bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — haringripande mot brott mot de svenskatillträdesbestämmelserna inte genomförts på etttillfredsställande sätt.Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktenupprätthållit beredskap och upptäckt samt ingripitmot kränkningar i allt väsentligt i enlighet med dekrav regeringen ställt.Stöd till samhälletNågra svåra påfrestningar på samhället i fred harinte inträffat . Försvarsmakten harbeslutat att förvara viss materiel som oftaefterfrågas vid insatser till stöd för samhället såatt den snabbt kan lämnas ut. För att underlättastöd har Försvarsmakten vidare deltagit isamverkansmöten med merparten av de myndigheter somhar ett huvudansvar om en svår påfrestning skullekomma att inträffa. Planeringen har också fördjupatsinom områdena allvarliga störningar påelförsörjningen och inom området kärnenergiolyckor.Försvarsmakten har biträtt vidräddningstjänstinsatser i samband medöversvämningarna i under hösten 2001.Vidare har myndigheten medverkat med materiel,bandvagnar och personal vid räddningstjänst vidsnöröjning i län och i län. I övrigthar stöd vid räddningstjänstinsatser lämnats vidbl.a. drygt 100 fall av eftersökning av försvunnapersoner, ett mindre antal bränder och enkemikalieolycka.Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopterär av särskild betydelse ur ett allmäntsamhällsperspektiv. Helikopterförbanden har under2001 genomfört 761 uppdrag. genomfördes 690uppdrag och 1999 genomfördes 846 uppdrag. Avuppdragen 2001 avsåg drygt 280 uppdrag insatser inomramen för flyg- eller sjöräddning. 370 uppdraggenomfördes inom ramen för Försvarsmaktens avtal medVästerbottens läns landsting om sjuktransporter försjukvårdshuvudmannen med helikopter.Försvarsmakten anger att myndighetens förmåga attstärka det svenska samhället vid svåra påfrestningarpå samhället i fred sammantaget är god.Som regeringen anmälde i föregåendebudgetproposition har regeringen medgett attFörsvarsmakten fick dels omförhandla avtalet medSjöfartsverket om helikopter i beredskap, delsavsluta stödet till sjukvårdshuvudmännen medsjuktransporter med helikopter. I årsredovisningenanmäler Försvarsmakten att myndigheten inte kommeratt teckna nya avtal med sjukvårdshuvudmännen.Regeringen kan konstatera att Försvarsmaktens stödtill samhället även varit omfattande.Viktiga insatser har gjorts vid räddningstjänst vidöversvämningar och vid snöoväder. Därtill harFörsvarsmaktens helikopterförbands verksamhet inomramen för räddningstjänst och vid sjuktransportermed helikopter varit mycket betydelsefull.Regeringen anser att den genomförda verksamhetenligger i linje med den inriktning statsmakterna hargivit.FörsvarsunderrättelseverksamhetRegeringskansliet har påbörjat arbetetmed att ge en tydligare inriktning avunderrättelseverksamheten vad avserRegeringskansliets ettåriga underrättelsebehov.Inriktningen gällde de s.k.försvarsunderrättelsemyndigheterna (Försvarsmakten,, och ).Utöver de traditionella hoten somunderrättelsetjänsten skall arbeta med har nya hot,och de underrättelsebehov som deltagande iinternationella insatser ställer, kommit att få enalltmer framträdande roll. I huvudsak harunderrättelsetjänsterna uppfyllt de krav somregeringen har ställt i dessa avseenden.Terrorattackerna mot USApåverkade alla nationella underrättelsetjänster. Dennya situationen innebar en viss ominriktning avunderrättelsetjänsterna. I allt väsentligt fungeradedetta väl och information kunde delges relevantainstitutioner.Regeringskansliet har ökat sin förmåga att löpandefölja och bedöma underrättelseunderlaget och på såsätt få en sammanvägd syn på hot mot landets yttresäkerhet och intressen. Regeringen beslutade den 6september 2001 om direktiv (2001:66) för en särskildutredare som skall se över Försvarets radioanstaltsverksamhet. Utredaren skall redovisa resultatet avsitt arbete senast den 30 oktober 2002.UtskottetRiksdagen beslutade om en ny struktur förstyrning av Försvarsmakten (prop. 1997/98:83, bet.1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). Som