bet · GP01SKU19 · 2002-03-19 00:00:00 — F-skatt och särskild A-skatt skallbetalas senast den 12 i (i januarioch augusti den 17).MotionenI motion Sk452 av och () yrkas att förfallodagenför betalning av preliminärskatt ocharbetsgivar-avgifter skall ändras från den 12 imånaden efter lönemånaden till den 5 i andramånaden efter lönemånaden. Motionärenframhåller att den nuvarande ordningen innebäratt många företagare med personalintensivverksamhet måste betala in källskatt ocharbetsgivaravgifter innan betalning förmånadens fakturering för levererade tjänstererhållits.Utskottets ställningstagandeDe aktuella inbetalningsdagarna beslutades i samband medskattekonto-reformen (prop. 1996/97:100 del1 s. 288-290, bet. 1996/97:SkU23). De nya dagarnainnebar en liten men dock lättnad i förhållande tillvad som gällde tidigare, då inbetalningsdagen varden 10 i uppbördsmånaden. Ännu tidigare varinbetalningsdagen den 18 i uppbördsmånaden. Beslutetatt flytta dagen från den 18 till den 10 iuppbördsmånaden fattades av samordningsskäl ochstatsfinansiella skäl (prop. 1994/95:92, bet.1994/95:SkU12). I det nya skattekontosystemet ägerdessa skäl enligt utskottets mening alltjämtgiltighet och utskottet avstyrker därför motionSk452.Inbetalning av kvarskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om en utvärderingav reglerna om inbetalning av kvarskatt.Jfr reservation 4 (v).Gällande bestämmelserEnligt 16 kap. 6 § första stycketskattebetalningslagen (1997:483) skall obetaldslutlig skatt betalas senast den förfallodagsom infaller närmast efter det att hargått från den dag då ett grundläggande beslutom slutlig skatt fattades. Enligt andra stycketsamma paragraf är motsvarande frist beträffandeskatt som har bestämts genom omprövningsbeslut30 dagar. Det ankommer på den skattskyldigesjälv att betala in obetald slutlig skatt.Arbetsgivarens tidigare medverkan i betalningenslopades i samband med införandet av den nyaskattebetalningslagen (prop. 1996/97:100 s.358-362, bet. 1996/97:SkU23 s. 234).MotionenI motion Sk464 återkommer ochPer () med krav på en utvärdering avreglerna om inbetalning av kvarskatt.Motionärerna är kritiska både till attarbetsgivaren numera inte behöver medverka tillatt den kvarstående skatten betalas in och attbetalningsfristen innebär attbetalningen i många fall måste ske strax förejul, när ekonomin är ansträngd för mångahushåll. De anser sig dessutom ha noterat attandelen som restförts i kronofogdemyndighetensregister på grund av obetald skatt har ökatjämfört med tidigare. Motionärerna påpekar attutskottet tidigare av regeringen har efterlysten utvärdering av det nya systemet förinbetalning av kvarskatt för att utröna vilkakonsekvenser detta fått för såväl myndighetersom skattskyldiga.Utskottets ställningstagandeMotionsyrkanden liknande det nu aktuella hartidigare avstyrkts av bl.a. det skälet att deskattskyldiga med förenklad deklaration redan på denförtryckta deklarationsblanketten får tydliga beskedom sina skatteförhållanden. Av Riksskatteverketsnyligen genomförda utvärdering avskattekontoreformen från ett medborgarperspektiv(RSV Rapport 2001:5 s. 56) framgår att de som haratt betala kvarskatt i allmänhet förstår avkontoutdraget både hur mycket skatt och ränta somskall betalas och när betalningen senast skall ske.Enligt vad utskottet inhämtat frånFinansdepartementet synes kvarskattereglerna iskattebetalningslagen fungera bra, och någonutvärdering av det slag som motionärerna begär ärinte aktuell. Utskottet avstyrker därför med detanförda motion Sk464.AnståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om liberalareanståndsregler.Jfr reservation 5 (m).Gällande bestämmelserEtt taxeringsbeslut är verkställbart även om detinte har vunnit laga kraft. Den skattskyldige kanalltså inte genom att överklaga beslutet påverkaskyldigheten att i föreskriven tid och ordningbetala den skatt som debiterats på grund avtaxeringen. Under vissa förutsättningar kanemellertid den skattskyldige enligt regler