bet · GQ01BOU2 · 2002-12-18 00:00:00 — Om styrelsen anser att det saknas befogadanledning att tillåta uthyrningen skall den kunna fåuthyrningsfrågan prövad vid hyresnämnden (förslag omtillkännagivande).Regeringen har vid beredningen av sitt förslag omatt ge bostadsrättshavaren ökade möjligheter attupplåta sin lägenhet i andra hand gjort en avvägningmot föreningens intresse av att kunna bedriva sinverksamhet, bl.a. att få till stånd en fungerandestyrelse, och intresset att motverka spekulationsköpav bostadsrättslägenheter. Enligt utskottets meningär det fullt rimligt att bestämmelsen kommer attpräglas av en viss restriktivitet till att tillståndtill andrahandsupplåtelser meddelas. Engrundläggande tanke i bostadsrättslagen är nämligenatt det skall finnas ett samband mellan boendet ochinnehavet av en bostadsrätt, något som regeringenockså givit uttryck för. Utskottet anser således attdet inte kan komma i fråga att gebostadsrättshavaren en större rätt tillandrahandsupplåtelse än vad regeringen föreslår. Fp-motionen om rättighetens omfattning avstyrks därför.Ett motionsförslag gäller utformningen av den nyabestämmelse i bostadsrättslagen som skall reglerarätten till andrahandsupplåtelse (7 kap. 11 § förstastycket). I motionen, 2002/03:Bo2 (m) yrkande 1,förespråkas att ett annat begrepp än "beaktansvärdaskäl" bör användas eftersom avsikten är att gebostadsrättshavaren en mer omfattande rätt tillandrahandsupplåtelse än hyreslagen tilläggerhyresgästen och samma begrepp används i den senarelagens bestämmelse (förslag om tillkännagivande).Visserligen används i de båda bestämmelserna sammabegrepp (jfr 40 § hyreslagen), men i hyreslagenfinns dock en exemplifiering som visar att det skallvara fråga om särskilda situationer då hyresgästenhar såväl påtagliga skäl att inte använda lägenhetensom skäl att behålla den. Denna uppräkning får ansesvara begränsande. Det kan anmärkas att Lagrådet intehar kommenterat saken. Enligt utskottets meningfinns det mot den givna bakgrunden inte skäl att gåmotionärerna till mötes. M-motionen avstyrkssåledes.Kontroll över andrahandsupplåtelser ochhyressättningI motionerna 2002/03:Bo1 (c) yrkande 4 och2002/03:Bo206 (c) tas upp frågor om föreningensskyldigheter och möjligheter att ingripa mot enotillåten andrahandsupplåtelse. Det föreslås atten översyn av bostadsrättslagen görs medinriktning på att föreningarna skall ges ettutökat ansvar. Det lämnas också förslag om attbostadsrättsföreningen skall ha ett ansvar föratt oskäliga hyror inte tas ut och attbostadsrättslagen bör utgöra ett instrument idetta avseende (förslag om tillkännagivande).Om bostadsrättshavaren upplåter sin lägenhet iandra hand utan föreningens samtycke ellerhyresnämndens tillstånd kan nyttjanderättenförverkas. Uppsägning får dock ske endast ombostadsrättshavaren låter bli att efter tillsägelsevidta rättelse utan dröjsmål. Uppsägning får inteheller ske om bostadsrättshavaren efter tillsägelseutan dröjsmål ansöker om tillstånd till upplåtelsenoch får ansökan beviljad. Är nyttjanderättenförverkad men sker rättelse innan föreningen gjortbruk av sin rätt till uppsägning, kanbostadsrättshavaren inte därefter skiljas frånlägenheten. Detsamma gäller om föreningen inte sagtupp bostadsrättshavaren från dendag föreningen fick reda på den otillåtnaupplåtelsen. Nyttjanderätten kan inte hellerförverkas om det som ligger bostadsrättshavaren tilllast är av ringa betydelse (7 kap. 18-21 §§bostadsrättslagen).I 55 d § hyreslagen finns en särskild bestämmelsesom bl.a. innebär en rätt till återbetalning avöverhyra vid en andrahandsupplåtelse av enbostadsrättslägenhet. Ansökan måste ha kommit intill hyresnämnden från det atthyresgästen lämnat lägenheten.Motionärerna vill uppenbarligen slå vakt omtillämpningen av den av utskottet tidigare berördaprincipen om boende och ägande. Lika vällovligt ärsyftet att stävja det uttag av överhyror somförekommer vid upplåtelser i andra hand av såvälbostadsrättslägenheter som hyreslägenheter.När