bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — De anseratt SGU, via det föreslagna anslaget, kommer attkunna bygga upp en effektiv organisation och bedrivautrednings- och saneringsverksamheten effektivt vadgäller förorenade områden där staten harverksamhetsansvaret.Vissa kompletterande uppgifterUnder utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdfinns ett anslag, Sanering och återställning avförorenade områden (34:4), som bl.a. disponeras avNaturvårdsverket (NVV). För föreslåsi budgetpropositionen fördetta anslag. Inom ramen för SGU:suppdragsverksamhet finns ett utvecklat samarbetemellan NVV och SGU i dessa frågor. Samarbetetinnebär att SGU enligt ett särskilt ramavtalbiträder NVV och länsstyrelserna i derassaneringsarbete och därutöver genomförutredningsarbete för prioriterade objekt (högstaprioritetsklasserna) enligt ett särskiltobjektavtal. Det nuvarande objektavtalet löper tillutgången av och omfattar 10 miljoner kronor.Samarbetet fungerar enligt uppgift tillNäringsdepartementet väl och bygger på SGU:serfarenhet och kunskap från arbetet med sanering avoljelagringsanläggningar.Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjandeStyrelsen för ackreditering och tekniskkontroll: Myndighets-verksamhet (39:1)PropositionenStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll(SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet förteknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorganför laboratorier och för certifierings-, provnings-och besiktningsorgan. Myndighetsverksamhetenomfattar ansvar för den totala marknadskontrollen iSverige (ett tjugotal myndigheters tillsyn påmarknaden av att produkter uppfyller väsentligasäkerhets-, miljö- och hälsokrav). Härutöver harSWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik, dvs.att varor håller mått och vikt, ochädelmetallkontroll. Ackrediteringsverksamhetensvarar för av SWEDAC:s omsättning. Somackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i interntoch externt arbete uppfylla högt ställdakvalitetskrav och genomgå internationellakvalitetsrevisioner.Under år 2001 har SWEDAC:s tillsyn avmiljöackrediteringsorgan varit föremål förRiksrevisionsverkets effektivitetsrevision. Såvittavser SWEDAC:s verksamhet var rapporten övervägandepositiv, men slutsatserna lämnade också utrymme föreffektivisering inom ramen för SWEDAC:s tillämpningav standarden ISO 14001. SWEDAC kommer att beaktarapportens slutsatser i det fortsatta arbetet. Underår uppgick intäkterna från uppdragsverksamhetentill , vilket innebar ett någotsämre resultat jämfört med föregående år.Kostnaderna översteg intäkterna med ,vilket sammantaget innebär ett betydligt bättreresultat än föregående år, då verksamheten hade ettunderskott på . Kvaliteten iverksamheten är fortsatt hög.Det är angeläget att SWEDAC fortsätter att verkaför att utveckla svenska kontrollordningar i öppnasystem, sägs det i propositionen. I kraft avmyndighetens internationella engagemang är det ocksåangeläget att arbetet med att förbättra ochinternationalisera bedömningskriterier avseendeöverensstämmelse av ställda säkerhetskrav drivsvidare. SWEDAC har en viktig roll att spela ianalysarbetet avseende kandidatländernasförutsättningar att ingå i EU:s inre marknad.Anslagsnivån har justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003.Regeringen beräknar anslaget för till19,2 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Kommerskollegium (39:2)är central förvaltningsmyndighetför utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet hartidigare också haft ett funktionsansvar förfunktionen Utrikeshandel inom civilt försvar. Dettaansvar upphörde i samband med attden pågående översynen av totalförsvaret medfördeatt den tidigare beredskapsförordningen upphörde.Förändringen saknar relevans för anslagets storlek.Det är angeläget att fortsätter attha kontinuerlig beredskap att biståRegeringskansliet i det löpande arbetet och förseregeringen med kvalificerat underlag inför beslutoch förhandlingar, sägs det. Detta gäller särskiltarbetet inom den gemensamma handelspolitiken,pågående WTO-förhandlingar, arbetet med EU:santidumpningsåtgärder, arbetet för att förbättra deninre marknadens funktion och förhandlingsarbetet iförhållande till länder utanför EU. Detsamma gällerkollegiets insatser för att öka kunskapen omhandelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hosallmänheten. Vidare är kollegiets roller inomanmälningsprocedurerna och som samordningscentraloch kontaktpunkt fortsatt viktiga. Regeringen serockså positivt på kollegiets fortsatta engagemang iwebbplatserna Östersjöwebben och Gränslösa affärersamt ser det som angeläget att de lovandeinitiativen till s.k. twinning med kandidatländernapå reguljär basis införlivas i kollegietsverksamhet. Anslagsnivån har justerats i enlighetmed det generella besparingskrav på som lagtspå anslag för förvaltnings- och investeringsändamålför år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till63,2 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en besparing påanslaget med . I regeringensförslag har en uppräkning av anslaget gjorts,som funktionsansvaret för utrikeshandelinom civilt försvar har försvunnit, påpekarmotionärerna.