bet · GP01FIU25 · 2002-03-21 00:00:00 — Stödet består av två delar -ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. Detgenerella stödet uppgår till av lönekostnads-underlaget och beräknas kosta 2,2 miljarder kronor.Nyanställningsstödet utgår av ökningenav lönekostnadsunderlaget till följd avnyanställningar och beräknaskosta . En korrigering görs förde löneökningar som beräknas ske mellan 2001 och2002. Dessa antas i detta sammanhang uppgå till 4 %.Nyanställningsstödet beräknas således på delönekostnadsökningar 2002 som överstiger 2001 årskostnader uppräknade med 4 %.För att kunna upprätthålla konkurrensneutraliteteni valet mellan att bedriva verksamheten i egen regioch att köpa den, föreslås att av kommunernaskostnader för köpt verksamhet skall ingå iunderlaget för beräkning av stödet. Andelenmotsvarar lönekostnaderna i köpt verksamhet. Stödetbaseras således på ett lönekostnadsunderlag somutgörs av kommunens lönekostnad med tillägg för 50 %av kostnaden för verksamhet som kommunen köper infrån andra producenter.Båda stöden utgår genom att kommunernas ochlandstingens skattekonton krediteras efter det attderas ansökningar beviljats av RSV. Det generellastödet tillgodoförs , medannyanställningsstödet tillgodoförs under 2003.Förslagen föranleder en särskild lag om krediteringpå skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting. Lagen föreslås träda ikraft . Närmare bestämmelser omstödets utformning meddelas av regeringen. Därutöverföreslås godkänna riktlinjer för etttillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting.MotionernaSju motioner har väckts med anledning avpropositionen (se Förteckning över behandladeförslag, bilaga 1). I sex av dessa yrkas avslag påregeringens förslag om ett tillfälligtsysselsättningsstöd med den utformning som föreslåsi propositionen.I samtliga kommittémotioner kritiseras regeringenför att med förslagen till avräkning på skattekontokringgå budgetlagens bestämmelser ombruttoredovisning. Stödet bör i stället i enlighetmed gängse principer betalas ut som ett bidrag påutgiftssidan. Den föreslagna konstruktionenkritiseras som ineffektiv och byråkratisk. Likasåkritiseras förslagens bristandekonkurrensneutralitet.I kommittémotion Fi11 från Moderata samlingspartietyrkas, förutom på avslag, på att regeringen skallåterkomma med förslag till åtgärder för att på siktstärka förutsättningarna för företagandet ochsysselsättningen. Att som regeringen föreslår underett enskilt år sätta in ett finansiellt stöd tillkommuner och landsting är enligt motionärerna heltverkningslöst och motverkar sina syften. Vidareanför man att regeringens förslag syftar till attenbart gynna den kommunala sektorn på bekostnad avden privata. Stödet beräknas på antalet personer somär sysselsatta både inom kommuner och hos privataentreprenörer men kommer bara den kommunalaverksamheten till del. Enligt motionärerna måsteföretagsklimatet stärkas så att privata företag kanväxa och nyanställa.I tre enskilda moderata motioner kritiserasförslagets konkurrenssnedvridande effekter. I motionFi14 av () konstateras att inomskola, vård och omsorg finns verksamheter som drivsbåde i egen regi och i privat regi, med offentligfinansiering. Den senare köps av huvudmannen delvisi form av entreprenader men också i andra former.Som exempel nämns friskolor som inte finansieras viaköp av huvudmannen utan vars ekonomi baseras på detantal individer som går på skolan och därfinansieringen avgörs av antalet elever. Även inomsjuk- och tandvården arbetar man delvis medprestationsbaserade taxesystem som förefaller fallautanför regeringens förslag och därmed får dyrarearbetskraft vid nyanställningar. Osäkerheten ärockså stor, enligt motionären, för vad som gällerför avfallshantering, parkunderhåll,fastighetsskötsel och vissa andra verksamheter. Imotion Fi13 av () förordas attarbetsgivaravgiften sänks generellt för att undvikasnedvridningar på arbetsmarknaden. Även i motionFi12 av och () yrkas på avslag