bet · GP01KU35 · 2002-05-28 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /02:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2001/02:75till handlingarna.Stockholm den 28 maj 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (),von der Esch (kd), (),Per (), (), HelenaBargholtz (fp), () och PeterPedersen (v).2001/02KU35Redogörelse 1961 lämnar regeringen en redogörelse tillriksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagitmed anledning av olika beslut.Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilkariksdagen meddelar regeringen sina beslut.Årets redogörelseInom har upprättats en nyredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen, regeringens skrivelse2001/02:75. Den nu aktuella redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits undertiden - . För attunderlätta riksdagsutskottens möjligheter att vidsitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en såaktuell bild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efterden egentliga redovisningsperiodens utgång. Dettaförfarande har använts om riksdagsskrivelsernadärigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade.Redovisningen omfattar 412 riksdagsskrivelserställda till regeringen, varav 123 avgetts underriksmötet /02, 166 under /01, 43under /2000 och 80 under tidigareriksmöten.KonstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskottatt yttra sig över regeringens skrivelse. Yttrandenhar inkommit från finansutskottet, skatteutskottet,socialförsäkringsutskottet, trafikutskottet,arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet, sebilagorna 1-6. Övriga utskott har inte haft någotatt erinra mot regeringens redogörelse.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egendel anföra följande. Redogörelsen omfattar 41riksdagsskrivelser om beslut på grundval avbetänkanden från samt 2riksdagsskrivelser på grundval av betänkanden fråndet sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet.Enligt regeringens redogörelse var 16 (14 KUrespektive 2 KUU) av dessa inte slutbehandlade närredogörelsen avlämnades, av dessa är fyra äldre och två härrör /2000.Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen,1994/95:243, handlar om åtgärder motvåldsskildringar m.m. gav,med anledning av ett tiotal motioner ombiografcensur m.m., regeringen till känna att deämnen som togs upp i motionerna borde kunna bliföremål för en samlad analys och bedömning iregeringens brett upplagda arbete mot våldet isamhället. utfärdade regeringenen lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844)som antagit. Lagändringen innebär bl.a.att TV-program med ingående våldsskildringar ellermed pornografiska bilder skall föregås av envarningssignal. beslutaderegeringen tilläggsdirektiv till Rådet mot skadligavåldsskildringar. Rådet har fått i uppdrag att bl.a.informera industrin för audiovisuella tjänster ochinformationstjänster om innehållet i EU-rekommendationen (98/560/EG) om skydd av minderårigaoch den mänskliga värdigheten. Rådet skall följabranschernas självreglerande arbete med dessa frågoroch fungera som stöd och samtalspartner ombranscherna så önskar. beslutaderegeringen direktiv till en utredare som bl.a.skulle överväga olika sätt att förbättra möjlighetenatt skydda barn mot olämpligt programinnehåll (dir.2000:43). färdigställde utredarenpromemorian Förråande pornografiska filmer - enöversyn av 4 § lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram (Ds 2001:5).Promemorian har remissbehandlats. Regeringenremitterade ett förslag med anledning av promemoriantill Lagrådet. Lagrådet lämnade sitt yttrande den 8februari 2002. Ärendet bereds vidare iRegeringskansliet.Riksdagsskrivelse 1997/98:214 gäller etttillkännagivande beträffande Statens biografbyrå.Framställningen i en film eller ett videogram skallvara granskad och godkänd av Statens biografbyråinnan den får visas vid allmän sammankomst elleroffentlig tillställning. Biografbyrån skall enligtlagen om granskning och