bet · GP01BOU7 · 2002-02-12 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar bostadsutskottet revisorers förslag2001/02:RR10 Det nya Lantmäteriet jämte en med anledning avförslaget väckt motion.Inledningsvis ställer sig utskottet bakom förslaget om att regeringensåterrapportering till måste förbättras. Det sker bl.a. motbakgrund av bostadsutskottets och tidigare principiellaställningstaganden i fråga om vikten av ett bra beslutsunderlag.När det gäller revisorers förslag till åtgärder rörandeverksamheten inom Lantmäteriet konstaterar utskottet att dessa har storspännvidd, men att de ändå bör behandlas samlat med utgångspunkt i de måloch riktlinjer som lagts fast för verksamheten. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att en översyn skall komma till stånd bl.a. vad gälleråtskillnaden mellan myndighetsutövningen och uppdragsverksamheten,utfallet av den nya arbetsprocessen inom fastighetsbildningen samtomfattningen och inriktningen av tillsynsverksamheten.Enligt utskottet bör översynen komma till stånd . Iförsta hand förordar utskottet att den sker inom ramen för en avregeringen aviserad utredning av den statliga lantmäteriverksamheten.Samtidigt uttalar dock utskottet att regeringen, med tanke på frågornasskilda karaktär, bör vara oförhindrad att också på annat sätt vidta deåtgärder som kan föranledas av utskottets ställningstaganden. ske genom utredningsuppdrag i enskilda frågor, genom direktiv tillmyndigheterna eller genom en dialog med berörda intressenter.Avslutningsvis avstyrker utskottet ett motionsförslag om att integreraden sjökartering som har ansvaret för med Lantmäterietsverksamhet. Enligt utskottets mening bör denna typ av frågor behandlasi anslutning till beredningen av budgeten eller i något annatsammanhang där det görs en bred genomlysning av verksamheten vid debåda myndigheterna.Till betänkandet har fogats en reservation (kd) avseende sjömätningenm.m.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Återrapporteringen till riksdagenRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört under . Därmed bifallerriksdagen förslagspunkt 1 i revisorers förslag 2001/02:RR10.2. Översyn av verksamheten inom LantmäterietRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört under rubriken av verksamheten inom Lantmäteriet. Därmedbifaller delvis förslagspunkterna 2-5 i revisorersförslag 2001/02: RR10 och motion 2001/02:Bo26 yrkande 2.3. Sjömätningen m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Bo26 yrkande 1.Reservation (kd)den 12 februari 2002På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), LennartNilsson (s), (), (), (), (-), (), (), AndersYgeman (s), (), (), (), (), (), YvonneÅngström (fp), () och ().Ärendet och dess beredningRiksdagens revisorer beslutade att genomföra en granskningav Lantmäteriet och konsekvenserna av den genomgripande omorganisationoch omstrukturering av myndigheten som har genomförts under senare delenav . Initiativet till granskningen togs av revisorerna själva.Resultatet av revisorernas granskning har redovisats i rapporten2000/01:10 Det nya Lantmäteriet. Efter remissbehandling har rapportenlegat till grund för revisorers förslag 2001/02:RR10, somäven det har rubriken revisorers förslagInledningRiksdagen fattade beslut om en ny organisation förlantmäteri- och fastighetsdataverksamheten. Beslutet innebar att en nycentral myndighet - - bildades av förfastighetsdata och delar av dåvarande Statens lantmäteriverk.