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Exportfrämjande verksamhet (39:3)PropositionenAnslaget finansierar det statliga uppdraget tillSveriges exportråd (), exportfrämjandeinsatser, importfrämjande, särskildahandelsfrämjande och handelspolitiska insatser samtSverigeprofilering till stöd för främjande.Exportrådets verksamhet inriktas på tre områden,nämligen exportinformation, exportutveckling ochexportkonsulting. Exportinformationen finansieras ihuvudsak med statliga medel. Mångaexportutvecklingsprojekt är delfinansierade medstatliga medel, medan konsultverksamheten sker påmarknadsmässiga grunder.Under de närmaste åren är det angeläget attoffensiva satsningar görs inom exportfrämjandet,anser regeringen och föreslår därför en särskildsatsning på exportfrämjande och2004. prioriterar regeringen enförstärkning av exportfrämjandet med 52 miljonerkronor, varav avser finansieringav ett av staten helägt aktiebolag förexportkreditgivning. Detta sker utöver denförstärkning om under åren2003 och 2004 som beslutades 2002. Förstärkningen 2003 inriktas särskilt på exportinformation,exportfrämjande program för små och medelstoraföretag på strategiska marknader och områden,exportutvecklingsprogram, internationellmarknadsföring av särskilda branscher och svensktspjutspetskunnande i samarbete mellan offentliga ochprivata aktörer, förstärkt svensk närvaro iekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samtsärskilda handelsfrämjande och handelspolitiskaåtgärder. Regeringen fattade beslutom bidrag om totalt för enfortsatt satsning på export av svensk miljöteknikgenom program Svensk miljöteknikexport,varav belastar anslag.Regeringen kommer att ta ställningtill etablerandet av ett nationellt centrum förmiljöteknikexport. Regeringen avsätter vidare2 till utlandet för vardera budgetåren 2003 och 2004 tillstöd för Sverigeprofilering.Regeringen beräknar anslaget för till234 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en besparing påanslaget med . Regeringen föreslårkraftigt ökade medel om förutökade satsningar på exportfrämjande åtgärder ochför tillskapandet av ett av staten helägt nytt bolagför exportkreditgivning, säger motionärerna. Depåpekar att detta sker utöver den förstärkning om45 som redanbeslutats. Motionärerna avvisar de föreslagnasatsningarna och även bildandet av ett nytt statligtexportkreditinstitut.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkreditgivning (39:4)PropositionenAB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftarfrämst till att främja svensk export genom atttillhandahålla medellång och lång exportfinansieringtill svenska företag. Anslaget disponeras förersättning till SEK för underskott som huvudsakligenutgörs av valutakursskillnader mellan ränteintäkteroch räntekostnader för vissa äldre krediter. Dessaränteskillnader avtar i takt med att gamla krediterförfaller. Villkoren för statsstödda krediter följerden överenskommelse om statligt stöd videxportkreditgivning inom ramen för som Sverigegodkänt. Systemet med statsstödda exportkrediter gavår 2001 ett överskott på . SEKbudgeterar ett överskott i det statsstödda systemetsåväl för som för de närmastföljande budgetåren. Utgifterna belastar främstanslagssparandet. Anslagsnivån har justerats ienlighet med det generella besparingskrav på 0,7 %som lagts på anslag för förvaltnings- ochinvesteringsändamål för år 2003.Regeringen begär i propositionen riksdagensbemyndigande att bilda ett av staten helt ägt bolagför viss exportkreditgivning i syfte att ge svenskaexportföretag likartade förutsättningar som gällerför andra länders exportföretag. Det är enligtregeringens bedömning angeläget att ett helstatligtbolag för viss exportkreditgivning bildas för attanpassa det svenska systemet tillkonkurrentländernas. Bolaget skall i nära samverkanmed SEK lämna sådana exportkrediter där förmånligavillkor i köparlandet kan erhållas om en helstatligorganisation är kreditgivare. Kreditvolymen kommeratt