bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Med en bättre samordningräknar motionärerna med att kunna nåstörre flexibilitet och få ett bättreutfall. Färre och tydligare regler ledertill att administrationen förenklas,uppger motionärerna, som räknar med attkunna göra stora besparingar påsamordningen.Motionärerna uppger att de i principinte har något att invända mot att a-kasseersättningen höjs, men anser att detär fel att göra detta med lånade pengar.De anser dessutom att det är viktigareatt satsa på tillväxt så att fler kan fåarbete än att höja a-kasseersättningen.Den av regeringen beslutadehöjningen av a-kasseersättningen avvisasdärför av Centerpartiet.Genom besparingar på administration,enklare regelverk och effektiviseringsamt höjd egenfinansiering ochoförändrade ersättningsnivåer i a-kassanräknar motionärerna med att under de bådanärmaste åren kunna spara 11,9 respektive12,påarbetsmarknadsområdet.Motionärerna vill på olika sätt ocksåförbättra insatserna för rehabilitering.Deras mål är att till 2008 ha halveratohälsan och samhällets kostnader fördenna. Alla skall ha rätt tillrehabilitering, även de sjukdomsgruppersom har liten möjlighet att återgå tillarbetet. Det skall ske genom att denfinansiella samordningen påskyndas ochutökas. Dessutom skall en dialog inledasmed för attkomma till rätta med kommunsektorns högasjukskrivningstal. Vidare skall maninföra en rehabiliteringsgaranti sominnebär att en rehabiliteringsutredningskall påbörjas efter högst tre månaderssjukskrivning då också sjukpenningenskall övergå i en mer förmånligrehabiliteringsersättning. Den som inteär beredd att medverka i rehabiliteringenskall få lägre sjukersättning.Försäkringskassorna skall ges tydligadirektiv att arbeta med rehabilitering.Passivt stöd ersätts på så sätt av aktivaåtgärder och ett stöd som den enskilde ihög grad kan påverka.Tillsammans med övriga borgerligapartier vill motionärerna slutligen ocksåinföra en ny, nationell vårdgaranti medrätt till behandling inom tre månader.Kan inte vården ges vidnärmaste sjukhus skall patienten kunnavälja sjukhus i hela landet.Motionärerna räknar med att aktivaåtgärder av detta slag skall kunna minskautgifterna för sjukpenning ochförtidspensioner under de båda närmasteåren med 6,4 respektive 10,9 miljarderkronor.De i motionen föreslagnaskattesänkningarna och nyautgiftsåtagandena förutsätts blifinansierade genom besparingar iförvaltningsanslagen på bl.a.utgiftsområdena 1 och 2Samhällsekonomi och finansförvaltning.Centerpartiet motsätter sig också attmedel anvisas till investeringsbidragtill byggande av hyresbostäder. Likasåväntas partiets satsning pårehabilitering bidra till finansieringengenom minskad belastning på utgifternaför sjukpenning. Dessa utgifter liksomutgifterna för föräldraförsäkringenkommer också att minska till följd avförslaget att den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) skall beräknas på deförsäkrades historiska inkomst. Deföreslagna skattesänkningarna samthöjningen av garantinivå iföräldraförsäkringen höjerbarnfamiljernas inkomster, vilket väntasminska behovet av bostadstillägg.Centerpartiet vill liksom övrigaborgerliga partier att omfattningen avförsäljningen av statlig verksamhet underde båda kommande åren skall vara 40respektive högre änregeringen planerat.Med ledning av uppgifter i motionen kanCenterpartiets finansiella sparandesammanfattas på följande sätt.Tabell 19. finansiellasparande i offentlig sektor 2003-2004Miljarder kronor(grafik borttaget)förslag tillinkomstskattereform får till följd attkommunernas skatteunderlag ökar, vilket ienlighet med finansieringsprincipenminskar behovet av kompenserandestatsbidrag. I Centerpartietsbudgetalternativ är den största enskildabesparingsposten överföringarna tillkommunerna. Besparingarna på dettautgiftsområde uppgår till 16 miljarderkronor såväl 2003 som 2004 och är en avförklaringarna till partiets lägre nivåpå utgiftstaket för staten.Tabell 