bet · GO01UbU8 · 2002-02-22 00:00:00 — Förpersoner som redan har en akademisk utbildning börlärarutbildningen omfatta två terminer, inte tre somden nya lärarutbildningens allmännautbildningsområde omfattar. Det är utomordentligtviktigt att speciallärarutbildningen återupprättas.Vad jag här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening och därmed bifalla motion2000/01:Ub236 yrkandena 10-12.Den reform av forskarutbildningen som genomfördes år1998 innebär att det har blivit omöjligt att forskapå deltid i kombination med annat arbete. Jag anseratt möjligheten att doktorera på deltid skallåterinföras. Det går inte att på politisk väg tvingafram ett system där tiden för disputation ärdensamma för samtliga avhandlingar inom alladiscipliner. Tiden för disputation måste tillåtasvariera. Det är rimligt att minst hälften av deexaminerade doktorerna får möjlighet att fortsättaen postdoktoral forskarkarriär i ellerutomlands. Vad jag här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motion 2000/01:Ub820 yrkandena 11, 12 och14.Jag anser att Lunds universitets historiska museuminte enbart är en intern angelägenhet föruniversitetet. Det är inte rimligt att på ettenskilt universitet lägga ett sådant nationellt ochregionalt ansvar för arkeologiskt material frånSkåne som Lunds universitets historiska museumåtagit sig . Museet skulle i ställetkunna ingå som en del i ,varvid ansvaret inom skulle åvilaKulturdepartementet och inteUtbildningsdepartementet. Regeringen bör utredafrågan och därefter lämna förslag till hurLunds universitets historiska museum skall fåförutsättningar att fortsatt ta hand om, registreraoch vårda fornfynd från . börsåledes bifalla motion 2000/01:Ub486.4. Grunddragen i högskolansutveckling i övrigt (punkt 3) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att beslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. Grunddragen i högskolans utveckling iövrigtRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub816 yrkande3 och avslår motionerna 2000/01:T230 yrkande 6,2000/01:N266 yrkande 5, 2000/01:N268 yrkande 15,2000/01:N325 yrkande 16, 2000/01:N383 yrkandena 1och 3 samt 2000/01:N388 yrkandena 6 och 7.StällningstagandeJag anser att bör ställa sig bakom det somsägs i yrkande 3 i motion2000/01:Ub816 om utveckling av högskoleutbildningoch forskning. Det gäller allmänna mål, problem ochmöjligheter, högskolans ledningsorganisation,grundutbildning, forskarutbildning och tjänste-struktur, finansiering av grundforskning ochforskarutbildning, utveckling av forskning vid småoch medelstora högskolor, samordning ocheffektivisering av forskningsresurser, stärkande avsektorsforskningen inom miljöskydd, miljövänligproduktion och varuhantering samt miljöbetingadehälsorisker, plats i den internationellaforskningen, försvarets forskning i civilverksamhet, stopp för onödiga djurförsök ochspeciellt ansvar för information om utvecklingeninom vissa vetenskapsgrenar.5. Studenternas rättssäkerhet, m.m.(punkterna 5, 10, 13, 19, 25 och 26)- kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslut5. Studenternas rättssäkerhetRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub810 yrkande11 och avslår motionerna 2000/01:Ub426 och2000/01:Ub506.10. Reglerna om tillträde till högskolanRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub331yrkande 10 och 2000/01:Ub810 yrkande 7 och avslårmotionerna 2000/01:Ub236 yrkande 7, 2000/01:Ub260yrkande 17, 2000/01:Ub421 yrkande 2, 2000/01:Ub450, 2000/01:Ub505, 2000/01:Ub510 yrkande 2,2000/01:Ub820 yrkande 16 och 2000/01:Kr538yrkande 3.13. Anpassning av högskoleutbildningen tillinvandrares behovRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub810 yrkande10 samt avslår motionerna 2000/01:Ub411,2000/01:Ub479 yrkande 5, 2000/01:Ub503,2000/01:Ub820 yrkande 20, 2000/01:Sf617 yrkande4, 2000/01:So545 yrkande 9, 2000/01:T717 yrkande7 och 2000/01:N388 yrkandena 13 och 14.19. Arbetsförhållanden för högskolanslärareRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub810 