bet · GP01LU27 · 2002-05-23 00:00:00 — Partnerskap och adoption, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottetregeringens proposition 2001/02:123 ompartnerskap och adoption jämte 30motioner, varav 11 väckts med anledningav propositionen och 19 under denallmänna motionstiden år 2001.I propositionen föreslår regeringen attregistrerade partner skall ges möjlighetatt prövas som adoptivföräldrar. Detskulle innebära att två partner gemensamtkan adoptera ett barn och att en partnerkan adoptera den andre partnerns barn.Vidare föreslås att registrerade partneroch homosexuella sambor skall kunna utsesatt som särskilt förordnadevårdnadshavare gemensamt utöva vårdnadenom ett barn.Propositionen innehåller även ettförslag om tillfällig föräldrapenningtill homosexuella sambor.För att de föreslagna lagändringarna omadoption skall kunna genomföras föreslåsatt europeiska konvention omadoption av barn sägs upp.Eftersom det inte går att bestämt säganär uppsägningen av konventionkan träda i kraft, föreslår regeringenatt lagändringarna träder i kraft den dagregeringen bestämmer.Motionsspörsmålen rör förutom defrågor som behandlas i propositionen enallmän översyn avadoptionslagstiftningen, innefattandeåldersgränsen för adoption, ensamståendesadoption, äktenskap mellan adoptanten ochadoptivbarnet samt frånskildas rätt attadoptera gemensamt.Utskottet föreslår att riksdagengodkänner att regeringen säger upp deneuropeiska konventionen om adoption avbarn och antar de i propositionenframlagda lagförslagen. Beträffandeförslaget om tillfällig föräldrapenningtill homosexuella par föreslår utskottetatt lagändringarna skall träda i kraftden 1 augusti 2002.Med bifall till tre motionsyrkandenförordar utskottet ett tillkännagivandeom att i propositionen aviseratutredningsarbete om det rättsligaföräldraskapet bör påskyndas. Vidareförordar utskottet med bifall till ettmotionsyrkande ett tillkännagivande omlagstiftningsåtgärder i syfte att hindraäktenskap respektive partnerskap mellanadoptant och adoptivbarn. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 11 reservationeroch ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionensåvitt avser adoption ochvårdnadshavareRiksdagen avslår motionerna2001/02:L25 och 2001/02:L26.Reservation 1 (kd)2. Avslag på propositionensåvitt avser adoptionRiksdagen avslår motionerna2001/02:L17, 2001/02:L20, 2001/02:L22yrkandena 13 och 2001/02:L23.Reservation 2 (m)3. Avslag på propositionensåvitt avser internationellaadoptioner m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:L19 och 2001/02:L24.4. Fler än tvåvårdnadshavareRiksdagen avslår motionerna2001/02:L309 och 2001/02:L319.5. IkraftträdandetRiksdagen avslår motion 2001/02:L21yrkande 6.6. Manliga och kvinnligaförebilder m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:L21yrkandena 1 och 4.7. LagtillämpningenRiksdagen avslår motion 2001/02:L21yrkande 2.Reservation 3 (v)8. UppföljningsuppdragetRiksdagen avslår motion 2001/02:L21yrkande 3.9. Ytterligare lagändringarRiksdagen avslår motion 2001/02:L21yrkande 5.Reservation 4 (v)10. Tillfällig föräldrapenningför homosexuella samborRiksdagen antar det av utskottet ibilaga 3 framlagda förslaget(lagförslag 1) till lag om ändring ilagen (1987:813) om homosexuellasambor.11. Uppsägning av deneuropeiska adoptionskonventionen samtlagförslagen om adoption ochvårdnadshavareRiksdagendels godkänner att regeringen sägerupp den europeiska konventionen omadoption av barn,dels antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen (1994:1117)om registrerat partnerskap,b) lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag,c) lag om ändring i namnlagen(1982:670),d) lag om ändring i lagen (1996:1030)om underhållsstöd,e) lag om ändring i lagen (1998:674)om inkomstgrundad ålderspension.dels antar det av utskottet i bilaga 3framlagda förslaget (lagförslag 2)till lag om ändring i lagen (1987:813)om homosexuella sambor.Därmed bifaller motion2001/02:So495 yrkande 4 samt avslårmotionerna 2001/02:L226 yrkandena 13,2001/02:L325 yrkandena 5 och 6,2001/02:L327, 2001/02:L344,2001/02:L357, 2001/02:L359 i dennadel, 2001/02:L368, 2001/02:L371yrkandena 20, 2224 och 2001/02:So495yrkande 5.Reservation 5 (kd) - villk. 