bet · GQ01AU1 · 2002-11-28 00:00:00 — I sådana fall bör detvara möjligt förarbetsmarknadsnämnden att införaåtgärder liknande OSA och OTA,offentligatillfälliga anställningar.Arbetslivet måste bli mertillgängligt för personer medfunktionshinder. Regeringen börenligt återkomma medförslag till metoder för att minskaarbetslösheten blandpersoner med funktionshinder.Regeringen bör också utredaSamhalls verksamhetsmål ochtillse att lönsamhetsmålinte går före ansvaret förde funktionshindrade.Lönebidragssystemet måste utökasoch utformas mer flexibelt. Föranställda med lönebidragbör den bidragsgrundandelönekostnaden, det s.k.bidragstaket, höjas från 13 700 krtill15 per månad.I fråga omarbetslöshetsförsäkringenförespråkar Centerpartietattsjälvfinansieringsgraden höjstill en tredjedel avkostnaden som enskattereduktion på avavgiften införs.Arbetslöshetsförsäkringen börförändras och blimer av en omställningsförsäkringsamtidigt som ersättningen stegvistrappas ned till enlägsta nivå, ett garantibelopp.Övriga motioner om inriktningen påarbetsmarknadspolitikenVänsterpartiet tar i motionernaA258 (yrk. 1-4), A259, Sf336 (yrk.6), So513 (yrk. 1-4 och6) och Kr296 (yrk. 1-3) upp ettantal centralaarbetsmarknadspolitiska frågor. Imotionenkonstateras att målet är fullsysselsättning i hela landet och attdet satts upp delmål omatt halvera den öppnaarbetslösheten och om att avbefolkningen i åldern 20-64 årskall ha reguljär sysselsättning2004. Partiet anser att målen försysselsättningspolitikenbör vidareutvecklas till attinnefatta även en ambition omminskade regionala obalanser ochatt målen även bör väga inbefolkningsutvecklingen. Enhöjning av sysselsättningsgradenbland invandrade personer måstevara en grundläggande del avarbetsmarknadspolitiken.När det gällerarbetshandikappades möjligheteratt delta på arbetsmarknadenmenarVänsterpartiet att lönebidrag ärett bra instrument. Eftersomalternativen till anställningmed lönebidrag är förtidspensioneller försörjning via sjuk- ellerarbetslöshetsförsäkringvill partiet se ökade möjlighetertill lönebidragsanställning.Lönebidrag bör kunna prövaspå ett flexibelt sätt, ochdet bör inte göras någraautomatiska neddragningar avlönebidraget.För att lönebidragstaketskall kunna höjas börantalet beslut om nyalönebidragsanställningarbegränsas. UtredningenArbetsmarknadspolitiska programförpersoner med nedsatt arbetsförmåga(dir. 2002:22) bör fåtilläggsdirektiv om att utreda denbegränsningsregel i förordningen(2000:630) om särskilda insatserför personer medarbetshandikapp som avserkombination av arbetsbiträde medstödformerna lönebidrag, skyddatarbete eller utbildning i företag.Vänsterpartiet vill att det itilläggsuppdraget ocksåskall ingå att lämna förslag omhur lönebidragsanställda skall fåsamma möjlighet som andraatt stanna kvar på arbetsmarknadentill . Lönebidrag är avstor betydelse föratt få till stånd övergångarfrån skyddat arbete inom Samhalltill anställning på denreguljära arbetsmarknaden. Därförbör det sättas av en särskild kvotav lönebidragsmedlenför detta ändamål.I fråga om villkoren påkulturarbetarnas arbetsmarknadpoängterar partiet vikten av etttryggt och förutsägbart skydd vidarbetslöshet. Partiet begär attförslag läggs fram om hurett sådant skydd skall utformas.Därvid bör man utreda om ansvaretskall ligga på kultur-eller arbetsmarknadsområdet.Etablerade kulturarbetare som ärarbetssökande skall kunna fåsådan arbetsmarknadsutbildning somgör att de lättare kan ta ledigaarbeten. En utvärderingbör göras av hurkulturarbetare påverkats av desenaste årens förändringar avarbetsmarknadspolitiken.I en partimotion frånVänsterpartiet behandlas EMU ocharbetsmarknaden. Motionärernaanser att förutsättningarnaför hur arbetsrätten, och inteminst reglerna omanställningstrygghet, bör utformasblir olika beroende på om ärmedlem i ellerinte. Partiet hävdar att EMUstärker incitamenten förantifackliga lagar, uppluckradarbetsrätt, lägre lönenivåer,försämringar iarbetslöshetsersättningen