omkultur och audiovisuella frågor har aviserats attkommissionens meddelande om film kommer att utgöraen informationspunkt för mötet.Övrig informationUtskottet har informerats avrepresentanter från om frågorinom myndighetens verksamhetsområde. **FOOTNOTES**[1]: Dokumentbeteckning: (2001) 534 slutlig.Meddelande från kommissionen till rådet,, och om vissa rättsliga aspekter på biofilm ochannan audiovisuell produktion.2001/02KrU10Utskottets övervägandenFilmfrågor med anknytning till 2000års filmavtalUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om- utvärdering av filmavtal, jämförreservation 1 (m, fp),- regionala filmcentrum, jämför reservation 2(kd),- kvalitetsbegreppet, jämför reservation 3(kd),- folkrörelsernas filmverksamhet,- en satsning på de nationella minoriteternainom filmens område, jämför reservation 4 (v)och- projektet i Sameland och ,jämför reservation 5 (mp).Utvärdering av filmavtalMotionenI motion Kr205 (m) begärs en utvärdering av 2000 årsfilmavtal. Motionärerna anser att detta bör göras isyfte att se om det nya filmavtalet levt upp till demål som regering och riksdag fastställde genom sinabeslut . Detta bör göras under år 2002och redovisas för under första kvartalet2003 (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeBegäran om en utvärdering av nu gällande filmavtalhar tidigare behandlats i betänkande 1999/2000:KrU1(s. 66-67). Utskottets mening var då att manförutsatte att filmavtalet kommer att utvärderas igod tid före utgången av avtalsperioden, dvs. föreden 31 december 2004.I filmavtalet finns inskrivet att parterna fårpåkalla överläggningar om villkoren i avtalet dådetta varit i kraft . Sådana s.k.kontrollstationsförhandlingar har inletts i januari2002 mellan och övriga parter.En utvärdering av filmavtal kommer dessutomatt göras av Filminstitutet.Utskottet har uppmärksammat att detpublikrelaterade stödet till filmproduktion ärintecknat för resten av innevarande avtalsperiod,något som skapat oro inom filmbranschen.Med anledning av de överläggningar som pågårmellan parterna i filmavtalet samt den utvärderingsom görs av finner utskottet att deti nuläget inte finns skäl att av regeringen begäranågon ytterligare utvärdering av filmavtaloch av hur det tillämpas. Utskottet utgår från atten större utvärdering kommer att göras i god tidföre den nuvarande avtalsperiodens slut. MotionKr205 (m) yrkande 12 avstyrks med hänvisning tilldet anförda.Regionala filmcentrumMotionenI motion Kr418 (kd) anförs att frågan om resursertill nya regionala filmcentrum bör tas upp vidavstämningen av filmavtalet (de s.k.kontrollstationerna). Motionärerna framför attFilminstitutet saknar möjlighet att ge ekonomisktstöd till de nya regionala filmcentrum som kommiti gång med egen verksamhet (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeStödet till regionala resurscentrum syftar till attfrämja regional och lokal filmkultur med tyngdpunktpå insatser med inriktning på barn- ochungdomsverksamhet. Stödet skall stimulera utvecklingav filmverksamhet över hela landet. har sammanlagt 18 700 000kronor fördelats till 20 regionala resurscentrum förfilm och video samt regionalafilmproduktionscentrum. I den angivna summan ärinräknat både stöd från och detregionala projektstöd om som delatsut av Stiftelsen till tre av deregionala aktörerna. har i sittbudgetunderlag för ansökt om ökade medel förfortsatt utbyggnad av regionala resurscentrum. Någraytterligare medel utöver det överenskomna ifilmavtalet har emellertid inte anvisats avriksdagen för år 2002.