20. utgiftstak förstaten 2003-2004Miljarder kronor200 2003 4Av 844 878fastställt utgiftstak ,0 ,0Föreslagen minskning -38 -47av takbegränsade ,0 ,8utgifterÄndrad +4, -0,budgeteringsmarginal 0 2Centerpartiets 810 830redovisade utgiftstak ,0 ,0Folkpartiet liberalerna förespråkar imotion Fi39 en budgetpolitik som innebärlägre skattetryck, lägre utgiftstryck,ett överskott i statens finanser och ettbibehållande av överskottsmålet i deoffentliga finanserna. Motionärernaframhåller att deras ambition är tydlig:det behövs skattesänkningar och dessaskall vara klart målinriktade för att geökad ekonomisk tillväxt och vidgadindividuell frihet. Partiet villåterupprätta de grundläggande principernaför skattereform ochinriktar i övrigt sina förslag tillförändringar av inkomstbeskattningen påatt begränsa marginalskatterna som enligtmotionärerna hämmar tillväxten.I motionen föreslås eninkomstskattereform som sänkermarginalskatten genom att värnskattenslopas, genom att den nedre gränsen föruttag av statlig skatt höjs, genom attett nytt förvärvsavdrag på införs vidden kommunala beskattningen och genom attgrundavdraget inte trappas av iinkomstlägen mellan ca 120 000 och250 . För att ytterligare sänkainkomstskatten vill motionärernadärutöver införa en skattereduktion, likaför alla, som under de båda närmaste årenskall uppgå till 2 500 respektive 3 000kr per person och år. Dennaskattereduktion skall också tillfallapensionärer.Folkpartiet vill införa en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som skallfinansieras med höjda egenavgifter. Dessaavgifter skall vara avdragsgilla och deskattskyldiga skall i övrigt kompenserasför avgiftshöjningen genom en särskildskattesänkning.Barnfamiljerna föreslås få ett utökatstöd genom en skattereduktion som nästaår skall uppgå till för att åretdärpå höjas till per barn ochmånad. skall det inkomstprövadebostadsbidraget trappas ned med först 60och därefter per barn och månad.Genom denna växling räknar motionärernamed att bortåt 20 000 bidragsmottagareskall slippa extra marginaleffektnär bostadsbidraget trappas ned medstigande inkomster.Motionärerna vill vidare skapasärskilda kompetenskonton som gör detmöjligt att finansiera studier medförtida uttag av pensionssparande. Imotionen föreslås därför attavdragsrätten för pensionssparande höjsfrån 0,5 till 1 basbelopp.Vidare föreslår de att ett nyttskatteavdrag införs för gåvor tillinternationell hjälpverksamhet.Inkomstskattesänkningarna beräknas imotionen uppgå till sammanlagt 59miljarder kronor 2004. Dessa förslag sesav som ett alternativ tillden skattereduktion som utgår tilllöntagarna som kompensation föregenavgiften till pensionsförsäkringenenligt regeringens lösning. Eftersompartiet motsätter sig detta och vissaandra regeringsförslag begränsar siginkomstskattesänkningarna till netto 22miljarder kronor.Gemensamt med övriga borgerliga partierföreslår att man skall införaen skattereduktion motsvarande halvakostnaden för hushållstjänster.Folkpartiet föreslår också atttaxeringsvärdena vidfastighetsbeskattningen skall frysas påden nivå som gällde 2000 och att uttagetav fastighetsskatt skall vara försmåhus och för flerfamiljshus. Påsikt bör man enligt meningavskaffa fastighetsskatten i dessnuvarande form och upprätta likformighetmellan olika boendeformer.Motionärerna vill även sänkaförmögenhetsskatten för att heltavskaffa den. I ett första steg föreslårde att sambeskattningen avskaffas samtatt fribeloppet höjs till 2,1 miljonerkronor.Arbetsgivaravgifterna inomtjänstesektorn bör sänkas med 2procentenheter. Partiets långsiktiga målär att helt avskaffa skattedelen iarbetsgivaravgifterna. I motionenföreslås också att dubbelbeskattningen påaktiesparande successivt avvecklas, attfåmansbolagsreglerna förenklas samt attde sociala avgifterna på vinstandelar tasbort. Dessa förslag ingår som delar iFolkpartiets satsning på företagandet.Folkpartiet förespråkar en grönskatteväxling men anser att denna tankehar