ochökadeinkomstskillnader. Löntagarna ochderas fackliga organisationerriskerar att ställas införtvå alternativ, försämringar avexempelvis nyssnämnda slag ellerarbetslöshet. Därförbehövs en översyn av arbetsrättendär särskilt EMU:s inverkanredovisas. Likaså bör allakommande förslag och beslut inomarbetsmarknadsområdet ochtrygghetssystemen åtföljas av enkonsekvensbeskrivning där EMU:seventuella inverkan redovisas.Effekterna av ett svenskt EMU-medlemskap för ochnorrländskt näringsliv börockså analyseras. Det finnsenligt skäl attutreda hur och i vilkenomfattning dessa negativakonsekvenser kan motverkas. Deökade krav på flexibilitet påarbetsmarknaden, skattesänkningaroch minskade offentliga utgiftersom enligt partietföljer av EMU-medlemskap böranalyseras ur ettjämställdhetsperspektiv.I två motioner, A266 av HelenaZakariasén m.fl. (s) och A291 avAnn-Kristine m.fl. (s)förespråkas enkombination av friår och möjlighetatt starta eller utveckla egetföretagande.Cristina Husmark () förespråkar i motionA206 att konkurrerandearbetsförmedlingar i alternativadriftsformer skall tillåtas.Ana () påtalar imotion A244 (yrk. 1 och 2) behovetav en sanering avarbetsmarknadspolitiken ochmenar att det endast behövs trestödformer för arbetslösa:subventionerad provanställning,subventionerade yrkesstudiersamt en jobb- ochutvecklingsgaranti för grupperutan en någorlunda aktuellerfarenhet av svenskt arbetsliv.Annelie Enochson och StefanAttefall (båda kd) begär imotion A261 att rätten tillanställning med lönebidragförlängs till ålder.Birgitta och (båda c) föreslår i motionA205 att arbetslösa somdeltagit i aktivitetsgarantinutan att komma ut på den öppnaarbetsmarknaden skall kunnautföra naturvårdsarbete inomramen för en övergångsarbetsmarknad.Barbro Feltzing (mp)presenterar i motion A204 ettliknande förslag och menar att s.k.gröna jobb som innefattarexempelvis skötsel avnaturreservat bör kunna utföras somövergångsarbeten. Därmed förenasmiljö- och sysselsättningsmål.Sofia och (båda c) pläderar i motion A306(yrk. 1 och 2) för enöversyn av verksamhetsmålså att kravet på lönsamhet inte gårföre ansvaret för dearbetshandikappade. Motionärernaförespråkar också ett regelverkför decentraliseradeåtgärder riktade tillarbetshandikappade.Göran () anser i motionA335 (yrk. 1-5) att AMS bör läggasned och kommunernaåläggas att införa en jobbgarantiså att arbetslösa får arbete.Finansiering bör ske genomatt merparten av AMS anslagöverförs till kommunerna.Jobbgarantin skulle främst skötasavprivata entreprenörer. Genom enkompetensutvecklingspeng bör denenskilde arbetssökandensjälv kunna välja utbildning ellerpraktikplats.I ett antal enskildasocialdemokratiska motioner samt ien enskild motion från en moderatoch en folkpartist läggs förslagfram om att höja lönebidragsnivåneller att utreda dennaeller mer generella frågor omarbetshandikappades situation påarbetsmarknaden. Det gällermotionerna A220 av . (s), A222 av ochAnn-Marie (båda s), A282 av . (s), A284 av (),A285 av och ChristinaNenes (båda s), A302 av RezeneTesfazion m.fl. (s), A341 avAgneta och (båda s), A342 av och (båda s) samt A245 avUlla () och ().Siw och (båda s) vill i motion A367 (yrk.1, 2 och 4) utöver enöversyn av lönebidragen ocksåha en översyn av inriktningen påSamhalls verksamhetrespektive användningen avfrämjandelagen.I motionerna A277 av MargaretaSandgren m.fl. (s) och A257 avRaimo och Per-OlofSvensson (båda s) krävsklarläggande av avvägningen mellanSamhalls sociala och ekonomiskamål.I två motioner behandlas frågan omgränssamarbete mellan ochNorge. () begär i motion A228 konkretaförslag till åtgärder för attavskaffa gränshinder avolika slag och för att få tillstånd ett effektivt samarbete påarbetsmarknadsområdet. m.fl. (s)kräver i motion A292 förenklingar avde lagar och regelverksom hindrar arbetskraftensrörlighet mellan de båda ländernaoch pekar på betydelsen av enarbetsförmedling med både svenskoch norsk personal som går underbenämningen AF syn på denallmänna inriktningen av