iskattebetalningslagen få anstånd med att betala inskatten. Enligt 17 kap. 2 § SBL fårskattemyndigheten i samband med omprövning elleröverklagande bevilja anstånd med inbetalning avskatt1. om det kan antas att den skattskyldige kommer attfå befrielse helt eller delvis från skatten,2. om den skattskyldige begärt omprövning av elleröverklagat ett beskatt-ningsbeslut och det ärtveksamt om den skattskyldige kommer att bli skyldigatt betala skatten, eller3. om den skattskyldige begärt omprövning avett beskattningsbeslut eller ett sådant beslutöverklagats och det skulle medföra betydandeskadeverkningar för den skattskyldige ellerannars framstå som oskäligt att betala skatten.MotionernaI en kommittémotion av Moderata samlingspartietom rättssäkerhet i beskattningen, nämligenmotion Sk260 av m.fl., begärsi denna del (yrkande 7) ett tillkännagivande avriksdagen om en ändring av anståndsreglerna såatt generellt anstånd med betalning av skattmedges om den skattskyldige begär omprövningrespektive överklagar sin taxering eller annatskattebeslut, om inte begäran om omprövningeller överklagandet är uppenbart ogrundat. Imotion Sk453 av och () inriktar sig motionärernapå de fallen att skatten uppdebiterats.Motionärerna anser principiellt att ingenuppdebiterad skatt baserad på beslut i förstainstans skall kunna drivas in förrän beslutetprövats i länsrätten. I bägge motionernakritiseras anståndsreglerna för att varaalltför hårda och restriktiva.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att det skulleföra för långt att införa regler som automatiskt geren skattskyldig extra kredittid om det begärsomprövning av ett skattebeslut eller om beslutetöverklagas eller gäller en uppdebiterad skatt. Attinföra en sådan generell rätt till anstånd medbetalning av skatten skulle, enligt utskottetsuppfattning, riskera att urholka betalningsmoralenoch öka belastningen på myndigheter och domstolar.Samtidigt vill utskottet erinra om attutredningsbetänkandet SOU 2001:25 Skattetillägg m.m.innehåller bl.a. ett förslag om anstånd vidomprövning, dock endast anstånd med skattetillägg.Utredningens förslag bereds inom Finansdepartementetoch en lagrådsremiss är planerad till hösten 2002.Enligt vad utskottet erfarit kan det inte uteslutasatt lagrådsremissen även tar upp frågor om anståndmed skatten. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sk260 yrkande 7 och Sk453.RevisionUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att införarestriktivare regler för närskattemyndigheterna får företa revision.Jfr reservation 6 (m).BakgrundDen (prop. 1996/97:100, bet.1996/97:SkU23) ändrades revisionsreglerna föratt effektivisera skattekontrollen. Ändringen,som grundade sig på Skatteflyktskommitténsbetänkande (SOU 1996:79) Översyn avrevisionsreglerna, innebar att revision kan skeför löpande period och hos tredje man. Vidarefår kassakontroll, lagerinventering ochliknande fysisk kontroll företas i form av s.k.överraskningsrevisioner. Reglerna förtullrevision ändrades på motsvarande sätt.MotionenI den tidigare nämnda kommittémotionen avModerata samlingspartiet om rättssäkerhet ibeskattningen, nämligen motion Sk260 (yrkande1) av m.fl., återkommermotionärerna till frågan om att återställatidigare regler om revision m.m. Motionärernavill att reglerna skall utformas så atttredjemanskontroll skall begäras viaföreläggande och att det annars skall betraktassom en tvångsåtgärd för vilken särskildarättssäkerhets-garantier bör gälla. Vidare villde att det skall finnas en rätt för denenskilde att ställa handlingarna tillskattemyndighetens förfogande i stället för attsjälv samla in uppgifterna. De menar dessutomatt reglerna om revision under löpande periodskall upphävas samt att tullagen skall utformaspå motsvarande sätt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeatt skattemyndigheterna behöver förfoga överresurser, befogenheter och rimligakontrollinstrument för att se till attskattereglerna efterlevs. Ytterst gäller det