följd häravsker resultatredovisningen i verksamhets-och förmågetermer.Riksdagen har efterfrågat en förbättradresultatredovisning från regeringen. Förra höstenerinrade utskottet om (bet. 2001/02:FöU1 s. 37) attriksdagen tidigare begärt en förbättradresultatredovisning från regeringen. Vad utskottetdå främst saknade var en koppling mellan de olikaverksamhetsgrenarna och tillhörande kostnader.Utskottet konstaterade , medtillfredsställelse, att den då föreligganderesultatredogörelsen hade utvecklats och förbättratsjämfört . Ytterligare steg borde dockkunna tas. Bland annat pekade utskottet på denbristande kopplingen mellan kostnader ochverksamhetens resultat samt det önskvärda i attytterligare utveckla den s.k. spårbarheten för deoperativa förmågorna och de strategiskakompetenserna.Utskottet anser att den nu föreligganderesultatredovisningen är detaljerad men ändåöverskådlig. Den är mer genomarbetad än föregåendeårs text och innebär, sett som en helhet, en klarförbättring. Regeringen har återkommit inom ettflertal områden där utskottet tidigare haftsynpunkter eller begärt en redovisning, exempelvis ifråga om· bristerna i samtrimning av förband,·- risken för att officerares kompetens attleda bataljon och högre förband urholkas,-· brister när det gäller tillgången på flygförare,helikopterförare och helikoptertekniker,·1. de höga avgångarna för pliktpersonal undertjänstgöringen,2.- personalutvecklingen i övrigt,-· kvinnliga officerares situation,·- frågor som rör diskriminering,jämställdhet och sexuella trakasserier,-- ammunitions- och minröjning.-Vidare görs i betydligt större utsträckning änföregående år jämförelser av hur resultatet harutvecklats mellan olika år. Även detta innebärenligt utskottets mening en klar förbättring.Dock saknas fortfarande i stor utsträckning enkoppling mellan vilken verksamhet som genomförts ochvilka kostnader som detta har medfört. Dettydligaste exemplet på detta är redogörelsen för deinternationella insatserna. Utskottet vill härerinra om att det ansett det vara självklart (bet.20001/02:FöU1 s. 67) att skall informerasom vilka insatser som planeras för fredsfrämjandetruppinsatser och vilka kostnader som budgeteratshärför. Lika självklart bör det vara attåterredovisa resultatet av verksamheten i sammatermer.Utskottet utgår från att regeringen i kommandebudgetproposition tar ytterligare steg iutvecklingen av resultatredovisningen tillriksdagen.Utskottet konstaterar att regeringensresultatredovisning innehåller såväl positiva somnegativa omdömen. Till de positiva hör:· Sammantaget är Försvarsmaktens förmåga att lösade av statsmakterna ställda uppgifternagodtagbar.·- Läget är, trots vissa brister, godtagbart förde operativa lednings- ochunderhållsförbanden, arméstridskrafterna,marinstridskrafterna, flygstridskrafterna ochhelikopterförbanden, sett i ett kortperspektiv och i nuvarande omvärldsläge.-1. Flygförar- och teknikerläget harförbättrats.2.· Avgångarna under pliktpersonalens tjänstgöringhar minskat.·1 Ny materiel har tillförts i betydandeomfattning.2· Antalet skador under plikttjänstgöring harminskat.·1. Omstruktureringen av går planenligt.2.Till de negativa hör:- Arméstridskrafternas övningsverksamhet har intekunnat ges erforderlig omfattning. Det bristerfortfarande i samträning av förband på nivånbataljon och högre. Officerarnas kompetens attföra bataljon och högre förband riskerar atturholkas.-· Marinstridskrafternas övningsverksamhet har måstreduceras till ett minimum.·· Flygförare och helikopterförare har fåttotillräcklig träning till följd av reduceradflygtid.·· Antalet hemvärnsmän har minskat.·· Flera av problemen inom helikopterverksamhetenkvarstår.·· De utbildningsvolymer för värnpliktiga somregleringsbrevet angett har inte uppnåtts.