kontroll av filmer ochvideogram endast bevara sådana delar av enframställning som inte godkänts.Konstitutionsutskottet ansåg i betänkande1997/98:KU19 att det borde införas en inskränkning irätten att få kopior av de delar av en film ellerett videogram som inte godkänts för visning.Regeringen borde enligt utskottet överväga dennafråga och återkomma med förslag. Frågan behandlas idepartementspromemorian Sekretessen för passfotonm.m. (Ds 2000:57). I promemorian läggs inte någotförslag till lagändring fram. Enligt vadkonstitutionsutskottet inhämtat frånJustitiedepartementet avser regeringen att behandlafrågan i en lagrådsremiss före sommaren 2002.Riksdagskrivelse 1998/99:147 gäller dels etttillkännagivande om revidering av EG-direktivet omskydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödetav sådana uppgifter (mom. 1), dels etttillkännagivande om lagstiftning mot missbruk avpersonuppgifter (mom. 2). Konstitutionsutskottetframhöll i betänkande 1998/99:KU15Personuppgiftslagen att EG-direktivet fick ansesomodernt och att en revidering av direktivet måsteske. Enligt utskottet är det av stor vikt att densvenska regeringen inom EU med kraft verkar för atten revidering av direktivet sker. Utskottet uttaladevidare att intensifierade åtgärder bör vidtas föratt åstadkomma en lagstiftning som syftar till attingripa mot missbruk av personuppgifter och inte motsjälva hanteringen av sådana uppgifter. När detgäller revidering av EG-direktivet (mom. 1) avvaktarregeringen den rapport om genomförande avdirektivet, eventuellt försedd med lämpligaändringsförslag, som kommissionen skall lämna enligtartikel 33 i direktivet. Rapporten har enligtuppgift från kommissionen blivit försenad med ett åroch kommer sannolikt att lämnas under hösten 2002.Det är regeringens föresats att använda tiden framtill dess för att främja att ett förslag tillrevidering läggs fram och för att öka förståelsenför de förändringar som enligt svensk uppfattning ärönskvärda. Som ett led i detta arbete har det inomJustitiedepartementet bl.a. utarbetats ett förslagtill s.k. missbruksinriktad regleringsmodell. Isamarbete med en samrådsgrupp med representanter församtliga riksdagspartier har Justitiedepartementetutarbetat en enkät om EG-direktivet som allaintresserade inbjudits att svara på. Enkätsvaren harsammanställts i promemorian EG-direktivet ompersonuppgifter - En offentlig utvärdering (Ds2001:27). Dessa erfarenheter skall ligga till grundför en utvärdering av såväl EG-direktivet sompersonuppgiftslagen. När det gäller lagstiftning motmissbruk av personuppgifter (mom. 2) ändradespersonuppgiftslagens överföringsregler ochstraffbestämmelser från den 1 januari 2000.Ändringarna innebär att lagstiftningen närmar sigden missbruksinriktade regleringsmodell somriksdagen uttalat sig för. Även vissa ändringar somgjorts i bl.a. personuppgiftsförordningen(1998:1191) verkar enligt regeringen i sammariktning. Regeringen beslutade den 21 februari 2002att tillkalla en särskild utredare i syfte att inomramen för EG-direktivet om personuppgifteråstadkomma ett regelverk som mera tar sikte påmissbruk av personuppgifter (dir. 2002:31).Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 31mars 2003.Riksdagsskrivelse 1998/99:163 gäller tvåtillkännagivanden om kommundelningar (mom. 1) och omfolkinitiativ till kommunala folkomröstningar (mom.5). uttalade i betänkande1998/99:KU21 att en möjlighet att öka dendemokratiska vitaliteten och delaktigheten är attdela upp större kommuner i mindre. Utskottetframhöll att det bör bli lättare att dela kommunergenom att procedurerna som har samband medkommundelningar underlättas. Regeringen bordeåterkomma med förslag till med dettasyfte. Vidare uttalade utskottet att det fanns skälatt vidare utreda en förstärkning av medborgarnasinflytande i initiativärenden. En möjlighet somdärvid borde utredas var enligt utskottet att enkommunal folkomröstning skall komma till stånd nären viss procentandel, t.ex. av deröstberättigade