bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Utskottet avstyrker med det anförda motionernaFi219 yrkande 3, Ju236 yrkandena 4 och 6, Ju267 yrkande 1samt U349 yrkande 3.DublinkonventionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om DublinkonventionenJämför reservationerna 38 (kd, fp, mp) och 39 (v)Den s.k. rör bestämmandet av den ansva-riga staten för prövningen av en ansökan om asyl som fram-ställts i en av medlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna.Konventionen, som är tillämplig i samtliga EU:s medlemssta-ter, trädde i kraft . Konventionen gäller numera också iförhållande till och Norge.Som en följd av Amsterdamfördragets ikraftträdande 1999har de frågor reglerar blivit en del av ge-menskapsrätten. presenterade Europeiska kommis-sionen ett förslag till förordning om kriterier och mekanismerför att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att prö-va en asylansökan som en medborgare i ett tredjeland har gettin i någon medlemsstat, KOM(2001) 447. Förslaget bygger tillstor del på samma principer som . Ansva-ret för prövning av en asylansökan åligger den medlemsstatsom har tagit störst del i den asylsökandes inresa (genom attutfärda visering eller uppehållstillstånd) med undantag av reg-ler om familjeåterförening. Förändringarna i förhållande tillDublinkonventionen går huvudsakligen ut på att förkorta tids-fristerna i handläggningen av ansökningar för att uppnå ensnabbare asylprocess. Kommissionen föreslår också regler föratt hålla samman familjer och om att varje medlemsstat bliransvarig för att i sak pröva asylansökningar om den inte ingri-per mot personer som uppehåller sig olagligt på dess territori-um.MotionerI motion Sf2 i denna del av m.fl. (m) anförs attDublinkonventionen tillkom för att undvika att länder vägradeatt pröva asylansökningar och för att hindra "asylshopping".Konventionen bör inte enligt motionärerna urholkas utan för-ändras till en snabbare och effektivare process.Magda m.fl. (kd) anför i motion Sf399 yrkande 7 att detfinns en risk för att principen om "non-refoulement" och Dub-linkonventionen kommer i konflikt med varandra. Motionärer-na anser att i största möjliga utsträckning bör utnyttjarätten att pröva asylansökningar för att undvika att sökandenhamnar i länder med en mer restriktiv lagstiftning eller praxisän Sverige.I motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkande 15 påta-las att ger en möjlighet, men ab-solut ingen skyldighet, att överlämna asylsökande till annatEU-land.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf3 yrkande 10att varje medlemsstat har rätt att med den sökandes samtyckepröva en asylansökan som framställs till den, även om pröv-ningen inte åligger den staten enligt konventionen. böri vissa fall använda sig av den möjligheten, vilket inte sker . Motionärerna anser också att hänsyn bör tas till om denasylsökande har anhöriga i , eller om det första motta-garlandet skickar tillbaka den asylsökande till mi-sär, tortyr eller död.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Sf398 yrkande 15 attregeringen i förhandlingarna om förslaget till förordning för attersätta bör driva linjen att asylsökandesjälva skall få bestämma i vilket land de vill söka asyl.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis peka på att liksom övrigamedlemsstater i EU är bundna av folkrättsliga förpliktelserinom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheteri övrigt. Detta innebär att viktiga hörnstenar inom flyktingrät-ten, t.ex. att en asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ettland där sökandens liv eller frihet hotas på grund av hans ellerhennes ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhälls-grupp eller politisk åskådning, alltid skall följas. Detta gällergivetvis även i förhållande till liksom tillden föreslagna förordningen som skall ersätta konventionen.Oaktat principen om första asylland skall medlemsstaterna ivarje enskilt fall göra en individuell bedömning av om