Överlantmätar-, statliga fastighetsbildnings- ochfastighetsregistermyndigheter slogs samman till enlantmäterimyndighet i varje län.Ett motiv till en omorganisation var att uppdrag som kunde skadaförtroendet för myndighetsutövningen skulle skiljas från det statligalantmäteriet. Ett annat motiv var att lantmäteriverksamheten på såvälcentral, regional som lokal nivå upplevdes som splittrad och oklar samtsvår att överblicka och förstå. Omorganisationen följdes av enomstrukturering och rationalisering av Lantmäteriets verksamhet,däribland betydande personalnedskärningar. Vidare infördes en nyarbetsprocess inom fastighetsbildningen.Den av revisorer genomförda granskningen inriktades främst påtre huvudteman. För det första beskrivs effekterna av den långtgåendeuppdelningen av statliga myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet.Granskningens andra huvudtema var förhållandet mellan statlig ochkommunal lantmäteriverksamhet. Granskningens tredje del omfattadekonsekvenserna av den integrering av fastighetsbildning ochfastighetsregistrering som genomfördes samt den förändradearbetsprocessen inom fastighetsbildningen.Den genomförda granskningen och remissyttrandena övergranskningsrapporten har legat till grund för det förslag somrevisorerna nu lagt fram. Förslaget redovisas i sina huvuddrag i detföljande. Redovisningen utgår från de fem förslagspunkter som förs frami förslaget.Återrapporteringen till riksdagenRiksdagens revisorer redovisar i sitt förslag att bostadsutskottettidigare har framfört synpunkter på regeringens redovisning avomorganisationens konsekvenser och förutsatt att denna skall bli bättre.Enligt revisorerna finns det dock inget som talar för att redovisningentill har blivit mer utförlig, i linje med bostadsutskottetsuttalande. Revisorerna föreslår därför att regeringen förbättrar sinåterrapportering till om konsekvenserna av omorganisationenoch de därpå följande omstruktureringarna av verksamheten.Lantmäteriets organisationLantmäteriets organisation och indelning i verksamhetsområdenLantmäteriet bedriver såväl avgiftsfinansierad som anslagsfinansieradverksamhet. Verksamheten består dessutom av både myndighetsuppgifter(inklusive myndighetsutövning) och uppdragsverksamhet. Enligtrevisorerna är det mot den bakgrunden nödvändigt att tydligare avgränsaLantmäteriets olika verksamheter. Det är exempelvis mindre lämpligt attLantmäteriets uppdelning i divisioner och resultatområden intesammanfaller med regeringens krav på redovisning av resultatområden ochverksamhetsområden (verksamhetsgrenar). Revisorerna föreslår därför attregeringen och Lantmäteriet diskuterar möjligheterna att skapa en bättreöverensstämmelse mellan Lantmäteriets organisatoriska ochredovisningsmässiga indelning och de krav på redovisning av verksamhets-och resultatområden som finns i regleringsbreven.Uppdelningen av myndighetsuppgifter och uppdragsverksamhetRiksdagen har tagit ställning för att Lantmäteriet skall skilja påmyndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet. Syftet med denna åtskillnadär främst att värna rättssäkerheten i myndighetsutövningen och attsäkerställa att anslagsfinansierade myndighetsuppgifter intesubventionerar den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten. EnligtRiksdagens revisorer har dock de senaste årens effektivitetssträvandentill viss del bidragit till att den uppdelning som skall finnas mellanmyndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet har blivit mer diffus. Ettsteg mot att förtydliga denna uppdelning vore enligt revisorerna attställa krav på en tydligare särredovisning av den konkurrensutsattakommersiella verksamheten.Ett ytterligare steg mot att tydliggöra den organisatoriska uppdelningenvore att klarare avgränsa vilken verksamhet lantmäterimyndigheterna fårbedriva inom ramen för begreppet lokal myndighetsservice, dvs. denbegränsade uppdragsverksamhet som utförs i anslutning tillförrättningsverksamheten. En av regeringen utlovad definition avbegreppet har ännu inte utformats. Revisorerna anser därför attförekomsten av lokal myndighetsservice inom Lantmäteriet bör utredas.En intensifierad samverkan mellan (dvs. uppdragsverksamheten) harenligt revisorerna också bidragit till att gränsen mellanuppdragsverksamhet och myndighetsuppgifter har blivit mer otydlig.Förekomsten av samverkanslösningar riskerar att motverka ändamålet medriksdagens beslut om en tydlig organisatorisk uppdelning. Revisorernaanser därför att regeringen bör ta initiativ till att närmare utredadessa risker samt föreslå åtgärder för att riskerna skall minimeras.MetriaRegeringen