yrkande5.25. DramapedagogutbildningRiksdagen bifaller motion 2000/01:Kr345 yrkande28.26. Lärarutbildning för skolväsendetRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub316 yrkande4 och avslår motionerna 1999/2000:T703 yrkande 8,2000/01:Ub211 yrkandena 2 och 3, 2000/01:Ub236yrkandena 10-12, 2000/01:Ub246 yrkande 7 och2000/01:Ub439.StällningstagandeVi anser att bör uppmärksamma regeringenpå att studenternas rättssäkerhet behöver stärkasinom flera områden, t.ex. när det gällerantagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten atttentera och förekomsten av olika avgifter. Ju störreden lokala friheten är, desto viktigare är det attstudenterna har möjlighet att få sin sak prövad. Viföreslår att bifaller motion 2000/01:Ub810yrkande 11.Vi ser positivt på högskolornas frihet att sättasin lokala prägel och profil på utbildningsutbudet.Det är inte statens uppgift att genom reglerna omtillträde till högskolan centralt styra vilkaförkunskapskrav och behörighetsregler som skallgälla, utan staten skall bara garantera jämlikhetoch kvalitet. Antagningsperioden bör vara nationelltsamordnad så att presumtiva studenter ges möjlighetatt söka olika utbildningar och olika högskolorparallellt. Antagningssystemet skall varakvalitativt och ta till vara elevens resurser på etträttvist sätt. Betyg och högskoleprov är två sättatt kvalificera sig för antagning, men det börfinnas flera. Den nuvarande användningen av demålrelaterade betygen som urvalsinstrument måsteomgående förändras. En modell för viktning avbetygen bör utvecklas. Kompletterandeurvalsinstrument kan vara arbetslivserfarenhet,intervjuer och särskilda intagningsprov. Det ärviktigt att staten följer resultatet av antagningentill högskolan. Vi föreslår att bifallermotionerna 2000/01:Ub331 yrkande 10 och2000/01:Ub810 yrkande 7.Det återstår en del att göra när det gälleranpassningen av högskoleutbildningen tillinvandrares behov. Invandrare med akademisk ellerannan kvalificerad utbildning bör efter ankomstentill få sin utbildning validerad medmotsvarande svensk och erbjudas att delta ikompletterande utbildning i speciella kurser isvensk yrkesterminologi. Den som har en akademiskutbildning skall också få studera svenska förinvandrare på universitet eller högskola. Viföreslår att bifaller motion 2000/01:Ub810yrkande 10.Arbetsförhållandena för högskolans lärare behöverutredas och lärarnas roll uppvärderas. De lärare somväljer att kombinera sin lärartjänstgöring medforskning skall kunna göra det, och de som väljeratt enbart undervisa skall ha denna möjlighet. Detär viktigt att människors olikheter tas till varaockså inom högskolan. Vi föreslår att riksdagenbifaller motion 2000/01:Ub810 yrkande 5.Dramapedagogik används med stor framgång i olikaproblemsituationer i skolan, men ocksåorganisationer, föreningar, vårdsektorn, näringslivoch teater använder sig av dramapedagogiken.Efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstigermed råge tillgången. Det behövs en utredning som seröver efterfrågan och utbildningssituationen fördramapedagoger. Vi föreslår att bifallermotion 2000/01:Kr345 yrkande 28.Det är angeläget att den nya lärarutbildningen förskolväsendet ger blivande lärare goda möjligheteratt arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiskariktlinjer. kan en blivande lärare passeragenom hela lärarutbildningen utan att arbeta medvärdegrunden. Detta är oacceptabelt. Vi föreslår attriksdagen bifaller motion 2000/01:Ub316 yrkande 4.6. Studentrepresentation ihögskolans beslutande och beredandeorgan, m.m. (punkterna 6, 8, 11, 13,18, 20, 22 och 26) - cav ().Förslag till riksdagsbeslut6. Studentrepresentation i högskolansbeslutande och beredande organRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub479 yrkande19.8. ArbetslivscenterRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub479 yrkande21.11. Ekvivaleringssystem för meritvärderingav utbildning i olika länderRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub479 