bet · GP01MJU13 · 2002-02-21 00:00:00 — Motion MJ419 (m) yrkande 1avstyrks.Enligt motion MJ504 (c) börskogsvårdsorganisationen ha ett samlat sektorsansvarför skogsbruket och inte som vara underställttvå lagar och två myndigheter. Enligt motion MJ523(kd) yrkande 7 bör omorganiseraseftersom det finns allvarliga brister både vadgäller personal och resurser för att bevakaskogsskyddet.Av förordningen (1998:900) om tillsyn enligtmiljöbalken framgår att de myndigheter som haransvar för tillsynsvägledning aktivt skall verka församordning och samverkan vad gällerinformationsförsörjning inom respektiveansvarsområde. Det framgår vidare att Skogsstyrelsenhar det centrala ansvaret för tillsynsvägledningenbl.a. vad gäller tillämpning inomfrågor rör skogsbruk och som omfattas avskogsvårdslagen (1979:429), frågor om sådanaverksamheter och åtgärder inom skogsbruket som kanpåverka miljön i särskilda skyddsområden. Av dengällande instruktionen för (SFS 1995:1335) framgår att Skogsvårdsorganisationensärskilt skall verka för bl.a. att skogen ochskogsmarken utnyttjas effektivt och ansvarsfullt såatt den ger en uthålligt god avkastning och ienlighet med sitt sektorsansvar verka för biologiskmångfald och en rik och varierad kulturmiljö. Detframgår också att skallverka för att landets skogar vårdas och brukas påett sådant sätt att de av statsmakterna beslutademålen för skogspolitiken kan uppnås. Frågor somgäller myndigheternas organisation regleras bl.a. avverksförordningen (SFS 1995:1322). Av förordningenframgår att myndigheten själv bestämmer sinorganisation och att den skall meddela debestämmelser som behövs om myndighetens organisationoch formerna för myndighetens verksamhet i enarbetsordning eller i särskilda beslut. Mot dennabakgrund avstyrks motionerna MJ504 (c) och MJ523(kd) yrkande 7.Statens skogsinnehav m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden omägarstrukturen i skogen (kd, c) medhänvisning till att de kan ansestillgodosedda. Utskottet avstyrker vidare ettmotionsyrkande (m) om regelverken försmåföretagen och två motionsyrkanden (m, kd)om utförsäljning av statlig skog medhänvisning till pågående utredningsarbete ochberedning inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeEnligt motionerna MJ339 (c) yrkande 3 och MJ523 (kd)yrkande 1 bör man värna det spridda ägandet av densvenska skogen och även fortsättningsvis främja detenskilda ägandet i svenskt skogsbruk. I motion MJ419(m) efterfrågas en förenkling av regelverken försmåföretag (yrkande 5). Vidare framhålls att det istatlig markpolicy bör ingå att sälja ut sådan marksom lämpligen kan ägas av enskilda (yrkande 2).Motsvarande krav framförs även i motion MJ523 (kd)yrkande 2.Utskottet har vid tidigare behandlingar avmotionsyrkanden om ägarstrukturen i skogsbruket(bet. 2000/01:MJU5) bl.a. framhållit att detenskilda ägandet av skogsmark är viktigt från mångasynpunkter, bl.a. när det gäller möjligheterna attbedriva ett lönsamt familjejordbruk och att främjasysselsättningen i glesbygdsområdena. Enligttillgängliga statistiska uppgifter uppgår Sverigesskogsmarksareal till och 51 %ägs av enskilda privata skogsägare varav andelenkvinnliga skogsägare var . Utskottet harockså konstaterat att ett allmänt hållet uttalandeom att det enskilda skogsägandet ävenfortsättningsvis bör stimuleras inte bör läggas tillgrund för ett formellt tillkännagivande avriksdagen. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna MJ339 (c) yrkande 3 och MJ523 (kd)yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.I april 2001 slutförde Jordförvärvsutredningensitt uppdrag. I betänkandet Ägande och struktur inomjord och skog (SOU 2001:38) framhålls bl.a. att omjordförvärvslagens begränsningar skulle tas bort ärdet inte otroligt att de juridiska personerna pålång sikt skulle öka sina innehav av skogsmark.Vidare framhålls att det från samhällsekonomisksynpunkt är angeläget att man genom ett omfattandeprivat ägande kan säkerställa en mångfald av olikabrukningsmetoder i jord- och skogsbruket. Även frånregionalpolitisk utgångspunkt kan det vara en fördelmed ett spritt ägande av skogsmark. innebär ett ökat bolagsägande att markundandras från fastighetsmarknaden på ettotillfredsställande sätt. Utredningen har mot dennabakgrund funnit att begränsningar i de juridiskapersonernas rätt att förvärva jordbruks- ochskogsfastigheter även bör finnas . Denuvarande bestämmelserna bör dock moderniseras ochförenklas. Utredningen bereds inomRegeringskansliet. Utskottet förutsätter att defrågor som tas upp i motion MJ419 (m) yrkande 5 fårsin belysning i samband med behandlingen av delsJordförvärvsutredningen, dels den kommandeskogspolitiska propositionen. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att motionen lämnas utan vidareåtgärd i berörd del.Statens innehav av skogsmark utreds för närvarandeav (dir. 2000:60). Utredarenhar till uppgift att inventera all skogsmark som ägsdirekt av staten eller via ett helägt statligtaktiebolag och lägga fram förslag till en mereffektiv förvaltning av statens totala skogsinnehav.Det övergripande målet skall vara att statens skogarskall förvaltas på ett föredömligt sätt som tryggaren hållbar utveckling såväl från produktions- somfrån miljösynpunkt. Utredaren skall samråda med demyndigheter, intresseorganisationer och företag somutredaren finner lämpligt. Utredningen skallredovisa sitt uppdrag . Frågan omutförsäljning av statliga skogar till enskildabrukare har behandlats i bådemiljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet(se t.ex. bet. 2000/01:MJU5). Härvid har ocksåbehandlats önskemål om t.ex. beaktande avnaturvårdsintressen och regionalpolitiska intressen.När det gäller markpolitiken i allmänhet har strävanvarit att bl.a. få tillgång till mer mark i södraSverige som kan användas som bytesmark (se t.ex.bet. 1999/2000:NU1 s. 65). Utskottet utgår från attfrågor av det slag som tas upp i motionerna MJ419(m) yrkande 2 och MJ523 (kd) yrkande 2 kommer attaktualiseras i samband med utredningen omförvaltning av statens skogar. I avvaktan påresultatet härav föreslår utskottet att berördamotioner nu lämnas utan vidare åtgärd.Lagstiftningsfrågor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motioner, somaktualiserar en översyn av skogsvårdslagen(mp), frågan om enskilda skogsbilvägar (c)och en förlängning av tid för inköp aversättningsmark (s), med hänvisning tillpågående utredning och till pågåendeberedning inom . Vidareavstyrker utskottet ett motionsyrkande (kd)om inrättande av en katastroffond medhänvisning till tidigareställningstagande.Utskottets ställningstagandeEnligt motion MJ374 (mp) bör skogsvårdslagen genomgåen översyn eftersom nu gällande text inte räcker föratt klara miljömålet i lagens portalparagraf.Utskottet konstaterar för sin del att uppdragetför 2001 har varit att genomföra en utvärderingav effekterna av skogspolitiken, vilket bl.a. harinneburit en identifiering och beskrivning aveffekter samt en beskrivning av graden avmåluppfyllelse. Utvärderingen har skett mot deskogspolitiska målen samt beslutade sektorsmål ochskall ligga till grund för den kommandeskogspolitiska propositionen. I avvaktan påpropositionen anser utskottet att motion MJ374 (mp)nu kan lämnas utan vidare åtgärd.Enligt motion MJ451 (c) bör reglerna förersättning till enskilda beträffande skogsbilvägarses över, och regeringen bör se över möjligheten attvia statliga