·1. Avgångarna på egen begäran för yrkesofficerarehar varit högre än förutsett. Som ärdet främst yngre och högutbildade officerare somslutar på egen begäran.2.Utskottet återkommer med synpunkter på vissa av härredovisade brister och problem i samband medbehandlingen av regeringens budgetförslag och medanledning därav avgivna motioner.InriktningUtskottet behandlar i det följande vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 48-71) har anfört ominriktning av Försvarsmaktens olikaverksamhetsgrenar, nämligen Utbildning, planeringm.m., Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling respektive Insatser. Utskottetbehandlar också härtill hörande motioner avgivnaunder allmänna motionstiden, nämligen Fö211 (m),Fö215 (v) yrkandena 1-5, Fö220 (m, fp kd), Fö232(fp), Fö241 (fp) yrkandena 1, 2 och 4, Fö246 (s),Fö254 (kd) yrkandena 6, 7 och 11-13, Fö260 (m)yrkandena 5, 6 och 9 och Fö271 (mp, fp, v) yrkandena5-9.Inriktning av utbildning, planering m.m.Utskottets förslag i korthetInriktningen för utbildning, planering m.m.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning avinriktningen för utbildning,planering m.m. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Fö215 (v) yrkande1, Fö254 (kd) yrkandena 6, 7 och 11-13 samtFö260 (m) yrkandena 5 och 6.Livgardet och Försvarsmaktens centrum förinternationell verksamhetUtskottet föreslår att godkänner regeringensförslag (punkt 2) att lägga ned Livgardet ochFörsvarsmaktens centrum för internationellverksamhet samt att inrätta Livgardet.Operativa insatsledningenUtskottet föreslår att godkänner regeringensförslag (punkt 3) att lägga nedorganisationsenheten Operativainsatsledningen samt att avslå motion Fö215(v) yrkande 5.Muskö örlogsvarvUtskottet föreslår att godkänner regeringensförslag (punkt 4) för verksamheten vid Musköörlogsvarv samt avslår motion Fö246 (s).Helikopterverksamheten vid SäveUtskottet föreslår att avslår motionerna Fö211(m), Fö215 (v) yrkande 4 och Fö232 (fp).FlygskolanUtskottet föreslår att avslår motion Fö220 (m,fp, kd).MinröjningsverksamhetUtskottet föreslår att avslår motionerna Fö215(v) yrkande 3, Fö241 (fp) yrkandena 1, 2 och4 samt Fö271 (mp, fp, v) yrkandena 2 och 5-9.PropositionenUtbildning, planering m.m.Regeringen bedömer att inriktningen förutbildning, planering m.m. bör vara följande:Förmågan till väpnad strid skall utgöra grundenför utbildning, planering m.m. Utbildnings- ochövningsverksamheten skall inriktas mot att ökaförmågan att verka inom ramen för operativtsamordnade insatser. förmågaatt genomföra operativt samordnade insatser och attsamverka med civila delar av totalförsvaret skallökas.Förmågan att genomföra internationella insatsermed förband som är anmälda till internationellastyrkeregister skall utvecklas i enlighet medregeringens särskilda beslut. Förband som är anmäldatill internationella styrkeregister skall därförprioriteras i utvecklings-, utbildnings- ochövningssammanhang. Utbildningen av värnpliktigaskall även beakta behovet av rekrytering tillinternationella insatser.Verksamheten skall även fortsättningsvis bedrivasså att utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvarsker samordnat inom Försvarsmakten.Som skäl för sin bedömning anför regeringen bl.a.följande.Förmågan till väpnad strid utgör en grundläggandeförutsättning för att landet skall kunna försvarasmot ett väpnat angrepp. Förmågan till väpnad stridinnebär även att förmågan att lösa uppgifternaterritoriell integritet, stöd till samhället ochinternationella insatser grundläggs. För att lösauppgiften internationella insatser krävs dock attförmågan till väpnad strid kompletteras med en förinternationella insatser särskild anpassadförmågeuppbyggnad. Därför skall förband anmälda tillinternationella styrkeregister prioriteras iutvecklings-, utbildnings- och övningssammanhang såatt en sådan förmågeuppbyggnad säkerställs.Försvarsmakten har i budgetunderlaget för 2003redovisat en ambition för övningsverksamheten sominnebär en ökning jämfört med den låganivån.Regeringen anser det angeläget attövningsverksamheten inriktas mot att säkerställanödvändig kompetens inom officerskåren, bl.a. närdet gäller förmågan att leda förband påbataljonsnivån och högre nivåer samt att övningargenomförs