yrkande4.13. Anpassning av högskoleutbildningen tillinvandrares behovRiksdagen bifaller motionerna 2000/01:Ub479yrkande 5 och 2000/01: So545 yrkande 9 och avslårmotionerna 2000/01:Ub411, 2000/01: Ub503,2000/01:Ub810 yrkande 10, 2000/01:Ub820 yrkande20, 2000/01:Sf617 yrkande 4, 2000/01:T717 yrkande7 och 2000/01:N388 yrkandena 13 och 14.18. Lärarförsörjningen i högskolanRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub239 yrkande17 och avslår motion 2000/01:Ub820 yrkande 1.20. Pedagogiken i högskoleutbildningenRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub479yrkandena 1-3.22. Högskolans samverkan med det omgivandesamhälletRiksdagen bifaller motion 2000/01:N267yrkandena 10 och 11 och avslår 2000/01:Ub810yrkande 9.26. Lärarutbildning för skolväsendetRiksdagen bifaller motion 1999/2000:T703yrkande 8 och avslår motionerna 2000/01:Ub211yrkandena 2 och 3, 2000/01:Ub236 yrkandena 10-12,2000/01:Ub246 yrkande 7, 2000/01:Ub316 yrkande 4och 2000/01: Ub439.StällningstagandeJag anser att man bör garantera enstudentrepresentation i högskolans beslutande ochberedande organ som innebär att andelen studenter istyrelse och fakultetsnämnd är minst en tredjedel avantalet ledamöter utöver ordföranden. I organ pålägre beslutsnivåer bör andelen vara minst hälften.Det är angeläget att studenterna även bereds plats iberedande organ. De bör beredas reell möjlighet attdelta i dessa organ bl.a. genom regelmässigmöjlighet för studentrepresentanter att vid annattillfälle under den pågående terminen ta igenobligatoriska kursmoment som de gått miste om pågrund av uppdraget. Jag föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad jaghär har anfört och därmed bifaller motion2000/01:Ub479 yrkande 19.Enligt min mening är det rimligt att universitetoch högskolor tar ett ökat ansvar för studenternasövergång från studier till arbetsliv, bl.a. genomArbetslivscenter med stark lokal och regionalförankring. Regeringen bör ta initiativ för attstödja denna utveckling. Jag föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad jaghär har anfört och därmed bifaller motion2000/01:Ub479 yrkande 21.I med alltmer tilltagandeinternationalisering i utbildningarna och ett ökatinternationellt utbyte mellan svenska och utländskalärosäten måste instrumenten för meritvärderingfölja med i utvecklingen. Det behövs gemensammainternationella initiativ för fungerandeekvivaleringssystem som är generösa och som tarhänsyn till eventuella särarter iutbildningssystemet inom respektive EU-land.Regeringen har ett ansvar för att föra fram dennafråga inom EU. Jag föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad jaghär har anfört och därmed bifaller motion2000/01:Ub479 yrkande 4.Högskoleutbildningen behöver bättre anpassas tillinvandrares behov. Många invandrare har enkvalificerad eftergymnasial utbildning ellerhögskoleutbildning i bagaget, men har svårt attkomma in på arbetsmarknaden här. De bör erbjudas attkomplettera sin utbildning eller justera upp dennaför att bli likvärdig med den utbildning somnyexaminerade i har. Vidare bör inom denkompletterande utbildningen ges en kvalificeradspråkundervisning i svenska och fackspråk. Jagföreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad jag här har anfört och därmedbifaller motion 2000/01:Ub479 yrkande 5.Jag föreslår att bifaller motion2000/01:Ub239 yrkande 17 och därmed tillkännager förregeringen som sin mening att regeringen böråterkomma med ett förslag till en strategi förlärarförsörjningen i högskolan.Riksdagen bör enligt min mening bifalla yrkandenaom pedagogiken i högskolan i motion2000/01:Ub479 (yrk. Det finns skäl attöverväga lagstiftning som gör pedagogisk utbildningobligatorisk för fast anställning inom den högreutbildningen. En sådan utbildning bör ges andraformer än den vanliga lärarutbildningen, t.ex. gessom deltidskurser under något eller . Denbör också ha en inriktning mot praktisk undervisningoch undervisningsmetod. Den högskoledidaktiskaforskningen har länge varit eftersatt och börframgent