det fö-religger omständigheter som gör att en asylansökan skall prö-vas av ett annat land än det som huvudregeln anger.I har medlemsstaterna gettsmöjlighet att av humanitära skäl pröva en asylansökan, trots attmedlemsstaten inte har en sådan skyldighet enligt konventio-nen. Även i förslaget till förordning regleras denna möjlighet.Rekvisiten för vad som är att anse som humanitära skäl haremellertid både utvidgats och förtydligats. Exempelvis nämnsfamiljeskäl, kulturellt betingande faktorer, hög ålder och gra-viditet.Beträffande svensk ståndpunkt anges i faktapromemorianden att regeringen i stora drag ställer sig bak-om förslaget, bl.a. vad gäller tanken på en snabb och effektivprocedur där den asylsökande snabbt kan få veta var hans ellerhennes asylansökan skall prövas liksom tvingande regler förensamkommande barns rätt att återförenas med familjen. Re-geringen anser dock att tillämpningsområdet är otillfredsstäl-lande snävt. Även ansökningar om subsidiärt skydd bör om-fattas liksom de personer som redan erkänts som flyktingar iandra medlemsstater.I ett frågesvar uttalade utrikesmi-nister att regeringen i de fortsatta EU-förhandlingarna ställer sig positiv till att verka för att möjlig-göra, och utvidga, tillämpningen av humanitära skäl i förord-ningen. Regeringen kommer också fortsättningsvis att verkaaktivt för att förordningen bl.a. skall garantera att familjenhålls samman genom att t.ex. stödja de föreslagna reglerna omatt ett barn ovillkorligen skall sammanföras med en vuxen fa-miljemedlem som kan ta hand om barnet i en medlemsstat. Detär vidare av stor vikt, ur ett såväl humanitärt som rättssäkerhet-sperspektiv, att det i förordningen föreskrivna förfarandet ärsnabbt och effektivt. Detta åskådliggörs i förslaget enligt utri-kesministern genom generellt kortare tidsfrister för hantering-en av förfrågningar enligt förordningen.Utskottet konstaterar att syftet med förslaget till förordningär att bl.a. garantera de asylsökande tillgång i praktiken till ettförfarande för att avgöra flyktingstatus men också att förebyg-ga missbruk av asylförfarandet. När det gäller förslaget ser ut-skottet positivt på att större vikt läggs vid bl.a. barnens situa-tion och att tidsfristerna kortas.När det gäller frågan om möjligheten för en person att väljavilket land han eller hon vill söka skydd i kan utskottet kon-statera att principen om första säkra asylland fortsatt bör gällasom utgångspunkt för prövningen av en asylansökan.Mot bakgrund av det anförda och då förhandlingsarbetetmed förslaget till förordning pågår inom rådsarbetsgruppen förasyl avstyrker utskottet motionerna Sf2 i denna del, Sf3 yrkan-de 10, Sf216 yrkande 15, Sf398 yrkande 15 och Sf399 yrkande7.Verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslutUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- avvisning till annat land- familjesplittring- s.k. god man vid verkställighetJämför reservationerna 40 (kd) och 41 (fp)SkrivelsenInom EU-samarbetet antogs ett direktiv(2001/40/EG) om ömsesidigt erkännande av beslut om avvis-ning eller utvisning av medborgare i ett tredjeland. Direktivetsyftar till att möjliggöra erkännande i en medlemsstat av såda-na beslut som fattas av en annan medlemsstat. Direktivet kanenligt skrivelsen sägas ingå i arbetet med att vidareutveckla ettgemensamt område utan inre gränser där således en avvisadperson kan avvika till en annan medlemsstat.I skrivelsen anges att en målsättning för EU-samarbetet äratt samordna politiken för återtagande och återsändande. In-strument som kan användas är bl.a. speciella återtagandeavtaloch återtagandeklausuler i andra avtal. harstandardklausuler för återtagande använts i s.k. blandade avtaloch associeringsavtal mellan EU och en annan stat. Dessutomfinns ett standardiserat återtagandeavtal som medlemsstaternakan använda vid bilaterala förhandlingar med tredjeländer.MotionerI motion Sf21 av m.fl. (v, m, kd, c, fp, mp),som väckts enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen, begär