och har tagit ställning tillfrågan om en bolagisering av hela eller delar av Lantmäterietsuppdragsverksamhet (Metria). senaste uttalande innebär attdelar av Lantmäteriets uppdragsverksamhet skall bolagiseras.Lantmäteriets uppfattning är emellertid att någon bolagisering intelängre är aktuell. En liknande uppfattning har framförts avrepresentanter för . Enligt revisorerna bör regeringenmot denna bakgrund för redovisa sin syn på en bolagisering avhela eller delar av Metria. bör därefter på nytt ta ställningtill om en bolagisering skall genomföras.En bolagisering av hela eller delar av Metria kan enligt revisorernaförsvåras av att verksamheten har redovisat negativaresultat. Trots detta har Lantmäteriet inte på ett samlat sätt redovisatför regeringen hur man har för avsikt att hantera Metrias problem.Regeringen har heller inte närmare beskrivit för vilka dessaproblem är eller hur Lantmäteriet avser att agera för att komma tillrätta med problemen. Revisorerna anser därför att regeringen börredovisa för hur man har för avsikt att hantera den ekonomiskasituationen inom Lantmäteriets uppdragsdivision Metria.Lantmäteriet är genom Metria en viktig aktör på marknaden för geografiskinformation. Revisorerna konstaterar dock att Metrias position ochagerande på denna marknad uppfattas mycket olika av exempelvisStatskontoret och Lantmäteriet. Det gäller bl.a. uppfattningen omhuruvida Metria åtnjuter otillbörliga konkurrensfördelar genom sin närarelation till det övriga Lantmäteriet. Revisorerna anser därför att detsom grund för en bedömning av Lantmäteriets framtida organisation börgenomföras en genomgripande objektiv analys av Metrias agerande ochposition på marknaden för geografisk information.Resultatbonusavtal och begreppet ekonomisk balansBegreppet ekonomisk balansMiljödepartementet, Lantmäteriet och () tycksenligt revisorer sakna en gemensam syn på hur begreppetekonomisk balans skall tillämpas. Lantmäteriet har i linje medformuleringar i regleringsbrevet agerat för att balansera myndighetenstotala ekonomi. ESV har framfört krav på att varje resultatområde skallbalanseras. Trots skärpta krav i det senaste regleringsbrevet på balansi enskilda resultatområden har Lantmäteriet, mot ESV:s inrådan,genomfört prissänkningar inom resultatområden med balanseradeunderskott. Revisorerna anser därför att ,Lantmäteriet och ESV bör genomföra ett fördjupat samråd kringavgiftssättning bl.a. i syfte att skapa en samsyn kring begreppetekonomisk balans. I det sammanhanget bör det även diskuteras vilkaprinciper som bör råda för det framtida arbetet med att saneraLantmäteriets ekonomi.ResultatbonusavtalLantmäteriets interna styrning innefattar bl.a. ett resultatbonusavtal.Riksdagens revisorer ifrågasätter det lämpliga i förekomsten av ettsådant avtal vid en myndighet som bedriver såväl myndighetsuppgifter(inklusive myndighetsutövning) som uppdragsverksamhet. Enligtrevisorernas uppfattning saknas det dessutom en samlad kunskap om hurutbredd denna styrform är inom statsförvaltningen och vilka konsekvenserden har. Revisorerna anser därför att regeringen bör tar initiativ utredning om förekomsten av resultatbonusavtal inomstatsförvaltningen i allmänhet samt, om så behövs, ser över detresultatbonusavtal som finns vid Lantmäteriet.Fastighetsbildningen och dess tillsynDen nya arbetsprocessenInförandet av en ny arbetsprocess i fastighetsbildningen har inneburitflera stora förändringar. En övergång har skett från en funktionsbaseradtill en ärendebaserad organisation. I stället för att flera olikahandläggare ansvarar för olika moment innefattar den nya arbetsprocessendet man betecknar ett enhandläggarmål. Det innebär ett arbete präglat aven helhetssyn där en och samma handläggare svarar för hela kedjan avarbetsmoment, från diarieföring till arkivering, inklusive bl.a.mätning, förrättningsbeslut, fastighetsregistrering samt fakturering.Ambitionen är i princip att integrera tre olika befattningar(mätningsansvarig, förrättningslantmätare och fastighetsregistrerare) ien.Införandet