det gäller bostadsrätter finns bestämmelsersom avser att komma till rätta med de problemmotionärerna pekar på. Utskottet känner tveksamhetbeträffande förslaget i de delar som gäller attföreningen skulle ges någon form av utökat ansvaratt agera och kontrollera. Utskottet är inte nuberett att föreslå att ta initiativ översyn med den inriktning motionsförslagen geruttryck för. C-motionerna avstyrks därför.Upprepade betalningsförseningar (propositionensavsnitt 5.7.2)Regeringen föreslår att upprepadebetalningsförseningar skall kunna medföra att enbostadsrättshavare förlorar sin rätt tillåtervinning. Tvister om förverkande på grund avupprepade betalningsförseningar skall prövas avallmän domstol. Om en uppsägning beror på upprepadebetalningsförseningar skall bostadsrättshavaren harätt att bo kvar i lägenheten till det månadsskiftesom inträffar närmast frånuppsägningen, om inte domstolen åläggerbostadsrättshavaren att flytta tidigare.I motion 2002/03:Bo3 (v) yrkande 3 i denna delförespråkas att propositionens förslag i dennadel skall avslås. Enligt motionen bör föreningeni stället kunna ta ut en straffavgift för demerkostnader som uppstår på grund avbetalningsdröjsmål (förslag om tillkännagivande).Utskottet har när det gäller frågan omstraffavgifter vid dröjsmål med hyra intagit denståndpunkten att det i vart fall inte bör komma ifråga att ersätta dagens sanktionssystem medstraffavgifter eftersom det ofta rör sig omhyresgäster med dålig ekonomi och dessa avgifterskulle brista i effektivitet och dessutom försvåramånga hyresgästers möjligheter att få rätsida på sinekonomi (se bet. 2000/01:BoU3). I detta sammanhangbör uppmärksammas en viktig skillnad mellan enhyresgäst och en bostadsrättshavare. Den senarestillgång i form av bostadsrättslägenheten kan undervissa förutsättningar tas i anspråk för i principalla skulder han har. Se om utmätning i bl.a. 5 kap.1 § 6 UB. Förverkas bostadsrätten på grund av ettbetalningsdröjsmål med årsavgiften kantvångsförsäljning ske vid vilkenbostadsrättsföreningen har rätt att få betalt för iprincip alla de fordringar som uppkommit motbostadsrättshavaren i denna sin egenskap.Inte heller beträffande bostadsrätter anserutskottet att det framstår som om straffavgifter kanutgöra ett verksamt alternativ till de regler sominnebär att en försumlig bostadsrättshavare tillslut måste lämna sin lägenhet. En ordning sominnebär att de övriga i föreningen under en längretid skall bära kostnaden för en eller kanske fleramedlemmars oförmåga att betala i rätt tid framstårinte som rimlig. Utskottet avstyrker därförmotionsförslaget.Underrättelse om och återvinning vidbetalningsdröjsmål (propositionens avsnitt5.7.4, 5.7.5 och 5.8.2)Enligt regeringens förslag och bedömning skallåtervinningsfristen börja löpa först när föreningenhar underrättat bostadsrättshavaren om möjlighetenatt få tillbaka lägenheten genom att betalaårsavgiften inom återvinningsfristen. Någonskyldighet att underrätta socialnämnden ombetalningsdröjsmålet bör enligt regeringensbedömning inte införas. Någon allmänt verkande regelom att en bostadsrättsförening bör ange orsaken uppsägning skall enligt regeringens bedömninginte införas.På hyresrättens område finns särskildabestämmelser om hur en underrättelse tillhyresgästen (återvinningsmeddelande) skall se ut.Underrättelsen skall i fråga om en bostadslägenhetinnehålla upplysning bl.a. om att hyresgästen harmöjligheter att få tillbaka hyresrätten fastän hanblivit uppsagd och att återvinning sker genom atthyran betalas från det atthyresgästen fick del av meddelandet, se förordning(1978:314) om underrättelse och meddelande enligt 12kap. 44 § jordabalken. Regeringen avser att i ettsenare sammanhang återkomma med motsvarandeförordningsbestämmelser för bostadsrätter.På hyresrättens område finns också bestämmelser omhur ett meddelande till socialnämnden skall se ut(se ovan nämnda förordning). I detta skall angesbl.a. hyresvärdens namn, postadress ochtelefonnummer, den