1Reservation 6 (m) - villk. Assisterad befruktning vidallmänt sjukhusRiksdagen avslår motionerna2001/02:L21 yrkande 7, 2001/02:L27,2001/02:L226 yrkande 4, 2001/02:L314,2001/02:L325 yrkande 7 samt2001/02:L371 yrkandena 21 och 25.Reservation 7 (v)Reservation 8 (kd) - motiv.13. Det fortsatta arbetetrörande det rättsliga föräldraskapetRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört.Därmed bifaller motionerna2001/02:L18, 2001/02:L21 yrkande 8 och2001/02:L359 i denna del.Reservation 9 (kd)14. Assisterad befruktningRiksdagen avslår motion 2001/02:L355.15. Upplysningar till barn somkommit till genom inseminationRiksdagen avslår motion2001/02:L308.16. Äktenskap mellan adoptantoch adoptivbarnRiksdagen tillkännager förregeringen som sin mening vadutskottet anfört.Därmed bifaller motion2001/02:L207 yrkande 2.17. Allmän översyn avadoptionslagstiftningenRiksdagen avslår motionerna2001/02:L22 yrkande 4, 2001/02:L207yrkandena 1, 3 och 4, 2001/02:L212,2001/02:L248 yrkandena 13,2001/02:L273 och 2001/02:K284 yrkande8.Reservation 10 (m, kd)Reservation 11 (c)den 23 maj 2002På lagutskottets vägnarTanja LinderborgFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), RolfÅbjörnsson (kd), (),(), (), (), ElizabethNyström (m), (),(), (), (), (), (), (), (), ()och ().InledningÅr 1999 tillkallade regeringen enparlamentarisk kommitté för att undersökaoch analysera villkoren för barn ihomosexuella familjer om barni homosexuella familjer. Kommitténs enahuvuduppgift var att utreda förhållandenaför barn i homosexuella familjer ochdärvid sammanställa, analysera ochredovisa den kunskap som finns om barnen.Kommitténs andra huvuduppgift var att taställning till de rättsliga skillnadersom finns mellan homosexuella ochheterosexuella par när det gällermöjligheten att adoptera och att utsestill särskilt förordnade vårdnadshavare.Om kommittén kom fram till attskillnaderna bör tas bort i fråga omadoption, skulle kommittén även övervägaom kvinnor som lever i homosexuellaparförhållanden bör ges tillgång tillassisterad befruktning.I januari 2001 överlämnade kommitténsitt betänkande (SOU 2001:10), Barn ihomosexuella familjer, till regeringen. Ibetänkandet föreslog kommittén attregistrerade partner, i likhet med makar,skall ges möjlighet att gemensamt prövassom adoptivföräldrar och att det införsen möjlighet för en registrerad partneratt adoptera den andre partnerns barn,under samma förutsättningar som i daggäller för gifta par. att homosexuella par somregistrerat sitt partnerskap eller somlever i samboförhållanden skall gesmöjlighet att utses till särskiltförordnade vårdnadshavare. att lesbiska par somregistrerat partnerskap eller lever i ettsamboförhållande i likhet medheterosexuella makar och sambor skallges möjlighet att erhålla assisteradbefruktning vid ett allmänt sjukhus.I propositionen behandlar regeringenkommitténs förslag om adoption ochvårdnad. Vidare tar regeringen upp ettförslag framlagt av Samboendekommitténsom gäller tillfällig föräldrapenning.Förslaget från Kommittén om barn ihomosexuella familjer angående assisteradbefruktning bereds vidare inomRegeringskansliet.Regeringens förslag återfinns i bilaga1 och lagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propostionen har väckts11 motioner innehållande 30 yrkanden. Idetta sammanhang behandlar utskottet även19 motioner innehållande 37 yrkanden frånden allmänna motionstiden år 2001.Förutom de frågor som behandlas ipropositionen rör motionsspörsmålen enallmän översyn avadoptionslagstiftningen, innefattandeåldersgränsen för adoptanten,ensamståendes adoptioner, äktenskapmellan adoptanten och adoptivbarnet samtfrånskildas rätt att adoptera gemensamt.Förslagen i motionerna återges i bilaga1.I ärendet har den 18 april 2002utfrågningar ägt rum med direktörenGunilla och byrådirektören , förinternationella