av en ny arbetsprocess inom fastighetsbildningen har enligtrevisorerna mött flera problem. En följd av detta är att Lantmäteriethaft svårt att nå de mål för minskade handläggningstider och sänktakostnader som sattes upp av regeringen.En inte oväsentlig del av skulden för bristande måluppfyllelse liggerenligt revisorer på Lantmäteriet. Myndigheten har inte på etttillräckligt tydligt sätt fört ut de gällande målen till de regionalalantmäterimyndigheterna och inte reagerat på de signaler man fått om attmålen uppfattades som orealistiska. Revisorerna föreslår därför attregeringen tar initiativ till en analys av målen för den nyaarbetsprocessen samt hur de har reviderats och följts upp under perioden1997-2000.Kompetens- och kvalitetsfrågorLantmäteriet har inlett ett arbete med att se över och förbättrakvaliteten inom fastighetsbildningsprocessen. Ett framgångsriktkvalitetsarbete med rättssäkerhetsanknytning bör dock, enligtrevisorerna, grundas på en mer systematisk analys av de aktuellaproblemen. Enligt revisorer bör regeringen därför tainitiativ till en oberoende granskning av kvaliteten ifastighetsbildningsprocessen och dess utfall.Finansieringsprinciperna inom fastighetsbildningenDen nya arbetsprocessen har inneburit att den avgiftsfinansieradeförrättningsverksamheten och den anslagsfinansieradefastighetsregistreringen har integrerats. Med det integreradeförfarandet kan det enligt revisorerna vara svårt att dra en tydliggräns mellan dessa båda finansieringsformer. Regeringen har tidigaremeddelat att det, när integreringen har genomförts, kan finnas skäl attta upp frågan om kostnaderna för fastighetsregistreringen skall utgöraen del av förrättningstaxan.Riksdagens revisorer föreslår därför att regeringen bör se över ochklargöra finansieringsprinciperna inom fastighetsbildningen efterinförandet av den nya arbetsprocessen. Regeringen bör även analysera omanslagen till fastighetsregistreringen kan avvecklas och finansieringeni stället ske över förrättningstaxan.Tillsynen av fastighetsbildningsverksamhetenLantmäteriet ansvarar för tillsynen av såväl de kommunala som destatliga lantmäterimyndigheterna. Av revisorernas förslag framgår attdet saknas en plan för tillsynen och att den endast behandlas summariskti Lantmäteriets verksamhetsplan. Vidare har kostnaderna för den formellatillsynen minskat betydligt . Detta bör enligtrevisorerna ses mot bakgrund av Lantmäteriets uttalanden omnödvändigheten av kontrollerande tillsyn och det faktum att storaförändringar har skett inom fastighetsbildningsområdet i och medtillkomsten av en ny lantmäteriorganisation, en ny arbetsprocess inomfastighetsbildningen och kommunala lantmäterimyndigheter.Revisorerna anser att tillsynen över Lantmäteriets verksamhet börutvecklas och att den bör riktas mer mot råd och stöd än s.k. formelltillsyn. krävs det enligt förslaget en kontrollerande formelltillsyn för att upptäcka sådana missförhållanden som inte annars skullekomma fram. Enbart en reaktiv formell tillsyn av de statligalantmäterimyndigheterna och en begränsad formell tillsyn riktad mot dekommunala lantmäterimyndigheterna är otillräcklig.Sammanfattningsvis föreslår revisorerna att regeringen tar initiativtillatt Lantmäteriets formella tillsyn av såväl kommunala som statligalantmäterimyndigheter förstärks,att en plan upprättas för tillsynsverksamheten. I denna bör det bl.a.framgå vilka avvägningar Lantmäteriet gör mellan olika typer avkontrollerande och stödjande insatser,att den formella tillsynen av de statliga lantmäterimyndigheterna blirmer aktiv,att den formella tillsynen av de enskilda förrättningslantmätarnasarbete utvecklas samtatt tillsynen även omfattar den s.k. lokala myndighetsservicen.Kommunal lantmäteriverksamhetReglerna för den organisatoriska inplaceringen av kommunalalantmäterimyndigheterAv revisorernas rapport framgår att de kommunala lantmäterimyndigheternavanligen är inplacerade under kommunernas byggnadsnämnd respektivebyggnadsförvaltning eller motsvarande. Kommunerna kan enligt revisorernafinna