förfuskats. Motionärerna föreslår atten särskild miljöskatt skall införas påsopförbränning samt att skallarbeta för en gemensam CO2-skatt i EU.De vill också återställaenprocentsmålet för utvecklingssamarbetetoch avsätter för detta ändamål under debåda efterföljande åren ytterligaresammanlagt 2,5 miljarder kronor.Vidare föreslår de att ytterligare 0,4miljarder kronor skall tillförasuniversitet och högskolor för att manskall kunna öka kvaliteten igrundutbildningen och minska trycket påde mest belastade universiteten. Under entreårsperiod vill motionärerna ge närmare2 miljarder kronor extra till forskningoch forskarutbildning.På högskolans område skall enstudentpeng som följer de studerandeinföras för att deras val av högskolaskall bli styrande för fördelningen avhögskoleplatser. På motsvarande sättskall en skolpeng införas på skolansområde, vilken skall betalas ut till denskola som föräldrarna och eleven väljer.Särskilda resurser skall fördelas tillskolor med stora utmaningar och tillelever som behöver särskilt stöd.Ersättningen i föräldraförsäkringen börenligt deras mening höjas till10 basbelopp. Partiet anser att de lågaoch enhetliga dagistaxor som införtsär bra, men otillräckliga.Barnfamiljernas situation bör därförförbättras ytterligare genom ettbarnkonto på i två årtill alla barn under tre år.Barnomsorgspolitiken måste enligtmotionärernas mening utformas så att denomfattar alla barn, föräldrarna skallfritt kunna välja mellan regioch annan omsorgsform.Tillsammans med övriga borgerligapartier vill införa ennationell vårdgaranti som garanterarbehandling efter det attbehovet har fastställts.I motionen drar partiet även uppriktlinjer för en framtida, störresocialförsäkringsreform som skallinnefatta nuvarande pensionsförsäkringsamt en reformerad sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring. De treförsäkringarna skall vara obligatoriskaoch fristående från statsbudgeten, ochdet skall vara raka rör mellan avgifteroch förmåner. Försäkringarnas oberoendeav statsbudgeten skall tryggas genomfristående fonder.I motionen förordas också attsjukförsäkringens kostnader förtrafikolycksfall förs över på denobligatoriska trafikförsäkringen. Enligtmotionärerna avlastas statsbudgeten då enutgift på somi stället påförs bilismen.Besparingar kan också göras genom enökad satsning på rehabilitering, vilketleder till minskade kostnader försjukförsäkringen. har i ensärskild motion redovisat ett samlatprogram mot långtidsfrånvaron medsatsningar på rehabilitering ochsamverkan mellan aktörer genom Finsam.Dessutom vill man införa enrehabiliteringsgaranti som säkerställeratt en rehabiliteringsutredning genomförsinom efter det att behov harkonstaterats. Krav skall också ställas påde sjukskrivna att medverka irehabiliteringen. Gör de inte det, skallde få nedsatt ersättning.En tillgänglighetsreform förhandikappade bör enligt motionärernakomma i gång med enengångssatsning på sammanlagt 5 miljarderkronor, fördelad över de närmaste åren.De föreslår också att staten helt skallta över kostnaderna förassistansersättningen från kommunerna ochsamtidigt återställa de inskränkningar irätten till personlig assistans somregeringen infört.Vägnätet behöver rustas upp, och imotionen avsätts för detta ändamålytterligare under debåda efterföljande åren. ärockså positivt till alternativafinansieringsformer inom trafiksektorn.De föreslagna skattesänkningarna ochnya utgiftsåtagandena finansieras genombesparingar, genom att delar avregeringens skatteförslag avvisas samtgenom satsningar som ger utdelning i formav minskade utgifter eller ökadeinkomster.Arbetslöshetsförsäkringen föreslås bliobligatorisk och mer försäkringsmässiggenom att de försäkrade själva får svaraför ungefär en tredjedel av kostnaderna.För utförsäkrade med lång anknytning tillarbetsmarknaden skall ett kompletterandeskydd finnas.Arbetsmarknadspolitiken bör enligtmotionärerna reformeras och andra formerav åtgärder användas. I motionen pekarman på möjligheten att anlitabemanningsföretag. Då kan både antaletpersoner i åtgärder och kostnaderna fördem minska. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader kan minskaväsentligt, anser motionärerna.Motionärerna räknar med att derasförslag till ändrad inriktning avarbetsmarknadspolitiken och att de genomatt reformera a-kassan skall kunna minskautgifterna på statsbudgeten med drygt 13miljarder kronor under de bådanärmaste åren.Byggstödet bör minskas liksomsatsningen på bredband. Genom partietsökade stöd till barnfamiljer räknarmotionärerna också med att behovet avbostadsbidrag skall minska.Stora besparingar kan enligt derasmening också göras genom att på nytt taBarsebäck 1 i drift, eftersomavvecklingskostnader då bortfaller ochstörre delen av åtgärdsprogrammet påenergiområdet kan slopas.Besparingar på perår görs också genom en lägreinvesteringstakt i Banverket.Motionärerna framhåller att de stårbakom den s.k. finansieringsprincipen ochreglerar därför de kommunalekonomiskaeffekterna av sina förslag mot detgenerella statsbidraget till kommuner.Folkpartiet anser att staten i endastett fåtal undantagsfall skall drivaföretag. I motionen föreslås att statligtägda bolag för sammanlagt 100 miljarderkronor mer än regeringen räknar med skallsäljas under de båda närmaste åren. Detär samma volym som föreslås av de övrigaborgerliga partierna.Försäljningsinkomsterna skall användasför att påskynda amorteringarna avstatsskulden, och som en följd av dettaräknar motionärerna med att utgifternaför statsskuldsräntor under de bådanärmaste åren skall minska med sammanlagtdrygt jämfört medregeringens politik.Motionärerna räknar med att de med sittalternativa budgetförslag uppnår sammafinansiella sparande för hela denoffentliga sektorn som regeringen, dvs.1,av BNP. Den inriktning som derasförslag har medför dock, enligt derasegen mening, att de offentligainkomsterna får en bättre sammansättning.Med ledning av de i motionen redovisadeuppgifterna kan de finansiella effekternaav budgetalternativsammanfattas på följande sätt.Tabell 21. finansiellasparande i offentlig sektor 2003-2004Miljarder kronor(grafik borttaget)Nivån på de av förordadeutgiftstaken för staten under de bådaefterföljande åren är högre än defastställda nivåerna, främst till följdav större budgeteringsmarginal ochkraftigt ökade statsbidrag tillkommunerna föranledda av kompensationenför partiets förslag tillskatteförändringar.Tabell 22. utgiftstak förstaten 2003-2004Miljarder kronor200 2003 4Av 844 878fastställt utgiftstak ,0 ,0Föreslagen ökning av +20 +19takbegränsade ,1 ,0utgifterÄndrad +5, +7,budgeteringsmarginal 9 0Folkpartiets 870 904redovisade utgiftstak ,0 ,02.2.3 yttrandeSkatteutskottet har i detta ärende yttratsig över regeringens ochoppositionspartiernas förslag tillalternativa riktlinjer förskattepolitiken. I yttrandet (SkU:4y)ställer sig skatteutskottet bakom deriktlinjer för skattepolitiken somregeringen förordar. görföljande bedömning av de olikaalternativen.Enligt utskottets mening ärskattesystemets främsta uppgift att påett varaktigt och stabilt sättfinansiera olika gemensamma åtaganden.Det totala skatteuttaget är därför endirekt följd av den avvägning mellanoffentligt och privat finansieradvälfärd som medborgarna gör via detpolitiska systemet. Skatter har ingetegenvärde, utan utrymmet förskattesänkningar måste hela tidenbedömas mot bakgrund av medborgarnasönskemål om en offentligt finansieradvälfärd och de uppsattabudgetpolitiska målen.I förhållande till omvärlden harSverige höga skatter som en följd avstörre och mer generellt utformade,offentligt finansieradevälfärdssystem. blir densvenska ekonomin alltmer öppen i taktmed att den internationellarörligheten på tjänste-, arbets- ochkapitalmarknaderna ökar. Den ökandeintegrationen påverkar deunderliggande skattebaserna ochställer nya krav på skattepolitiken.Det finns inte något enkelt sätt attjämföra skattesystem i olika länderför