adoptionsfrågor (),barnpsykiatern och docenten samt Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuellläggning (Homo), Hans har inhämtat yttrandenfrån socialförsäkringsutskottet ochsocialutskottet beträffande propositionenoch de med anledning av propositionenväckta motionerna. Yttrandena återges ibilaga 4.I ärendet har inkommit omkring 700namnunderskrifter från upprop motlagstiftning som innebär att barn skallfå adopteras av homosexuella.2001/02LU27Utskottets övervägandenPartnerskap och adoption, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringenslagförslag och godkänna att 1967 årskonvention om adoption av barn sägsupp. Samtliga motionsyrkanden i dennadel, med undantag för ett yrkande, böravslås. Jämför reservationerna nr 1(kd), nr 2 (m), nr 3 (v), nr 5 (kd) ochnr 6 (m).AdoptionAdoptionsinstitutet infördes i år1917. Adoption enligt 1917 årsadoptionslag innebar att det uppstod etträttsförhållande mellan adoptanten ochadoptivbarnet, som i allt väsentligt blevdetsamma som mellan föräldrar och barn.Adoptionen medförde emellertid inte någotfamiljerättsligt förhållande mellanadoptivbarnet och adoptantens släkt, s.k.svag adoption. Däremot hade adoptivbarneti princip en familjerättslig relationtill sin biologiska familj. Vidare fannsen legal möjlighet att under vissaförutsättningar häva en adoption.Genom ändringar iadoptionslagstiftningen infördess.k. stark adoption i . Starkadoption innebär att allafamiljerättsliga rättigheter ochskyldigheter mellan barnet och dessbiologiska släkt klipps av och attadoptivbarnet i princip står i sammaförhållande till adoptanten och dennessläkt som adoptantens biologiska barn.Möjligheten att häva en adoption kvarstodemellertid till år 1970.Nuvarande bestämmelser om adoptionfinns i 4 kap. . Enadoption innebär att barnet i rättsligthänseende betraktas som adoptantens barnoch inte som barn till sina biologiskaföräldrar. Genom adoptionen övergårvårdnaden om barnet och skyldigheten attförsörja det till adoptanten.Adoptivbarnet och dess avkomlingar tararv och ärvs såsom om adoptivbarnet hadevarit adoptantens eget barn.Beslut om tillstånd till adoptionfattas av allmän domstol. Domstolen fårge sitt tillstånd endast om adoptionen ärtill fördel för barnet. Dessutom krävsatt den som vill adoptera barnet haruppfostrat det eller vill uppfostra deteller att det annars med hänsyn till detpersonliga förhållandet mellan sökandenoch barnet finns särskild anledning tilladoptionen.En adoption kräver som regel samtyckeav barnet om det har fyllt 12 år.Samtycke behövs dock inte om den somskall adopteras är och detskulle skada honom eller henne att blitillfrågad eller om barnet är förhindratatt lämna samtycke på grund av exempelvisen psykisk störning. Även om barnetssamtycke inte krävs skall barnets åsikterbeaktas om dess ålder och mognadmotiverar det. Det åligger socialnämnden,om det inte är olämpligt, att sökaklarlägga barnets inställning. Är barnetunder , krävs normalt samtycke ocksåav barnets föräldrar. Innan domstolenbeslutar skall yttrande inhämtas frånsocialnämnden.I den avlämnadedepartementspromemorian (Ds 2002:13)Utövandet av barns rättigheter ifamiljerättsprocesser har lagts framförslag till vissa ändringar i 4 kap.föräldrabalken med anledning av attSverige avser att tillträda deneuropeiska konventionen om utövandet avbarns rättigheter. Förslaget innebär enbestämmelse som garanterar att barnet fården information i saken som inte ärolämplig för barnet och som kan antasvara av betydelse för barnet. Vidareföreslås att socialnämnden åläggs enskyldighet att redovisa för rätten attinformation till barnet har lämnats.Därutöver föreslås en bestämmelse i 4kap. om att ärenden omadoption skall handläggas skyndsamt.Den som är gift får adoptera endastgemensamt med sin make. Den ena maken fårdock adoptera ensam om den andre makenvistas på okänd ort eller lider avallvarlig psykisk störning. Den ena makenfår också adoptera den andra makensbiologiska eller adopterade barn. Efteren sådan s.k. styvbarnsadoption