det rationellt med en nära integration mellan kommunensplanverksamhet och den kommunala lantmäterimyndigheten. Även ur ettmedborgarperspektiv kan denna samverkan uppfattas someffektivitetshöjande och serviceorienterad. Revisorerna har emellertid igranskningen uppmärksammat att det kan finnas risk för atträttssäkerheten påverkas negativt vid en alltför nära relation mellanlantmäterimyndigheten och kommunens planverksamhet. Den nära relationenmellan dessa verksamheter understryks också av att flera kommunalalantmäterimyndigheter har svårigheter att särredovisa sitt ekonomiskaresultat. Detta utgör inte sällan en integrerad del av den övrigakommunala verksamhetens resultat.Mot denna bakgrund anser revisorerna att det i lagen (1995:1393) omkommunal lantmäterimyndighet bör ställas krav på ekonomisksärredovisning av de kommunala lantmäterimyndigheternas verksamhet.Kraven på information om möjligheter att överlämna ärendenEn garanti för rättssäkerheten är att kommuner får begära attfastighetsbildningsärenden där kommunen själv är sakägare skallöverlämnas till den statliga lantmäterimyndigheten. Den kommunalafastighetsbildningsmyndigheten skall då överlämna ärendet. Överlämnandeskall också ske om annan sakägare begär det.Andelen ärenden som har lämnats över till den statliga myndigheten pådessa grunder är liten. Om detta sammanhänger med bristfälliginformation om möjligheten till överlämnande, finns det enligtrevisorerna risk att rättssäkerheten äventyras. Vid de tolvtillsynsbesök som Lantmäteriet hade genomfört vid kommunalalantmäterimyndigheter t.o.m. framförde man i åtta fallsynpunkter på att den kommunala lantmäterimyndighetens information ommöjligheten till överlämnande hade varit bristfällig.Mot denna bakgrund anser revisorerna att det i lagen (1995:1393) omkommunal lantmäterimyndighet bör ställas krav på att de kommunalalantmäterimyndigheterna skall informera berörda sakägare om möjlighetenatt överlämna ärenden där kommunen är sakägare till statliglantmäterimyndighet.Översyn av tillämpningen av de undantagsregler som gäller kommunalhandläggningEnligt bestämmelserna i 5 § 2-4 lagen om lantmäterimyndighetskall vissa ärendetyper överlämnas till den statligalantmäterimyndigheten för handläggning. Stadgandena innebär att det ärde kommunala myndigheterna som avgör när ett överlämnande skall ske. Förmånga större sakägare, som ofta är verksamma över hela landet, vore detenligt revisorer dock rationellt att kunna vända sig till en(1) lantmäterimyndighet. Med de kommunala lantmäterimyndigheternastolkningsföreträde försvåras detta.Revisorerna konstaterar att det finns många skilda uppfattningar blandremissinstanserna när det gäller synen på de undantag från kommunalhandläggning som finns i lagen om lantmäterimyndighet. Motbakgrund av remissinstansernas synpunkter finner revisorerna detemellertid motiverat att föreslå att lagen om kommunallantmäterimyndighet ändras så att de kommunala lantmäterimyndigheternablir skyldiga att samråda med den statliga myndigheten om ärenden somkan antas omfattas av undantagen från handläggning.Revisorerna anser också att det bör vara den statliga myndighetensansvar att avgöra om ett ärende omfattas av de villkor för överlämnandesom anges i 5 § 2-4 lagen om lantmäterimyndighet.Dessutom anser revisorerna att det är angeläget att de problem som "destörre förrättningskunderna" upplever får en lösning, inte minst för attöka rationaliteten i förrättningarna. Revisorerna anser att det bör bliregeringens uppdrag att finna en lämplig form för hur detta skall kunnaske.Riksdagens revisorer föreslår därför sammanfattningsvisatt lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet ändras så att dekommunala lantmäterimyndigheterna blir skyldiga att samråda med denstatliga myndigheten om ärenden som kan falla under de ärendetyper somanges i 5 § 2-4 lagen om lantmäterimyndighet,att regeringen överväger om det bör vara den statliga myndighetensansvar att avgöra om ett ärende omfattas av de villkor för överlämnandesom anges i 5 § 2-4 