i kommunen, står bakom initiativet.Andra frågor som borde övervägas i sammanhanget ärhur och av vem frågeställningen för folkomröstningenskall formuleras vid ett folkinitiativ.Kommundemokratikommittén överlämnade i juni 2001betänkandet Att vara med på riktigt -demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). Enligt kommitténs bedömning är någonförändring av själva proceduren från ansökan tilleventuellt beslut i indelningsändring inte påkallad.Betänkandet har remissbehandlats. Regeringenbeslutade i tilläggsdirektiv(dir. 2001:75) att ge iuppdrag att se över förutsättningarna för ochförfarandet vid ändringar i landstings- ochkommunindelningen samt lämna förslag till behövligalagändringar. Kommittén överlämnade den 26 april2002 betänkandet Ändrad indelning? - En översyn avreglerna för indelningsändringar (SOU 2002:33).Enligt vad utskottet inhämtat frånJustitiedepartementet skall betänkandetremissbehandlas. En proposition i ärendet planerastill . När det gäller folkinitiativ tillkommunala folkomröstningar (mom. 5) angav regeringeni proposition 2001/02:80 Demokrati för det nyaseklet att den avsåg att i samband med beredningenav betänkande Att tänkaefter före - samråd i kommuner och landsting (SOU2001:89) återkomma till frågan hur folkinitiativ somett led i samrådet med medborgarna kan stärkas.Enligt vad utskottet inhämtat frånJustitiedepartementet bereds frågan.Riksdagsskrivelse 1999/2000:51 gäller etttillkännagivande om s.k. nummerpresentation.Konstitutionsutskottet anförde i betänkande1999/2000:KU7 att det är angeläget att enskilda äventelefonledes kan kontakta myndigheter anonymt föratt lämna uppgifter och begära upplysningar samt attdet inte är självklart att det är den enskilde somskall bära ansvaret för att anonymitetenupprätthålls. Enligt utskottet borde regeringen låtafrågan om hur anonymiteten skall kunna upprätthållasför enskilda som kontaktar myndigheter per telefon,utan att den enskilde själv skall behöva vara aktiv,bli föremål för överväganden i något lämpligtsammanhang. Frågan har behandlats idepartementspromemorian Några frågor ommyndigheternas service (Ds 2001:25). Enligtpromemorian finns det generellt sett inget påtagligtbehov hos myndigheterna av tillgång till tjänstennummerpresentation. Någon författningsreglering avsaken är, enligt promemorian, dock inte påkallad inuläget. Promemorian har remissbehandlats.Regeringen planerar att ta upp frågan i enproposition hösten 2002.Riksdagsskrivelse 1999/2000:134 gäller etttillkännagivande om att frågan om upphovsrätten ochoffentlighetsprincipen borde bli föremål förberedning inför det förslag till permanent lösningsom enligt borde föreläggasriksdagen senast under hösten 2001.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkandet1999/2000:KU14 regeringens förslag till ändring isekretesslagen i syfte att skydda uppgifter i vissaupphovsrättsligt skyddade verk som inkommit till enmyndighet. Utskottet anförde i betänkandet bl.a.följande. Det har uppmärksammats att rätten att tadel av allmänna handlingar använts för att motupphovsmannens vilja framställa exemplar av ochsprida upphovsrättsligt skyddade verk tillallmänheten i det särskilt uttalade syftet att skadaupphovsmannens intresse och utan varje anknytningtill myndighetens verksamhet. (dir. 1998:32) har bl.a. iuppdrag att undersöka om det i något fall finns ettbehov av att öka möjligheterna att intetillhandahålla en allmän handling som omfattas avupphovsrätt eller någon annan rättighet enligtupphovsrättslagen. Lagrådet har ansett att denföreslagna regleringen bör utgöra en provisorisklösning och att det är angeläget att en meralångsiktig och heltäckande lösning på problemetsöks. Regeringen har i propositionen instämt i dennauppfattning och uttalat att det fortsatta arbetetmed att söka den lämpligaste lösningen ryms inomOffentlighets- och sekretesskommitténs uppdrag. Imotioner med anledning av propositionen har detframförts att en långsiktig och heltäckande lösningpå