bet · GP01UBU6 · 2002-03-07 00:00:00 — 2).I flera motioner tas frågan om skolhälsovårdens dimensioneringoch innehåll upp. I motion 2001/02:Ub216 (kd) begärsett tillkännagivande om att skolhälsovården börförstärkas. Motionärerna menar att det finnstendenser till ökad mobbning och en hårdare ochtuffare skolmiljö som skolhälsovården harförsämrats. Detta går främst ut över de elever somkommer från familjer med sämre förutsättningar ochmånga av de unga med problem saknar bra kontaktermed vuxenvärlden. Även i motion 2001/02:So617 (kd)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attbasverksamheter som barnhälsovård, skola ochbarnomsorg utanför hemmet skall ha beredskap atttillsammans med föräldrar möta och hantera barns ochungdomars psykiska problem. I motion 2001/02:Ub489(s) begär motionärerna ett tillkännagivande omvikten av skolsköterskor i skolan. Man menar att detför många elever kan kännas lättare att vända sigtill skolsköterskan med sina problem än att kontaktakurator eller psykolog. För att det skall vara lättför eleven att ta denna första kontakt måstefunktionen vara tillgänglig för alla elever på allaskolor.I motion 2001/02:So634 yrkande 6 begär Folkpartietmotionärerna ett tillkännagivande om förstärktskolhälsovård. Man menar att skolhälsovård skallfinnas för alla elever i ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan ochsameskolan. Även fristående skolor skall inrättaskolhälsovård motsvarande den som finns inom detoffentliga skolväsendet. I skolhälsovården skall detenligt motionärerna finnas skolsköterska ochskolläkare som kan knyta till sig också skolpsykologoch skolkurator. Skolhälsovården har också en viktigroll när det gäller att fånga upp och hjälpa barnoch ungdomar med hälsoproblem och andra behov avsärskilt stöd.I motion 2001/02:So617 (kd) yrkande 1 framhållsatt barn och ungdomar med psykiska problem skallkunna identifieras tidigt och få stöd och hjälpinnan grav psykisk ohälsa har utvecklats. Personalensom arbetar nära barnen i skola och barnomsorg är enviktigt grupp som bör ges möjlighet till ökadkunskap om barn och stöd för att kunna se dessa barnoch deras behov.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att samtliga här redovisademotionsyrkanden bör avslås.I propositionen presenteras en bred satsning påatt främja lärande, understryka de grundläggandevärdena och att främja elevernas utveckling. Genomatt skolhälsovård, elevvård och specialpedagogiskainsatser betraktas som en helhet förbättrasmöjligheten för skolan att uppnå sina mål. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det nyaverksamhetsområdet elevhälsa skall främja hälsa hosalla elever men ha fokus på elever som är i behov avstöd och hjälp för sitt lärande. Utskottet harerfarit att elever i vissa fall står utan stöd iavvaktan på medicinsk utredning. Utskottet villdärför understryka att det särskilda stödet skallutgå från elevens behov och inte vara beroende avatt en medicinsk diagnos har ställts. Har elevenbehov av stöd skall detta således erbjudas iavvaktan på eventuell sådan diagnos. Utskottetunderstryker att varje kommun och skola redan i dagbör utarbeta individuella handlingsplaner som ärtydliga och utvecklingsbara för att stödja ochvägleda elever, vårdnadshavare, lärare, arbetslagoch skola. Det är viktigt att alla elever får denhjälp och det stöd som är nödvändigt för att klaramålen i skolan och för att ge en bra lärandemiljö. Idetta arbete, liksom i andra sammanhang, ärsamspelet med föräldrarna viktigt. Former förkontakter med föräldrar måste finnas. Inte minst förde barn och unga, som har behov av särskilt stöd kanett nära och förtroendefullt samarbete mellan hemoch skola vara av avgörande betydelse för barnensmöjligheter till en trygg skolgång. Utskottet menaratt den förebyggande och hälsofrämjande inriktningsom det nya verksamhetsområdet elevhälsa kommer attfå leder till att de elever som är i behov avsärskilt stöd uppmärksammas