motio-närerna att en utredning tillsätts med uppdrag att lägga framförslag till ändring i 8 kap. 5 § andra stycket UtlL, såvitt avsermöjligheten att verkställa ett avvisningsbeslut till ett land somden avvisade personen saknar anknytning till. Motionärernaanser att myndigheterna på ett felaktigt sätt tolkat utlänning-slagens regler härom.Magda m.fl. (kd) anser i motion Sf399 yrkande 15 attutvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittringskall inhiberas.I motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkande 7 krävsåtgärder för att undvika att familjer splittras, t.ex. i sambandmed verkställighet av avvisning. Motionärerna vill ha en änd-ring av lag och praxis.Lotta N m.fl. (mp) anför i motion Sf394 yrkande 24att en s.k. god man alltid bör delta vid avvisningar för att sä-kerställa att de inte sker på ett kränkande eller omänskligt sätt.Utskottets ställningstagandeSom utskottet angivit i tidigare avsnitt skall i samband medprövningen av en asylansökan den beslutande myndigheten tahänsyn till eventuella verkställighetshinder och även ange tillvilket eller vilka länder verkställighet skall ske. Också om detuppstår eller framkommer hinder mot verkställighet först efterett lagakraftvunnet beslut om avvisning finns regler som hind-rar verkställighet till ett land där utlänningen skulle vara i faraatt t.ex. utsättas för tortyr eller förföljelse eller inte är skyddadmot att sändas vidare till ett land där han skulle vara i sådan fa-ra. Om det inte föreligger hinder mot verkställigheten skall enutlänning som avvisas eller utvisas sändas till sitt hemland el-ler, om möjligt, till det land från vilket han kom till Sverige.Kan verkställigheten inte genomföras på detta sätt eller finnsdet andra särskilda skäl, får utlänningen enligt 8 kap. 5 § andrastycket UtlL i stället sändas till något annat land. Sedan den 1januari 1999 verkställer beslut om avvisning.Verket kan emellertid lämna över en verkställighet till polis-myndigheten om den som skall avvisas håller sig undan ochinte kan anträffas utan polisens medverkan eller om det kanantas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkstäl-ligheten. Av 8 kap. 13 § UtlL framgår att polismyndighetenskall underrätta om myndigheten vid verk-ställandet finner att det inte kan genomföras eller att ytterligarebesked behövs. får då besluta i fråga omverkställigheten eller vidta de åtgärder i övrigt som behövs.I motion Sf21 åberopas uppgifter som redovisats imassmedierna om avvisningar som verkställts från tillGhana. Utskottet har med anledning av motionen inhämtat yt-terligare information i ärendet bl.a. genom utfrågning av stats-rådet . Statsrådet har uppgivit att de avvis-ningsärenden som granskats av massmedia, härrör från tidenföre , dvs. innan fick huvudansvaret förverkställandet av avvisningsbeslut. Förundersökning har inlettsi fem fall avseende polisens agerande men förundersökningar-na har lagts ned då man inte kunnat finna misstanke om tjäns-tefel eller övervåld. Vidare har inom Utrikesdepartementetgjorts en genomgång av utformning och tillämpning av ifråga-varande bestämmelser i utlänningslagen. Genomgången har vi-sat på en otydlighet i 8 kap. 5 § andra stycket UtlL om när ut-länningen får sändas till något annat land. I denna del är utta-landena i förarbetena sparsamma och ger dålig vägledning.Statsrådet avser därför att tillkalla en särskild utredare meduppgift att redovisa hur bestämmelserna har tillämpats och vidbehov lägga fram förslag så att lagen blir tydligare. En fördju-pad granskning av gällande rutiner skall också genomföras.Avsikten är att utredningen skall redovisa sitt uppdrag i börjanav hösten 2002.Utskottet, som även inhämtat uppgifter från Migrationsver-ket om verkets hantering av avvisningar, anser att motion Sf21får anses tillgodosedd med det utredningsuppdrag som avise-rats. Motionen avstyrks.När det gäller frågan om att hålla samman familjen vid enavvisning noterar utskottet att statsrådet med anledning av en fråga om avvisningav familj till olika länder uttalat bl.a. att utlänningslagen intesärskilt reglerar frågan om hur verkställighet av ett avvisnings-beslut skall ske. Enligt den praxis som utlänningsmyndigheter-na följer skall familjer inte splittras vid en avvisning. Respek-ten för de mänskliga rättigheterna måste vara en ledstjärna iutlänningsmyndigheternas arbete, och i utlänningslagen stad-gas att myndigheterna särskilt skall beakta barnets bästa.