regelbundet på dessa förbandsnivåer.Det moderna, flexibla och rörliga försvaretutvecklas mot att bli ett nätverksbaserat försvar.Genom att bygga samman informations- ochsensorsystem med beslutstödssystem och verkanssystembör förutsättningar kunna skapas för att snabbt fåökad verkan i de mål som bekämpas eller på annatsätt påverkas.En av grunderna för att uppnå balans iinsatsförsvaret är således att stärka förmågan tillgod omvärldsuppfattning och förmågan till ledning avinsatser.Utvecklingen bör, enligt regeringens mening,baseras på utnyttjandet av taktiska och tekniskademonstratorer samt simulatorer. I det följandesammanfattas vad regeringen anfört om inriktningenför utbildning, planering m.m. för 2003.Översiktligt anges även inriktningen för 2004.Lednings- och underhållsförbandUnder 2003 kommer de taktiska kommandona i Operativainsatsledningen att leda större förbandsövningar. Iövrigt kommer verksamheten vid lednings- ochunderhållsförbanden till stor del att präglas avFörsvarsmaktens pågående omstrukturering och denverksamhetsledning som är förknippad med denna.Operativa insatsledningens samlokalisering tillUppsala påbörjas. Utvecklingen av Försvarsmaktenslogistik fortsätter. Resurser för att övainsatsledning av mer omfattande karaktär (medtillhörande underhållstjänst) bedöms mot dennabakgrund tidigast kunna avdelas under 2004.Övningsverksamhet i högre förbandsnivåer kommerdärmed att vara av begränsad omfattning, i synnerhetvad avser ledning av operativt sammansatta förband.Från 2003 skall införandet av två nya typförbandpåbörjas: IT-säkerhetsenhet ochsignalspaningsbataljon.Under 2004 skall förmågan att genomföra nationellaoperationer utvecklas och den operativa ledningenprövas och utvärderas. Mot bakgrund av den sedan enlång tid begränsade övningsverksamheten i högreförbandsnivåer bedömer regeringen det vara av storvikt att denna prövning och utvärdering genomförs.ArméstridskrafterFör arméstridskrafterna prioriteras utvecklingen avförband som är anmälda till internationellastyrkeregister inklusive genomförande av beslutadeinternationella insatser och utveckling avprioriterade förband i insatsorganisationen.Förmågan till väpnad strid och utnyttjande avförband i behovssammansatta operativa insatsstyrkorutgör fortsatt grund för förbandsverksamheten förstridskrafterna.Utbildning bör ske i bataljon inom ramen förbrigad såväl nationellt som internationellt. Del avövningsverksamheten skall ske med operativtsammansatta insatsstyrkor.Internationaliseringen av arméstridskrafternakommer att fortsätta. Internationella övningsmomentkommer att ingå som en naturlig del igrundutbildningen av totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt.Regeringen anser att det är viktigt att följa upphur den framtida övnings- ochutbildningsverksamheten utvecklas under de kommandeåren. Kompetensen att leda högre förband samt attsamträna förband i bataljon och högre är två viktigafrågor under den närmsta framtiden.I syfte att öka antalet totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt i hemvärnet avser Försvarsmaktenatt uppdra åt att, isamband med mönstring, fråga detotalförsvarspliktiga om intresse avkorttidsutbildning för placering i hemvärnet.För närvarande finns ca 300 reservofficerareplacerade som främst bataljons- eller kompanicheferi hemvärnet. Regeringen anser att åtgärder för attöka denna befälsresurs bör genomföras.Regeringen noterar att av personalenavgår ur hemvärnet . Orsakerna till detminskande antalet hemvärnsmän kommer att följas uppav regeringen. Detta gör att det inte går attexakt ange antalet fulltaliga hemvärnsförband.Regeringen anser att åtgärder för att nyrekryteraeller behålla personal måste vidtas.Regeringen vill också i detta sammanhangunderstryka den betydelse hemvärnet har förFörsvarsmaktens förankring i samhället.