tidigare och i högreutsträckning får sina behov tillgodosedda. Utskottetframhåller också att de (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97) somriksdagen beslutat skall avsättas för att ökapersonaltätheten i skolan också kommer att påverkaelevhälsans område positivt genom att fler vuxna iskolan av olika kategorier förbättrar möjligheternaatt identifiera och vidta åtgärder för att hjälpa deelever som är i behov av särskilt stöd. Utskottethar med tillfredsställelse erfarit att mångakommuner valt att använda delar av de nya resursersom anslagits till fler vuxna i skolan, tillelevhälsa. Det har handlat om såväl ytterligarespecialpedagoger och skolsköterskor som t.ex.skolkuratorer och psykologer. Utskottet vill ocksåunderstryka betydelsen av att eleverna i skolan kankänna sig trygga. En trygg miljö är viktig för attkunna tillgodogöra sig nya kunskaper. Med hänvisningtill att vissa frågor kommer att beredas ytterligareföreslår utskottet att avslår motionerna2001/02:Ub8 yrkande 1 och 2001/02:So617 yrkande 1.Utskottet har ingen annan uppfattning än demotionärer som framhåller vikten av en välfungerande och tillräckligt utbyggd elevhälsovård.Då avsikten enligt regeringens förslag är attelevhälsovården skall ingå i verksamhetsområdetelevhälsa föreslår dock utskottet att , iavvaktan på regeringens förslag om elevhälsansslutliga innehåll, avslår motionerna 2001/02:Ub9yrkandena 2 och 5, 2001/02:Ub216, 2001/02:Ub489,2001/02:So617 yrkande 2 samt 2001/02:So634 yrkande 6.När det gäller yrkandet om ytterligare en s.k.kontaktdag beslutade attinföra rätt för föräldrar till tillfälligföräldrapenning per barn och år när deavstår från förvärvsarbete i samband med besök ibarnets skola eller fritidshem (prop. 2000/01:44,bet. 2000/01:SfU10, rskr. 2000/01:169). Reglernaträdde i kraft . Regeringendeklarerade också sin avsikt att följa effekterna avförslaget och att göra enutvärdering av reformen. Med anledning av ettmotionsyrkande uttryckte socialförsäkringsutskottetförståelse för önskemålet att införa tvåkontaktdagar per barn och år.Socialförsäkringsutskottet menade dock att det intefanns finansiellt utrymme för detta. Utskottet haringen anledning att nu göra en annan bedömning vadgäller införandet av en andra kontaktdag. Utskottetmenar också att det kan vara rimligt att i fråga omantalet kontaktdagar avvakta att den aviseradeutvärderingen presenterats. Utskottet föreslårdärför att avslår motion 2001/02:Ub8yrkande 2.Elevhälsans kompetens- ochkunskapsutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåryrkandena om elevhälsans kompetens- ochkunskapsutveckling.Jämför reservation 3 (fp).PropositionenRegeringens bedömning är att kompetens- ochkunskapsutveckling bör stimuleras inomverksamhetsområdet elevhälsa. befintligamedel för kompetensutveckling bör riktas även tillpersonal inom elevhälsan. Regeringen framhåller attansvaret för kompetensutveckling är fördelat påolika befattningshavare och nivåer inomskolsystemet. Staten ställer resurser tillförfogande för kunskapsbildningen hos den personalsom arbetar inom skola och fritidshem, dels genomdet generella statsbidraget till kommunen, delsgenom resurser till högskolan för att genomföragrundläggande utbildning, påbyggnadsutbildningar ochannan kompetensutveckling. Staten ställer ocksåsärskilda medel till förfogande för insatser inombristområden av annat slag inom skolans område därnationell uppföljning visar på behov avkompetensutveckling. Detta sker främst genom medelsom disponerar. Det är dockarbetsgivaren kommuner och landsting som harhuvudansvaret för att personalen får denkompetensutveckling som var och en behöver. Denenskilde arbetstagaren har enligt regeringen ocksåett tydligt ansvar att följa med utvecklingen inomsitt arbetsområde och kontinuerligt förnya sinakunskaper. Regeringen menar att elevhälsans personalbör omfattas av de medel som disponerarför kompetensutveckling då det är fråga om