bli begränsad. Regeringen bedömer att det egnakapitalet behöver uppgå till 15 miljoner kronor.Regeringen beräknar anslaget för till0,1 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Investeringsfrämjande (39:5)PropositionenDelegationen för utländska investeringar i ,Invest in (), är den centralamyndigheten för investeringsfrämjande åtgärder iSverige. Verksamheten inriktas påinformationsinsatser, marknadsföringsprojekt inomsärskilda områden samt regional samverkan ochutbildningsverksamhet. Verksamheten finansieras delsmed anslagsmedel, dels med bidrag från regeringenavseende främst regionalpolitiska medel och fråns.k. partner i projektverksamheten. Under denärmaste åren är det angeläget med fortsattaoffensiva satsningar inom investeringsfrämjandet,anser regeringen och föreslår därför en särskildsatsning på investeringsfrämjande under åren 2003och 2004. prioriterar regeringen enförstärkning av investerings-främjandet med13 utöver den förstärkning om5 sombeslutades med anledning av budgetpropositionen förår 2002. Därutöver har anslagsnivån justerats ienlighet med det generella besparingskrav på 0,7 %som lagts på anslag för förvaltnings- ochinvesteringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till70,7 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Näringslivsutveckling i (39:6)PropositionenAnslaget finansierar det tidsbegränsade (åren19992003) programmet Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (Östersjömiljard 2). Medlen skallanvändas för näringslivssatsningar och omfatta stödtill företagsetableringar, projektexport ochmarknadssatsningar samt till angelägna miljö- ochenergisatsningar och andra främjandeinsatser.Särskild vikt skall fästas vid små och medelstoraföretags deltagande i näringsliv.Verksamheten skall samordnas med och kompletterautvecklingssamarbetet med Östersjöländerna.Riksdagen har anvisat800 till näringslivsutveckling iÖstersjöregionen. Regeringen föreslår att 200miljoner kronor anslås för . Inomramen för stödet till näringslivsutveckling iÖstersjöregionen avsattes ekonomiskavårproposition medel för att finansiera utgifter förintegrationsfrämjande åtgärder i Öresundsregionen.De samlade utgifterna för perioden 20002003beräknas till . Eftersomprogrammet Näringslivsutveckling i Östersjöregionentemporärt ingår i verksamhetbelastas anslaget med vissa förvaltningsutgifter,vilka för beräknas till 3,5 miljoner kronor.För år 2003 avses högst avdelasför administrativa utgifter. AnslagetNäringslivsutveckling i upphör den31 december 2003.Regeringen beräknar anslaget för till200 miljoner kronor.MotionernaI sju motioner förordas att det aktuella anslagetskall slopas. Anslaget för näringslivsutveckling iÖstersjöområdet är en del av stödet till Central-och , sägs det i motion 2002/03:N357 (m).Stödets struktur är inte i överensstämmelse med debehov som föreligger, varför anslaget bör upplösasoch medel i stället tillföras det ordinarie anslagetgällande samarbete med , anförmotionärerna.Den s.k. Östersjömiljarden bör upplösas och medeltillföras det ordinarie anslaget Samarbete medCentral- och , anförs det i motion 2002/03:U237 (m). Östersjömiljarden hanteras helt vid sidanav det övriga östbiståndet och är ett sätt attställa medel till statsministerns förfogande förinternationella utspel, hävdar motionärerna. Dehänvisar till en intern utredning påUtrikesdepartementet som sägs visa att det funnitsstora brister i hanteringen av projektmedlen inomÖstersjömiljarden. Det råder oklarhet om denövergripande målsättningen med Östersjömiljarden ochom vilka kriterier som skall gälla för att projektskall beviljas medel, säger motionärerna. De anseratt verksamheten präglas av följande brister: deuppställda målen är vagt formulerade och det finnsotydligheter om vilka sorters projekt som förväntas;det brister i kopplingen mellan mål och medel ochdet finns stora brister i administrationen; oklaraansvarsförhållanden inom harpräglat hanteringen; det har brustit i kontrollenoch uppföljningen av projekten såtillvida att detsaknas en regelbunden utvärdering och enhetligrapportering; det saknas rutiner för återbetalningav outnyttjade medel. Även om de formella felennumera undanröjts, så kvarstår de principiellaproblemen, säger motionärerna. De anser attÖstersjömiljarden är ett försök att maskeraföretagsstöd som bistånd och att denna typ avverksamhet knappast kan anses höra hemma inom ramenför öststödet.