stödjas. Vid många högskolor och av mångaenskilda lärare görs ett förtjänstfullt arbete medatt utveckla undervisnings- ochexaminationsformerna. Det är varken önskvärt ellermöjligt att nationellt föreskriva vilken formundervisning och examination skall ta, menHögskoleverket bör ges i uppdrag att dokumentera detsom sker och därmed bidra till att sprida kunskaperoch erfarenheter till alla högskolor i Sverige.Teknikutvecklingen ställer höga krav på i dagexisterande företag att förändra sin verksamhet ochorganisation till att bättre passa den nya tidensföretagande. Genom en ökad samverkan mellanuniversitet, högskolor och det omgivande samhälletkan samhället bistå med att överföra kunskap om dennya tidens företagande. Det är också önskvärt attfler högskolor och universitet tar efter de godaexemplen från och , där företag ochhögskolor gemensamt har bildat kluster förkunskapsöverföring. Därmed kan man stimulera attfler avknoppningsföretag växer fram. Jag föreslåratt tillkännager för regeringen som sinmening vad jag här har anfört och därmed bifallermotion 2000/01:N267 yrkandena 10 och 11.Lärarutbildningen för skolväsendet måste enligtmin mening vara sådan att varje lärare där stöter påinformationstekniken (IT) och får sådana kunskaper iIT-pedagogik att hon eller han kan använda IT sominstrument i sin undervisning. Jag föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningdet jag här har anfört och därmed bifaller motion1999/2000:T703 yrkande 8.7. Kårobligatoriet (punkt 7) - m,kd, c, fpav (), (), TomasHögström (m), (), Per (),(), () och AndersSjölund (m).Förslag till riksdagbeslut7. KårobligatorietRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7 ochbifaller därmed delvis motionerna 2000/01:Ub402,2000/01:Ub403, 2000/01:Ub406, 2000/01:Ub414,2000/01:Ub443, 2000/01:Ub462, 2000/01:Ub479yrkande 20, 2000/01:Ub484 och 2000/01:Ub820yrkande 17.StällningstagandeVi anser att kårobligatoriet ärprincipiellt felaktigt och därförbör avskaffas. Obligatoriet är intenödvändigt för att säkerställastudentinflytande över utbildningen,som bör tillgodoses på annat sätt.När obligatoriet avskaffas bör manse till att trygga det studiesocialaarbete som studentkårerna i dagsköter.8. Akademisk introduktionskurs, m.m.(punkterna 12 och 26) - vav () och ().Förslag till riksdagsbeslut12. Akademisk introduktionskursRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub445.26. Lärarutbildning för skolväsendetRiksdagen bifaller motion 2000/01:Ub246yrkande 7 och avslår motionerna 1999/2000:T703yrkande 8, 2000/01:Ub211 yrkandena 2 och 3,2000/01:Ub236 yrkandena 10-12, 2000/01:Ub316yrkande 4 och 2000/01:Ub439.StällningstagandeVi anser att tiden nu är mogen att fatta beslut omen obligatorisk akademisk introduktionskurs, dockförst sedan de ekonomiska konsekvenserna ochmöjligheterna till finansiering utretts. Denakademiska introduktionskursen bör innehålla enintroduktion till vetenskapshistoria,vetenskapsteori, forskningsetik och grundläggandevetenskapliga metoder. Kursen bör också behandlastudieteknik och ge information om studentersrättigheter. Bland annat bör frågor omstudentinflytande, jämställdhet, rättssäkerhet samtekonomisk och social trygghet behandlas. Vi föreslåratt tillkännager för regeringen som sinmening vad vi här har anfört och därmed bifallermotion 2000/01:Ub445.Riksdagen har beslutat om en nylärarutbildning för skolväsendet. Inom ramen förutvecklandet av denna bör få iuppdrag att särskilt stimulera en vidareutvecklingav lärarutbildningen när det gäller sex- ochsamlevnadsundervisningen. Vi föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening det vihär har anfört och därmed bifaller motion2000/01:Ub246 yrkande 7.Särskilda yttranden1. Fristående högskolor (punkt 23)och Andra motionsyrkanden (punkt 32)- kdYvonne () och ()anför:Vi delar uppfattning om värdet av attfler statliga lärosäten ombildas och blirfristående. Eftersom vi inte har funnit utrymme ivårt budgetförslag för att finansiera en sådanombildning, har vi avstått