attsäkra tilltron till skattesystemet, upprätthållamarknadens spelregler och se till att skattebördanfördelas i enlighet med lagstiftarens intentioner.Mot denna bakgrund anser utskottet att möjlighetenatt företa revision för att kontrollera attskattskyldighet och kontrolluppgiftsskyldighetfullgjorts riktigt och fullständigt inte kanundvaras. Utskottet anser vidare att möjlighetentill tredjemansrevisionerna måste bibehållas, attuppgifter ur räkenskaperna måste kunna säkras innanett bolag töms eller säljs till en s.k. målvakt, attsvårkontrollerad verksamhet som riktar sig direkttill konsumenter och där kvitto inte erfordras måstekunna bevakas särskilt samt att myndigheterna måstekunna företa revision av löpande period och - ivissa särskilda fall - s.k. överraskningsrevisioner.Lojala företag med ordning och reda på sinaräkenskaper torde inte ha någon anledning att fruktaen revision. Tvärtom vet dessa företagare att välinsatta revisioner hjälper till att upprätthållasunda konkurrensförhållanden på marknaden. Vadsärskilt gäller de s.k. tredjemans-revisionerna ärdessa enligt utskottets mening nödvändiga med hänsyntill angelägenheten för skatterevisorerna attomedelbart ta del av det begärda materialet. Den avmotionärerna förordade föreläggandemetoden skulleenligt utskottets uppfattning i många fall kunnaleda till irreparabla dröjsmål innanskatterevisorerna får del av den begärdainformationen.Samtidigt är utskottet medvetet om - och hartidigare betonat - att revisionsverksamheten måsteläggas upp så att rimliga krav på rättssäkerhet ochintegritet iakttas. Det är därför enligt utskottetsmening riktigt och viktigt att skattemyndighetensrätt att företa revision hos ett företag är omgärdadmed restriktioner som bl.a. går ut på att enrevision i första hand skall ske i samverkan med densom skall revideras och på ett sådant sätt attverksamheten inte onödigt hindras. En revision fårinte heller pågå längre än nödvändigt. Ibestämmelserna står det också att räkenskapsmaterialoch andra handlingar som överlämnats till revisornskall återlämnas till den reviderade senast närrevisionen avslutats.Mot bakgrund av det anförda finner utskottet atträttssäkerhetsaspekterna är rimligen tillgodoseddadå det gäller reglerna för revision. Någon ändringav reglerna i den riktning motionärerna förespråkarfinner utskottet inte motiverad och utskottetavstyrker därför motion Sk260 yrkande 1.Skatte- och tulltilläggUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om lindringar ireglerna om skattetillägg.Jfr reservation 7 (m).MotionenI kommittémotionen av Moderata samlingspartiet -motion Sk260 (yrkandena 2-4 och 8) - påkallar CarlFredrik m.fl. ett genomförande av vissa avförslagen i utredningsbetänkandet SOU 2001:25Skattetillägg m.m. Det skulle innebära attskattetillägg skall påföras bara om den oriktigauppgiften lämnats med uppsåt eller av oaktsamhet sominte kan anses ursäktlig. Beträffande tulltilläggbör enligt motionärerna motsvarande regler gälla,dock att tulltilläggen bör avskaffas helt när det ärfråga om periodiseringsfel avseende såväl direkt somindirekt skatt. Motionärerna avvisar dock tanken påen höjning av procentsatsen från förmervärdesskatte-, punktskatte- ochsocialförsäkringsområdet, vilket utredningen ocksåföreslagit. Motionärerna understryker slutligen attingen skall behöva medverka i en fällande dom motsig själv genom att tvingas medverka i enskatteutredning som övergår i en brottsutredning.Utskottets ställningstagandeSom motionärerna själva nämner har de aktuellafrågorna tagits upp i utredningsbetänkandet SOU2001:25 Skattetillägg m.m., som utskottet berört idet föregående. Beredning av de förslag som lagtsfram i detta betänkande - och som i inte oväsentligadelar ligger i linje med vad motionärerna föreslår -pågår inom medsikte på en proposition senare, och enligt vadutskottet erfarit planeras en lagrådsremiss tillhösten. Utskottet anser att regeringensställningstagande bör avvaktas innan utskottet tarställning