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf216 yr-kande 7 och Sf399 yrkande 15.Utskottet finner inte skäl att förorda att en s.k. god man all-tid skall närvara vid verkställigheten av beslut om avvisningeller utvisning. Motion Sf394 yrkande 24 avstyrks.Utvisning på grund av brottUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om utvisning pågrund av brottJämför reservationerna 42 (m) och 43 (kd, mp)Gällande ordningEnligt 4 kap. 7 § UtlL får en utlänning utvisas om utlänningendöms för ett brott som kan leda till fängelse eller om en dom-stol undanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsyn som ut-länningen har dömts till. När det rör sig om mindre allvarligabrott kan utlänningen utvisas endast om brottsligheten är sys-tematisk eller upprepad och under förutsättning att påföljdenbestäms till ett svårare straff än böter i det mål där utvisnings-frågan är aktuell. Oberoende av återfallsrisk kan utvisning skevid vissa svårare former av brott. När en domstol övervägerom en utlänning bör utvisas skall den ta hänsyn till utlänning-ens anknytning till det svenska samhället. Därvid skall dom-stolen särskilt beakta utlänningens levnadsomständigheter ochfamiljeförhållanden samt hur länge utlänningen har vistats iSverige. En utlänning som vistats i med permanentuppehållstillstånd när åtal väcktes eller somdå var bosatt i får utvisas endastom det finns synnerliga skäl. Detsamma gäller för en medbor-gare i annat nordiskt land som hade varitbosatt här . För flyktingar gäller särskilda,mycket starka, begränsningar av möjligheterna till utvisning.En utlänning som kom till innan han eller hon och som när åtal väcktes hade vistats här minst femår får över huvud taget inte utvisas på grund av brott.Ett beslut om utvisning på grund av brott skall innehållaförbud för utlänningen att återvända till under viss tideller utan tidsbegränsning. En domstols beslut om utvisning fårinte verkställas förrän ådömt fängelsestraff avtjänats ellerverkställigheten flyttats över till annat land. Om domstolen intefunnit att skäl till utvisning föreligger på grund av brottet ochdet föreligger ett av fattat laga-kraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning finns dock intenågot formellt hinder mot att avvisning eller utvisning sker in-nan fängelsestraffet avtjänats.Vid ett beslut om utvisning av person med barn skall enligt1 kap. 1 § andra stycket UtlL domstolen i fall som rör barn sär-skilt ta hänsyn till barnets hälsa, utveckling och barnets bästa iövrigt.MotionerI motion Sf365 av () anförs att en lagstiftningbör utarbetas som på ett bättre sätt tillvaratar barnets bästa närdet gäller utvisningsdömda föräldrar. Motionären menar attbarn till dömda med utländskt medborgarskap har sämre möj-ligheter än barn till dömda med svenskt medborgarskap tillumgänge och möjligheter att upprätthålla kontakten.I motion Ju391 av m.fl. (v) yrkande 2 begärs etttillkännagivande om behovet av en översyn av tillämpningenav reglerna om utvisning på grund av brott. Motionärerna me-nar att kriterierna för utvisning på grund av brott varierar ochatt påföljdssystemet i samband med utvisning på grund av brottinte är rättvist och förutsägbart. Motionärerna anser att det intefinns någon heltäckande praxis och att det kan finnas ett mo-ment av godtycke i tillämpningen av lagen, vilket inte är till-fredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt.I motion Ju449 av m.fl. (m) yrkande 16 villmotionärerna utöka reglerna om utvisning på grund av brottoch att påföljden för brott begångna