katastrofpengar ge ersättning tillenskilda skogsbilvägar som skadats.Frågan om stöd till enskild väg har settsöver. överlämnades utredningen regler för enskilda vägar ( BREV (SOU 2001:67).Beredning pågår inomRegeringskansliet. Utredningen är bl.a. föremål förett brett remissförfarande. Näringsministern har iinterpellationssvar bl.a. anförtatt beredningen av ärendet inte är avslutad och attnågot förslag inte kan förväntas under innevarandeår. Vidare framhålls att anslaget för enskilda vägarför höjs till . Dettainnebär att fjolårets nivå kvarstår med ett extratillskott för översvämningarna och räknas upp mednettoprisindex. Även går 10 miljoner kronortill bidrag till omförrättningar (26 § Svar påinterpellation 2001/02:89 om ). Medhänvisning till den pågående beredningen föreslårutskottet att motion MJ451 (c) lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.I motion MJ523 (kd) yrkande 9 framhålls att det ärangeläget att det finns statliga medel tillförfogande när katastrofinsatser är nödvändiga,t.ex. vid angrepp av granbarkborre. Regeringen böråterkomma till med förslag till inrättandeav en katastroffond.Frågor om insektsangrepp m.m. i skogen tillhörSkogsstyrelsens ansvarsområde. Enligt gällandeinstruktion för ochskogsvårdsstyrelserna skall bl.a.verka för att skog och skogsmark skyddas mot skadorpå grund av luftföroreningar, djur och sjukdomar(SFS 1995:1335). När det gäller ansvaret förkostnader i samband med bl.a. skador på grund avinsektsangrepp har utskottet tidigare (bl.a. i bet.2000/01:MJU5) hänvisat till att de statliga bidragenför åtgärder mot skogsskador m.m., i likhet medövriga bidrag som finansierades medskogsvårdsavgiftsmedel, avskaffades i samband med1993 års skogspolitiska beslut. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motion MJ523 (kd) yrkande 9.Enligt MJ517 (s), delvis, bör den tid markägarenhar för inköp av ersättningsmark för skyddsvärd skogförlängas.När det gäller bl.a. frågor om ersättning vidvissa ingripanden av det allmänna är det reglerna i31 kap. som är tillämpliga. Där framgåratt innan en myndighet fattar ett beslut som kanleda till ersättning, får myndigheten förelägga densom vill göra anspråk på betalning eller inlösen attinom anmäla sitt anspråk. Vidare gälleratt om ingen överenskommelse har träffats omersättning och rätten till talan inte har gåttförlorad skall den som vill göra anspråk påersättning väcka talan hos miljödomstolen inom ettår. Enligt förordningen (1998:1252) om områdesskyddenligt m.m. skall påstatens vägnar försöka att träffa uppgörelse medsakägare som gör anspråk på ersättning eller fordrarinlösen av fastighet. Samma skyldighet harSkogsvårdsstyrelsen i ärenden som rörbiotopskyddsområden. Regeringen bemyndigade den 22december 1999 chefen för atttillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté meduppdrag att utvärdera tillämpningen av miljöbalkenoch lämna förslag på nödvändiga reformer (dir.1999:109). Kommittén skall i ett mer samlatbetänkande lämna förslag tillde mer omfattande ändringar av lagstiftningen somuppdraget kan medföra och redovisa dedittills gjorda erfarenheterna av miljöbalkenshänsynsregler. I ett slutbetänkande senast den 31december 2003 skall kommittén redovisa enfullständigare bild av hur fåttgenomslag i den praktiska tillämpningen liksom andrafrågor som rör uppföljningen av de centralainstrumenten i balken. Utskottet föreslår att motionMJ517 (s), delvis, i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet lämnas utan vidare åtgärd.I motion MJ419 (m) uppmärksammas risken för attdet svenska skogsbruket skall drabbas avkostnadsnackdelar på grund av att flera viktigakonkurrentländer subventionerar sitt skogsbruk.Enligt