bet · GQ01AU2 · 2002-11-26 00:00:00 — Utskottet tillstyrker följaktligenäven förslaget om ökat anslag för HomO,vilket innebär att motion Fi230 yrkande 4(s, v, mp) bör bifallas av . Islutet av detta avsnitt finns ensammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområdet.Anslaget 23:8 MedlingsinstitutetPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronorAnslags-2001 Utfall 46 753 sparande4 799Utgifts-2002 Anslag 46 074 prognos 47 4072003 Försla 46 891g2004 Beräkn 47 974 1at1 Motsvarar 46 891 tkr i 2003 årsprisnivå.Från anslaget finansierasMedlingsinstitutets kostnader förpersonal, lokaler, lönestatistik ochandra förvaltningskostnader.MotionernaTusental kronorRegerin Oppositionens förslag igens förhållande till regeringensförslag förslagm fp kd c46 891 - 23 - 3446 000Moderaterna förordar i motion A364 (yrk.21) att uppdragbegränsas, varför anslaget kan minskasmed ca 23,5 miljoner kronor.I motion A320 (yrk. 32 i denna del) anserKristdemokraterna att det bör övervägasom inte kansamverka/samlokalisera med någon annanmyndighet, exempelvis Kammarkollegiet,för att åstadkomma en minskning av bl.a.de administrativa kostnaderna. Partietföreslår att anslagminskas med 3 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som biträder regeringensförslag till medelsanvisning, avvisarbesparingsförslagen som framförs iovanstående motioner. Utskottet avstyrkerdärför motionerna A320 yrkande 32 i dennadel (kd) och A364 yrkande 21 (m). Islutet av detta avsnitt finns ensammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområdet.Anslaget 24:1 JämställdhetsombudsmannenPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronorAnslags-200 Utfall 18 621 sparand1 e 1 075Utgifts-200 Anslag 20 886 prognos2 20 757200 Försla 21 2943 g200 Beräkn 21 766 14 at1 Motsvarar 21 294 tkr i 2003 årsprisnivå.Från anslaget betalas kostnader för och för Jämställdhetsnämnden.De huvudsakliga faktorer som styrutgifterna på området är antaletanmälningar om könsdiskrimineringrespektive arbetsgivares bristandeförmåga att leva upp tilljämställdhetslagens krav på aktivaåtgärder. Vidare styrs utgifterna avJämO:s insatser för att följa upp lagenskrav på aktiva åtgärder och för attfullgöra det informationsansvar somåläggs myndigheten.MotionenTusental kronorRegerin Oppositionens förslag igens förhållande till regeringensförslag förslagm fp kd c21 294 - 21294I motionen A364 föreslår attde fyra ombudsmännenHandikappombudsmannen (HO),(JämO),Ombudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning (HomO) ochOmbudsmannen mot etnisk diskriminering(DO) slås samman till en myndighet ochatt anslaget för JämO därmed bör utgå(yrk. I motionen föreslås att detunder utgiftsområde 14 i stället inrättasen ny myndighet och att det skapas ettnytt anslag 23: (Ny) Ombudsmannen motdiskriminering, som tillförs drygt 53miljoner kronor, ett yrkande somhänvisats till konstitutionsutskottet.Utskottets ställningstagandeSom utskottet har konstaterat ovan vidbehandlingen av anslag 23:7 kommerförslaget i motion om ettnytt anslag till en sammanslagenombudsmannaverksamhet att behandlas ikonstitutionsutskottets betänkande2002/03:KU1. hartidigare behandlat liknande synpunkteroch då hänvisat till den utredning (dir.2002:11) som regeringen tillsatt för attbl.a. överväga en samordning ellersammanslagning av HO, JämO, HomO och DO.Kommittén skall redovisa uppdraget senastden . Med hänvisning tillatt frågan om en sammanslagning avombudsmännen är under utredning anserutskottet att motion A364 yrkande 22 (m)bör avslås.Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag tillmedelstilldelning.I slutet av detta avsnitt finns ensammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområdet.Anslaget 24:2 SärskildajämställdhetsåtgärderPropositionen och utskottetsställningstagandeAnslagsutvecklingTusental kronorAnslags-2001 Utfall 20 179 sparande 13 055Utgifts-2002 Anslag 12 206 prognos 19 2472003 Försla 13 706g2004 Beräkn 13 706atFrån anslaget betalas kostnader förjämställdhetsåtgärder som syftar till attfrämja jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Anslaget skall användas för attstödja verksamheter och organisationermed detta syfte. Anslaget kan ävenanvändas för att pröva nya metoder inomjämställdhetsarbetet.Utskottet biträder regeringens förslagtill medelsanvisning under anslaget. Islutet av detta avsnitt finns ensammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområdet.Sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagenm.m. på utgiftsområde 14 ArbetslivAv nedanstående tabell framgårregeringens och oppositionspartiernasförslag och fördelning av anslag påutgiftsområde 14, liksom det förslag somlagts fram i trepartimotionen (s, v, mp).Tusental kronorAnslag s, m fp kd cingen v,mp23: Arbetsm 650 -28 - - -701 iljöver 578 330 100 130 000ket 000 00023: Arbetsl 317 -15 -75 -50 -2 ivsinst 952 504 000 000 317itutet 00023: Särskil 46 -23 -36 -233 da 000 000 000 000utbildningsinsatserm.m.23: Arbetsd 19 -194 omstole 971 971n23: Statens 615 nämndförarbetstagaresuppfinningar23: Interna 266 tionell 681aarbetsorganisationen()23: Ombudsm 4 493 +2 -47 annen 000 493motdiskrimineringpågrundavsexuellläggning(HomO)23: Medling 46 -23 -38 sinstit 891 446 000utet23: Ombudsm +5391 annen 388motdiskriminering23: Forskni +15102 ngsuppd 0rag 000arbetsmarknad24: Jämstäl 21 -211 ldhetso 294 294mbudsmannen24: Särskil 132 da 706jämställdhetsåtgärderSumma 1 147 +2 -82 - - -627 000 650 211 206 237000 000 0001 Av föreslaget nytt anslag.Frågan om ett nytt anslag för ensammanslagen ombudsmannaverksamhetbehandlas i konstitutionsutskottetsbetänkande /03:KU1.2 Av föreslaget nyttanslag.Av avsnitt 6 framgår att utskottet haranslutit sig till förslaget om ökatanslag för HomO i motion Fi230 yrkande 4(s, v, mp). I övrigt ansluter sigutskottet till regeringens förslag omfördelning på anslag av utgifterna påutgiftsområde 14. Detta innebär attpropositionen (punkt 4) tillstyrks medden ändring som föranleds av motion Fi230yrkande 4 som motionerna A320yrkandena 30, 31 och 32 i denna del (kd),A329 (c), A332 yrkande 20 (fp), A364yrkandena 15-22 (m) och Fi232 yrkande 16i denna del (fp) avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Allmänt om arbetslivspolitiken(punkt 1) (m)av (m), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 1.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:Sf291 yrkandena 18, 20 och 21samt avslår motionerna 2002/03:A217,2002/03:A239 yrkandena 16 och 17,2002/03:A267, 2002/03:A274, 2002/03:A313yrkande 3, 2002/03:A318 yrkandena 3, 6, 7och 9, 2002/03:A326, 2002/03:A338yrkandena 1-3, 2002/03:A343,2002/03:A344, 2002/03:A367 yrkandena 5och 6 samt 2002/03:Sf335 yrkande 2.StällningstagandeTill skillnad från regeringen tror viinte att det går att peka ut en orsaktill sjukfrånvaron, utan troligtvis finnsdet flera faktorer som ofta sammanfaller.Regeringens förslag för att lösaohälsoproblematiken riktar tydligt in sigmot arbetsgivarna och arbetsplatsernasmiljö. Men hur kommer det sig att såmånga svenskar mår dåligt när vi satsarmiljoner och åter på attskydda oss från dåliga arbetsmiljöer?Undersökningar visar att majoritetensjukskriver sig av andra orsaker änsådana som rör arbetsplatsen. "För tvåtredjedelar är det inte jobbet som är denfrämsta stressfaktorn utan det som kanbeskrivas som ''''''''skarven'''''''' mellanarbetslivet och det privata livet. Detmärks särskilt väl när det gäller dendagliga stressen, där morgnarna ochkvällarna är en kritisk faktor. Ävenbrist på pengar, liksom semestrar ochhelger är stressfaktorer för så många somvar fjärde. "4Lika konstruktiv och nödvändig somsjukskrivning kan vara i samband medbehandling och nedsatt arbetsförmåga,lika fel och kontraproduktiv kansjukskrivning vara om den ses som