politikenm.m.ArbetsmarknadslägetArbetsmarknadsutskottet harnyligen i 2002/03:AU1y yttrat sigtill finansutskottet om ramarför utgiftsområdena 13 och 14.Utskottet har där översiktligtredovisat senast tillgängligamånadsstatistik från ochSCB, Konjunkturinstitutetsmånadsbarometer samt vissa andramätningar och prognoser.Generaldirektörerna för AMS,har lämnatinformation till utskottet ombl.a. konjunkturläget ianslutning till beredningen avbudgetpropositionen.Med utgångspunkt från den samladeinformation som utskottet tagitdel av konstateradeutskottet i ovannämnda yttrandeatt osäkerheten om utvecklingen påarbetsmarknaden ökatsedan budgetpropositionen ladesfram. ansågemellertid att det intefanns underlag för att frångå debedömningar som regeringens förslaggrundats på. Utskottetframhöll dock att det är avstörsta vikt att det finns enberedskap för att på olika sättmöta en ökande arbetslöshet.Stora ansträngningar måste ocksågöras för att nåsysselsättningsmålet.Vissa uppgifter ur den senasttillgängliga statistiken från AMSoch SCB redovisas här ikoncentrat.AMS-statistiken härrör sig från den7 november och avser oktober månad.AMS konstateraratt konjunkturuppgången dröjermen att arbetsmarknaden trots det ärfortsatt stabil. Denöppna arbetslösheten fortsätteratt gå ned trots den svagakonjunkturen. Arbetslösheten harminskat främst bland kvinnor menhar även sjunkit för äldre ochlångtidsinskrivna. Det s.k.obalanstalet, dvs. öppetarbetslösa och deltagare iarbetsmarknadspolitiska program,uppgick till avarbetskraften.Enligt SCB:sarbetskraftsundersökningar () lågbåde antalet arbetslösa ochantaletsysselsatta på en oförändradnivå jämfört medseptember. Andelen arbetslösauppgick till avarbetskraften jämfört med 4,0 %i oktober 2001. Andelensysselsatta i åldersgruppen 20-64år på den reguljära arbetsmarknadenlåg på 77,, vilket kan jämföras med 78,4 %i september.Den bedömning avarbetsmarknadsläget som utskottetnyligen gjorde i sitt yttrandetillfinansutskottet framgår ovan.Den information om utvecklingenpå arbetsmarknaden somutskottet tagit del av efter detatt yttrandet tillkom föranlederingen ändring av denbedömning som då gjordes.Mål för politiken på utgiftsområde13 m.m.Som framgått av betänkandetsinledande del redovisas ibudgetpropositionen målen för denekonomiska politiken ocharbetsmarknadspolitiken. Där finnsockså information om bl.a.sysselsättningsmålet om att av befolkningen i åldern 20-64år skall ha reguljärsysselsättning 2004. Utskottetställer sig bakom regeringensdeklaration att den samladepolitiken skall inriktas på attuppnå detta mål. En god uthålligekonomisk tillväxt, dets.k. högtillväxtalternativetenligt regeringens finansplan, ikombination med en radpolitiska åtgärder erfordras föratt målet skall kunna uppnås.Utskottet ser positivt påatt regeringen i bilaga 2 tillfinansplanen redovisatutvecklingen liksom enprognos när det gäller målet omreguljär sysselsättning.Regeringens mål att halverasocialbidragsberoendet mellan 1999och 2004 liksomohälsomålet är enligt utskottetuttryck för höga och lovvärdapolitiska ambitioner som harstor betydelse också förarbetsmarknaden.I årets regeringsförklaring pekadestatsministern ut tvåsamhällsproblem - de högasjuktalen och mångainvandrares utanförskap - somdenna mandatperiods allt annatöverskuggande arbetsuppgifter. Hanbetonade att ansvaret är gemensamt.Medverkan kommer attbehövas från alla aktörer.Att öka de invandrade svenskarnastillträde till arbetsmarknaden är encentral uppgiftför arbetsmarknadspolitiken.Viljan att arbeta måste tas tillvara och en arbetsmarknad föralla skapas. Om detta råder det enbred politisk enighet.Utskottet instämmer i såvälModeraternas uppfattning attutanförskap ochlångtidsarbetslöshet måstemotverkas som i vad Folkpartietanför om arbetets betydelse förindividen liksom om attindividen skall stå i centrum förde arbetsmarknadspolitiskainsatserna.Utskottet delar vidareVänsterpartiets åsikt att en viktigdel av arbetsmarknadspolitikenär att höjasysselsättningsgraden