förhyrda lägenhetens storlek(antalet rum), det belopp som hyresgästen skallbetala för att återvinna hyresrätten med angivandeav förfallodagen och den ränta som fordras. Iåtervinningsmeddelandet till hyresgästen skall angesatt hyresvärden måste lämna meddelande omuppsägningen till socialnämnden.Regeringens förslag och bedömning innebär vidareatt en bostadsrättshavare inte skall förloranyttjanderätten till en bostadslägenhet även om hanbetalar årsavgiften efter återvinningsfristensutgång, om bostadsrättshavaren på grund av sjukdomeller liknande oförutsedd omständighet har varitförhindrad att betala och betalning sedan har skettså snart det varit möjligt, dock senast när fråganom avhysning avgörs i första instans. Någonmotsvarighet till den möjlighet som enligthyreslagen finns för socialnämnden att ta överbetalningsansvaret bör enligt regeringens meninginte införas.I motion 2002/03:Bo3 (v) yrkande 3 i denna delföreslås en obligatorisk skyldighet för föreningenatt meddela socialnämnden innan bostadsrättshavarenkan sägas upp på grund av att bostadsrättenförverkats med anledning av betalningsdröjsmål.Socialnämnden skall därvid underrättas om de närmareomständigheter som utgör grunden för uppsägningen. Imotionen föreslås att också den enskildebostadsrättshavaren skall erhålla en sådanunderrättelse (förslag om tillkännagivande).Förslagen avses att gälla både enstaka och upprepadebetalningsförsummelser. I det senare fallet kommer,med den utformning regeringens lagförslag har,frågan om återvinning inte att bli aktualiserad (seföregående avsnitt).Förslaget i v-motionen omfattar också attsocialnämnden skall ges möjlighet att ta överbetalningsansvaret för den uppkomna skulden.Motionärerna synes närmast avse attbostadsrättshavaren inte skall kunna skiljas frånlägenheten om socialnämnden inom återvinningsfristenskriftligen har meddelat föreningen att nämndenåtagit sig betalningsansvaret, jfr 44 § hyreslagen(förslag om tillkännagivande). Förslaget avses attgälla både enstaka och upprepadebetalningsförsummelser.Utskottet har i ett tidigare avsnitt behandlatfrågan om bostadsrättsföreningarnas sociala,samhälleliga ansvar. Enligt utskottets meningframstår det följdriktigt att enunderrättelseskyldighet gentemot socialnämndeninförs för det fall att en bostadsrättshavare kommiti dröjsmål med sin årsavgift och föreningen därför ienlighet med bostadsrättslagensförverkandebestämmelser avser att säga upp honom.De lokala förhållandena är skiftande och frågornaom den hjälp som kan ges en bostadsrättshavare medskulder ställer sig olika bl.a. beroende på detförmögenhetsvärde en bostadsrätt har. Deöverväganden som måste göras är självklart olika omdet är fråga om en lägenhet som är värd miljonbeloppeller en som praktiskt taget saknar något ekonomisktvärde. Det kan under vissa förutsättningar finnasgoda skäl att ge en bostadsrättshavare ekonomisktstöd så att han kan bo kvar. I andra fall kan detenda rimliga vara att bostadsrätten överlåts. Det ärbåde sociala och ekonomiska perspektiv som gör siggällande. Det är utskottets mening att lagstiftarenskall utgå från att socialnämnden kan förväntasvidta verkningsfulla åtgärder och att det är avbetydelse om nämnden görs uppmärksam på att någonställs inför ett hot om vräkning. Hänsynen till barngör sig gällande med avsevärd styrka.I likhet med vad utskottet tidigare uttalat ifråga om störningar anser utskottet att det finnsskäl att genom lagstiftning söka garantera att desociala myndigheterna blir uppmärksammade påenskilda bostadsrättshavares problem. Således bör enunderrättelseskyldighet gentemot socialnämnden, påmotsvarande sätt som gäller vid förverkande av enhyresrätt, införas i bostadsrättslagen.