i sak till de väckta frågorna, ochutskottet avstyrker därför motion Sk260 yrkandena2-4 och 8.FörseningsavgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om avskaffadförseningsavgift samt en översyn avförfallodagsbestämmelsen och föreningarsbehov av att registrera sig som arbetsgivarevid tillfälliga utbetalningar.Jfr reservation 8 (kd).Lagstiftning under hösten 2001Förseningsavgiften enligt SBL sänktes genom beslut iriksdagen och är fr.o.m. år 2003på två nivåer. Om förseningen är av engångskaraktärär förseningsavgiften , och om denskattskyldige inte följt ett föreläggande om attdeklarera eller tidigare låtit bli att lämnadeklaration är den (prop. 2001/02:29, bet.2001/02:SkU9).Skattekontoreformen 1997 innebar bl.a. attbetalning av de belopp som redovisas iskattedeklarationerna skall ske tillskattemyndighetens konto senast vid dentidpunkt då deklarationen skall vara inlämnad.Skatter och avgifter skall ha bokförts påskattemyndighetens konto senast denna dag, sombenämns förfallodagen. Före skattekontoreformengällde att skatten ansågs betald då inbetalningskett till post eller bank.MotionenI motion Fi297 (yrkande 44) av . (kd) yrkas att försenings-avgifternaslopas och att reglerna om vilken dag som skallräknas som betalningsdag ses över. Vidare ansermotionärerna att företag som i förväg skallberäkna sin inkomst för att betala inpreliminär F-skatt i stället bör få göra det iden takt som faktiskt intjänad inkomst uppstår.Motionärerna för även fram ett önskemål om ettenklare system för föreningar som tillfälligtbetalar ut skattepliktiga arvoden ellerliknande, så att de slipper att förstregistrera sig som arbetsgivare och sedanavregistrera sig.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner ingen anledning att nu ompröva sittställningstagande omförseningsavgiftsreglernas utformning. Ändringen sombeslutades innebär en betydande lättnad fördem vars försening kan bedömas vara avengångskaraktär. Det bör även i detta sammanhangnämnas att inom bereds förnärvarande förslaget i Ds 2000:70 om en ändring avreglerna om förseningsavgift i 5 kap. 5 §taxeringslagen (1990:324), som går ut på att skapaen förseningsavgift i tre nivåer om ensjälvdeklaration inte avlämnas . Arbetet ärinriktat på att avlämna en lagrådsremiss underhösten 2002. Utskottet anser att resultatet av dettaarbete bör avvaktas innan ställning tas till sådanaändringar i reglernas utformning som motionärernaförespråkar.Utskottet vidhåller också sitt ställningstagandeatt det inte behövs någon översyn av reglerna förnär en skatteinbetalning skall anses ha skett. Dessaregler ligger enligt utskottets mening i linje medvad som gäller i andra sammanhang då pengar skallbetalas. Med nuvarande IT-teknik och andrabetalningsmöjligheter bör de inte beredaskattebetalarna några speciella problem, och avRSV:s tidigare omnämnda utvärdering av skattekonto-reformen från ett medborgarperspektiv (RSV Rapport2001:5) framgår också att företag av olika storlekanser att både inbetalningar och utbetalningar istort sett fungerar bra.Problemet med ideella föreningars skyldighet attregistrera sig som arbetsgivare även vid tillfälligautbetalningar av skattepliktiga arvoden och liknandehar lösts av RSV praktiskt så att den som behöverredovisa utbetalda belopp en gång barabehöver lämna skattedeklarationer för den aktuellamånaden. Det har blivit möjligt genom att denaktuella verksamheten registreras som säsongmässig,och då skickas bara en skattedeklaration ut. Detsker vid årets ingång.