Även bör internationaliseringen avarméstridskrafterna prioriteras. Slutövningar ihögre förbandsnivåer bör genomföras.Regeringen har tidigare redovisat (prop.2001/02:10) utvecklingen inom de nya förbandstypernainklusive utvecklingen av de nationellaskyddsstyrkorna. I sammanhanget anfördeförsvarsutskottet (bet. 2001/02:FöU2) att regeringenborde återkomma med ett förslag till utformning avde nationella skyddsstyrkorna.Regeringen avser att återkomma till utvecklingenav de nya förbandstyperna i försvarsbeslutet . Idet följande redovisar regeringen den närmareutvecklingen och utformningen av de nationellaskyddsstyrkorna inklusive frågan omstadsskytteförbandens placering iinsatsorganisationen.De nationella skyddsstyrkorna harhuvuduppgifterna:· skydda befolkning och infrastruktur och·· stödja de operativa insatsförbanden.·Skydd av befolkning och infrastruktur kangenomföras på olika ambitionsnivåer. Bevakning ärden lägsta ambitionsnivån. För att skyddatransporter krävs eskort och de nationellaskyddsstyrkorna kan lösa enklare eskortuppgifter.I låga konfliktnivåer skall de nationellaskyddsstyrkorna främst skydda mot sabotageenheter.Det är framför allt hemvärnsförbanden som disponerasför dessa uppgifter på grund av deras högaberedskap.I högre konfliktnivåer skall de nationellaskyddsstyrkorna kunna skydda befolkning ochinfrastruktur mot mera reguljära förband.De nationella skyddsstyrkorna skall stödja deoperativa armé-, marin- och flygstridskrafterna föratt dessa skall kunna utnyttjas optimalt för attlösa sina huvuduppgifter.Regeringen har (prop. 2001/02:159) tydliggjorthemvärnets och driftvärnets roll och slagit fast atthemvärnsförbanden framgent skall utgöra en centraldel av de nationella skyddsstyrkorna.Frågan om antalet hemvärnsbataljoner inom denationella skyddsstyrkorna bör särskilt beaktas avregeringen i syfte att säkerställa personal- ochmaterieltillförsel. Hemvärnets organisation ochverksamhet utreds av Försvarsmakten införförsvarsbeslutet . Regeringen anser att frågorrörande bl.a. hemvärnets numerär, uppgifter,rekrytering, förmåga och funktion inom de nationellaskyddsstyrkorna bör belysas.Regeringen betonar att det fortsatt bör skesatsningar på att rekrytera lämpliga personer tillhemvärnet. Till detta bör åtgärder för att minskavapenförluster vidtas och reglerna förvapenförvaring i hemmen ses över.Förband ur de nationella skyddsstyrkorna skallkunna underställas Operativa insatsledningen,militärdistrikten, taktisk chef eller annan chef urde operativa insatsförbanden beroende på uppgiftm.m.Militärdistriktet ansvarar för territoriellverksamhet inom respektive område. Den territoriellaverksamheten syftar till att genom samverkansamordna civila och militära resurser, skapaförutsättningar för att genomföra och stödjamilitära insatser m.m.Uppgifterna är territoriellt bundna, vilketinnebär att de nationella skyddsstyrkorna haruppgifter inom ett begränsat område.De nationella skyddsstyrkorna skall inte ha någonoperativ rörlighet, vilket innebär att förbandeninte har en organisation eller utrustning förtransporter mellan olika operationsområden. Däremotskall förbanden ha den taktiska och stridstekniskarörlighet som krävs för att lösa sina huvuduppgiftersom beskrivits.De nationella skyddsstyrkorna skall inte ha någontyngre utrustning, exempelvis pansarskyttefordon,artilleri eller luftvärn.Utöver vad regeringen har redovisat tillriksdagen anser regeringen att skyddsstyrkorna 2004skall bestå av 15 ingenjörkompanier och ett marintbevakningskompani. Ingenjörkompanierna skallunderstödja de operativa förbanden, de nationellaskyddsstyrkorna samt det civila samhället medfältarbetsresurser.Det bevakningskompaniet skall bevaka marinabasområden i skärgårdsterräng och kustzoner, men medlägre kapacitet för bekämpning än marinabevakningsbataljoner.I det framtida nätverksbaserade försvaret kan denationella skyddsstyrkorna, inte minsthemvärnsförbanden, komma att utgöra viktigaunderrättelsekällor och därmed stödja de operativainsatsförbanden.Regeringen gav i regleringsbrevet för 2002Försvarsmakten i uppdrag att redovisa ett förslagtill en differentierad förmåga förstadsskytteförbanden och ett förslag tillkategorisering i armébrigadförband eller