blandinvandrade personer.Arbetsförmedling ocharbetsvägledning måste i högregrad anpassas efter individensförutsättningar. Regeringenhar aviserat ett förslag om ettnytt stöd för dem som trots lång tidi aktivitetsgarantininte fått fotfäste påarbetsmarknaden. Därtill skallundervisningen i svenska förbättrasoch former och metoder förvärdering av utländskyrkeskompetens utvecklas. Iregeringsförklaringen aviseradesett utökat skydd mot diskriminering.Av regeringsförklaringen framgåratt samtliga myndigheter liksomkommuner och landstingskall sätta upp mål och utarbetahandlingsplaner för att ökamångfalden och motverkadiskriminering vid anställning.En motsvarande utveckling i denprivata sektorn ärönskvärd. Det är utskottetsövertygelse att ökad mångfald iarbetslivet främjar tillväxteni ekonomin.Det är enligt utskottetsuppfattning viktigt att en grundför tillträdet tillarbetsmarknaden läggs redan underflyktingars och invandrares förstatid i . Det ärdärför positivt att AMS iregleringsbrevet för innevarande årfått i uppgift att utarbetaen strategi för hur man iverksamheten skall säkerställa attarbetsförmedlingarnas insatserför de nämnda grupperna underintroduktionsperioden prioriterasoavsett konjunkturläge ochgenerell medelstilldelning.Strategin skall redovisastill ().Arbetsförmedlingen måste motverkadiskriminering. När det gälleretnisk diskriminering isamband med arbetsförmedlingfinns det anledning att påpeka atten arbetsgivare inte fårställa krav som framstår somneutrala men i praktiken ställer enarbetstagare med en vissetnisk tillhörighet i ett sämreläge. Ett exempel på det är att maninte får kräva bättresvenskkunskaper av den som sökerarbete än vad som är nödvändigt förarbetet.Utskottet delar regeringensuppfattning ibudgetpropositionen att måletförarbetsmarknadspolitiken börligga fast: En väl fungerandearbetsmarknad med fullsysselsättning och god uthålligekonomisk tillväxt.Ur detta mål kan huvuduppgifternaför den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten härledas.Dessa är formulerade påföljande sätt i förordningen(2000:628) om denarbetsmarknadspolitiskaverksamheten:· Att effektivt sammanföra densom söker arbete med den som sökerarbetskraft.·· Att främja sysselsättning ochkompetensutveckling för arbetslösapersoner på en effektivoch flexibel arbetsmarknad.·· Att underlätta för personermed svag ställning påarbetsmarknaden att få arbeteochförhindra utslagning frånarbetsmarknaden.·· Att motverka långa tider utanreguljärt arbete.·· Att motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad och påandra sätt bidra till ökadjämställdhet mellan kvinnor och mänsamt till ökad mångfald iarbetslivet.·Moderaterna respektiveKristdemokraterna anser, somframgått ovan, att ett nyttsysselsättningsmål bör formuleras,och föreslår i enmotion att målen försysselsättningspolitiken börvidareutvecklas till att avseäven minskade regionalaobalanser inklusivebefolkningsutveckling.Utskottet kan konstatera attregionala obalanser, exempelvisi fråga ombefolkningsutveckling ochsysselsättningsgrad, påverkas av enlång rad faktorer. Att så ärfallet framgår också av vadregeringen anför ibudgetpropositionen rörandeutgiftsområde 19Regionalpolitik. Där konstaterasatt målen för regionalpolitikeninnebär att den skallskapa förutsättningar förhållbar ekonomisk tillväxt,rättvisa och valfrihet så attlikvärdiga levnadsvillkor skapasför medborgarna i hela riket.Regeringen har i regleringsbrevtill myndigheter inom depolitikområden som är av störstbetydelse för den regionalautvecklingen ställt krav på att deskall bidra till att uppnåmålet för den regionalautvecklingspolitiken. Så angesexempelvis följande iArbetsmarknadsverketsregleringsbrev för 2002:Målet för den regionalautvecklingspolitiken är välfungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner med engod servicenivå i alla delar avlandet. AMV skall bidratill att målet uppnås genom attvara samverkanspart och kan varamedfinansiär i deregionala tillväxtavtalen. Deinsatser