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Fi297 yrkande 44.Avveckling av skattenämndernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att avvecklaskattenämnderna.Gällande ordningBeslut i ett taxeringsärende fattas enligttaxeringslagen (1990:324) av behörigskattemyndighet. Vissa ärenden avgörs iskattenämnd. är enligt 2 kap. 7 §taxeringslagen sedan den 1 januari 2000beslutsför när ord-förande eller viceordförande och tre ledamöter är närvarande.Nämnden är dock beslutsför med tre ledamöter,bland dem ordföranden eller vice ordföranden,om de är ense om utgången i ärendet. Fler änordföranden eller vice ordföranden och femövriga ledamöter får inte delta i behandlingenav ett ärende.MotionenI motion Sk451 av och () begärs en utredning omavveckling av skattenämnderna. Motionärerna anseratt handläggningen i skattenämnderna inte fyllerrimliga krav på en allsidig och rättssäkerbehandling av taxeringsärendena. I verkligheten,menar motionärerna, fungerar skattenämnderna som ensorts legitimering av de beslut somtaxeringstjänstemännen redan tagit.Utskottets ställningstagandeUtskottet har återkommandeprövat frågor om skattenämndernas beslutsformer ochsammansättning men någon anledning att överväga atthelt avskaffa skattenämnderna har inte förekommit.Utskottet anser nu liksom tidigare attskattenämnderna fyller en viktig funktion då detgäller att tillförsäkra medborgarna inflytande iskattebesluten och avstyrker motion Sk451.Generalklausuler, skatteflyktslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om etttillkännagivande om general-klausulersorimlighet och om att avskaffaskatteflyktslagen.Jfr reservation 9 (m, fp).BakgrundÅr infördes en lag mot skatteflykt. Lagen,som var av tillfällig karaktär, skärptes 1982och förlängdes i olika omgångar tills denupphävdes . Den 1 juli 1995återinfördes lagen (prop. 1994/95:209, bet.1994/95:SkU30). Reglerna har senast den 1januari 1998 givits en något ändrad utformning(prop. 1997/98:170, bet. 1997/98:SkU30).MotionernaI en kommittémotion av Moderata samlingspartiet,nämligen motion Sk260 (yrkandena 5 och 6) av CarlFredrik m.fl., hemställs om ett uttalande omatt det inte är rimligt med generalklausuler iskattelagstiftningen. Motionärerna yrkar dessutomatt skatteflyktslagen avskaffas. yrkar ipartimotionen Fi285 (yrkande 25) av . avskaffande av generalklausulen motskatteflykt.Utskottets ställningstagandeLiksom vid sin tidigare prövning avskatteflyktslagen och den s.k. generalklausulen idenna lag finner utskottet att det alltjämt finnsutrymme för sådana förfaranden som är att betraktasom skatteflykt genom att t.ex. skillnaderna ibeskattningen av arbetsinkomster ochkapitalinkomster och andra asymmetrier ibeskattningssystemet utnyttjas för att uppnåorättmätiga fördelar. De lagtolkningsmetoder somfinns har visat sig otillräckliga när det gäller attförhindra och motverka skatteflyktsförfaranden, ochdet finns därför enligt utskottets uppfattning ettbehov av en lagstadgad tolkningsanvisning som germöjlighet att under vissa förutsättningar angripaförfaranden som inte kan förhindras eller motverkasmed annan lagstiftning. Utskottet anser således attskatteflyktslagen och dess generalklausul fyller enviktig funktion och avstyrker motion Sk260 yrkandena5 och 6 och motion Fi285 yrkande 25.Ersättning för ombudskostnader iskattemålUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om utökademöjligheter till ersättning av det allmännaför ombudskostnader i ärenden och mål omskatt.Jfr reservation 10 (m, kd).Gällande bestämmelserMöjligheten att få ersättning för kostnader förbl.a. ombud regleras i lagen (1989:479) omersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt,m.m. Bestämmelsen innebär bl.a. att en skattskyldigsom i ett mål har haft kostnader hos domstol ellerandra myndigheter för ombud eller biträde, utredningeller annat som skäligen behövts för att ta tillvara hans rätt skall beviljas ersättning om1. han helt eller delvis vinner bifall till sinayrkanden i ärendet eller målet,2.3. målet avser en fråga som är av betydelse förrättstillämpningen, eller4.5. det finns synnerliga skäl för ersättning.6.Vissa kostnader får inte ersättas, t.ex. fördeklaration och för eget arbete.MotionenI motion Sk296 () begärs enutredning om ökade möjligheter att få ersättning förombudskostnader i skattemål. Det är enligtmotionären fortfarande alltför svårt att erhållaersättning för sina kostnader om man nödgasifrågasätta skattemyndighetens bedömning elleröverklaga taxeringsbeslut. Motionären framhållerockså att ombudskostnader i skattetvisterregelmässigt är uteslutna från rättsskyddet ihemförsäkringar.