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att frågan om regionala filmcentrumingår i den pågående avstämningen av filmavtalet ochi den översyn av filmavtalet som görs avFilminstitutet. bör dock inte göra någotuttalande under pågående avtalsperiod t.ex. om hurregionala filmcentrum runt om i landet skallstödjas. Slutsatser om hur avtalet fungerat ochtillämpats får dras när en utvärdering görs motslutet av avtalsperioden. Motion Kr418 (kd) yrkande11 avstyrks därmed.KvalitetsbegreppetMotionenI motion Kr418 (kd) framförs att definitionen avkvalitetsbegreppet bör tydliggöras inför nästafilmavtalsperiod. Motionärerna pekar på denformulering i filmavtalet som säger att det statligafilmstödet skall gå till svensk kvalitetsfilm ochmenar att detta kräver en diskussion om vad kvalitetstår för då det tas som utgångspunkt för hurfilmstödet fördelas. Regeringen bör därför snaraståterkomma till med förslag till hurbegreppet "kvalitetsfilm" skall definieras ochtillämpas (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om sitt ställningstagande ifrågan om kvalitetsdefinition (bet.1999/2000:KrU5 s. 6). Ett yrkande liknande det nuaktuella avstyrktes då med hänvisning till att detinte är lämpligt att fastställer endefinition av kvalitetsbegreppet. Utskottetkonstaterar , liksom då, att kvalitetsbegreppetingalunda är entydigt. Det kan t.ex. i lika hög gradhandla om konstnärlig kvalitet som om tekniskkvalitet eller upplevd kvalitet. Tankar kringkvalitetsbegreppet har utvecklats bl.a. iKulturutredningens betänkande Kulturpolitikensinriktning (SOU 1995:84 s. 88). Eftersomuppfattningen om vad som är kvalitet ständigtförändras, som ett av de kulturpolitiskamål fastställt syftar till bl.a.konstnärlig förnyelse och kvalitet, vill utskottetframhålla vikten av att det ständigt förs enlivaktig diskussion om vad som är kvalitet.Utskottet vill även åter erinra om sin tidigareståndpunkt, att det måste vara självklart attfilmkonsulenter och övriga ansvariga vidFilminstitutet i sin yrkesutövning följer dentekniska och konstnärliga utvecklingen på områdetoch att de därmed har goda möjligheter att ständigthålla diskussionen levande om kvalitetsbegreppetsinnehåll. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr418 (kd) yrkande 12.Folkrörelsernas filmverksamhetMotionenI motion Kr315 (s) framhålls vikten av att även deminsta barnen får tillgång till ett utbud avkvalitetsfilm som kan visas över hela landet.Motionärerna menar att de ideella organisationernasroll i detta sammanhang inte bör underskattas. Denfilmverksamhet för barn som initierat- Knattebio i klubbform - borde vara möjlig attbedriva i samarbete med de ideella folkrörelserna,såsom Unga Örnar, Folkets Hus och Våra gårdars barn.Motionärerna anser vidare att det vore meraframtidsinriktat om de bidrag som ges också kundeavse film som visas på dvd, storbildsvideo m.m. Imotionen begärs att skall tillkännage förregeringen vad som i motionen anförs omfolkrörelsernas möjlighet att bedrivafilmverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare tagit ställning till ettyrkande liknande det nu aktuella (senast i bet.2000/01:KrU2 s. 9-10) och då framhållit att det ärviktigt att de minsta barnen får tillgång till ettutbud av kvalitetsfilm som kan visas över helalandet. Utskottet uttalade att det borde varamöjligt för att i samarbete med denämnda organisationerna distribuera och visa defilmer som ingår i Knattefilmspaketet. Utskottet harinhämtat att visningsorganisationerna kan ansöka omatt få visa detta paket och att så också sker.Utskottet finner att det vore önskvärt att se överresultatet av ett sådant samarbete, inomfilmavtalets ram, med avseende på de ideellafolkrörelsernas möjlighet att bedriva filmverksamhetför barn. Utskottet förutsätter att kommandeutvärdering av hur avtalet fungerat och tillämpatsinnefattar både denna fråga och frågan om sådana nyaformer av filmdistribution som nämns i motionen.Utskottet anser dock att motionen inte bör föranledanågon åtgärd från sida under pågåendeavtalsperiod. Motion Kr315 (s) avstyrks medhänvisning till det anförda.En satsning på de nationella minoriteterna inomfilmens områdeMotionenI motion Kr420 (v) framförs en begäran om attregeringen skall ta initiativ till samtal medSvenska om möjligheterna att göra