problemet bör presenteras med sikte på att enlagändring bör kunna träda i kraft senast den 1januari 2003. ansåg att detvar angeläget att kommittén tog upp de frågor somangavs i motionerna. Utskottet utgick från attkommittén arbetade skyndsamt samt lämnade eventuellaförslag till regeringen enligt de tider som angettsi direktiven. Under alla förhållanden borde defrågor som behandlades i motionerna bli föremål förberedning inför det förslag till permanent lösningsom enligt utskottet borde föreläggas riksdagensenast under hösten 2001.Regeringen anför i redogörelsen att haft i uppdrag att undersökaom det i något fall finns behov av att ökamöjligheten att inte tillhandahålla handlingar sominnehåller upphovsrättsligt skyddade verk. Kommitténhar i delbetänkandet Offentlighetsprincipen och dennya tekniken (SOU 2001:3) förordat att frågan omavvägningen mellan upphovsrätten och yttrande- ochinformationsfriheten blir föremål för en bredareöversyn och att ytterligare lagstiftning i syfte attförhindra tvångsoffentliggörande av upphovsrättsligtskyddade verk får anstå till dess en sådan översynkommit till stånd. Med anledning av kommitténsställningstagande lade regeringen i denefterföljande propositionen (prop. 2001/02:70) intefram något förslag i denna del. somgått sedan 8 kap. 27 § sekretesslagen (1980:100)infördes har det, enligt regeringen, inte framkommitatt det finns något praktiskt behov av ytterligarelagändringar. Regeringen avser att läggariksdagsskrivelsen till handlingarna.Finansutskottet, bilaga 1, anför i yttrande bl.a.följande. Det kan noteras att finansutskottet i sinabetänkanden enligt den gällande budgetordningennumera behandlar samtliga ärenden på tilläggsbudget.Vissa skrivelser omfattar bl.a. av detta skäl ettstort antal moment. En närmare uppföljning avregeringens åtgärder har gjorts för de moment itilläggsbudgetbetänkandena som faller inomutskottets eget ansvarsområde. Sjutton av sammanlagt52 riksdagsskrivelser som redovisas i regeringensåterrapportering avser frågor som tillhör andrautskotts ansvarsområden men som behandlats avfinansutskottet i samband med tilläggsbudgetar.Allmänt kan, enligt finansutskottet, sägas attriksdagens beslut inom utskottets ansvarsområde tillövervägande delen fullföljts på det sätt somriksdagen avsåg vid beslutstillfället och genomförtsi rimlig tid. konstaterar också attregeringen nu förbättrat rapporteringen så att dentillgodoser samtliga de önskemål som utskottetframförde i yttrandet avseende förra åretsskrivelse.Skatteutskottet, bilaga 2, anför i yttrande bl.a.följande. Ärendet gällande tvåårsgränsen vid ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning(rskr.1999/2000:143; bet. 1999/2000:SkU13 mom. 8)avser ett tillkännagivande om att regeringen börgenomföra en kompletterande utredning för att belysaeffekterna för rörligheten på arbetsmarknaden ochboende och arbetande i glesbygd vid ett slopande avtvåårsgränsen för avdrag för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning. Enligt regeringensredogörelse bereds ärendet - liksomförra året - tillsammans med förslagen iutredningsbetänkandet SOU 1999:94 Förmåner och ökadelevnadskostnader med inriktning på att ettställningstagande i frågan skall kunna redovisasunder innevarande år. noterar attregeringen redan i förra årets motsvaranderedogörelse anmälde att frågan var under beredning.Utskottet anser att beredningen nu har dragit ut vällångt utan att något resultat redovisats.Utskottet förutsätter att regeringen påskyndarberedningen av detta ärende och verkligen redovisarett ställningstagande . I övrigtföranleder granskningen inte några kommentarer frånskatteutskottets sida.Socialförsäkringsutskottet, bilaga 3, anför iyttrande bl.a. följande. Socialförsäkringsutskottethar vid sin granskning av redovisningen inte funnitanledning att kritisera behandlingen av något ärendemen vill kommentera följande två icke slutbehandladeärenden.