motionen har en viktig uppgift att isitt internationella arbete se till att dessakostnadsnackdelar för skogsbruk och skogsindustrieri minimeras (yrkande 4).Enligt vad utskottet har erfarit har tagitupp frågan om subventioner med . Densvenska positionen är att det inte skall förekommanågra som helst subventioner. Denna ståndpunkthävdas inom såväl EU som andra internationellaforum. Med det anförda föreslår utskottet att motionMJ419 (m) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Översyn av skogspolitiken m.m. (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ520 yrkande 29 och2001/02:MJ523 yrkandena 3 och 8 och avslår motion2001/02:MJ389.StällningstagandeSkogsbruket och träförädlingsindustrin är sedanlänge en viktig svensk basnäring.Skogsnäringen är den bransch som svarar förde största nettoexportinkomsterna i vårtland. För att ett svenskt skogsbruk ochsvensk skogsindustri skall kunna utvecklas iframtiden krävs övergripande långsiktiga ochhållbara spelregler som främjar såvälproduktions- som miljömål. Det är angelägetatt dessa mål har samma prioritet ochdignitet vid utformningen av denövergripande skogspolitiken. Iskogsvårdslagen jämställs produktions- ochmiljömålen. Lagen bygger påförvaltarskapstanken, dvs. skogsbrukarna haratt ta ansvar för kommande generationer.Lagen är utformad för att ge skydd åt denbiologiska mångfalden somvirkesförsörjningen skall vara säkrad förden svenska skogsindustrin. Miljöbalkensregler är dock bristfälligt anpassade tillskogsbrukets förutsättningar. Oklarheterna ilagstiftningen kan därmed komma att drabbaskogsbruket hårt, till nackdel förskogsvården och därmed också för svenskekonomi. Detta förhållande måste rättastill. Ett annat förhållande som måste rättastill är de skador som klövvilt åstadkommerpå såväl plant- och ungskogen sombiodiversiteten. Regeringen har alltförlänge blundat för detta problem. Det ärtydligt klarlagt att bl.a. virkeskvalitetensjunker i tallskogarna på grund avviltskadorna. Detta får förödandekonsekvenser för vår förmåga att produceraoch exportera furu av hög kvalitet tillkonkurrensmässiga priser. I vårt grannlandFinland har staten tagit sig an avvägningenmellan skogsbruk och viltvård på ettföredömligt sätt. anseratt en utredning bör tillsättas med uppdragatt utvärdera älgskötselområdena och föreslåförändringar, som gör att de kan spela denroll för intresseavvägningen som var avsedd.2. Ädellövsskog m.m. (punkt 3)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ286 samt avslår motion2001/02:MJ339 yrkande 13.StällningstagandeSmå skogsägare har ofta ingen medveten inriktningmot att öka andelen ädellöv i skogen. Detta berorsannolikt till del på att information omädellövsbidrag främst når de större skogsägarna ochatt de har en organisation för och vana vid attplanera för användning av bidraget. Den störstaanledningen till att de små skogsägarna inte nyttjarbidraget är dock att de skogsvårdande myndigheternainte anser att det är kostnadseffektivt att gebidrag till plantering av ädellöv på små arealer.Gränsen går i praktiken vid ca 1 ha. Nackdelen medmyndigheternas effektivitetssträvan är att manmissar möjligheten att få till stånd en utökad arealädellövskog, med många små ädellövsbestånd. I dagplanteras framför allt gran på nedlagda åkermarker.Detta är inte bra ur försurningssynpunkt. Åkermarkär inte heller optimal mark för att få hög kvalitetpå gran. På nedlagd borde det i ställetvara lövplantering och då helst ek eller annatädellöv. Det är därför angeläget att se överresurser och regler för ädellövsbidraget på ettsådant sätt att det blir intressant även för de småskogsägarna. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.3. Utredning av gamla reservatsavsättningar(punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ523 yrkande 6.StällningstagandeDet bör omgående tillsättas en utredning som utifrånresultaten av bl.a. den omfattandenyckelbiotopsinventeringen och nya kunskaper skallgöra en värdering av gamla reservatsavsättningar ochtidigare skyddad mark. Syftet är att klarläggasambanden mellan gamla och nya avsättningar för atttillförsäkra att de statliga medlen används tillavsättning av de mest skyddsvärda områdena. Skälettill att det är nödvändigt med en sådan utredning äratt utredningar och nyckelbiotopsinventeringen harvisat att det finns behov av att skydda mervärdefull skogsmark än vad som görs , särskilti södra . Skogens betydelse i (punkt 8)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd), () och ÅkeSandström (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ339 yrkande 1.StällningstagandeSkogsnäringen har en mycket stor betydelse förSverige. Sammantaget står skogsindustrin för en stordel av export, närmare 94 miljarder kronorårligen. Över hälften av Sverigesnettoexportinkomster kommer från skogsnäringen.Näringen sysselsätter över 90 000 människor i främstgles- och landsbygd och ger arbete åt en mängdföretag i andra sektorer. Därtill ger den värdefullainkomster till landets många skogsägare med ägor avvarierande storlek. Vikten av goda villkor förskogsnäringen kan inte nog betonas. Skogens storabetydelse för måste erkännas ochtydliggöras, och insikten om detta måste påverkaarbetet på en mängd områden, bl.a. forskning ochutveckling, utbildning, handelspolitik ochinfrastruktur. Vad som anförs om skogens storabetydelse för bör ges regeringen till känna.5. Samordning av skogspolitiken (punkt 10)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ419 yrkande 1.StällningstagandeDet har blivit mycket tydligt att det inomadministrationen utvecklats ett dubbelkommando närdet gäller miljöfrågor i skogen respektiveskogsbruket. Näringen möter en kluven statsmakt.Orsaken till detta är sannolikt att miljöpolitikenunder växte fram delvis vid sidan omskogspolitiken. Effekten blir att skogsägare i dagbollas mellan myndigheter som kan ha delad syn påhur naturvärdena bäst hanteras. Det växer framaktionsplaner och temakartor hos myndigheter påregional och lokal nivå, vilka synes vara mer ellermindre okoordinerade. Även om det finns regioner därsamarbetet mellan , länsstyrelsenoch kommunen kommit långt måste det vara enprioriterad fråga i skogs- och miljöpolitiken attsamarbetet blir fullt tillfredsställande. Staten harett ansvar för att skogsbruk och skogsnäring kanutvecklas väl. Statens ansvar har emellertidförändrats, vilket måste avspegla sig iskogspolitiken. Statens förändrade roll innebär attdet behövs en effektivare samordning av de politiskafrågor som är viktiga för den samlade skogsnäringen.Skogsministern bör ha ett samordningsansvar fördessa frågor. Detta bör ges regeringen till känna.6. Ägarstrukturen i skogsbruket (punkt 12)av (), () ochHarald ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ523 yrkande 1 och avslårmotion 2001/02:MJ339 yrkande 3.StällningstagandeDet är mycket angeläget att bevara den nuvarandebalansen mellan olika ägarkategorier vad gällerinnehav av lantbruksfastigheter. Ettutredningsförslag med denna innebörd har nyligenpresenterats, och vi förutsätter att regeringenföljer utredningens förslag. Vi anser vidare att deti jordförvärvsförordningen bör införas skärpningarav kompensationsprincipen så att kompensationsmarkoch förvärvad mark skall ligga i samma geografiskaområde, att registrering av juridiska personers köpoch försäljningar skall ske samt att juridiskapersoner som i större utsträckning verkar påfastighetsmarknaden skall avkrävas årligamarkbalanser. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.7. Förenklingar för familjeskogsbruket(punkt 13)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ419 yrkande 5.StällningstagandeStaten bör ha ett övergripande ansvar att följautvecklingen i ägar- och fastighetsstrukturen. Setttill den samlade politiken är det angeläget attfamiljeskogsbruket inte minskar och att offentligtägd skog verkligen utnyttjas för att tillgodosebehovet av kollektiva nyttigheter.Jordförvärvslagstiftningen bör ändras så att denunderlättar strukturomvandling genom markbyten ibolagssfären, men begränsar möjligheten för bolagenatt utnyttja sin ekonomiska styrka till attkonkurrera ut familjeskogsbrukare inom välbelägnatrakter.8. Statens innehav av skogsmark (punkt 14)av (), (), IngvarEriksson (m), (), CarolineHagström (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:MJ419 yrkan-de 2 och2001/02:MJ523 yrkande 2.StällningstagandeStaten innehar närmare 6 milj. ha produktivskogsmark som förvaltas av ett större antalmyndigheter. Efter alla turer med statens skogarunder är det nu viktigt att statenanlägger ett helhetsperspektiv på sitt ägande.Statens uppgift bör vara att ta hand om områden medhöga naturvärden som undantas från brukande, attinförskaffa och hålla viss produktionsmark sombytesvara när allmänintresset kräver att privataskogsägares marker kan brukas samt attta ansvar för markbytesreserv iomarronderingsområden. Det bör ingå i en statligmarkpolicy att sälja ut de företag som är verksammapå den konkurrensutsatta marknaden och sådan marksom lämpligen kan ägas av enskilda. Det finns i deflesta fall nya ägare som kan driva verksamhetenminst lika bra. Vi anser följaktligen att statenskall äga så lite som möjligt av den produktivaskogsmarken. Enskilda skogsägare och privata bolagkan bruka skogen miljö- och tillväxtsmässigt likabra som staten. Det finns därför finns ingenanledning för staten att konkurrera genom att ägaproduktionsskog i stor omfattning.9. Översyn av skogsvårdslagen (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:MJ374.StällningstagandeI den senaste skogsvårdslagen från den 1 januari1994 finns inskrivet att det vid skogsbruk skall tashänsyn till såväl naturvårdens somkulturminnesvårdens intressen. I regeringensproposition /01:130 Svenska miljömål - delmåloch åtgärdsstrategier föreslås att ytterligare 900000 ha skyddsvärd skogsmark skall undantas frånskogsproduktion . Det innebär att ytterligare av skogsarealen skyddas avnaturvårdsskäl. innebär detta att dendominerande trakthyggesmodellen för skogsbruk kommeratt bedrivas på resterande avskogsmarken. Den pågående förvandlingen av detsvenska skogslandskapet mot landskapstäckandelikåldriga skogar av tall, gran eller contortatallfortsätter således, trots skyddet av nyckelbiotoperoch andra små områden med höga naturvärden.Arealerna kvarvarande olikåldriga blandskogar sominte kalhuggits och planterats, krymper för var dagsom går. Att regleringen av svenskt skogsbrukfortfarande medger att denna landsomfattandelandskapsomvandling får fortsätta, torde varahuvudorsaken till att de miljömål som satts upptidigare för bevarande av skoglig biodiversitet intekunnat uppfyllas. Skogsvårdslagen utgör grunden fördet sätt varmed dagens skogsbruk bedrivs. Därför harskogsvårdslagens utformning stor inverkan på denframtida utvecklingen av svenska skogliga ekosystem.Skogsvårdslagens miljömål skulle kunna ges ökadeförutsättningar att bli uppnådda genom en revideringav lagens avsnitt om skogsskötselmetoder. För attklara internationella åtaganden ombevarande av biologisk mångfald krävs en översyn ochomarbetning av nuvarande skogsvårdslag.