som görs inom de regionalatillväxtavtalen skallrymmas inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska reglerna.De skall också göras medutgångspunkt i de mål ochprioriteringar som finns uppsattaför arbetsmarknadspolitiken.AMV skall återrapportera på vilketsätt verksamheten bidragit tillatt nå ovan nämndamål inom regionalutvecklingspolitik. AMV skall isärskild redovisning, senast den22februari 2003, redovisa beslutom finansiella åtaganden inomramen för regionalatillväxtavtal. Av redovisningenskall det per åtagande framgå vilkasamverkande parterär, vilket eller vilka avmyndighetens anslag som använtssamt belopp. Den närmareutformningen av redovisningenskall ske i samråd medRegeringskansliet().SCB publicerar varje månadstatistik om arbetsmarknadsläget.Myndigheten har också iuppdrag att månatligen redovisastatistik om det s.k.sysselsättningsmålet som innebär att80 % av befolkningen iåldern skall varasysselsatt på den reguljäraarbetsmarknaden . Dessauppgifter redovisas för riket ianslutning till att gängseAKU-statistik publiceras men kanockså tas fram fördelade på län.Vid en nedbrytning på länsnivåav den reguljära sysselsättningenframkommer att deregionala skillnaderna ärbetydande. Medan riksgenomsnittetunder tredje kvartalet 2002 var78,låg på82,medan länendast nådde reguljärsysselsättningsgrad. De lokalavariationerna är sannolikt ännustörre.---------------------------------------------------Sysselsatta påden reguljäraarbetsmarknadenPer län tredje kvartalet 2002----------------------------------------------------|Län |Antal |Andelsysselsatta|| |sysselsatta |i % av|| |, |befolkningen20-64|| |1 000-tal |år |----------------------------------------------------|| 0928 |82,5 |----------------------------------------------------|| 0147 |79,6 |----------------------------------------------------|| 0118 |79,1 |----------------------------------------------------|| 0186 |78,0 |----------------------------------------------------|| 0156 |83,8 |----------------------------------------------------|| 0083 |80,3 |----------------------------------------------------|| 0102 |76,9 |----------------------------------------------------|| 0027 |77,8 |----------------------------------------------------|| 0066 |73,9 |----------------------------------------------------|| 0508 | 76,1|----------------------------------------------------|| 0131 |81,6 |----------------------------------------------------|| 0699 |80,6 |----------------------------------------------------|| 0117 |72,6 |----------------------------------------------------|| 0122 |76,5 |----------------------------------------------------|| 0114 |74,9 |----------------------------------------------------|| 0123 |77,4 |----------------------------------------------------|| 0120 |74,6 |----------------------------------------------------|| 0108 |76,4 |----------------------------------------------------|| 0055 |70,5 |----------------------------------------------------|| 0117 |78,0 |----------------------------------------------------|| 0107 |71,0 |----------------------------------------------------|Hela riket | 4 135 |78,7 |----------------------------------------------------Anm. Som sysselsatta på denreguljära arbetsmarknaden räknassysselsatta enl. exkl.sysselsatta i dekonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmenallmäntanställningsstöd, förstärktanställningsstöd, särskiltanställningsstöd till personer över57 år och start avnäringsverksamhet. Ovanstående ärskattningar med en viss osäkerhet.Källa: SCB,Arbetskraftsundersökningarna ()När det gäller denarbetsmarknadspolitiska verksamhetsom bedrivs av AMVfördelas resurserna till länen vialänsarbetsnämnderna enligt ensärskildresursfördelningsmodell. Utskottetkan konstatera att den modell somanvändsav AMS vid fördelning tilllänsarbetsnämnderna av medelförarbetsmarknadspolitiska insatsertar hänsyn till kvarstående sökandeutanarbete och i program , alltsådet s.k.sökandetrycket. Utöver