- Betänkande 2001/02:SfU1, riksdagsskrivelse 84,mom. 12 om samverkan och finansiell samordning.Riksdagens beslut innebär ett tillkännagivande omatt regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om finansiell samordningmellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården,och arbetsmarknadsmyndigheterna. Iskrivelsen anges att regeringen avser att behandlafrågan i en proposition . Syftet medden finansiella samordningen är att skapamöjligheter för en effektivare användning avtillgängliga resurser och att berörda parter somkommer överens får denna möjlighet. Det aktuellariksdagsbeslutet föregicks av ett riksdagsbesluthösten på förslag av socialutskottet om attregeringen skyndsamt skulle återkomma med förslag omfinansiell samordning mellan hälso- och sjukvården,och socialförsäkringen i syfte attunderlätta samarbete för att åstadkomma ökad hälsaoch minskade sjukskrivningar. Denna begäran skallenligt beslutet således kompletteras såatt det blir möjligt även förarbetsmarknadsmyndigheterna att ingå i en sådansamverkan. har uppgivit att enproposition planeras avlämnas först , vilketäven framgår av den ekonomiska vårpropositionen.Utskottet finner det mycket beklagligt attregeringen inte i enlighet med riksdagenstillkännagivande avser att lämna förslag undervåren. Även har regeringen avvisat avriksdagen gjort tillkännagivande rörande finansiellsamordning. Att regeringen två gånger i rad inteagerat i enlighet med tillkännagivandenbör leda till ett påpekande avkonstitutionsutskottet. En gemensam avvikande meninghar i socialförsäkringsutskottet anmälts av (s) och(v).- Betänkande 2001/02:SfU2, riksdagsskrivelse 70,mom. 12 om instans- och processordning iutlänningsärenden. beslut innebär etttillkännagivande om att regeringen böråterkomma till med ett förslag till en nyinstans- och processordning i utlänningsärenden. Iregeringens skrivelse anges att ärendet bereds ochatt regeringen avser att återkomma till ifrågan . Frågan om en ny instans-och processordning i utlänningsärenden har utrettsav en parlamentarisk kommitté (NIPU) somslutredovisade sitt arbete ibetänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU1999:16). Samtliga företrädare för de sjuriksdagspartierna i utredningen var därvid överensom att överprövningen i utlänningsärendena bordeföras över till de allmänna förvaltningsdomstolarna.På grund av en del av remissvaren som avgavs medanledning av utredningens slutbetänkande tillsattesen arbetsgrupp inom för att delsse över kostnaderna för den föreslagnainstansordningen, dels utreda ettspecialdomstolsalternativ. Arbetsgruppen redogjordeför sitt arbete i departementspromemorian Enspecialdomstol för utlänningsärenden (Ds 2000:45).Båda förslagen har remissbehandlats.Socialförsäkringsutskottet ansåg i sitt betänkande2001/02:SfU2 att den parlamentariska utredningensförslag, om att beslut i utlänningsärenden skallkunna överprövas i de allmännaförvaltningsdomstolarna, utan tvekan ger ettförfarande präglat av en hög grad av rättssäkerhet.Utskottet utgick från att det omfattandeberedningsarbete som har genomförts möjliggör att enproposition kan föreläggas ,för riksdagsbeslut . Utskottet harunder våren, , fått muntliginformation i frågan av ansvarigt statsråd, . Enligt statsrådet pågår ett aktivtberedningsarbete i enlighet med den inriktning avreformen som utskottet angivit. Ett regeringsbeslutom lagrådsremiss skall fattas före sommaruppehålletoch en proposition kommer att föreläggas riksdagenunder hösten. beklagaratt trots sitt tillkännagivande inte föresommaren kommer att kunna fatta beslut om den mycketangelägna reformen av instans- och processordningeni utlänningsärenden. Det är dock viktigt att allafrågor inklusive hanteringen av ärendebalanser ärväl beredda så att övergången till den nya ordningenfungerar så bra som möjligt. Ett ikraftträdande avreformen kan därför inte ske alltför snabbt.Visserligen har frågan utretts länge, men med hänsyntill vad som redovisats om det pågåendeberedningsarbetet finns det, enligtsocialförsäkringsutskottet, inte