av utlänningar i större ut-sträckning skall leda till utvisning. Motionärerna anser att obe-roende av om risk för fortsatt brottslig verksamhet föreliggerskall en utlänning utvisas om utlänningen döms för ett brottdär fängelse ingår i straffskalan.I motion Sf279 av och () yr-kande 2 anförs att under fängelsestraffet påförs ibland ytterli-gare fängelsedomar för tillkommande förseelser. Strafftidenkan medföra att tiden för utvisningsbeslut löper ut. Resultatetblir att den dömde efter de sammanlagt avtjänade straffen frittkan vistas i landet. Motionärerna anser att reglerna bör ändrasså att beslut om utvisning gäller även om ytterligare strafftidutdöms. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att utvis-ningsbeslut skall verkställas efter den ursprungliga strafftidenoch den ytterligare påförda fängelsedomen.Utskottets ställningstagandeEnligt har mel-lan 200 och 700 personer dömts till utvisning på grundav brott. Det motsvarar av det totala antaletdömda utländska medborgare. Av dessa är de flesta män mel-lan 20 och på tillfälligt besök i finns inga bestämmelser om när frågan om utvisningskall tas upp till prövning. Därmed kan åklagare och domstolarsjälva avgöra om frågan om utvisning skall tas upp eller inte.Bestämmelserna om domstols beslut om utvisning finns i ut-länningslagens 4 kap. Där anges vad som krävs för en utvis-ning och vilka kriterier som skall ses som begränsningar förutvisning.Den 1 januari 1997 infördes en bestämmelse i utlänningsla-gen 1 kap. 1 § andra stycket om att särskild hänsyn skall tas ifall där barn berörs. Enligt utskottets mening skall således vidtillämpningen av bestämmelserna om utvisning på grund avbrott även situationen för berörda barn beaktas. Brottsförebyg-gande rådet (BRÅ) har på regeringens uppdrag utvärderat ef-fekten av ändringen i utlänningslagen, 2000:18Utvisning på grund av brott - De dömda och deras barn. Förnärvarande pågår ett arbete inom med attanalysera utvisning på grund av brott ur ett barnperspektiv menäven generellt utifrån gällande lagstiftning, förarbeten och rätt-spraxis. Arbetet skall redovisas i formav en departementspromemoria (Ds). Utskottet inväntar där-med redovisning och avstyrker därför mo-tionerna Sf365 och Ju391 yrkande 2.Utskottet kan dock, liksom vid behandlingen av en liknandemotion i betänkande 2000/01:SfU9 s. 58, inte tillstyrka denskärpning av bestämmelserna om utvisning på grund av brottsom begärs i motion Ju449 yrkande 16, varför motionen av-styrks.Utskottet har tidigare behandlat, se senast betänkande2000/01:SfU9, och avstyrkt motionsyrkanden om att utvis-ningsbeslut skall verkställas efter det att de sammanlagdafängelsestraffen avtjänats och därvid anfört följande. När endomstol beslutar om utvisning på grund av brott skall beslutetinnehålla förbud för utlänningen att återvända till un-der eller utan tidsbegränsning. Tidsbegränsning är dockhuvudregel, och de tider som kommer i fråga är i allmänhetfem eller . Undantagsvis förekommer så som tvåår. Enligt 4 kap. 9 § UtlL får en domstol när den enligt 34 kap.brottsbalken beslutar att ändra en påföljd som en utlänning hardömts till också meddela det beslut beträffande utvisningensom förändringen av påföljd ger anledning till. Bestämmelser-na innebär bl.a. att, om domstolen beslutar att utlänningenskall utvisas för det nya brottet, domstolen antingen kan för-länga tiden för återreseförbudet enligt den tidigare domen ellerockså ersätta det tidigare utvisningsbeslutet med ett nytt somdå omfattar även det tidigare beslutet. Ett sådant beslut förut-sätter i och för sig inte någon ändring av brottspåföljden, efter-som ändringen beträffande utvisningen i detta fall föranleds avatt den nya brottsligheten i sig anses böra medföra utvisning.Utskottet pekade också på att en domstols beslut om utvisningpå grund av brott inte är en påföljd utan en särskild rättsverkanpå grund av brottet. Om det i något enstaka fall inträffar att ti-den för ett återreseförbud gått till ända innan den dömde