med hänvisning till förslagetskonkurrenssnedvridande effekter.I motion Fi16 av Per m.fl. (kd) konstaterasatt ett resurstillskott till kommunsektorn behövsmen att regeringens tillvägagångssätt ärförkastligt. Förslaget är endast ett tillfälligtstöd. Propositionen är undermålig och illa anpassadtill arbetssätt. Förslaget borde hatagits upp på tilläggsbudget på sedvanligt sätt.Motionärerna hänvisar till att de redan hösten 2001föreslog att kommunsektorn skulle tillföras 3miljarder kronor 2002. Ett yrkande som då avslogs avriksdagen.I motion Fi10 av m.fl. (c) kritiseraspropositionens förslag på flera punkter, framförallt därför att förslagen är alltför kortsiktiga.Kommunsektorn behöver långsiktigt stärka sinskattebas (yrkande 3). framförförslaget att arbetsgivaravgifterna bör sänkasytterligare enligt den modell som redan införts(yrkande 2). Avdraget på av lönesumman upp till852 bör höjas till , och börbeloppsgränsen höjas ytterligare till 2 miljoner förföretag och till för egenföretagare.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi15 attregeringen bör återkomma med förslag påtilläggsbudget om att höja statsbidragen tillkommuner och landsting med 3 miljarder kronor.Utskottets ställningstagandeEtt tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landstingUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attkommuner och landsting ges ett tillfälligtsysselsättningsstöd som efter beslut avRiksskatteverket krediteras kommunensskattekonto. Därmed avstyrker utskottet demed anledning av förslaget väckta motionerna.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).Den internationella lågkonjunkturen har fördjupatsunder 2001 och fått återverkningar på den svenskaekonomin. Tillväxten i Sverige sjönk kraftigt 2001och beräknas bli relativt svag även , mindreän hälften av vad den var 2000. Utvecklingen ärsvårbedömd, och risken finns att återhämtningen iomvärlden fördröjs och att den svenska tillväxtenförsvagas ytterligare.Trots att efterfrågan har försvagats harsysselsättningen hållits uppe och arbetslösheten harsjunkit. Det innebär att det finns en vissöverkapacitet i företagen och en press att reducerapersonalstyrkan. Om uppgången fördröjs är riskenstor att sysselsättningen viker och arbetslöshetenstiger. Detta får återverkningar även på deoffentliga finanserna. Tillväxten i det kommunalaskatteunderlaget avtar.Den kommunala sektorn svarar för verksamheter somär av avgörande betydelse för välfärden och därbehoven är stora och angelägna. Den stramaekonomiska situationen det harinneburit att nyanställningarna har hållits tillbakai denna sektor. framöver väntas storapensionsavgångar inom kommuner och landstingsamtidigt som de demografiska faktorerna kommer attleda till kraftigt ökade service- och vårdbehov.Sammantaget talar detta för ett stortrekryteringsbehov i den kommunala verksamheten. Motdenna bakgrund anser utskottet att regeringensförslag om ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommunsektorn är välmotiverat.Ett utökat stöd skulle göra det möjligt att stärkakvaliteten i den kommunala verksamheten ochupprätthålla sysselsättningen samt tidigareläggaplanerade nyanställningar. Därigenom motverkas enökning av arbetslösheten som verksamhetenstärks inom sektorer som har stor betydelse förvälfärden.Vid den offentliga utfrågning som utskottetanordnade i samband med beredningen avärendet gjorde finansministern bedömningen atttillväxten i blir bättre 2002 än 2001.Preliminära siffror visar att den offentligasektorns finansiella sparande uppgicktill eller av BNP. Detär ungefär 6 miljarder mer än i den bedömning somgjordes i budgetpropositionen. Dessutom görsbedömningen att det strukturella överskottet i årkommer att överstiga av BNP med marginal. Det ipropositionen föreslagna stödet ryms därför enligtfinansministern väl inom ramen för ochregeringens saldomål.Finansministern erinrade också om att saldomåletom överskott i de offentliga finanserna över enkonjunkturcykel