ellernärståendeadoption anses barnet sommakarnas gemensamma. Andra än makar fårinte adoptera gemensamt, inte hellersambor.En i utlandet beslutad adoption är imånga fall gällande i utan attytterligare beslut behöver fattas. Enligt3 § lagen (1971:796) om internationellarättsförhållanden rörande adoption ärbeslut om adoption som fattats ifrämmande stat gällande här i landet omadoptanten eller adoptanterna varmedborgare eller hade hemvist i denfrämmande staten. Adoptioner beslutade iett land som anslutit sig tillHaagkonventionen om skydd av barn ochsamarbete vid internationella adoptionergäller i utan ytterligare beslut.Enligt förordningen (1931:429) ominternationella rättsförhållanden rörandeäktenskap, adoption och förmynderskap ärett adoptionsbeslut som meddelats i någotav de nordiska länderna gällande iSverige utan ytterligare beslut omadoptanten är nordisk medborgare medhemvist i en nordisk stat ochadoptivbarnet är nordisk medborgare.Har i en främmande stat meddelatsbeslut om adoption av en svenskmedborgare eller av någon som hadehemvist i måste adoptionengodkännas i . Frågor om sådanagodkännanden prövas av förinternationella adoptionsfrågor (). Enansökan om adoption kan dessutom enligt 1§ lagen om internationellarättsförhållanden rörande adoption prövasav svensk domstol om sökanden är svenskmedborgare eller har hemvist här eller omregeringen medgivit att ansökningen fårprövas.När en underårig med hemvist utomlandsskall adopteras av någon eller några medhemvist i gäller lagen (1997:192)om internationell adoptionsförmedling.Den eller de som vill adoptera ett barnfrån utlandet skall anlita ensammanslutning som har godkänts av NIA.Detta gäller dock inte enstaka fall avadoption som avser släktingbarn eller därdet finns särskilda skäl att adopterautan förmedling av en auktoriseradsammanslutning. skall i sådana fallinnan barnet lämnar sitt hemland pröva omförfarandet är godtagbart.Bestämmelser om internationellaadoptioner finns också i 6 kap.socialtjänstlagen (2001:453). Ett barnfår inte utan socialnämndens medgivandetas emot för stadigvarande vård ochfostran i ett enskilt hem som intetillhör någon av föräldrarna eller någonannan som har vårdnaden om honom ellerhenne. får inte lämnamedgivande utan att förhållandena i detenskilda hemmet och förutsättningarna förvård i hemmet är utredda (s.k.hemutredning).För att ge vägledning om hur enhemutredning skall gå till och vilkauppgifter som behövs om adoptionssökandenhar gett ut en detaljerad handbok försocialnämnderna försocialnämnder. I handboken sägs att detinte är möjligt att ange exakta kriterierför ett medgivande. Det är de sökandessamlade förutsättningar som skall bedömasi varje enskilt ärende. En individuellbedömning är nödvändig. I de flesta fallkan inte detta göras utan en ingåendeutredning där de sökandes styrka ocheventuella svagheter belyses. Några av deområden som bör belysas är sökandesålder, språk, förekomst i socialnämndensregister och polisregister, tidigareförhållanden, nuvarande förhållanden,hälsotillstånd, personlighet ochintressen, religion och livsåskådning,äktenskap och relationer till släkt ochomgivning, kunskaper om och erfarenhet avbarn och ungdom samt förväntningar påbarnet. Utredningen bör ocksåkompletteras med samtal med åtminstoneett par personer som väl känner desökande.Är det fråga om att ta emot ett barnmed hemvist utomlands i syfte attadoptera det, skall medgivande frånsocialnämnden inhämtas innan barnetlämnar det land där det har sitt hemvist.Medgivande får lämnas endast om den ellerde som vill adoptera hartillfredsställande kunskaper om barn ochderas behov och har blivit informerade omden planerade adoptionens innebörd.Medgivandet upphör att gälla om intebarnet har tagits emot i hemmet inom tvåår från det medgivandet lämnades. När ettvisst barn har föreslagits för adoption,skall socialnämnden skyndsamt och senastinom från det att den eller desom vill adoptera kommit in med enanmälan om detta pröva om samtycke skallges till att