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill påpeka att när de nuvarandebestämmelserna om ersättning för kostnader i ärendenoch mål om skatt infördes innebar deför den enskilde en utvidgning aversättningsmöjligheterna. Utskottet har tidigarebetonat att principen också bör vara att ersättningskall beviljas en skattskyldig som verkligen harbehov av juridisk sakkunskap för att på etteffektivt sätt kunna föra sin talan. Det böremellertid också beaktas att förvaltningsmyndigheteroch förvaltningsdomstolar är skyldiga att självmantinförskaffa den utredning som krävs och att behovetav ombud i skattemål därför normalt sett ärbetydligt mindre än i t.ex. ett tvistemål vid allmändomstol. Att utforma ersättningsreglerna så att dekompenserar för eventuella brister i detta hänseendei hemförsäkringarna kan enligt utskottets meninginte komma på fråga. Utskottet avstyrker med detanförda motion Sk296.Åtgärder mot ekonomisk brottslighet,handel med skalbolag etc.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ytterligareåtgärder i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten på skatte- och tullområdet.Motionärerna tar upp handel med skalbolag,momsbedrägerier, cigarettsmuggling samtbrottsligheten inom restaurangbranschen.Utskottet betonar dock att frågan är viktig.MotionenI motion Sk414 av och (s) framhålls att den ekonomiskabrottsligheten är ett av de allvarligaste och mestsvårbemästrade slagen av kriminalitet som drabbarsåväl enskilda som näringsliv. Enligt motionärernahar den ekonomiska brottsligheten fått en sådanomfattning och karaktär att den utgör ett hot motsamhällssolidariteten. Motionärerna lyfter framnågra områden där åtgärder är särskilt angelägna ochdessutom möjliga att snabbt genomföra, nämligenhandel med skalbolag, momsbedrägerier,cigarettsmuggling samt brottsligheten inomrestaurang-branschen. Motionärerna påkallar ettuttalande från sida för att påskyndakonkreta åtgärder.Utskottets ställningstagandeUtskottet håller med motionärerna om attskattebrottsligheten - som är en del av en störreekonomisk brottslighet - är ett stort och kanskeväxande problem som undergräver solidariteten isamhället och som därför måste bekämpas på bredfront och med stor kraft. Bekämpningen av skattefuskhar ansetts som en prioriteraduppgift inom skatteförvaltningen och har ide senaste årens budgetbeslut tillfört dennaverksamhet ökade resurser. I anslutning tillbehandlingen av en motion liknande den nu aktuellasamt ytterligare några motioner om åtgärder motskattebrottslighet och annan ekonomisk brottslighetlämnade utskottet en översiktligredogörelse för de initiativ på området som tagits,och utskottet hänvisar till denna redogörelse (bet.2000/01:SkU16 s. 19-21). Regeringen, som varje årredovisar läget beträffande den ekonomiskabrottsligheten i en skrivelse till , harsenast gjort detta i skrivelse 2001/02:40som bereds i justitieutskottet.På just de områden där motionärerna efterlyseråtgärder pågår vissa projekt.Beträffande skalbolag förbereder regeringen enproposition, och en lagrådsremiss har nyligenavlämnats som går ut på att införa nya skattereglermot handel med skalbolag. Innebörden av de nyabestämmelserna är att den som säljerskalbolagsandelar skall ta upp kapitalvinsten sominkomst av passiv näringsverksamhet om intesärskilda skäl talar emot detta eller säkerhetställs för skatten. På punktskatteområdet förberedsockså en proposition - en lagrådsremiss är planeradatt lämnas senare i vår - om att skärpa denstraffrättsliga sanktioneringen av EG:sbeskattningsordning för punktskatter påalkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukteroch förbättra möjligheterna att kontrollerapunktskattepliktiga varor som förs in till Sverigefrån andra (se Ds 2001:58 Straffrättsligsanktionering av för alkohol,tobak och mineraloljor).