från att reservera oss pådenna punkt.Vissa yrkanden handlar om frågor som ankommer påandra än att besluta om, men som ändå ärviktiga. Vi vill därför deklarera Kristdemokraternasuppfattning i sak på dessa punkter.Det är nödvändigt med utbildning och fortbildningför lärare i informationsteknik. Vi ställer ossbakom förslaget i motion1999/2000:Ub275 yrkande 11 att isamverkan med lärosätena bör utarbeta enplan för rullande fortbildning av redan examineradelärare.I motion 2000/01:Ub253 påtalas att ANT-undervisningen i skolorna är omvittnat ineffektiv.En bidragande orsak är den bristfälliga utbildningsom lärarkåren får i under lärarutbildningen.Inom har det utbildats godapedagoger på detta område, och har ökat antalet informatörer.ANT-undervisningen får inte försummas i skola ochhögskoleutbildningar.Vi anser att Naprapathögskolan bör tilldelasexamensrätt, så som föreslås i motion 2000/01:Ub409yrkande 1.För dem som har allvarliga och livslånga sjukdomarsåsom Parkinson är det särskilt angeläget att helavårdkedjan fungerar. Vi anser att det behövsutbildning av särskilda parkinsonsjuksköterskor,vilket förs fram i motion 2000/01:Ub423.Trots att behovet av en familjelagstiftning sombättre stämmer överens med människors socialaverklighet är stort är familjeforskningen i dageftersatt och behöver förstärkas. Genom att, så somföreslås i motion 2000/01:Ub432, inrätta ett centrumför familjeforskning skulle underlaget för entidsanpassad och sammanhållen familjepolitik kunnaarbetas fram.Dansarnas speciella situation - att de fysiskaförutsättningarna att utöva yrket kan upphöra , ofta t.o.m. mycket tidigare - motiveraratt det i deras grundutbildning alltid finnsförberedelse för en alternativ karriär och enplanering för dansares omskolning ellervidareutbildning. Det behövs därför, så som föreslåsi motion 2000/01:Kr345 yrkande 33, en snar översynav dansutbildningen.2. Andra motionsyrkanden (punkt 32)- fpUlf () anför:Vissa yrkanden handlar om frågor som ankommer påandra än att besluta om, men som ändå ärviktiga. Jag vill därför deklarera Folkpartietsuppfattning i sak på dessa punkter.Läsåret vid universitet och högskolor bör delasupp i tre terminer och inkludera sommaren. En sådanindelning skulle göra det möjligt för studenter somså önskar att förkorta utbildningstiden.Högskolor och universitet måste förbättra sinarutiner när det gäller tillgodoräknande avutlandsstudier. Ett mål bör vara att alla studentersom tar examen vid svenska universitet och högskolorförlägger minst en termin av sina studier utomlands.Alla som gör så bör få ett skriftligt intyg på hurutlandsstudierna räknas vid hemkomsten. Jag anserockså att lärosätena bör ge fler kurser på andraspråk än engelska och använda textböcker på andraspråk än svenska och engelska, detta för att flerutländska studenter skall komma hit.Man bör underlätta för personer med utländskbakgrund att arbeta inom bristyrken, men dettamotverkas av att språkproven för utländsk personalinom vårdyrken fäster alltför stor vikt vidrättstavning.Skolverket och bör enligt meningagera för att få till stånd en höjning avkunskapsnivån när det gäller homo- och bisexualitethos nyckelgrupper inom den offentliga sektorn.Satsningen på IT i skolan måste först inriktas pålärarna. Samtliga redan verksamma lärare ochskolbibliotekarier måste få möjlighet att fortbildasig i praktisk IT-användning.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag yttrande2000/01:KrU2yLunds universitets historiska museumTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har den 23 januari 2001beslutat att bereda kulturutskottet tillfälle attyttra sig över motionerna 2000/01:Ub486 av UlfNilsson m.fl. (fp, m, v) och 2000/01:Ub508 av JanBackman (m).Fyndfördelning av fornfyndAv lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. framgårvilka fornfynd som tillfaller staten. Enligt 2 kap.17 § kulturminneslagen får Riksantikvarieämbetetgenom fyndfördelning överlåta statens rätt tillfornfynd på museum som åtar sig att vårda det