lagen om lantmäterimyndighet samtatt regeringen utreder hur de större, rikstäckande förrättningskundernasproblem med splittrad ärendehandläggning skall kunna bemästras.MotionsförslagenMed anledning av revisorers förslag har det väckts en motion.I motion 2001/02:Bo26 (kd) uttalas att revisorernas förslag är mycketbra, men att det bör kompletteras på några punkter. Enligt motionen ärdet viktigt att en kommande utredning på lantmäteriområdet äveninbegriper lantmäteriets framtidsfrågor - yrkande 2. Det innebär bl.a.att översynen bör omfattautveckling av lantmäteriets organisation så att ny digital teknik m.m.får fullt genomslag,utveckling av ett nytt IT-stöd till inskrivningsmyndigheterna och avelektroniska fastighetsaffärer samtökad satsning på geografisk informationsteknik.Det är enligt motionen viktigt att resultatdialogen mellan regeringenoch Lantmäteriet förbättras väsentligt och att revisorernas förslag omändringar i lagen om lantmäterimyndighet genomförs.Enligt motionen bör det dessutom övervägas att integrera Sjöfartsverketssjökarteverksamhet och kartverksamhet för att ökaeffektiviteten inom både sjö- och landkarteområdet. En förutsättning fördetta anges vara att sjömätningen även fortsättningsvis ligger kvar inomSjöfartsverkets ansvarsområde - yrkande 1.2001/02BoU7Utskottets övervägandenLantmäteriets verksamhetÅterrapporteringen till riksdagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör som sin mening tillkännage för regeringen vad utskottetanför i detta avsnitt. Utskottets ställningstagande görs bl.a. motbakgrund av bostadsutskottets och tidigare principiellaställningstaganden när det gäller vikten av ett fullgottbeslutsunderlag. Därmed tillstyrker utskottet revisorernas förslag idenna del.Den omorganisation av lantmäteriverksamheten som beslutade1994 har lett till stora förändringar inte bara när det gällermyndighetsstrukturen utan även i fråga om arbetsmetoder. Efteromstruktureringen har dragits medbetydande strukturella problem. Det har bl.a. lett till att deekonomiska resultaten varit otillfredsställande. Även om dessaförhållanden naturligtvis har redovisats i budgetpropositionen har dennaredovisning inte alltid varit tillfredsställande. ochriksdagen har också från allmänna utgångspunkter riktat kritik mot detbeslutsunderlag som tillställts . Mot bakgrund avLantmäteriverkets ekonomiska situation har den ekonomiska utvecklingen iverksamheten ägnats särskild uppmärksamhet. har därförvid flera tillfällen av verkets generaldirektör orienterats om detpågående förändringsarbetet och de ekonomiska följderna av detta.En huvudpunkt i revisorernas förslag är att återrapporteringen tillriksdagen bör förbättras när det gäller konsekvenserna avomorganisationen och den därpå följande omstruktureringen. Mot bakgrundav tidigare principiella ställningstaganden delar utskottet dennauppfattning. Även om det naturligtvis alltid kan finnas ett behov avkompletterande information och upplysningar bör den grundlägganderedovisningen till vara så fullständig som möjligt. Inte minstgäller det i situationer där en verksamhet genomgått mer betydandeförändringar. Utskottets ställningstagande med anslutning tillrevisorernas förslag i denna del bör tillkännage förregeringen som sin mening.Översyn av verksamheten inom LantmäterietUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör som sin mening tillkännage för regeringen vad utskottetanför i detta avsnitt. Utskottet föreslår att en översyn bör komma tillstånd bl.a. vad gäller åtskillnaden mellan myndighetsutövningen ochuppdragsverksamheten, utfallet av den nya arbetsprocessen inomfastighetsbildningen samt omfattningen och inriktningen avtillsynsverksamheten.Utskottets ställningstagande utgår från revisorers förslagsamt motionsförslaget i denna del.Riksdagens revisorers förslag till åtgärder när det gäller verksamheteninom Lantmäteriet har stor spännvidd. Det innebär att förslagen avserallt från relativt konkreta åtgärder till en mera övergipande översyn avflera för verksamheten centrala områden.