engenerell lösning på livets övrigaproblem. Sjukskrivning skall vara en delav en behandling och grundas på attarbetsförmågan är nedsatt. Vi vill hävdaatt dagens nivå på sjukfrånvaro måste sessom en mycket bred samhällsfråga.Sjukskrivningarna är både ett uttryck förmänniskors faktiska sjukdom och ettsymptom på problem i samhället i övrigt,problem som gör att vardagslivet blirsvårt att orka med, som ger uppgivenhetoch resignation.Enbart arbetsmiljö eller dåligaarbetsgivare förklarar alltså inte varförså många människor känner att de inte kanarbeta. I stället måste en bredaresamhällsanalys göras som inbegripermänniskors arbetsförhållanden ochekonomiska situation.Offentliga sektorn som arbetsgivareDen svenska arbetsmarknaden är ibetydligt högre grad än i många andraländer könssegregerad. Det är i offentligverksamhet som många kvinnor arbetar. Somframgått ovan i avsnitt 1 under rubrikenBakgrund är särskilt kvinnor drabbade avsämre arbetsmiljö och arbetsvillkor.Detta gäller speciellt vård- ochomsorgssektorerna. Vi tror att enförklaring till detta är att mångakvinnor är hänvisade till en endaarbetsgivare. Det innebär inte sällansämre löneutveckling, mindre inflytandeoch högre krav på anpassning. Vi ärövertygade om att de offentliga monopolenmåste brytas. Om fler arbetsgivarekonkurrerar om personalen kan bättrelöner åstadkommas för de många kvinnor iyrken med lång utbildning som ärunderbetalda i framför allt vård- ochomsorgssektorn. Det skulle också öppnafler karriärvägar och ge möjligheter attarbeta i arbetsorganisationer som bättretar till vara sina anställdas intressen.Det har visat sig att verksamheter somutåt sett är "demokratiskt styrda" isjälva verket är hierarkiskt uppbyggdaoch utan möjligheter för den enskildearbetstagaren till inflytande.Undersökningar visar att många avKommunalarbetareförbundets medlemmar ärpositiva till privata alternativ inomvård och omsorg.Regeringen borde därför vidta åtgärderför att bryta de offentliga monopolen.Det skulle åstadkomma en merdifferentierad och mindre könssegregeradarbetsmarknad och medföra ett störreinflytande över de egna arbetsvillkorenför den enskilde individen.Ökad rörlighet på arbetsmarknadenArbetsmarknaden måste bli mer rörlig ochöppen, en arbetsmarknad som alltid ärtillgänglig för alla. Den geografiskarörligheten behöver öka, men framföralltden sociala. Den stora arbetskraftsreservav sjukskrivna och arbetslösa människorsom finns i måste mobiliseras ochtas till vara, både för den enskildes ochför samhällets skull.Detta handlar först och främst om attskapa ett samhällsklimat som uppmuntrararbete och kunskap. Det skall alltid lönasig att arbeta och driva företag. Skattenpå arbete och kunskap behöver sänkas föralla. Utbildning måste prioriteras i allaled från till kontinuerligvidareutbildning.Alla som kan och vill arbeta behövs påarbetsmarknaden. Alla skall ges rimligamöjligheter att kunna försörja sigsjälva, i stället för att fastna ibidragsberoende. Alla människor kan taansvar och vill känna delaktighet.Nuvarande system hindrar dem att ta dettaansvar. Det är bra för alla omrörligheten på arbetsmarknaden ökar.Dagens lagstiftning motverkar att manbyter arbetsgivare. I stället premierasde som stannar på sitt gamla jobb årefter år. Ett sätt att motverkainlåsningar i arbeten som enskilda intetrivs med och som därför kan leda tillohälsa, är att genomföra ändringar iarbetsrätten. Om t.ex. dagens stelbentaturordningsregler avskaffades skulleföretagen våga anställa fler och flerpersoner skulle våga byta arbete oftare.Nuvarande system medför i stället attmånga sjukskrivna människor som återgårtill sitt gamla jobb snabbt riskerar attbli sjukskrivna igen. Det är ingen slumpatt fler är sjukskrivna därarbetsmarknaden fungerar som allra sämst.Så får det inte fortsätta att vara.Regering och riksdag måste därför skickatydliga signaler om att