anledning förkonstitutionsutskottet att göra något påpekande iärendet. En gemensam avvikande mening har anmälts av(kd) och (fp) samt av en (m)-ledamot.Trafikutskottet, bilaga 4, anför i yttrande bl.a.följande. har funnit ett moment somregeringen ansett vara slutbehandlat, men därvidtagna åtgärder uppenbarligen inte står iöverensstämmelse med tillkännagivande.Sålunda innebar beslut (rskr. 2000/01:249), såvitt nu är i fråga, bifalltill moment 6 Ökad säkerhet för barn i trafiken itrafikutskottets betänkande (bet. 2000/01:TU13) omtrafiksäkerhet. Genom sitt ställningstagande begärderiksdagen av regeringen en samlad redovisning av deåtgärder som borde vidtas för att öka säkerheten förbarn i trafiken. Beträffande detta moment skriverregeringen i sin redogörelse:Den 18 december 2001 utfärdade regeringenregleringsbrev för avseendeVägverket. I regleringsbrevet betonas attåtgärder som särskilt syftar till att förbättrabarns trafiksäkerhet skall prioriteras. Momentetär slutbehandlat.Betydelsen av regeringens redovisning ökar, enligttrafikutskottet, i takt med att utskotten i sittarbete lägger allt större tyngd vid uppföljning.Detta innebär i sin tur ökade krav på attregeringens redogörelse utformas så att den på bästamöjliga sätt tjänar sitt syfte somuppföljningsinstrument. bedömer attytterligare förbättringar avseende regeringensredogörelse inte bara är önskvärda utan också ärmöjliga att åstadkomma utan alltför storaresursinsatser. Allmänt gäller, enligttrafikutskottet, att en redogörelse av den karaktärdet nu handlar om bör vara så utformad attmottagarnas - dvs. , utskottens, deenskilda ledamöternas, partiernas, massmediernas ochden intresserade allmänhetens - läsande uppmuntrasoch underlättas. Det finns flera frågor som läsarnakan tänkas vilja ha besvarade, men där redogörelsensnuvarande utformning lägger hinder i vägen. Hur harregeringen handlagt tillkännagivanden inom ett visstutskotts beredningsområde? Vad har hänt medanledning av ett tillkännagivande i ett visstkonkret ärende? Vad har hänt i ett visst ärendesedan regeringens senaste redogörelse lämnades?Enligt trafikutskottets bedömning torde det varamöjligt att med relativt enkla medel påtagligtförbättra utformningen av regeringens information.Men det finns också mer långtgående - och sannoliktmer resurskrävande - insatser som ytterligare skulleförbättra mottagarnas möjligheter att följa uppregeringens handläggning av riksdagenstillkännagivanden. Åtgärder som kan övervägas är,enligt trafikutskottet, t.ex. följande. Förse denskriftliga redogörelsen med ett sökordsregister,infoga en fulltextversion av redogörelsen iRixlexsystemet, bygga ut den skriftliga redogörelsenmed utskottsvisa avsnitt samt inom respektiveutskottsavsnitt en fördelning på slutbehandladerespektive inte slutbehandlade ärenden, kompletteraden skriftliga redogörelsen med ett databaseratregister med löpande aktualisering enligt den modellsom tillämpas för t.ex. författningar och offentligautredningar.Arbetsmarknadsutskottet, bilaga 5, anför i yttrandebl.a. Riksdagsskrivelse 1993/94:257 avserJO:s och JK:s roller. Tillkännagivandet gjordes ianslutning till behandlingen av propositionen om enny lagstiftning för statsanställda.Arbetsmarknadsutskottet har i tidigare yttrande tillkonstitutionsutskottet anmärkt på att detta ärendeinte har slutbehandlats. Konstitutionsutskottetinstämde i sitt av godkända betänkande idenna kritik och underströk (1999/2000:KU10) starktvikten av att ärendet skulle slutbehandlas utanytterligare dröjsmål. Vid förra årets behandling avmotsvarande skrivelse framkom att endepartementspromemoria utarbetats inomJustitiedepartementet och att denna skickats ut påremiss. skrev då i sittyttrande att utskottet förutsatte att regeringenefter remissbehandlingen utan ytterligare dröjsmålskulle slutbehandla skrivelsen. Av den nu aktuellaregeringsskrivelsen framgår att remisstiden förpromemorian gick ut och attlagstiftningsfrågan bereds inomJustitiedepartementet.