adoptionsförfarandet fårfortsätta.Av propositionen framgår att antaletinhemska adoptioner successivt minskatunder . gavsocialnämnderna yttranden till domstol omadoption för 113 barn födda i av yttrandena avsågstyvbarnsadoptioner (72 barn). Övrigayttranden avsåg barn som var placerade ifamiljehem (25 barn) ochspädbarnsadoptioner (16 barn).Internationella adoptioner förekom imindre omfattning redan under 1950-taletmen har sedan ökat markant. Enligt vadföreträdare för uppgett införutskottet har omkring 42 000 barn kommittill genom internationellaadoptioner . är deflesta adoptioner internationella. Undersenare år har antalet internationelltadopterade barn uppgått till mellanomkring 800 och 1 100 . De flestabarn kommer från och ,men adoptioner av barn från harökat under de senast åren.FN-konventionen om barnets rättigheterI det närmaste samtliga av världensstater är anslutna till Förentanationernas konvention om barnetsrättigheter, den s.k. barnkonventionen.Konventionen är bindande för de statersom har tillträtt den. Detta innebär attstaterna har förbundit sig att se tillatt den inhemska lagstiftningen stämmeröverens med barnkonventionen.När det gäller adoption framhålls ikonventionen att barnets bästa skall varastyrande för alla överväganden som röradoption (artikel 21). Inga andraintressen får sättas före eller anseslika viktiga som hänsynen till barnetsbästa.Konventionsstaterna skall säkerställaatt adoption av ett barn godkänns endastav behöriga myndigheter, som i enlighetmed tillämpliga förfaranden och pågrundval av all relevant ochtillförlitlig information beslutar attadoptionen kan tillåtas med hänsyn tillbarnets ställning i förhållande tillföräldrar, släktingar och vårdnadshavareoch att, om så krävs, de personer somberörs har givit sitt fulla samtycke tilladoptionen på grundval av sådanrådgivning som kan behövas (a). Vidareskall konventionsstaterna erkänna attinternationell adoption kan övervägas somen alternativ form av omvårdnad ombarnet, om barnet inte kan placeras i enfosterfamilj eller adoptivfamilj ellerinte kan tas om hand på lämpligt sätt isitt hemland (b). Konventionsstaternaskall säkerställa att det barn som berörsav internationell adoption åtnjutergarantier och normer som motsvarar demsom gäller vid nationell adoption (c).Därutöver skall konventionsstaterna vidtaalla lämpliga åtgärder för att vidinternationell adoption säkerställa attplaceringen inte leder till obehörigekonomisk vinst för de personer sommedverkar i denna (d) samt främja, där såär lämpligt, målen i artikel 21 genom attingå bilaterala eller multilateralaarrangemang eller överenskommelser ochinom denna ram sträva efter attsäkerställa att placeringen av barnet iett annat land sker genom behörigamyndigheter eller organ (e).1993 års om skydd av barnoch samarbete vid internationellaadoptionerHaagkonventionen syftar i första handtill att stärka barnens rättsskydd vidinternationella adoptioner. Tanken är attde stater som ansluter sig tillkonventionen skall samarbeta kringadoptionerna så att såväl ursprungslandetsom mottagarlandet skall ansvara för attde adoptioner som genomförs är tillbarnets bästa.Konventionen skall tillämpas då ettbarn med hemvist i en fördragsslutandestat (ursprungsstaten) har överflyttats,överflyttas eller kommer att överflyttastill en annan fördragsslutande stat (denmottagande staten) antingen efteradoption i ursprungsstaten av makar ellerav en person med hemvist i den mottagandestaten, eller för sådan adoption i denmottagande staten eller i ursprungsstaten(artikel 2.1).I är infördsom lag genom lagen (1997:191) medanledning av tillträde tillHaagkonventionen om skydd av barn ochsamarbete vid internationella adoptioner.Frågan om homosexuella pars möjlighet attadoptera var uppe till diskussion vidantagandet av varvidöverenskoms att konventionen endastskulle omfatta adoptioner där giftaheterosexuella par och enskilda personerär adoptanter.1967 års europeiska konvention omadoption av barnSverige har tillträtt konventionom adoption av