generellainsatser som rör hela skolans utveckling. Behov avindividuellt motiverad utbildning och yrkesinriktadutbildning inom medicin eller psykia-tri bör dockenligt regeringens mening vara en fråga förarbetsgivaren och den enskilde arbetstagaren att taansvar för.MotionerFolkpartiet menar att regeringens förslag att gealla lärare specialpedagogisk kompetens ochinriktningen att hela skolan utgör en stödstrukturför de elever som behöver det är lovvärt, men manvill poängtera att många elever har behov avstödundervisning som ges individuellt eller i enmindre grupp (mot. 2001/02:Ub10, yrk. Att lärarehar övergripande kunskaper i specialpedagogik ärmycket bra, men det stöd som elever medinlärningssvårigheter eller funktionshinder behöverkräver lärare med specialiserad kompetens.Folkpartiet menar att det är olyckligt attspeciallärarutbildningen lagts ned och att det baraerbjuds en specialpedagogutbildning med störreinriktning mot handledning av andra lärare,samordning och utredning, dvs. mindre mot direktundervisning av elever i behov av stöd. Folkpartietföreslår att utbildningen till speciallärare skallåterupptas (mot. 2001/02:Ub10, yrk. I motion2001/02:Ub334 (kd) menar motionären att engrundläggande utbildning, som fullföljs medregelbunden fortbildning, om att se och tolka barnssignaler och på så sätt känna igen ett utsatt barn,bör införas för all personal som kommer i kontaktmed barn. Ytterligare fortbildning för personal iskolan föreslås i motion 2001/02:Ub11 (c).Motionärerna begär ett tillkännagivande om att barnsom har inlärningsproblem eller är hyperaktiva börutredas grundligt för att se om problemen bottnar iavsaknad av sensomotorisk träning (yrk. 1).Motionärerna menar att det krävs fortbildning avpersonal i skolan, så att de upptäcker och förstårbarnens problem. I de flesta fall kanspecialutbildade pedagoger klara den sensomotoriskaträningen bara de har rätt diagnos (yrk. 2).I motion 2001/02:So271 (c) yrkande 2 begärmotionärerna en översyn av kriterierna för vilkabarn som skall få del av resurser till barn medsärskilda behov. Man menar att det finns för literesurser för barn som har det svårt i skolan. En delbarn har det svårt även om inte familjen har direktasociala, ekonomiska eller medicinska problem.Dessutom stör de andra barn och gör arbetet iklassen extra jobbigt för lärarna. För de här barnenfinns väldigt lite resurser och det gör derassituation ännu svårare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att samtliga här redovisademotionsyrkanden avslås.Utskottet anförde i betänkande 2000/01:UbU3 Enförnyad lärarutbildning att den nyalärarutbildningen innebär att den specialpedagogiskakompetensen bland alla lärare i skolorna kommer attförstärkas mycket påtagligt genom attspecialpedagogik skall ingå i det allmännautbildningsområdet för alla lärarstuderande. Den nyautbildningen ger också möjlighet att väljaspecialpedagogik som inriktning och specialisering.Utskottet har också behandlat frågan i betänkande2001/02:UbU1 och även då uttalade utskottet att dennya lärarutbildningen på ett mycket påtagligt sättkommer att förstärka den specialpedagogiskakompetensen bland alla lärare i skolan. Utskottet ärfortfarande av denna uppfattning. När det gällerkompetensutveckling för lärare och annan personal ärdet föreskrivet i skollagen (2 kap. 7 §) attkommunerna som arbetsgivare har ansvar för detta.Staten kan dock på olika sätt stödjakompetensutveckling, t.ex. genom att ge bidrag tillsärskilda insatser. Utskottet vill erinra om attregeringen i budgetpropositionen avsattsammanlagt förutvecklingsinsatser inom skolväsendet under perioden20002002, bl.a. för kompetensutveckling av lärareinom det specialpedagogiska området. Utskottet villockså peka på att (dir. 1999:15)har uppdrag som berör elever i behov av särskiltstöd. Kommittén skall bl.a. analysera hur termernaelevens rätt respektive kommunens skyldighet användsi skollagen och vid behov föreslå de