avtjä-nat fängelsestraff är det därför inte rimligt att tiden för förbu-det börjar löpa då straffet är avtjänat. Utskot-tet vidhåller sin tidigare intagna uppfattning och avstyrker mo-tion Sf279 yrkande 2.TransportörsansvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om transportörsansvarJämför reservationerna 44 (v, fp), 45 (kd) och 46 (c,mp)Gällande ordningI 9 kap. 2 § UtlL anges att om en utlänning som har kommit tillSverige med ett fartyg eller ett luftfartyg avvisas därför att hansaknar pass eller de tillstånd som krävs för att resa in i landeteller medel för sin hemresa, är transportören skyldig att ersättastaten för kostnaden för utlänningens resa från samtför resekostnaden från och tillbaka för den bevakning-spersonal som behöver följa med.Denna skyldighet kan transportören helt eller delvis befriasifrån, om han visar att han har haft skälig anledning att anta attutlänningen hade rätt att resa in i , eller om det medhänsyn till kostnadens storlek eller av andra skäl framstår somuppenbart oskäligt att kräva ut kostnaden.SkrivelsenI skrivelsen anges beträffande att huvud-syftet är att uppnå fri rörlighet för personer, dvs. ingen person-kontroll skall genomföras vid gräns mellan deltagande stater.Schengenregelverket bygger bl.a. på att de deltagande staternaharmoniserat sina viseringsbestämmelser och reglerna för per-sonkontroll vid de yttre gränserna. Samarbetet omfattar i dagsamtliga EU:s medlemsstater (med undantag för ochStorbritannien) samt och . Operativt deltar allafemton stater sedan den 25 mars 2001.Av skrivelsen framgår att ett intensivt arbete har föregått denordiska staternas inträde i det operativa samarbetet. Dels harde nationella regelverken anpassats till ,dels har ett antal praktiska åtgärder vidtagits. De nordiska län-derna har också varit föremål för granskning från de andrastaterna som på så vis försäkrat sig om att de nordiska staternalever upp till de krav regelverket ställer.I juni 2001 fattades beslut om direktiv (2001/51/EG) omtransportörsansvar. Direktivet reglerar ekonomiska sanktionermot transportörer som inte uppfyller kraven på kontroll av attpassagerare, som inte är EU-medborgare och som reser in i EUfrån tredjeland, har erforderliga resehandlingar. Enligt skrivel-sen skall ekonomiska sanktioner inte utdömas när någon efterinresan beviljas asyl eller annat internationellt skydd. Detta in-nebär också att möjlighet finns att uppskjuta sanktionerna närnågon söker asyl. Det är i stor utsträckning upp till varje med-lemsstat att utforma sanktionerna så att de hamnar på en ac-ceptabel nivå.MotionerI motion Sf398 av m.fl. (v) yrkande 2 på-kallas nya förhandlingar om EG-direktivet om transpor-törsansvar. Motionärerna anser att alla bestämmelser som sät-ter asylrätten ur spel eller leder till diskriminering skall tasbort.I motion Sf216 av m.fl. (fp) yrkande 17 anförsatt EG-direktivet om transportörsansvar inte står i överens-stämmelse med och därför måste bli fö-remål för omförhandling.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf3 yrkande 7att personal på flygbolag inte är till för att gallra ut personersom kan betraktas som s.k. illegala flyktingar. Motionärerna ärstarkt emot skärpta regler vad gäller transportörsansvar.I motion Sf364 av Per m.fl. (m) yrkandena 3-5 anförs attdet utökade transportörsansvaret tillför en rad nya problem urrättssäkerhetssynpunkt. EG-direktivet innebär en rejäl skärp-ning av påföljderna och skapar starka ekonomiska incitamentatt sätta den enskildes rättssäkerhet på undantag. Motionärernaanser att det är synnerligen tveksamt från rättsstatssynpunkt attöverlåta myndighetsutövning av det aktuella slaget till privataföretag. I praktiken kommer personer på grund av det utökadetransportörsansvaret att nekas att utöva sin rätt att söka asyl,eftersom flygbolag och rederier inte kommer att prövaskyddsskälen utan endast resehandlingarnas giltighet. Vidarekan personerna i fråga inte överklaga ett negativt beslut fattatav en transportör någonstans.