barn. Konventionen komtill i syfte att göra reglerna omadoption i medlemsstaterenhetliga då det fannsstora olikheter i synen på förfarandetvid adoption.Konventionen reglerar myndigheternashandläggning av adoptionsärenden meninnehåller även materiellaadoptionsregler. För att vara giltigskall en adoption ha beviljats av enjudiciell eller administrativ myndighet(artikel 4). Vidare krävs som huvudregelsamtycke från barnets vårdnadshavare ochadoptantens make eller maka. Enligtkonventionen får barn adopteras endast avmakar, antingen gemensamt eller var försig, eller av en person (artikel 6.1).Innan adoptionsmyndigheten bifaller enansökan om adoption skall den förvissasig om att adoptionen kommer att bli tillgagn för barnet. Särskild vikt skallfästas vid att barnet genom adoptionenfår ett stabilt och harmoniskt hem.Åldersskillnaden mellan adoptant ochadoptivbarn bör inte vara mindre ännormal åldersskillnad mellan föräldraroch barn (artikel 8). En adoptionsansökanfår inte bifallas förrän vederbörligaundersökningar skett beträffandeadoptanten, barnet och dess familj(artikel 9).Genom adoptionen förvärvaradoptivbarnet och adoptanten sammarättigheter och skyldigheter iförhållande till varandra som barn iäktenskap och deras föräldrar. Samtidigtupplöses motsvarande band mellan barnetoch de biologiska föräldrarna. I lag fårdock stadgas att adoptantens make ellermaka behåller sina rättigheter ochskyldigheter i förhållande till barnet,om barnet är hans eller hennes eget(artikel 10).Åtgärder skall vidtas för att förhindravarje otillbörlig på grund av attbarnet lämnats till adoption (artikel15). En fördragsslutande stat har rättatt anta bestämmelser som är gynnsammareför barnet (artikel 16).Särskilt förordnad vårdnadshavareBestämmelser om vårdnad av barn finns i 6kap. Ett barn stårnormalt under vårdnad av båda föräldrarnaeller en av dem. I vissa fall kanvårdnaden emellertid anförtros åt eneller två särskilt förordnadevårdnadshavare. Så kan ske om en föräldervid utövandet av vårdnaden brister iomsorgen om barnet på ett sätt som medförbestående fara för barnets hälsa ochutveckling. Har föräldrarna gemensamvårdnad om barnet och gäller bristerna iomvårdnaden endast den ena av dem, skalldomstolen anförtro vårdnaden om barnetendast åt den ena av dem. Brister ävenden föräldern i omsorgen om barnet, skalldomstolen flytta över vårdnaden tillsärskilt förordnad vårdnadshavare. Attflytta över vårdnaden till särskiltförordnade vårdnadshavare kan också bliaktuellt om barnet stadigvarande harvårdats och fostrats i ett annat enskilthem än föräldrahemmet och det äruppenbart bäst för barnet att det rådandeförhållandet består. Vårdnaden skall dåflyttas över till den som har tagit emotbarnet.Vidare kan det bli aktuellt attanförtro vårdnaden om ett barn tillsärskilt förordnad vårdnadshavare omnågon av föräldrarna dör. Har föräldrarnagemensam vårdnad om barnet och dör en avdem, fortsätter den andra föräldern attha vårdnaden om barnet. Om bådaföräldrarna dör, skall domstolen anförtrovårdnaden åt en eller två särskiltförordnade vårdnadshavare. I de fallbarnet står under vårdnad av endast denena föräldern och den föräldern dör,skall domstolen anförtro vårdnaden åt denandra föräldern eller, om det ärlämpligare, åt en särskilt förordnadvårdnadshavare.När vårdnadshavare förordnas särskilt,skall domstolen utse någon som är lämpadatt ge barnet omvårdnad, trygghet och engod fostran (6 kap. 10 a §). I detenskilda fallet får hänsyn tas tillbarnets ålder och utveckling samt denpersonliga anknytningen till detilltänkta vårdnadshavarna.Två personer kan utses att gemensamtutöva vårdnaden, om de är gifta medvarandra eller är sambor.Registrerat partnerskapEnligt lagen (1994:1117) om registreratparnerskap kan två personer av samma könlåta registrera sitt partnerskap. Lagenträdde i kraft . Islutet av var 2066 män ochkvinnor folkbokförda i Sverigeregistrerade partner. Ett par hundrapartnerskap brukar registreras varje år.Vid 2001 års utgång var drygt 3 miljonermän och kvinnor gifta.