Även i motion 2002/03:N207 (m) framförs kritiskasynpunkter på Östersjömiljarden. Regeringen haranvänt skattemedel för att flytta jobb ur landet,säger motionären och uppger att lägger utproduktion i låglöneländer. Den statligaÖstersjömiljarden används vidare för att betalaresor för svenska företagare till de baltiskaländerna, uppger motionären.I motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och 2002/03:N263(fp) föreslås att anslaget skall slopas. I denförstnämnda motionen sägs att motionärerna motsättersig regeringens s.k. Östersjösatsning, och i densistnämnda motionen anförs att den av olikautredningsorgan kritiserade Östersjömiljarden börupphöra.En besparing på anslaget med 200 miljoner kronorföreslås i motion 2002/03:N395 (kd). Motionärernaavvisar regeringens förslag till stöd tillföretagsetableringar utanför gränser.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Vissa kompletterande uppgifterSom tidigare nämnts och som sägs ibudgetpropositionen avrapporteras anslagetNäringslivsutveckling i årligentill . Den senaste redovisningen avlämnadesi och innehåller en rapportering om depågående projekten. Anslaget kommer att utvärderas isin helhet i anslutning till att samtliga insatserär genomförda.Avgifter till internationellahandelsorganisationer (39:7)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationella närings-och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorerär medlemsavgifternas utveckling i aktuell valutasamt fluktuationer i valutakurser.Regeringen beräknar anslaget för till15,5 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.ExportkreditnämndenPropositionenExportkreditnämndens (EKN) uppgift är att främjasvensk export genom utfärdande av garantier.Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband medexport till och investeringar i utlandet.Verksamheten skall bedrivas så att den ärsjälvbärande över tiden och ger ett stödåt den svenska exporten som motsvarar vadkonkurrerande företag i andra länder kan erhålla.EKN uppvisade för ett positivt resultat,, trots stora avsättningar förriskkoncentration. Även dettaöverskott har åstadkommits trots fortsatt storaavsättningar för riskkoncentration. Utnyttjandet avinvesteringsgarantier har minskat kraftigt desenaste åren beroende till största delen på attexterna finansiärer i högre utsträckning används iinvesteringsverksamheten.Regeringen föreslår att beslutar attramen för exportkreditgarantier skall uppgå till200 miljarder kronor samt att ramen förinvesteringsgarantier skall uppgå till10 miljarder kronor för detta begär regeringenriksdagens bemyndigande. Vidare föreslås attriksdagen skall bemyndiga regeringen att för år 2003besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt iRiksgäldskontoret för skadeutbetalningar. Regeringenavser att revidera reglerna förinvesteringsgarantier för att dessa skall vara ienlighet med förändringarna i investeringsmönstretoch anpassas till konkurrentländersmotsvarande system. Investeringar finansieras förnärvarande i större utsträckning med lån hos bankeroch andra kreditinrättningar, s.k. trepartslån.Vidare finansieras investeringar oftast till högrebelopp än leveransvärdet, eftersom även lokalakostnader och rörelsekapital behöver finansieras s.k. merfinansiering. Ytterligare en förändring somhar skett är att investeringarna för närvarandeoftast sker i utländsk valuta samt att investerarenbehöver täcka kommersiella risker somvalutadepreciering. Regeringen föreslår mot dennabakgrund att skall bemyndiga regeringenatt vidga mandatet för investeringsgarantier tillatt omfatta trepartslån, merfinansiering, utfärdandeav garantier i utländsk valuta samt för att täckakommersiella risker vid trepartslån.Inga motioner har väckts på detta område.KonsumentpolitikMarknadsdomstolen (40:1)PropositionenAnslagsnivån har justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003. I budgetpropositionen för ökadesanslaget med för att säkerställaverksamhetens kvalitet.Regeringen beräknar anslaget för till8,5 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Konsumentverket (40:2)är central förvaltningsmyndighet förkonsumentfrågor. I budgetpropositionen för år 2002tillfördes anslaget ökade medel för nya aktiviteteri enlighet med förslag i proposition 2000/01:135 omhandlingsplan för konsumentpolitiken 20012005,bl.a. för att utöka informationen tillkonsumentvägledare (bet. 2001/02:LU2).Konsumentverket tilldelades vidare 20 miljonerkronor i budgetpropositionen för för entreårig IT-satsning med syfte att genom nyttjande avden nya tekniken öka konsumentinformationenstillgänglighet och effektivitet. Av dessa medeltilldelades för år2001, för , och för år 2003föreslås . Anslaget tillförs också1,avseende bidrag tillstandardisering, forskning och