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 2002/03:Bo3 yrkande 3 i denna deltillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anför.Enligt utskottets mening bör frågan omsocialnämnden skall ges möjlighet att ta överbetalningsansvaret för den skuld som uppkommit,närmast efter förebild från hyreslagensbestämmelser, på nytt prövas när effekterna av denya lagbestämmelserna kan utvärderas. Utskottetanser sig kunna förutsätta att regeringen efter enutvärdering återkommer till med delagförslag eller annars de slutsatser utvärderingenhar gett upphov till.Särskilda villkor för vissa beslutUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omsträngare regler för ökning av insatserna.Ökning av insatserna (propositionens avsnitt8.1)Regeringens förslag omfattar att särskildaförutsättningar skall gälla för ett beslut sominnebär att samtliga insatser ökas utan att detinbördes förhållandet mellan insatserna rubbas. Föratt beslutet skall vara giltigt skall krävas attalla röstberättigade i föreningen har gått med pådet. Beslutet skall också vara giltigt om tvåtredjedelar av de röstande har gått med på beslutetoch det dessutom har godkänts av hyresnämnden.Hyresnämnden skall godkänna beslutet om detta inteframstår som otillbörligt mot någonbostadsrättshavare.I motion 2002/03:Bo3 (v) yrkande 4 lämnasförslag om att alla röstberättigade måstegodkänna ett beslut om att öka insatserna(förslag om tillkännagivande).Ett beslut på föreningsstämma om ökning avinsatserna utan att det inbördes förhållandet rubbaskan enligt gällande rätt fattas med enkel majoritet.Särskild bestämmelse om kvalificerad beslutsordningfinns endast vad gäller beslut om att det inbördesförhållandet mellan insatserna rubbas (se 9 kap.16 § första stycket 1 bostadsrättslagen).Ett krav på att alla röstberättigade måste ha gåttmed på beslutet bedöms av regeringen som alltförlångtgående och bör ses mot bakgrund av attföreningen kan ha goda skäl att vilja minska sinbelåning. Det kan bl.a. vara fördelaktigt urskattemässig synvinkel. Föreningsmedlemmarna kanockså uppleva det som en fördel att satsa sinasparade medel mot att årsavgiften sänks. En lägrebelåningsgrad torde därutöver minska föreningensutsatthet, om det t.ex. skulle bli svårt att avyttrabostadsrätterna.Utskottet, som delar regeringens bedömning, finnerskäl att också framhålla att hyresnämndens prövningbör utgöra ett tillräckligt starkt skydd för denenskilde bostadsrättshavaren. På anförda skälavstyrker utskottet v-motionen.OmbildningsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla propositionenslagförslag och avslå motionsförslagen i frågaom ett krav på folkbokföring för ombildningtill bostadsrätt. Jämför reservation 8 (m,fp) och 9 (kd).Riksdagen bör avslå motionsförslagen i frågaom- kravet på kvalificerad majoritet vidombildning till bostadsrätt, jämförreservation 10 (m, fp, kd, c) och 11 (v),- information och kontroll, jämförreservation 12 (m, fp, kd) - motiv, och 13(c),- förbudet mot dubbelupplåtelse, jämförreservation 14 (m, kd).Krav på folkbokföring (propositionens avsnitt9.2)Enligt regeringens förslag skall bostadshyresgästervara folkbokförda på fastigheten för att få räknasmed i den kvalificerade majoritet som krävs för ettbeslut om ombildning av hyresrätt till bostadsrätt.Motsvarande skall gälla vid en s.k. intresseanmälanför ombildning till bostadsrätt.Förslagen i motionerna 2002/03:Bo2 (m) yrkandena 2och 3 i dessa delar och 2002/03:Bo5 (fp) yrkande 2avser att regeringens lagförslag i denna del skallavslås.Enligt förslaget i motion 2002/03:Bo4 (kd)yrkandena 1 och 2 i dessa delar bör ett krav påfolkbokföring införas, men en bostadslägenhet somsaknar på fastigheten folkbokförd hyresgäst skallinte räknas med när det för ombildningen nödvändigaantalet röster skall bestämmas. Förslaget innebäratt om en lägenhet saknar folkbokfördbostadshyresgäst får lägenheten samma status som omden är outhyrd. Förslaget omfattar att om fler än enhyr en lägenhet gemensamt det skall räcka med attnågon av dem är folkbokförd på fastigheten (förslagtill riksdagsbeslut om lagändring). Enligtregeringens förslag omfattas samtliga medhyresgästerav folkbokföringskravet.Utskottet instämmer i regeringens mening att detär mycket angeläget att så långt