innebär att saldot varierar enskildaår. I en högkonjunktur bör det redovisade saldotvara större än av BNP, i en lågkonjunktur kandet tillåtas bli lägre än . Regeringen framhölldärför i budgetpropositionen: "Om konjunkturenskulle utvecklas sämre än väntat 2002 bör ett saldosom är av BNP tolereras. "Regeringens förslag till stöd syftar till attminska kommunernas arbetskraftskostnader. Stödetbaseras på de löneutbetalningar som ligger tillgrund för arbetsgivaravgifterna. Även kostnaden förverksamhet som kommunen köper in från andraproducenter skall ingå till viss del. Utskottetåterkommer till utformningen av stödet i nästaavsnitt. Stödet skall beslutas av Riksskatteverketefter ansökan från kommunen och därefter krediteraskommunens skattekonto. I flera motioner anförs attstödet borde ha fått en annan utformning.Kristdemokraterna och liberalernaframför i sina motioner att förslaget borde hautformats som ett bidrag på utgiftssidan. Centernvill gå vidare med det av dem tidigare framfördaförslaget att sänka arbetsgivaravgifterna förföretagen upp till vissa belopp av lönesumman.Utskottet ser administrativa fördelar med attstödet ansöks hos RSV och krediteras kommunensskattekonto. Ett stöd utformat på så sätt går attgenomföra snabbt och är mer träffsäkert än vadexempelvis ett generellt statsbidrag skulle vara. Iflera motioner hävdas att detta förfaringssättskulle strida mot budgetlagen. Utskottet vill motdetta anföra att tekniken att kreditera skattekontothar tillämpats även för andra typer av stöd somriksdagen tidigare beslutat om. Dessa stöd redovisastydligt under inkomsttitel Nedsättningar avskatter på statsbudgeten. Där redovisas exempelvisanställningsstödet, stödet förbredbandsinstallationer och visst stöd tillsjöfarten. Sysselsättningsstödet kommer således attredovisas på samma tydliga sätt i statsbudgeten förriksdagen. De grundläggande principerna omtransparens i den statliga redovisningen som utgörutgångspunkten för budgetlagens krav påbruttoredovisning är därmed väl tillgodosedda.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till lag om kredi- teringpå skattekonto och avstyrker därmed motionernaFi10 (c) yrkande 1, Fi11 (m) i denna del, Fi12(m) i denna del, Fi14 (m) yrkande 1, Fi15 (fp)yrkande 1 samt Fi16 (kd) i denna del.Utformningen av det tillfälligasysselsättningsstödetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attsysselsättningsstödet beräknas på ettlönekostnadsunderlag som utgörs av kommunenslönekostnad med tillägg för av kostnadenför verksamhet som kommunen köper in frånandra producenter. Utskottet ger i textenexempel på vilka köpta verksamheter somstödet skall omfatta. Aktuella motioneravstyrks.Jämför reservationerna 2 (m), 3 (kd, fp) och4 (c).Det tillfälliga sysselsättningsstödet är tänkt attbaseras på de löneutbetalningar som ligger tillgrund för arbetsgivaravgifterna. För att beakta attkommuner inte enbart bedriver verksamhet i egen regiutan också köper verksamhet från andra utförareföreslås att även en andel av kommunernas kostnaderför köpt verksamhet skall ingå i underlaget förberäkning av stödet. Denna andel bör så långtmöjligt motsvara de faktiska lönekostnaderna i denköpta verksamheten.I propositionen framhålls att en avvägning måstegöras mellan å ena sidan önskemålet att den beräk-nade andelen motsvarar faktiska lönekostnader i denköpta verksamheten och å andra sidan att systemet ärenkelt och lätt att administrera. Enligt uppgiftersom lämnats av ochLandstingsförbundet uppgår lönekostnadernas andel iköpt verksamhet till cirka hälften. Det motsvararden andel som lönekostnaderna uppgår till i denverksamhet som bedrivs i egen regi.Regeringen föreslår således att stödet utgår frånett lönekostnadsunderlag som består av kommunenslönekostnad med tillägg för av kostnaden förverksamhet som kommunen köper in från andraproducenter. Med andra producenter avses bådeprivata och kommunala företag. Det framgår intenärmare av propositionen vilka köpta verksamhetersom stödet