enkulturpolitisk satsning på de nationellaminoriteterna inom filmens område (yrkande 5).Motionärerna framhåller att en framtidafilmproduktion på minoritetsspråken hör till deviktigaste satsningarna för att stärka språket hosunga kvinnor och män. Förutom att stärka identitetenoch språket hos den egna gruppen kommunicerar filmenockså med andra grupper. Motionärerna anför att denationella minoriteternas behov aldrigaktualiserades vid filmavtalets tillkomst, varfördetta nu måste repareras i efterhand. Om ingetutrymme finns inom avtalets ram bör andramöjligheter övervägas. Motionärerna menar att detbehövs en belysning av filmproduktion ochdistribution samt tillgång till film för denationella minoriteterna. Om resultatet avdiskussioner och genomlysning blir att detta stödmåste läggas utanför filmavtalet bör det prövas omstödet ändå kan hanteras av Svenska Filminstitutet.Utskottets ställningstagandeÅr 1999 gav regeringen i uppdragatt utreda hur de nationella minoriteternas kultur(samisk, finsk, tornedalsfinsk, romsk samt judiskkultur) skall få ett tillräckligt utrymme i svensktkulturliv. I nationellaminoriteterna och kulturlivet (2001:4) framgår bl.a.att satsningar inom film och rörlig bild är av storbetydelse. har därför, på begäran avKulturrådet, bifogat ett yttrande till utredningendär det framförs att filmkulturella åtgärder intevar föremål för diskussion ifilmavtalsförhandlingarna. Det är därför intemöjligt att inom nu gällande filmavtal specifiktgöra några filmkulturella satsningar på denationella minoriteterna. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att den aktuella motionen inuläget inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Motion Kr420 (v) yrkande 5 avstyrksdärmed.Projektet i Sameland och TornedalenMotionernaI motion Kr420 (v) framförs en begäran om attregeringen skall ta initiativ till samtal medKulturrådet och omförutsättningarna för att förverkliga projektet och (yrkande 4). I motionKr422 (mp) framförs att samisk och tornedalskfilmproduktion bör ges positiv särbehandling i formav särskilt avsatta medel (yrkande 63).Utskottets ställningstagandeSom anförts i tidigare avsnitt är det intemöjligt att - inom ramen filmavtal -låta filmproduktion med anknytning till vissnationell minoritet ges positiv särbehandling i formav särskilt avsatta medel. har därföri sitt budgetunderlag äskat 2 miljonerkronor för att projektet i Sameland ochTornedalen skall kunna förverkligas. Utskottet harinhämtat att har för avsikt attåterkomma med förslaget i budgetunderlaget för år2003. Frågan bör således övervägas i kommandebudgetarbete, varför motionerna Kr420 (v) yrkande 4och Kr422 (mp) yrkande 63 avstyrks.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- inrättande av en utvecklingsfond, jämförreservation 6 (fp, mp),- filmkatalog,- handlingsoffentlighet, jämför reservation 7(kd),- kammarrättens samråd med beteendevetareinför beslut om ål-dersgräns på film, jämförreservation 8 (kd) och- ideella kulturföreningars verksamhet ochentreprenad.Inrättande av en utvecklingsfondMotionenI motion Kr422 (mp) hänvisar motionärerna tillbetänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion(SOU 1997:172) och förslaget i detta om att en fondskall inrättas för att ytterligare stödja svenskkvalitetstelevision producerad utanför de sändandebolagen. Motionärerna anser att regeringen skall tafasta på förslaget och yrkar att en utvecklingsfondför fria filmare skall inrättas (yrkande 62).