möjligt säkerställaatt ombildningar till bostadsrätt faktiskt sker påde boendes villkor och att de i huset boendehyresgästerna inte förbigås vid ombildningen. Detfinns vissa risker att försök kommer att göras föratt kringgå ett krav på folkbokföring. Regeringenhar i detta sammanhang pekat på folkbokföringensbetydelse i andra sammanhang och brottsbalkensbestämmelse om osant intygande, vilka faktorerkommer att motverka ett kringgående. Ett krav påfolkbokföring kommer i vissa situationer attförsvåra möjligheterna till ombildning. I likhet medregeringen anser utskottet att det är försvarbarteftersom en ombildning torde ha störreförutsättningar att bli framgångsrik ju flermedlemmar som faktiskt bor i huset. Utskottet ansersammanfattningsvis att det finns anledning attställa upp ett krav på att bostadshyresgästernaskall vara folkbokförda på fastigheten för att fåbiträda ett beslut om ombildning till bostadsrätt.Detsamma bör gälla för att bostadshyresgästernaskall få räknas med i majoriteten för att enintresseanmälan skall få göras.Enligt utskottet bör således m- och fp-motionernai nu behandlade delar inte vinna bifall.Enligt utskottets mening skulle bostadsrättslagensoch ombildningslagens skyddsbestämmelser motombildningar som står på alltför bräcklig grund ivissa fall försvagas på ett sätt som inte äracceptabelt, om underlaget för majoritetsberäkningensker på det sätt som föreslås i kd-motionen.Särskilt i vissa mindre hus där ett stort antalhyresgäster på grund av tjänstgöring, studier,provsamboende eller liknande omständigheter ärfolkbokförda på annan fastighet skulle läget kunnabli sådant att en på fastigheten folkbokfördminoritet av hyresgäster skulle kunna genomföra enombildning trots majoritetens motstånd. Denföreslagna ordningen är alltså inte önskvärd.I det fallet att två eller flera personer hyr enlägenhet gemensamt gäller att de måste varaense om att rösta ja till en ombildning för attderas röst skall räknas som en ja-röst (se prop.1981/82:169 s. 90). Det förefaller därförkonsekvensenligt att folkbokföringskravet kommer attgälla samtliga innehavare av ett hyreskontrakt.Utskottet avstyrker således kd-motionen i båda denu behandlade delarna.Enligt utskottets mening bör antaregeringens förslag till lag om ändring ibostadsrättslagen och lag om ändring i lagen omombildning till bostadsrätt eller kooperativhyresrätt i denna del. Därmed bifaller riksdagenpropositionen och avslår m-, kd- och fp -motionerna,de två först nämnda motionerna i dessa delar.Kravet på kvalificerad majoritetI ett flertal motioner föreslås ett återinförande avkravet på enkel majoritet för ombildning tillbostadsrätt. Det gäller motionerna 2002/03:Bo2 (m)yrkandena 2 och 3 i dessa delar, 2002/03:Bo238 (m)yrkande 8, 2002/03:Bo290 (fp) yrkande 7(partimotion), 2002/03:Bo4 (kd) yrkandena 1 och 2 idessa delar, 2002/03:Bo291 (kd) yrkande 17,2002/03:Bo1 (c) yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:Bo267(c) yrkandena 32 och 33 (partimotion). Alla förslagutom ett avser att nu skall besluta om deförordade lagändringarna. Tre av förslagen ärutformade så att de kommer att få verkningar ävenvad gäller kravet för en intresseanmälan som gällerombildning till kooperativ hyresrätt.I motion 2002/03:Bo3 (v) yrkande 6 föreslåsdäremot att alla hyresgäster i ett hus måstegodkänna en ombildning för att denna skall kunnagenomföras (förslag om tillkännagivande).För ombildning till bostadsrätt har tidigare gälltett krav på enkel majoritet som innebar atthyresgästerna i mer än hälften av de uthyrdalägenheterna måste vara för ombildningen (se bet.1998/99:BoU10). Det nuvarande kravet på kvalificeradmajoritet - liksom tidigare kravet på enkelmajoritet - avser förutsättningarna för både att enintresseanmälan skall få göras, vilket grundläggerföreningens rätt till förköp, och att föreningenskall kunna besluta att förvärva en fastighet isyfte att en ombildning skall ske. Samtliga motionerberör förutsättningarna i båda dessa avseenden.De