att på det sättet få en exaktbeskrivning av de anpassningskrav somden ökade internationella rörlighetenmedför. Jämförelser av skatteuttagetställt i relation tillbruttonationalprodukten ger ingenstörre vägledning, eftersom ländernahar utformat sina transfererings- ochskattesystem efter olika principer.Också mer grundläggande skillnader iförutsättningarna, som olikaåldersstruktur, kan göra det svårt attgöra rimliga jämförelser. Även efterkorrigering för sådana faktorer finnsdet dock kvar en skillnad mellanSverige och andra länder, och denutmaning som ställs införkvarstår därför.En särskild utredning -Internationaliseringens betydelse försvenska skattebaser och framtidaskattestruktur (dir. 2000:51) - hartill uppgift att göra en samladbedömning av hur den svenskaskattestrukturen bör vara utformad ien värld med internationaliserademarknader för varor, tjänster ochproduktionsfaktorer som devälfärdspolitiska ambitionerna bevaraspå dagens nivå. Avvägningen iskatteuttag på arbetsinkomster ochkapitalinkomster skall analyserasliksom möjligheten och önskvärdhetenav att bevara en likformigkapitalinkomstbeskattning. Syftet medarbetet är att åstadkomma ettförbättrat underlag för framtidaskattepolitiska prioriteringar. Enhuvuduppgift är att bedöma rörlighetenhos underlagen för enskilda skatterenligt nuvarande system och i vilkettidsperspektiv en ökad rörlighet kanuppkomma. Utredningens uppdrag skallvara slutfört senast den 15 november2002.Utskottet anser attinternationaliseringen och de krav somden ställer på det svenskaskattesystemet bör ses som en utmaningoch att inriktningen bör vara att densvenska skattestrukturen skallutformas på ett sätt som gör detmöjligt att bevara devälfärdspolitiska ambitionerna pådagens nivå. Utskottet är inte berettatt, som flera motionärer, direkt draslutsatsen att olika skatter så snabbtsom möjligt bör slopas eller sänkaskraftigt.Inkomstbeskattningen har enutformning som stämmer förhållandevisväl överens med den skatteskala sombeslutades under skattereformen ochsom därefter kompletterades med ettsista steg som en fördelningspolitiskkorrigering. Flertalet skattskyldigabetalar endast inkomstskatt,och för grupper med högre inkomstertillkommer en statlig inkomstskatt på20 % respektive . De som endastbetalar inkomstskatt motsvarar av deskattskyldiga.Det finns enligt utskottets meninganledning att erinra om attskatteskalan under de år som följde påkrisåren avvekväsentligt från vad som gäller i dag.De kraftansträngningar som krävdes föratt sanera de stora budgetunderskottsom krisen genererade hade bl.a. letttill ett gradvis sänkt grundavdrag ochtill att löntagarna i stigande gradbelastades med egenavgifter.Egenavgifterna innebär en särskilttung belastning för låg- ochmedelinkomsttagarna eftersom de äravdragsgilla och dessa kategorier imindre grad än höginkomsttagarna harnågon fördel av detta avdrag.Sedan krisen avvärjts har ett stortarbete lagts ned på att återställaskatteskalan. En skattereduktion förlåg- och medelinkomsttagare , och inkomståret 2000påbörjades en genomgripandereformering av inkomstbeskattningensom syftar till att elimineraeffekterna av egenavgiften. Kostnadenför denna reform uppgår till närmare50 miljarder kronor. Tre steg harredan tagits inkomståren 2000, 2001och 2002, och detta är bakgrunden tillatt de kombinerade skatte- ochavgiftsnivåerna i skatteskalan nu kansägas åter närma sig det mål somuppställdes under skattereformen. Ireformen ingår också justeringar avskiktgränserna så att andelenskattskyldiga som betalar statliginkomstskatt begränsas. Reformengynnar särskilt låg- ochmedelinkomsttagarna.Som nämnts innebar krisåren också attgrundavdraget gradvis urholkades. Ibudgeten för inkomståret 2001presenterade regeringen en strategiför en grön skatteväxling som innebäratt höjda skatter på energi ochmiljöutsläpp finansierar en sänkningav skatten på främst arbete. Den grönaskatteväxlingen gjorde det möjligt attpåbörja en återställning