nationellaskyddsstyrkor.Försvarsmakten föreslår i sin redovisning attstadsskyttebataljonerna i avvaktan på resultatetfrån pågående utredning tills vidare bör kvarstå ioch redovisas inom armébrigadförbanden. Regeringengör ingen annan bedömning i frågan.MarinstridskrafterRegeringen anser att övningsverksamheten ochförbandsutbildningen i högre förband bör grundas påväpnad strid och inriktas mot förmåga att verka inomramen för operativt samordnade insatser. Vidareanser regeringen att marinstridskrafterna under 2003fortsatt bör utvecklas mot operativtbehovssammansatta styrkor och mot en ökad förmågatill samverkan med andra nationers förband vidövningar och insatser i vårt närområde samt medcivila myndigheter.Det övergripande målet bör vara attprioritera utbildnings- och övningsverksamheten såatt ambitionsnivån successivt återgår till planeradnivå och därefter bibehålls.Regeringen anser att marinstridskrafternasfortsatta internationalisering bör utvecklas inomramen för det fördjupade Östersjösamarbetet.Utbildning, planering m.m. skall vidare planeras,genomföras och följas upp så att de även motsvararde ökade krav som följer av regeringens beslut attanmäla vissa förband till internationellastyrkeregister.Regeringen informerar i propositionen om planeradmaterieltillförsel samt om studier inför utvecklingav ny materiel. Korvetterna av Stockholmsklass ochminröjningsfartyg av Landsortsklasshalvtidsmoderniseras och halvtids-moderniseringen avminfartyget fortsätter. Leveranser avkorvetter av Visbyklass påbörjas. Dessa kommer atttas i operativ drift efter 2004.I takt med att resurser kan frigöras börutvecklingen av marinstridskrafterna i berörda delarske mot ett nätverksbaserat försvar. Vidare börutvecklingen fortsätta för att ge de typförband somanmälts till internationella styrkeregister eninternationell förmåga.FlygstridskrafterRegeringen anser att förmågan till väpnad strid ochutnyttjande av förband i behovssammansatta operativainsatsstyrkor skall utgöra fortsatt grund förförbandsverksamheten inom flygstridskrafterna.De förband som bör prioriteras förflygstridskrafternas del ärstridsledningsbataljonerna, radarflyggruppen, delarav flygbasbataljonerna, flygdivisionerna JAS 39 samtdelar av de centrala flygtransportdivisionerna.Dessa förband skall även prioriteras för försörjningmed materiel. Även flygdivisionerna JA 37 och AJS 37bör prioriteras mot bakgrund av förseningar iombeväpningen till Gripensystemet samt att de idelar är anmälda till internationellastyrkeregister.Den internationella förmågan genom de inrättadesnabbinsatsstyrkorna SWAFRAP AJS 37 och SWAFRAP bör vidmakthållas. Regeringen anser attförband anmälda till internationella styrkeregisterbör prioriteras inom flygstridskrafternasutbildnings- och övningsverksamhet.Regeringen anser att det är viktigt attutbildnings- och övningsverksamheten successivtåtergår till en normal nivå. Detta bör inledas redanunder innevarande år.Vidare anser regeringen att det är viktigt attombeväpningen till Gripensystemet kan fullföljasenligt Försvarsmaktens planering och att tillräckligproduktion av flygtid säkerställs. Det är ocksåviktigt för flygstridskrafternas framtid samt förden exportstödjande verksamheten att denkontinuerliga pilotförsörjningen tillförsäkras ochatt piloter inte lämnar Försvarsmakten på grund avt.ex. för liten flygtidstilldelning.HelikopterförbandRegeringen anser att Försvarsmakten generellt böröka ambitionen när det gäller utbildnings- ochövningsverksamheten och att denna ambitionshöjningär en förutsättning för att de prioriterade målenskall uppnås. Detta är av särskild betydelse inomhelikopterförbanden eftersom det där förekommerbrister och problem, vilket regeringen pekat på iresultatbedömningen.Den grundläggande inriktningen förhelikopterförbanden är att fortsätta attutveckla de två nya helikopterbataljonerna. Efterhand som de nya helikoptrarna levereras skall de tvåbataljonerna utvecklas i sina framtida funktioner.Försvarsmakten ser överhelikopterförbandens personalramar.