skall omfatta. Avsikten är att dettaskall regleras i den förordning som regeringenkommer att utfärda senare.Utskottet vill framhålla att syftet med stödet äratt stödja verksamhet. Det är därförnaturligt att stödet riktas till kommunsektorn. Detankommer sedan på kommunerna att bestämma hur medlenskall fördelas på olika verksamheter.I några av motionerna väcks farhågor om att detendast är kostnader för sådan verksamhet som köps iform av entreprenader som skulle komma att ingå ilönekostnadsunderlaget, vilket skulle innebära attt.ex. bidrag till friskolor inte skulle ingå iunderlaget. Förslaget hävdas därmed få vissakonkurrenssnedvridande effekter i valet mellan attbedriva verksamheten i egen regi och att köpa den.Utskottet delar uppfattningen att det ärangeläget att det tillfälliga sysselsättningsstödetutformas på ett konkurrensneutralt sätt i valetmellan att bedriva verksamheten i egen regi och attköpa den. Stödet är avsett att omfatta både köptverksamhet och verksamhet som erhåller bidrag frånkommun eller landsting. Begreppetentreprenadverksamhet används inte i propositionen.Med uttrycket köpt verksamhet avses enligtutskottets mening även sådan verksamhet somtillhandahålls inom ramen för olikavalfrihetsmodeller. Bidrag som kommuner ellerlandsting lämnar till verksamheter som omfattas avdet offentliga bidragssystemet, såsom förskolor,äldreomsorg och friskolor, bör således enligtutskottet medräknas. Inom landstingssektorn börersättningar och bidrag som lämnas enligt såvälvårdavtal som samverkansavtal med enskildavårdgivare tas med. Eftersom stödet beräknas utifrånde totala lönekostnaderna fångas i princip allakommunala verksamheter upp och omfattas av stödet.Därmed omfattas t.ex. parkunderhåll ochavfallshantering. Det gäller såväl köpt verksamhetsom verksamhet som erhåller bidrag från kommuneneller landstinget.Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl atttillstyrka motionerna utan tillstyrker regeringensförslag till riktlinjer för hur det tillfälligastödet skall utformas. Motionerna Fi10 (c) yrkandena2 och 3, Fi11 (m) i denna del, Fi12 (m) i denna del,Fi13 (m), Fi14 (m) yrkande 2, Fi15 (fp) yrkandena 2och 3 samt Fi16 (kd) i denna del bör således avslåsav riksdagen.Följdmotioner2001/02:Fi10 av m.fl. (c):1. avslår regeringens proposition2001/02:95 om ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i motionen om sänktaarbetsgivaravgifter med inriktning mot mindreföretag.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att långsiktigtstärka kommunsektorns egen skattebas.2001/02:Fi11 av m.fl. (m):avslår proposition 2001/02:95 och begäratt regeringen skall återkomma med förslag tillåtgärder för att stärka förutsättningarnaför företagandet och sysselsättningen.2001/02:Fi12 av och (m):avslår proposition 2001/02:95 i desshelhet.2001/02:Fi13 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om nödvändigheten av likformadbeskattning inom hela arbetsmarknaden.2001/02:Fi14 av ():1. avslår proposition 2001/02:95 i desshelhet.2. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen bör återkomma med förslagsom möjliggör fler privata driftsformer inomoffentlig sektor med bibehållen offentligfinansiering för att tillgodose det ökanderekryteringsbehovet.2001/02:Fi15 av m.fl. (fp):1. avslår regeringens förslag till lag omkreditering på skattekonto av tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting.2. avslår regeringens förslag omriktlinjer för ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting.3. begär att regeringen på tilläggsbudgetåterkommer med förslag om en ökning av utgifternainom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner för med 3 miljarder kronor.2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd):beslutar att för ökaanslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuneroch landsting med och därmedavslå regeringens förslag till beslut.Bilaga 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om kreditering på skattekonto avtillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandstingHärigenom föreskrivs följande.Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting som beslutats av skalltillgodoföras kommunerna och landstingen genomkreditering på sådant skattekonto som har upprättatsför dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen(1997:483).Denna lag träder i kraft den 1 juni 2002.Bilaga 3Finansutskottets offentliga utfrågningom tillfälligtsysselsättningsstöd tillkommunsektornTid: kl. 10.00-13.00Lokal: AndrakammarsalenInbjudnaBosse , finansminister, , statssekreterare, FinansdepartementetAnders L , generaldirektör,, generaldirektör, , avdelningsråd, KonkurrensverketMaj Lis , sektionschef, , näringspolitisk chef, ledamöterJan () ordförandeMats () vice ordförandeGunnar ()()()()()()Per ()()()()()()Protokoll från finansutskottets offentligautfrågning om tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommunsektornOrdföranden: Jag vill hälsa er mycket välkomna tillfinansutskottets utfrågning om regeringensproposition nr 95 som handlar om sysselsättningsstödtill kommuner och landsting.Vi är glada att som medverkande hafinansminister och statssekreterareCurt från , , generaldirektör iArbetsmarknadsstyrelsen, , generaldirektöri , ,avdelningsråd på , ,sektionschef på , och UlfLindberg, näringspolitisk chef på . Ni är allahjärtligt välkomna.På grund av ett tidigare åtagande ommötesmedverkan som har på annat hålli landet koncentrerar vi hans deltagande till denförsta timmen. Därefter kommer övriga inbjudnagäster att ge sina synpunkter och svara på frågor.Jag ber att få överlämna ordet till !Bosse : Herr ordförande! Tack för inbjudantill dagens hearing. Jag uppfattar attutgångspunkten för den är värnet om budgetlagen ochdess syfte att medverka till en öppen budgetprocessoch en balanserad utveckling av de offentligafinanserna. Det är självfallet en utgångspunkt somregeringen i allra högsta grad stöder. Vi välkomnaratt den får ett så brett stöd som möjligt.Sverige har genomgått vad jag skullevilja kalla en budgetrevolution. För inte så längesedan befann vi oss knappt på kvalplats, och i dagtillhör vi faktiskt världstoppen när det gälleroffentliga finanser. För mindre än varunderskottet i de offentliga finanserna 12 %.Samtidigt var de offentliga utgifterna avbruttonationalprodukten. är läget radikaltannorlunda. Trots påverkan av en internationellkonjunkturnedgång hade vi ett överskott ide offentliga finanserna på avbruttonationalprodukten. De saldomål som satts uppsedan 1997 har överträffats. Saldomålet harsedan det infördes överträffats med över 160miljarder kronor. De offentliga utgifterna harsamtidigt sjunkit ned till av BNP förraåret.Siffrorna för de statliga utgifterna är intedefinitiva ännu, men min bedömning är att de kommeratt visa att vi kommer att klara att hålla oss inomutgiftstaket med bred marginal och med istorleksordningen . Vi har klaratatt hålla oss inom utgiftstaket sedan detinrättades 1997, trots att vi har haft enåterkommande debatt om det har varit möjligt attklara det. har vi ocksåklarat att hålla oss inom utgiftstaket med ensammanlagd marginal på över 40 miljarder kronor.Även har vi debatten om huruvida vi kommeratt kunna hålla oss inom taket. Det är viktigt attsäga att regeringen naturligtvis arbetar intensivtpå att alltid skapa balans och se till att vi kanfölja de krav som finns i budgetlagen. Den har ocksåbidragit till ett bättre medvetande om vikten avsunda offentliga finanser. Dagens diskussion iutskottet sker ju i ett läge då offentligafinanser är bland de allra starkaste i deneuropeiska unionen. Att diskussionen ändå kommertill stånd är därför ett bevis på det ökandemedvetandet och därmed en framgång för budgetlagen.Att uppslutningen kring budgetlagens principer i dagär bred är också en väldig styrka för den svenskaekonomin.Låt mig så övergå till att säga något ombakgrunden till förslaget om ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting.Sedan