avgrundavdraget. Detta med , ochhöjningen avsåg även det särskildagrundavdrag som utgår tillpensionärer. Inför inkomståret 2002har ytterligare en grön skatteväxlinggenomförts och finansierat en höjningav grundavdraget och pensionärernassärskilda grundavdrag med 900 kr.Vidare har den särskildaskattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare utvidgats så attden även gäller för , då pensionärernaövergår till att följa sammaskatteregler som övriga skattskyldiga,kommer skattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare att vara inbakad igrundavdraget.Enligt planerna skall ett fjärde ochavslutande steg i reformeringen tasnär utrymme för en sådan åtgärd bedömsföreligga. När reformen genomförtsfullt ut har enligt utskottets meningskatteskalan en utformning som i alltväsentligt motsvarar den skatteskalasom beslutades under skattereformen.En fördelningspolitisk korrigeringfinns dock genom att den särskildaskattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare infogats igrundavdraget.När det gäller de olika förslagen omförändringar i inkomstskatteskalan hardessa en varierande inriktning.Kraftiga allmänna sänkningar avinkomstskatten föreslås från flerahåll, och det uttalade målet är attdetta skall finansieras genom enminskning av statens och kommunernasansvar på olika områden. Var och enskall få behålla mer av sin lön och pådetta sätt kunna klara sig själv.Enligt utskottets mening innebärdetta synsätt ett delvis underkännandeav den gemensamma sektorn ochbetydelsen av de kollektiva lösningarsom framstår som självklara förde allra flesta. Tillgång tillsjukvård, skolor, polis, högreutbildning m.m. tas för giveneftersom finansieringen sker viaskattsedeln. Dagens skattefinansieringinnebär en dubbel omfördelning.Skatteskalan är anpassad tillindividens förmåga att bidra till degemensamma kostnaderna, och deskattefinansierade tjänsterna ochförmånerna fördelas i princip efterbehov. En kraftig neddragning av denskattefinansierade gemensamma sektornskulle därför innebära en försämringför många grupper, och utskottet ärinte övertygat om att de alternativsom skall träda i stället verkligenskulle vara tillgängliga för alla.Utskottet är inte berett atttillstyrka förslagen om kraftigasänkningar av inkomstskatten.De förslag om skattesänkningar somläggs fram i motionerna motiverasbl.a. med behovet av att minskamarginaleffekterna. Enligt utskottetsmening är det viktigt att varauppmärksam på att kombinationen avskatte- och bidragsregler inte gerupphov till höga marginaleffekter försärskilt låg- och medelinkomsttagarna.Höga marginaleffekter leder tillinlåsningseffekter, och drivkrafternaatt arbeta mer, studera, byta arbeteeller att gå från bidrag till arbeteförsvagas. Regeringen har också aktivtarbetat för att minska marginaleffekterna som ett led i politiken fören full sysselsättning. Den påbörjadeinkomstskattereformen har tillsammansmed andra reformer, som t.ex. maxtaxan, bidragit till attmarginaleffekterna kunnat minskas. Avden redovisning som regeringen lämnari vårpropositionen framgår attsamtliga grupper har fått minskademarginaleffekter under mandatperiodenoch att minskningen har varit mestpåtaglig bland ensamhushåll med barn.För dessa har marginaleffekternaminskat . Enfortsatt minskning av marginaleffekterna behövs för att minskaklyftorna och ytterligare förbättraförutsättningarna för en ökadsysselsättning, och utskottet anser ilikhet med regeringen att politikenäven fortsättningsvis bör ha dennainriktning.Förslag om barnavdrag ochbarnreduktioner läggs också fram imotionerna. Enligt utskottets meningfinns det varken ur barnfamiljernassynpunkt eller av administrativa skälnågon anledning att söka infoga defamiljepolitiska stöden iskattesystemet. Ett avdrag eller enskattereduktion kräver särskildaanpassningar av skattereglerna omsyftet är att skattelättnaden skallmotsvara dagens kontanta bidrag ochutgå från principen om ett stöd som ärlika för alla barn.