förändringarsom krävs för en ökad tydlighet vad gäller termernasinnebörd.Utskottet delar regeringens uppfattning att demedel som avsatts för utveckling av skolväsende ochbarnomsorg genom beslut ombudgetpropositionen också bör kunna riktastill personal inom elevhälsovården. Det ankommer påSkolverket att avgöra vilka satsningar som behövergöras på nationell nivå och på skolorna attorganisera undervisning av elever i behov avsärskilt stöd. Frågan om stöd till barn medsärskilda behov har också behandlats i detföregående under Elevhälsa ett nyttverksamhetsområde.Utskottet erinrar om att fortbildning av skolanspersonal är ett kommunalt ansvar. Detta ansvarinnebär enligt utskottet att all personal somarbetar med barn i behov av särskilt stöd skall haen lämplig och tillräcklig utbildning för att klarasin arbetsuppgift.Frågor om barns och ungdomars hälsaoch ohälsaUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionerna angående barns och ungdomars hälsaoch ohälsa.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 4(c).MotionerEtt antal yrkanden, både som väckts i anledning avpropositionen och under den allmänna motionstiden,gäller olika frågor som rör barns och ungdomarshälsa och ohälsa.Moderaterna begär i motion 2001/02:Ub9 yrkande 4ett tillkännagivande om kontakt med skolhälsovårdenvid omfattande frånvaro. Man menar attskolhälsovården bör kopplas in för elever med längrefrånvaro eller många timmars frånvaro spridda övertiden. Det finns ibland orsaker till frånvaro sommåste åtgärdas , och detta kan vara ett sättatt nå elever som inte själva söker hjälp. I sammamotion framhåller att det behövs störreförståelse och insikt om vad mat och rörelse kanbetyda för eleverna (yrk. Skolmåltiden bör fåett annat fokus än vad den har i vissa frågor. Fokuspå måltiderna bör ge bättre hälsa, liksom samarbetemed hemmen. Med stöd av skolhälsovårdens kompetenskan också viktig information om barns behov vadgäller mat spridas. Skolans arbete bör planeras såatt flera barn får vardagsmotion. ÄvenKristdemokraterna menar att idrottens roll förelevernas hälsa bör lyftas fram (mot. 2001/02:Ub8,yrk. Fysisk aktivitet och rörelse måstegenomsyra all skolans verksamhet eftersom rörelsensbetydelse såväl för barnens hälsa som för denteoretiska inlärningen finns klart påvisad.Kristdemokraterna föreslår också att regeringenskall återkomma med förslag till åtgärder för attstärka folkhälsan bland ungdomar. Regeringen börlämna förslag beträffande de möjligheter som krävsför att vårda nära relationer under de förstalevnadsåren. Detta är grunden för den trygghet somleder till bättre möjligheter till hälsa och lärande(yrk. 4).Centerpartiet menar att skolan har en viktiguppgift i att förebygga ätstörningar (mot.2001/02:Ub322, yrk. En lugn miljö iskolmatsalarna, bra skolmåltider ochhemkunskapsundervisning är alla viktiga delar i attförebygga ätstörningar. En väl fungerandeskolhälsovård och samarbete med sociala myndigheterär också viktiga delar. föreslår attregeringen ges i uppdrag att skapa ekonomiskaresurser för framtagande av information ochutbildning angående ätstörningar och hälsa. I motion2001/02:Ub468 (kd) yrkande 2 föreslås attskolhälsovården skall ges ansvar förinformationsinsatser om könssjukdomar. Motionärenmenar att ungdomar har rätt till professionellkunskap för att inte hamna i oönskade graviditetereller råka ut för smitta. I motion 2001/02:Ub527 (s)menar motionären att ljudnivån i barnomsorgs- ochskolmiljö är ett problem för såväl personal sombarn. Detta kan leda till tinnitus, och det ärdärför angeläget att regeringen följer frågan ombarns arbetsmiljö i barnomsorg och skola.Ett antal utredningar begärs också. I motion2001/02:Ub11 (c) yrkande 3 begär motionärerna enutredning om hur stress påverkar barn, eftersomstress är ett stort samhällsproblem. I motion2001/02:So612 (kd) yrkande 7 föreslår motionärernaatt regeringen skall tillsätta en utredning somskall sammanställa