utveckling.Konsumentverket har tidigare disponerat medel fördenna verksamhet under utgiftsområde 24, anslagetBidrag till standardisering och FoU inomexperimentell teknik m.m. För att bidra tillfinansieringen av den beslutade ökade satsningen pådemokratiforskning (i enlighet med förslag iproposition 2001/02:80 om demokrati för det nyaseklet) föreslås att skall förastill anslaget Allmänna val i utgiftsområde 1 Riketsstyrelse . Vidare föreslås att 1miljon kronor förs till finansiera enföreslagen anslagsökning . Därutöverhar anslagsnivån justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003.Tidskriften upplaga uppgick under år2001 till drygt 132 000 exemplar, sägs det. Denprenumererande genomsnittsupplagan var ca128 000 exemplar, vilket innebär en minskning med6 000 i jämförelse med föregående år. Andelenprenumeranter som förnyar sin prenumeration är drygt85 %. Antalet besök på Råd & Röns webbplats harfördubblats . hadehemsidan ca 100 000 besök . Enligt enundersökning ger webbesökarna, som igenomsnitt är yngre än tidningsprenumeranterna, högtbetyg till webbsidans information. En majoritet avhemsidans besökare är inte prenumeranter avpapperstidningen. varuprovningar påuppdrag omfattar framför allt hushållsapparater. Destörsta enskilda produktgrupperna var spisar ochtvättmaskiner.Regeringen beräknar anslaget för till107,7 miljoner kronor.MotionernaKonsumentverket bör renodla verksamheten och bli meravgiftsfinansierat genom att tillhandahålla tjänstersom överensstämmer med konsumenternas efterfrågan,anförs det i motion 2002/03:N357 (m). Därmedföreslås en minskning av anlaget med 20 miljonerkronor.En besparing på anslaget med 6 miljoner kronorföreslås i motion 2002/03:N395 (kd). I det avregeringen föreslagna anslaget ingår en IT-satsningpå med syfte att ökakonsumentinformationens tillgänglighet ocheffektivitet, konstaterar motionärerna. De anser attden IT-stödda informationsverksamheten med fördelkan skötas och till stor del redan ombesörjs avandra aktörer, varför de avvisar den nämndasatsningen.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Konsumentorganisationernas roll måste stärkas ochstödjas genom att de tilldelas delar avKonsumentverkets anslag, anförs det i motion2002/03: MJ487 (c). Oroväckande rapporter påvisaratt många elever avstår skollunchen och i många falläven frukosten, något som påverkar studiernanegativt, säger motionärerna. De anser attinflytande, ökad förståelse och engagemang kringsunda matvanor måste prioriteras bland olikamålgrupper och att valfriheten och konsumentmaktenmåste stärkas.Allmänna reklamationsnämnden (40:3)har till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkarerörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk,s.k. konsumenttvister, samt ge rekommendationer omhur tvister bör lösas. Anslagsnivån har justerats ienlighet med det generella besparingskrav på 0,7 %som lagts på anslag för förvaltnings- ochinvesteringsändamål för . För att säkerställaverksamhetens kvalitet och omfattning nivåhöjdesAllmänna reklamationsnämndens anslag med 3 miljonerkronor fr.o.m. budgetåret 2002.Regeringen beräknar anslaget för till20,3 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Fastighetsmäklarnämnden (40:4)ansvarar för registrering avoch tillsyn över fastighetsmäklare enligtfastighetsmäklarlagen (1995:400) ochfastighetsmäklarförordningen (1995:1028), dvs.prövning av att den som registreras somfastighetsmäklare har relevant utbildning, ärlämplig och uppfyller uppställda formella krav samtäven i övrigt iakttar god fastighetsmäklarsed.Nämnden skall även föra talan i domstol samt spridainformation om god fastighetsmäklarsed. För attsäkerställa en kontinuerlig verksamhet föreslås ennivåhöjning om fr.o.m. år 2003.Därutöver har anslagsnivån justerats i enlighet meddet generella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003. Anslaget tillfördes även en ökning ibudgetpropositionen för omfattande1,. De utbildningskrav som infördesför fastighetsmäklare har initialt påverkatantalet registrerade mäklare negativt. Antaletansökningar har dock återigen börjat öka ochväntas öka mer vartefter högskolorna utexaminerarfler studenter med en sammanhållenhögskoleutbildning för fastighetsmäklare.Regeringen beräknar anslaget för till9 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Ågärder på konsumentområdet (40:5)PropositionenDe tidigare anslagen Stöd tillkonsumentorganisationer och Stöd tillkonsumentforskning slogs samman fr.o.m. budgetåret2001. Fasta bidrag och projektstöd ges till lokalaoch nationella projekt som på olika sätt främjar engod konsumentpolitik.