detta tarman hänsyn till enfördelningspolitiskfaktor som skall mäta svårighetenpå arbetsmarknaden.Utskottet har i tidigaresammanhang tagit upp frågan omresursfördelninginom AMV. Senast i betänkande2001/02:AU1 uttalade utskottetatt det ärangeläget att AMV ävenfortsättningsvis utformar ochomprövar deresursfördelningsmodeller somanvänds inom verket. Utifrån devvergripanderiktlinjer som riksdag ochregering ger i mål- ochresultatstyrningenåligger det verket att fördelaanslagna medel på meständamålsenliga sätt.Utskottet vidhåller dennauppfattning. Nedan återkommerutskottet tillfrågan om ochstyrning.De regionala skillnaderna ärstora inte bara i fråga omreguljärsysselsättning och arbetslöshetutan också i fråga om ohälsa. Ibetänkande2002/03:AU2 behandlar utskottetnärmare frågan om åtgärder ochförslag föratt minska ohälsan.Utskottet ställer sig bakomregeringens uppfattning ibudgetpropositionenatt det är en stor utmaning attskapa förutsättningar för att alladelar avlandet och hela den potentiellaarbetskraften skall få del av denpositivautvecklingen framöver. Det ärockså viktigt att uppmärksammadeinomregionala skillnader som ärmycket stora, bl.a. istorstadsregionerna.Den yrkesmässiga och geografiskarörligheten måste öka för attmotverkaflaskhalsar och utjämnaskillnader i arbetslöshet ochsysselsätt-ning mellan olika regioner ocholika grupper av människor. Riskenär annarsstor att klyftorna ökar.I detta sammanhang villutskottet också peka på att deregionalaaspekterna även framhålls iEU:s sysselsättningsriktlinjer.Enligtriktlinjerna skallmedlemsstaterna, när deomsättersysselsättningsriktlinjerna inationell politik, ta hänsyntill denregionala dimensionen ochregionala skillnader genom attutformadifferentierade åtgärder ellermål. Utskottet återkommer nedannärmare tillfrågan om EU:ssysselsättningssamarbete.Av det anförda framgår attutskottet delar Vänsterpartietsoro över deregionala och inomregionalaklyftor som finns i landet.Samtidigt kanutskottet konstatera att vad somsägs i sysselsättningsriktlinjernaom denregionala dimensionen ligger ilinje med vad som anförs iVänsterpartietsmotion.Arbetsmarknadspolitikenstillväxtfrämjande ochfördelningspolitiskarollMålet för arbetsmarknadspolitikenär, som framgått ovan, en välfungerandearbetsmarknad med fullsysselsättning och godekonomisk tillväxt.Arbetsmarknadspolitiken skallbidra till att målet för denekonomiskapolitiken uppnås och har därmed enviktig tillväxtfrämjande roll.Men arbetsmarknadspolitiken kansjälvfallet inte på egen hand klaraav attuppnå målen för den ekonomiskapolitiken - full sysselsättning ochökatvälstånd genom en god och uthålligekonomisk tillväxt. För detta krävs,sompåtalas också i motioner, ettgynnsamt företagsklimat och ettskattesystemsom främjar företagande och arbete.Utskottet avstår här från attnärmare gåin på de reformer som genomförtsmed bl.a. denna inriktning menkankonstatera att detta redovisassåväl i budgetpropositionen som iskrivelse2001/02:187 om Sverigesgenomförande av EU:ssysselsättningssamarbete som -utöver budgetpropositionen -behandlas i dettautskottsbetänkande. Utskottetåterkommer nedan till fråganom lönebildningens,arbetsrättens ocharbetslöshetsförsäkringensbetydelse för tillväxten ocharbetsmarknadensfunktionssätt.Att arbetsmarknadspolitiken harsåväl en tillväxtfrämjande somenfördelningspolitisk rollframgår av uppgifternaför denarbetsmarknadspolitiskaverksamheten, vilka redovisats ovan.Flera motioner tar upprörligheten på arbetsmarknaden ochman menar attdenna är otillräcklig. Dengeografiska och yrkesmässigarörligheten ärav central betydelse förmatchningen på arbetsmarknaden.Rörligheten är, sompåpekas i motioner bl.a. frånModeraterna och ,otillräcklig ochmåste öka för att flaskhalsarskall kunna motverkas. En ökadrörlighetmedverkar också till att utjämnaskillnader i arbetslöshet ochsysselsätt-ning mellan olika regioner ocholika grupper av människor.Också deninomregionala obalansen i bl.a.storstadsregionerna måsteuppmärksammas.