vad som gjorts och vad som kangöras för att förebygga allergier bland skolelever.De menar att det i skola och förskola förekommerstora allergiproblem och att många av de drabbadehar svårt att tillgodogöra sig undervisningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att samtliga här redovisademotionsyrkanden avslås.Utskottet menar att det är viktigt attskolhälsovården, ibland som en av flera aktörer,kopplas in då en elev uppvisar omfattande frånvaro,och utskottet utgår också ifrån att sådana kontaktertas när det anses lämpligt och framhåller att det ärskolans ansvar att se till att så sker. Det ärdäremot inte lämpligt med någon definitiv regel förhur personal i skolan skall agera i olikasituationer. När det gäller yrkandet att ökaförståelsen för matens och rörelsens betydelse förelevernas hälsa vill utskottet framhålla att såvälföräldrar som skola har en viktig roll som främjareav en god livsstil och ett ansvar för att motverkafysisk inaktivitet och osunda matvanor hos barnenrespektive eleverna. Utskottet vill också peka påkursplanen för ämnet idrott och hälsa, där det bl.a.sägs att eleverna i slutet av det nionde skolåretskall förstå sambandet mellan mat, motion och hälsa.Ämnet syftar till att utveckla elevernas fysiska,psykiska och sociala förmåga samt att ge kunskaperom den egna livsstilens betydelse för hälsan.Utskottet anser att yrkandet är tillgodosett.När det gäller ökningen av andelen överviktigamenar utskottet att det är viktigt att motverkautvecklingen genom ett folkhälsoarbete somkraftfullt lyfter fram betydelsen av fysiskaktivitet. genomförde under 2001på regeringens uppdrag tillsammans med ett stortantal myndigheter och organisationer ett fysisktaktivitetsår. Målsättningen var att öka kunskapen,intresset och förutsättningarna för fysisk aktivitetoch rörelse för alla. Avsikten är att satsningenskall vara långsiktig. Även mat och matvanor harstor betydelse för den ökande övervikten bland barnoch ungdomar samt för olika former av ätstörningar.Förebyggande insatser görs av Folkhälsoinstitutetoch , bl.a. i syfte att få ettbättre kunskapsunderlag om barns och ungdomarskostvanor och fysiska aktivitet.I budgetpropositionen aviserar regeringenatt skolan skall ges stöd i arbetet med att utvecklaoch stimulera barns attityder till fysisk aktivitet.Regeringen avser att ta initiativ till att det pånationell nivå inrättas ett resurscentrum med denbeskrivna inriktningen.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnat förslag tillnationella folkhälsomål samt strategier för hurmålen skall uppnås. Utskottet kan konstatera att ettomfattande arbete bedrivits inom ramen förNationella folkhälsokommitténs uppdrag när detgäller hälsotillståndet i allmänhet hos barn ochungdomar. Att barn skall ha trygga och jämlikauppväxtvillkor anges som ett av de föreslagnafolkhälsomålen men även under de flesta andra målenbehandlas barns och ungdomars villkor. Kommitténframhåller bl.a. vikten av en hälsofrämjandeförskola och skola. Utskottet har med stort intressetagit del av utvecklingen mot fler s.k.hälsofrämjande skolor och förskolor, som pågår ikommunerna. Regeringen avser att läggafram en folkhälsoproposition med nationella mål fören hållbar utveckling och en hälsa på lika villkor.Socialutskottet har tidigare uttalat att arbetetför att förebygga allergier och annan överkänslighetmåste intensifieras genom t.ex. miljöåtgärder,satsning på forskning och kraftfullainformationssatsningar till bl.a. föräldrar och depersonalgrupper som arbetar med barn. Ettfolkhälsoarbete pågår på området, bl.a. med ennationell handlingsplan mot allergi under ledning avStatens folkhälsoinstitut. I budgetpropositionen förår 2002 anges att ett av de områden som kommer attkräva uppmärksamhet är barnsoch ungdomars hälsa med tonvikt lagd på bl.a. astmaoch allergi (utg.omr. 9).Genom motion 2001/02:Ub527 yrkande 7 har utskotteterfarit att det råder oklarheter kringförsäkringsförhållandena vad gäller hörselskada.Utskottet har inte möjlighet att uttala sig iförsäkringsfrågan men vill understryka att högaljudnivåer är ett sådant område som böruppmärksammas i det arbete med att förbättraarbetsmiljön som pågår i skolorna. Problemet kommeratt kunna belysas ytterligare genom den förstärkningav elevhälsan som föreslås i detta betänkande.Mobbning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåryrkandena avseende mobbning.