arbetsmarknadenmåste öppnas.Vad vi nu har anfört bör ges regeringentill känna. Vi tillstyrker därmed motionSf291 yrkandena 18, 20 och 21 (m) samtavstyrker motionerna A217 (kd), A239yrkandena 16 och 17 (c), A267 (s), A274(s), A313 yrkande 3 (s), A318 yrkandena3, 6, 7 och 9 (kd), A326 (s), A338yrkandena 1-3 (mp), A343 (s), A344 (s)och A367 yrkandena 5 och 6 (s) samt Sf335yrkande 2 (kd).2.Allmänt om arbetslivspolitiken(punkt 1) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 2.Riksdagen bifaller därmed motionerna2002/03:A217, 2002/03:A318 yrkandena 3,6, 7 och 9 samt 2002/03:Sf335 yrkande 2och avslår motionerna 2002/03:A239yrkandena 16 och 17, 2002/03:A267,2002/03:A274, 2002/03:A313 yrkande 3,2002/03:A326, 2002/03:A338 yrkandena 1-3,2002/03:A343, 2002/03:A344, 2002/03:A367yrkandena 5 och 6 samt 2002/03:Sf291yrkandena 18, 20 och 21.StällningstagandeDet är viktigt att diskussionen om denökade ohälsan utgår från människan i etthelhetsperspektiv. För att människorskall må bra måste samhället formasutifrån begrepp som gemenskap ochsolidaritet. Den ökande ohälsan kan inteenbart anses bero på hur arbetsliveteller arbetsmarknaden fungerar. Snarareär det fråga om att människor måste fåbalans i tillvaron mellan arbete och hem-och familjeliv.Den snabba teknikutvecklingen ochförändringar av marknader har medfört etthögre livstempo för många. En ökadinternationalisering och en hårdnandekonkurrens ställer högre krav på företag,organisationer, egenanställda ocharbetstagare att vara flexibla. Debörsnoterade bolagen har aktieägare somkräver avkastning på sina satsade pengar.Gränserna mellan arbetstid och fritidluckras upp alltmer. Många tar med sigarbetet hem och upplever att krav ställspå ständig tillgänglighet för arbetet.Utvecklingen har lett till stress ocholika sjukdomar.Samhället måste ta en del av ansvaretför att hejda utvecklingen, liksomarbetsgivarna och de enskilda individersom riskerar att drabbas.Samhällets ansvar och politikernasuppgift är att ge goda förutsättningarför ett sunt företagande och ett frisktarbetsliv såväl i offentlig som privatsektor. Goda möjligheter för ökadrörlighet i arbetslivet, kombinerat medtrygghet, bör eftersträvas.Också den enskilde individen har att taansvar för sin hälsa och för att haneller hon har en bra balans mellan arbeteoch fritid. Den enskilde måste vågaframföra klagomål på arbetsplatsen, kommamed förslag till förbättringar och setill att han eller hon har en braarbetsbeskrivning. Den enskilde måsteockså själv ta ansvar för att ta tid försammanhängande återhämtning och vila.Arbetsgivaren, å sin sida, måste strävaefter att arbetet organiseras så attmänniskor inte slits ut och se till attdet ställs rimliga krav på de anställda.Varje arbetstagare måste ges en tydligarbetsbeskrivning. Arbetsgivarna börockså sträva efter att införa flexibelförläggning av arbetstid utifrånverksamhetens behov och de anställdasönskemål, att informera om rutiner närdet gäller framförandet av klagomål, attuppmuntra och bevilja tjänstledighet förvård av barn, både för mammor och pappor,att göra anställda delaktiga och att tavara på deras idéer för att utvecklaverksamheten. Utvecklingssamtal ochkompetensutveckling är andra viktigafaktorer för att öka trivseln iarbetslivet.Ett sätt att få överblick överohälsoproblematiken och för att kunnaföreslå nödvändiga åtgärder är attinrätta en delegation för stress ochutbrändhet. I delegationen bör forskareoch praktiker ingå. Genom att sammanföraderas olika erfarenheter bör bl.a. godaexempel på hur ohälsan skall motverkaskunna tas fram.Ohälsan i offentlig sektorKristdemokraterna ser allvarligt på detstora antalet sjukskrivna inom denoffentliga sektorn, liksom att diagnosenutbrändhet är vanligast där, och påsvårigheten att rekrytera personal inomdenna sektor.Den offentliga sektorns särskildaproblem måste uppmärksammas. Ompersonalen har goda