regeringen presenterade budgetpropositionenför 2002 har bedömningen av styrkan och tidpunktenför vändningen i framför allt amerikansk ekonomikommit att revideras. För att ytterligare stödja densvenska utvecklingen har regeringen därför lagt framförslaget om ett tillfälligt sysselsättningsstöd förkommuner och landsting.Förslaget innebär att jobb i vård, skola ochomsorg räddas och att nya jobb kan tidigareläggas.Förslaget är viktigt mot bakgrund av konjunkturenoch ytterligare en förutsättning för att de insatsersom redan fanns med i budgetpropositionen kan fåönskad effekt.Stödet är också viktigt för den privata sektorn.Det är naturligtvis viktigt för alla dem som harkommuner och landsting som kunder, men det är ocksåviktigt för alla de privata företag som är beroendeav att svenskarna känner den trygghet som krävs föratt de ska våga konsumera och efterfråga företagensvaror och tjänster.Stödet till kommuner och landsting är givetvisockså viktigt mot bakgrund av de stora behov somfinns inom stora delar av välfärden och de behov avnyrekryteringar som finns i dessa verksamheter underkommande år. Utan resurser omöjliggörsnyrekryteringar och nödvändiga kvalitetshöjningar.En bra välfärd som ger hög service och ärtillgänglig för alla efter behov förutsättertillräckliga resurser. Resursbrist tvingar iförlängningen fram kvalitetsförsämringar som drabbardem med de största behoven mest.Förslaget om ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting är därmed viktigt bådeför den offentliga och den privata sektorn. Jag seringet motsatsförhållande här. Den del avsysselsättningsstödet som går till kommunernamotsvarar över 9 000 lärare eller annan skolpersonaleller över 10 000 förskollärare.Sysselsättningsstödet är således viktigt förkommunerna, och inte minst för barnen, föräldrarna,patienterna och andra som är beroende av en bravälfärd. Det är viktigt att komma ihåg också när vihamnar i en mer teknisk diskussion som denna.Har vi då råd med detta, frågar sig en del. Svaretär: Ja, det har vi. Tack vare återhållsamhet underde goda åren har vi möjlighet att möta eninternationell försvagning med offensiva insatsersom räddar jobben i Sverige.I budgetpropositionen gjorde regeringenbedömningen att överskottet i de offentligafinanserna skulle komma att uppgå till av BNPi år. Beräkningen innebär att överskottet uppgicktill ca 2 miljarder mer än det av riksdagenfastställda överskottsmålet på av BNP.Som utskottet är väl förtroget med innebärsaldomålet om överskott i de offentligafinanserna över en konjunkturcykel att saldotvarierar enskilda år. I en högkonjunktur bör detredovisade saldot vara större än av BNP, och ien lågkonjunktur kan det tillåtas bli lägre än 2 %.Regeringen framhöll därför i budgetpropositionen:"Om konjunkturen skulle utvecklas sämre än väntat2002 bör ett saldo som är av BNPtolereras. "Regeringens bedömning är att 2002 blir ett bättretillväxtår än 2001. Den svaga avslutningen på 2001som följde efter terroristdåden den 11 septemberinnebär dock att tillväxten sker från en lägre nivå.Preliminära siffror visar dock att den offentligasektorns finansiella sparande uppgicktill eller av BNP. Detär mer än bedömningen ibudgetpropositionen. Dessutom innebär den svagarekonjunkturen att det strukturella överskottet i årkommer att överstiga av BNP med marginal. Denföreslagna satsningen ryms därför väl inom ramen förriksdagens och regeringens saldomål.Jag vill framhålla att det system som vi har valtför detta stöd är administrativt enkelt. Det gårsnabbt att genomföra och är mer träffsäkert än vadexempelvis ett generellt statsbidrag hade varit.Låt mig också säga att jag välkomnar endiskussion om budgetlagen, men det handlarnaturligtvis inte bara om budgetteknik. Yttersthandlar det om hur vi ser på välfärden. Där är detför en socialdemokratisk regering oerhört angelägetatt vi har en ekonomisk politik och en budgetpolitiksom skapar marginaler för att just möta svängningari den internationella efterfrågan.