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat ett liknandeyrkande (senast i bet. 2000/01:KrU2 s. 8) och då framhållit att inteskall föregripa regeringens överväganden medanledning av det utredningsförslag till vilketmotionärerna i sitt yrkande anknyter. Därtill harutskottet påmint om att filmavtalinnehåller bestämmelser om stöd till produktion avlångfilm, barn- och ungdomsfilm samt dokumentärfilm.Inom ramen för filmavtalet finns även ett s.k.utvecklingsstöd (19 §) som omfattar projektstöd tillmanusförfattare, producenter och regissörer,växthusverksamhet för unga filmskapare, stöd tillfortbildning för etablerade filmskapare samtföretagsstöd till oberoende producenter. Utskottethar nu inhämtat uppgift om att det utredningsförslagden aktuella motionen anknyter till äraktuell som underlag för några förslag frånregeringen. Därvid hänvisas till propositionen omradio och TV i allmänhetens tjänst (2000/01:94).Utskottet avstyrker motion Kr422 (mp) yrkande 62.FilmkatalogMotionenI motion Kr222 (v) föreslår motionärerna attriksdagen skall begära förslag från regeringen omfinansiering av en årligt utkommande filmkatalogöver alla kort- och dokumentärfilmer som produceratsi landet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har från inhämtat attbehovet av en filmkatalog av det slag motionärernaföreslår i stor utsträckning bör kunna tillgodosesgenom den filmkatalog, Svenska bilder, som årligenutkommer i samband med filmfestivalen i framhåller att det saknasen barnfilmskatalog och att planer finns på attförsöka få fram en nordisk barnfilmskatalog. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr222 (v).HandlingsoffentlighetMotionenI motion Kr418 (kd) framförs attoffentlighetsprincipen bör gälla för liksom för andra stiftelser ochförbund som fördelar statliga medel. Motionärernaanser att borde ställa krav på attoffentlighetsprincipen skall gälla de delar avverksamheten som rör statliga medel (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeUtskottet har, liksom tidigare framförts ibetänkande 1999/2000:KrU5 (s. 16), förståelse förmotionärernas yrkande. är utskottetmedvetet om den speciella situation som gäller förFilminstitutet och som innebär att en mycket stordel av den totala verksamheten finansieras med medelsom inte är statliga. Utskottet förutsätter attFilminstitutet så långt det är möjligt tillämparöppenhet i sin verksamhet. Motion Kr418 (kd) yrkande13 avstyrks därmed.Kammarrättens samråd med beteendevetare införbeslut om åldersgräns på filmMotionenI motion Kr429 (kd) föreslås att som sinmening skall tillkännage för regeringen vikten avfilm- och beteendevetenskaplig kompetens vidbestämning av åldersgräns på film (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeStatens biografbyrå sätter åldersgränser på filmersom skall visas offentligt i . En film kanvara barntillåten eller tillåten från sju, elvaeller . Besluten om åldersgräns grundar sigpå om framställningen kan vålla "psykisk skada förden aktuella åldersgruppen". Beslut som fattats avStatens biografbyrå angående åldersgräns på film kanöverklagas av filmens producent till kammarrätten.Enligt 22 § lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av videogram består kammarrätten av trelagfarna ledamöter samt två särskilda ledamöter vidprövning av mål enligt denna lag. Av de särskildaledamöterna skall en ha särskilda kunskaper om filmoch en i beteendevetenskap. Även om en av desärskilda ledamöterna är frånvarande får måletavgöras om tre av kammarrättens ledamöter är ense omdomslutet. I praktiken innebär detta att beslut kanfattas utan att någon särskild ledamot med kunskaperi beteendevetenskap eller film deltar. Den nuvarandeordningen, där Biografbyråns beslut kan överklagastill kammarrätten, tillkom i samband med attlagen (1990:886) om granskning och kontroll avvideogram antogs av riksdagen.I en riksdagsdebatt besvaradekulturminister den interpellation somriksdagsledamoten () ställt omvilka åtgärder hon tänkte vidta för att stärkakompetensen i filmgranskningsärenden som rörbarnpublik (ip 2000/01:180). I interpellationssvarethänvisades till att bl.a.skulle pröva erfarenheterna av att kammarrättenavgör filmärenden sedan Statens biografbyrås besluthar överklagats. Vidare framförde kulturministernatt man efter granskningskulle överväga om lagstiftningen på området behövdeses över.