iframtiden på ett tillfredsställande sätt. Innebördenav bestämmelsen är att staten avhänder sig sin rätttill fornfyndet, dvs. överlåter rätten tillfornfyndet till ett icke-statligt museum.Fyndfördelning förutsätter att ett eller fleramuseer begärt att få rätten till fynd. Ett icke-statligt museum kan inte mot sin vilja förpliktasatt ta emot ett fornfynd.Riksantikvarieämbetet beslutar också om atttillföra fornfynd till statliga institutioner, t.ex.Statens historiska museer, Statens sjöhistoriskamuseer och Lunds universitets historiska museum.Statens historiska museer har enligt sin instruktionsärskilt att förvalta och vårda de fornfynd somRiksantikvarieämbetet beslutar att tillföramyndigheten. Övriga statliga museer kan begära attfå sig tillförda fornfynd, vilket enligt uppgift gjort.Både beslut omfyndfördelning enligt kulturminneslagen och dessbeslut om att tillföra fornfynd till statligainstitutioner föregås av remiss till Statenshistoriska museer i frågan om lämplig placering.Riksantikvarieämbetets beslut om fyndfördelningenligt kulturminneslagen och dess beslut om atttillföra fornfynd till statliga institutioner ärinte på något sätt förknippade med utfästelser e.d.till de mottagande institutionerna om statligtbidrag för ändamålet.Riksantikvarieämbetets beslut om att tillföraLunds universitets historiska museum fornfyndinnebär således inte att en fyndfördelning ienlighet med2 kap. 17 § kulturminneslagen (1988:950) gjortseller att staten överlåtit sin rätt till fynden pånågon icke-statlig institution, eftersom detmottagande museet ingår som en del i ett statligtuniversitet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att förslaget i motion2000/01:Ub486 (fp, m, v), att organisatoriskt skall föras frånuniversitetet till ,motiveras med att museets hittillsvarande åtagandeatt omhänderta och vårda arkeologiskt material, dvs.fornfynd, från mera hör hemma inom kultur- ochmuseipolitiken. I motionen berörs inte vilkabudgetkonsekvenser den önskade överföringen skullefå, dvs. vilka medel som bör överföras frånutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning till utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid. Inte heller klargörsom en överföring skulle avse museet i dess helheteller om den endast skulle avse de arkeologiskasamlingarna.Enligt motion 2000/01:Ub508 (m) fyller en viktig funktionför studenter och forskare vid och kanäven förmedla forskningsresultat till en bredarepublik. För museets åtagande att förvara, registreraoch vårda arkeologiskt material, dvs. fornfynd, frånSkåne bör museet enligt motionen tillförasytterligare medel, varvid motionären torde avsemedel från utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid.Utskottet har inhämtat att - motbakgrund av behov av att prioriterautbildning och forskning vid fördelningen inomuniversitetet av statsbidraget för och sittdärav följande beslut att bl.a. göra en besparing om1 miljon kronor på Lunds universitets historiskamuseum - beslutat att låta göra enöversyn av sina museer och samlingar. Iöversynsuppdraget till en särskild utredningsmaningår att föreslå långsiktiga lösningar så att deväsentligaste delarna av verksamheten viduniversitetets museer och samlingar fortsatt kanbedrivas. En utgångspunkt bör vara den direktabetydelsen för och kopplingen till universitetetshuvuduppgift. Olika former av huvudmannaskap skallprövas. Resursökningar måste tillgodoses med andraresurser än via anslag. Samver-kansmöjligheter inom och utom börutredas. Resultaten av översynsarbetet skallföreligga senast den 1 juni 2001.Utskottet har vidare inhämtat att en förstudie hargjorts inom i november2000 om vilka konsekvenserna skulle kunna bli av etteventuellt förändrat ansvar för hanteringen avarkeologiska fynd från . I förstudien har dekostnader beräknats som skulle uppstå om Statenshistoriska museer skulle få ansvaret för ännu ickefyndfördelat arkeologiskt material som , iavvaktan på fördelningsbeslut, finns hos och hosRiksantikvarieämbetets enhet i .