arbetsvillkor ochkänner delaktighet i verksamheten blirpersonalrekrytering ett mindre problem.Tillväxt och lönsamhet kan baseras påpersonalens välbefinnande ochmedinflytande. Frågor om de anställdasdelaktighet och inflytande samt deraskompetensutveckling måste ventileras. Detär viktigt att störstaarbetsgivare tar sitt ansvar på allvar.Erbjudande om trygga arbeten, medmöjlighet till flexibelarbetstidsförläggning och rik möjlighettill kompetensutveckling, är någraviktiga faktorer för framtidenspersonalpolitik inom den offentligasektorn. Detta är angeläget inte minstfrån jämställdhetssynpunkt, eftersommånga yrkesgrupper inom offentlig sektordomineras av kvinnor.Partiet är också övertygat om atthälsan och arbetsförhållandena kanförbättras inom vården genom att fleraktörer och karriärvägar tillkommer inomvårdsektorn. Med fler aktörer skullemöjligheterna för både bättrearbetsförhållanden och löner öka, vilketi sin tur underlättar för personalen atthålla ohälsan borta somkvaliteten på vården skulle öka.Barnvänligt arbetslivEn förutsättning för att både kvinnor ochmän skall kunna utvecklas i sinayrkesroller och kunna fungera iden viktiga föräldrarollen är attarbetslivet blir mer barnvänligt. Attvårda och fostra barn bör ses som enkompetenshöjande uppgift.Om föräldrar ges möjlighet tillflexibel förläggning av arbetstidenskulle de kunna minska barnens dagligavistelsetid i barnomsorg ellerskolbarnsomsorg. Att ökaförutsättningarna för distansarbete kanvara ett sätt att underlätta förföräldrar att kombinera familjeliv medarbetsliv. ser ocksåpositivt på s.k. job-sharing, där tvåparter med likartad kompetens delar påett jobb för att klara t.ex. barnomsorgpå ett familjenära sätt. Att förläggaarbetstiden så att det går att förenaarbete med familjeliv är en angelägenhetför framtidsinriktade arbetsgivare.Systematiskt arbetsmiljöarbeteArbetsmiljöverket måste arbeta på ettaktivt sätt med såväl fysisk som psykiskohälsa. Arbetet med arbetsrelateradstress bör ske med ett sådant brettperspektiv som vi anfört ovan. Detförebyggande arbetets betydelse kan inteöverskattas. Det är varje arbetsgivaresskyldighet att genomföra "systematisktarbetsmiljöarbete" på varje arbetsplats.Hela personalen skall involveras iarbetet. Det ger en ökad medvetenhet omhur ett hälsofrämjande arbetsliv kanskapas så att människor trivs och mårbra.På arbetsmiljöområdet finns det en radbestämmelser som i sig kan vara positivamen som på olika sätt skapar problem förmånga småföretag. Reglerna är i vissafall svåra att förstå och tillämpa.Arbetsmiljöverket bör därför fungera sområdgivare i arbetsmiljöfrågor.Kristdemokraterna menar att verket även iövrigt bör fungera som en uppsökandesamarbetspartner för de företag,organisationer och offentligaförvaltningar som vill ha råd och stöd iarbetet med fysisk och psykisk ohälsa. Enannan viktig uppgift för verket är att setill att det systematiskaarbetsmiljöarbetet blir ett verksamtinstrument på arbetsplatserna.Vad jag nu har anfört bör gesregeringen till känna. Jag tillstyrkerdärmed motionerna A217, A318 yrkandena 3,6, 7 och 9 samt Sf335 yrkande 2 ochavstyrker motionerna A239 yrkandena 16och 17 (c), A267 (s), A274 (s), A313yrkande 3 (s), A326 (s), A338 yrkandena1-3 (mp), A343 (s), A344 (s), A367yrkandena 5 och 6 (s) samt Sf291yrkandena 18, 20 och 21 (m).3.Allmänt om arbetslivspolitiken(punkt 1) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 3.