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 4 (c),5 (m, kd, c) och 6 (m, fp).MotionerEtt stort antal motionsyrkanden behandlar frågor somrör mobbning. Flera av dessa rör bekämpningen avmobbning generellt medan andra rör mer specifikafrågor såsom skyldigheten för skolorna att ha enplan att motverka mobbning, möjligheten att flyttaden elev som mobbar till en annan skola ochskyldighet att polisanmäla brott som begås i skolan.I motion 2001/02:Ub435 yrkande 1 begärKristdemokraterna ett tillkännagivande om att måletför bekämpningen av mobbning och annan kränkandebehandling skall vara att inte något barn ellernågon ung människa skall utsättas för mobbning. Detär samhällets obetingade skyldighet att skapa entrygg, utvecklande och värdig miljö för ungdomarna.Kristdemokraterna menar också att det finnsanledning att varna för ett samband mellan mobbningoch annat våld (yrk. 4) eftersom undersökningarvisar att våld och mobbning är nära förknippade medvarandra. har till uppgift attinformera och sprida kunskap bland lärare ochbarnomsorgspersonal om hur medievåldet påverkarbarn. En översyn bör göras av dess verksamhet ochdirektiven förtydligas.Även begär ett tillkännagivande omatt nolltolerans mot våld och mobbning måste införasomedelbart i skolan (mot. 2001/02:Ub322, yrk. 4).För att klara målsättningen måste det framgå avskollagen att lärare och övrig personal somupptäcker mobbning har skyldighet att rapporteradetta till rektor. Det är också viktigt att detförebyggande arbetet fungerar bra. Även i motion2001/02:Ub516 (s) begärs ett tillkännagivande vadavser nollvision mot mobbning. Motionärerna menaratt en obligatorisk skolgång ställer särskilt högakrav på skolans ambition att forma ett gottarbetsklimat och att mobbning berör de mest centralagrundläggande värderingar och rättigheter isamhället. I motion 2001/02:A228 (m) yrkande 14begär motionärerna ett tillkännagivande om tidigareaktioner i skolan mot barn som kränker andra barneller vuxna. Motionärerna menar att attitydergrundläggs hos barn redan och att skolantillsammans med föräldrarna har ett stort ansvar förhur barn ser på och tilltalar varandra. Man måstevara vaksam på sådant beteende hos barnen redan iförskolan. begär i motion2001/02:A211 yrkande 16 ett tillkännagivande om i samband med den nationella kampanj somregeringen startat särskilt skall uppmärksamma ochåtgärda den könsrelaterade mobbningen. Denkönsrelaterade mobbningen, t.ex. i form av könsordsom är vanligt förekommande på skolgårdar, måsteuppmärksammas som den kränkande handling den är.Åtgärder för att förebygga och komma till rätta medkönsrelaterad mobbning måste inrymmas i varje skolasåtgärdsplan mot mobbning.I motionerna 2001/02:Ub232 (m) yrkande 1 och i2001/02:Ub462 (m) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att skollagen ändras så att enelev ges rätt att juridiskt ställa skolan till svarsnär skolan genom underlåtelse eller aktivahandlingar kränkt elevens rättigheter. I lag ellerförarbeten måste förtydligas vilka krav samhälletställer på skolans arbete för att förebygga,upptäcka och stoppa mobbning. I motion 2001/02:Ub232(m) yrkande 2 menar motionären att alla skolor måsteåläggas att arbeta efter forskningsbaseradeåtgärdsprogram mot mobbning. Enligt motion2001/02:Ub462 (m) yrkande 2 bör det vara upp tillvarje skola att avgöra vilket åtgärdsprogram motmobbning man vill använda men kravet måste vara attdet program som väljs ger dokumenterad effekt.Motionären menar också (yrk.