regler som gäller för ombildning tillbostadsrätt motiveras av att ju fler som deltar i enombildning, desto större är möjligheten attövergången till bostadsrätt blir lyckad. Vidaregäller bl.a. att boendet är av en så stor betydelseatt det därför inte är rimligt att en ombildningskall få genomföras om ett större antal hyresgäster,kanske uppemot hälften, motsätter sig denna.V-motionens förslag innebär å andra sidan att enenda hyresgäst skulle kunna förhindra en ombildning.Utskottet kan inte ställa sig bakom en sådanordning.Utskottets ställningstagande innebär att kravet påen kvalificerad majoritet bör gälla ävenfortsättningsvis. Motionsförslagen om ändrademajoritetsregler avstyrks.Information och kontrollI motion 2002/03:Bo3 (v) yrkande 5 lämnas förslag omatt inskrivningsmyndigheten bör få ett större ansvarför att undersöka att allt gått rätt till i fråga omombildningsförfarandet. Myndigheten bör även få tilluppgift att informera berörda hyresgäster ommöjligheten att kunna yttra sig innan myndighetenfattar sitt beslut om att meddela anteckningsbesluteller lagfart (förslag om tillkännagivande).Också i motion 2002/03:Bo1 (c) yrkande 3 lämnasförslag i fråga om den information som hyresgästernabör få. Enligt motionärerna bör det genom enlagbestämmelse införas en skyldighet för föreningeneller hyresvärden att ge de boende information ochupplysa dem om sin rättighet att avge sin röst vidombildning. Bestämmelsen skall enligt förslaget varasanktionerad (förslag om tillkännagivande).Inskrivningsmyndighetens granskning är normaltformell och tar sikte på att utifrån ingivnahandlingar kontrollera att lagens krav är uppfyllda.Myndigheten kan begära in kompletterande uppgifteroch, om särskilda omständigheter föreligger, låtaden vars rätt berörs yttra sig. Om det behövs harmyndigheten möjlighet att hålla sammanträde. att sökandens rätt är tvistig kan denneföreläggas att väcka talan vid domstol.Det har under lagstiftningsärendets beredning inomRegeringskansliet diskuterats ominskrivningsmyndigheten (som prövar omintresseanmälan skall antecknas och om lagfart skallbeviljas) skulle ha en större utredningsskyldighet(PM Ju2002/2497/L1). Några ändringar har inteföreslagits. Den inskrivningsmyndighet som varitremissinstans har framhållit att myndighetensprövning även fortsättningsvis bör vara formell.Utskottet delar denna ståndpunkt.Det finns en särskild lagbestämmelse som innebäratt protokollet från föreningsstämman där beslutetom förvärv tagits skall innehålla uppgift om hurberäkningen av rösterna har skett. Protokollet skallhållas tillgängligt för hyresgästerna, dvs. intebara medlemmarna, och fastighetsägaren (9 kap. 19 §andra stycket bostadsrättslagen). Innan beslut omförvärv fattas skall en ekonomisk plan upprättas ochhållas tillgänglig för hyresgästerna. Planen skallvara försedd med intyg från intygsgivarna (9 kap. 20§ bostadsrättslagen). Har inte någon ekonomisk planvarit tillgänglig är förvärvsbeslutet ogiltigt(9 kap. 21 § bostadsrättslagen). Ansökan om lagfartskall då avslås. kräverbevis, enligt vad utskottet under hand inhämtat, iform av intyg från styrelsen om att planen varittillgänglig. Mot bakgrund av de nu redovisadebestämmelserna anser utskottet att det inte finnsskäl att införa ytterligare bestämmelser som syftartill att hyresgästerna skall få information om en ihuset aktiv förenings planer och verksamhet somavser en bostadsrättsomvandling. Det kan erinras attkravet på kvalificerad majoritet liksomfolkbokföringskravet, vilka utskottet behandlatovan, har verkningar som innebär att informationsprids i huset eftersom det gäller för föreningenatt få en stor andel av hyresgästerna att gå med påomvandlingen.Utskottet anser mot den givna bakgrunden attriksdagen inte bör bifalla någon av motionerna.Dessa avstyrks. Däremot förutsätter utskottet attregeringen sedan de nya reglerna varit i kraft entid utvärderar dem. Därvid bör de i motionernaupptagna frågeställningarna ges en särskildbelysning.