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A239 yrkandena 16 och 17 samtavslår motionerna 2002/03:A217,2002/03:A267, 2002/03:A274, 2002/03:A313yrkande 3, 2002/03:A318 yrkandena 3, 6, 7och 9, 2002/03:A326, 2002/03:A338yrkandena 1-3, 2002/03:A343,2002/03:A344, 2002/03:A367 yrkandena 5och 6, 2002/03:Sf291 yrkandena 18, 20 och21 samt 2002/03:Sf335 yrkande 2.StällningstagandeAtt ha ett arbete är viktigt inte baraför att ha en inkomst. Det är minst likaviktigt för människors självkänsla ochsjälvförtroende. Oavsett om man arbetar iprivat, offentlig eller kooperativ regiär arbetet en stor del av människors liv.Arbetet skall kännas meningsfullt för denenskilde och det skall utföras i en braarbetsmiljö. Den kraftiga ökningen avantalet sjukskrivna ochförtidspensionerade under de senaste årenvisar dock att arbetslivet inte lyckasatt svara upp mot dessa anspråk. Förutomdet lidande som ohälsan innebär för denenskilde utgör den också ett av de storahoten mot den framtidavälståndsutvecklingen. Att få bukt medden kraftiga ökningen av ohälsan ärcentralt för den ekonomiska tillväxten.För dem som redan är sjukskrivna är detviktigt att snabbt få rehabilitering -man blir inte friskare av att behövavänta på att få vård. Lika viktigt äremellertid att förebygga att ohälsauppstår i arbetslivet. Många av de skadorsom kan härledas till arbetsmiljön kanockså förebyggas effektivt, ofta medrelativt små insatser till lågakostnader. Det kan handla om attinvestera i hjälpmedel för tunga lyfteller att arbetsplatserna utformasergonomiskt riktigt. Andra åtgärder somkan genomföras är av mer organisatoriskart. I båda fallen handlar det i grundenom att arbetsgivaren måste ha egen,alternativt tillgång till annans, kunskapoch kompetens i dessa frågor.Viktigt är också att arbetsgivarna fårökad kunskap om skillnaderna iförutsättningar och behov inomarbetsmiljöområdet mellan kvinnor ochmän. Många arbetsverktyg, t.ex.skiftnycklar och slagborrmaskiner, ärutformade efter den genomsnittligahandstorleken hos en man. Storleken påtangenter och tangentbord eller pådatormusen är andra exempel på vanligaarbetsredskap som vanligtvis är utformadeefter mäns förutsättningar.Jag anser därför att det bör genomförasen kartläggning av arbetsmiljökompetensenhos företagen och i de fall där detbehövs måste en förstärkning ske avdenna. Ett lämpligt sätt att åstadkommadetta vore att regeringen inom ramen förde pågående trepartssamtalen medarbetsmarknadens parter låter göra ennärmare studie av hur utbildningen inomarbetsmiljöområdet har utvecklats samtför en dialog om hur kunskapen ochkompetensen inom arbetsmiljöområdet kanstärkas ytterligare.Återkommande organisationsförändringaroch få fasta strukturer leder till dåligkontinuitet i arbetet och riskerar attleda till ökad stress för de anställda.Gällande lagstiftning ger inget stöd föratt skapa strukturer och ökad kontinuitetoch trygghet. Arbetets förläggning i tidoch rum, anställningsvillkor ochanställningsformer är områden som tydligtkan avgränsas och där insatser behövs.Jag anser därför att en total översyn börgöras av de strukturer som styr denenskildes arbetssituation så att verktygför bättre arbetsmiljöer kan utvecklas.Vad jag nu har anfört bör gesregeringen till känna. Jag tillstyrkerdärmed motion A239 yrkandena 16 och 17(c) samt avstyrker motionerna A217 (kd),A267 (s), A274 (s), A313 yrkande 3 (s),A318 yrkandena 3, 6, 7 och 9 (kd), A326(s), A338 yrkandena 1-3 (mp), A343 (s),A344 (s) och A367 yrkandena 5 och 6 (s),Sf291 yrkandena 18, 20 och 21 (m) samtSf335 yrkande 2 (kd).4.Mål för politikområdetArbetslivspolitik (punkt 2) (m)av (m), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 4 om målför politikområdet Arbetslivspolitik.Riksdagen bifaller därmed motion2002/03:A364 yrkande 24.StällningstagandeVi kan inte ställa oss bakom regeringensmål för politikområdet Arbetslivspolitik.I stället anser vi attarbetslivspolitiken bör utformas ienlighet med de förslag vi presenterar imotionerna A314 Arbetsmarknaden och A315Jämställdhet och som innebär en lång radpolitiska förändringar. Vi förordar bl.a.genomförande av en nationellhandlingsplan mot ohälsan.Arbetsmarknaden måste bli mer öppen ochrörligheten öka, både yrkesmässigt ochgeografiskt. Därtill krävs en mängdreformer, bl.a. sänkta skatter samtminskat regelkrångel för företagande.