bet · GP01NU10 · 2002-02-21 00:00:00 — Kommissionenkommer att främja den strategi som godkändes vidEuropeiska rådets möte i bl.a.genom att lägga en grund för ett sammanhängandesynsätt på hållbar utveckling ur ekonomisk, socialoch miljömässig synvinkel och genom att utvidgastrategin så att den innefattar även extern hållbarutveckling.Medlemsländerna inom EU bygger uppett nätverk av värdefulla naturområden som är avsärskilt intresse från naturvårdssynpunkt. Nätverketkallas Natura 2000. Syftet är att värna omnaturtyper och livsmiljöer (habitat) för de artersom är av gemensamt intresse. Inom den svenskagruvnäringen finns en viss oro för vad konceptetNatura 2000 kan komma att innebära förprospektering och gruvverksamhet.Hållbar utveckling tas också upp inom EU meddirekt bäring på mineralindustrin. I ett meddelandefrån kommissionen (KOM/2000/265), vilket handlar omfrämjande av en hållbar utveckling inom EU:sutvinningsindustri (utom energiproduktion), tasinledningsvis upp syftet med att fastställa allmännariktlinjer för att främja sådan hållbar utveckling.Kommissionen framhåller att det är nödvändigt attförbättra industrins miljöprestanda generellt settoch att förebygga olyckor i samband med attavfallsdammar brister. Mineralindustrin beräknasenligt meddelandet omfatta 190 000 direktsysselsatta inom EU. Medan sand och grus producerasi alla medlemsstater, svarar , ,, , och för avproduktionen av metalliska mineraler inom hela EU.Prioriterade frågor när det gäller att integreramiljöfrågorna inom industrin är bl.a. förebyggandeav gruvolyckor, förbättring av industrins totalamiljöprestanda och en sund hantering av gruvavfallvilken inbegriper materialåtervinning.Med hänsyn till de olyckor som har inträffat anserkommissionen att gemenskapens lagstiftning om säkerdrift av gruvanläggningar bör omprövas. Kommissionenaviserar att den kommer att lägga fram ettmeddelande med en handlingsplan på detta område.Andra åtgärder som diskuteras i meddelandet för attöka den hållbara utvecklingen inom mineralindustrininbegriper fortsatt arbete för att bedöma behovet avett nytt direktiv rörande omhändertagande avgruvavfall, fortsatt arbete rörande möjligheten atttillämpa bindande miljöavtal, en inledd undersökningav befintliga frivilliga initiativ inom EU och enmer omfattande miljörapportering från industrinssida. I meddelandet redovisas ett antal olikadirektiv som är berörda av dessa frågor.I ett meddelande från kommissionen (KOM/2000/664),behandlas säkerheten vid gruvdrift som enuppföljning av den senaste tidens gruvolyckor. Iavsnittet Uppföljning Handlingsplan framhållerkommissionen att det finns behov av en översyn avgemenskapens miljöpolitik. Bland annat nämnsdiskussioner med medlemsstaternas experter för attändra klassificeringen av gruvavfall och uppta det iförteckningen över farligt avfall. (Denna förändringär nu genomförd genom ett kommissionsbeslut.) Föratt förbättra de tidiga varningssystemen harkommissionen lagt fram förslag om inrättande av ettgemenskapssystem för att samordnaräddningstjänstinsatser i nödsituationer. Vidarenämns vitboken om ersättningsansvar för miljöskador(KOM/ 2000/66), vilken innehåller förslag ominförandet av en ny miljöansvarsordning inomgemenskapen. Förslaget syftar till ett förbättratgenomförande av principen att förorenaren skallbetala, förebyggande åtgärder och försiktighet. Närdet gäller riskhantering och eliminering avtvetydigheterna i det nuvarande s.k. Seveso II-direktivet (96/82/EG), planeras en ändring så attdirektivet klart och tydligt skall omfatta utvinningav mineraler ur malm och särskilt avfallsdammareller fördämningar som har samband med utvinning.Hanteringen av avfall från gruvbrytning ochutvinning i stenbrott måste enligt meddelandetundersökas i detalj. En sådan undersökning inleddesi och har sedermera utökats så attden också omfattar de kandidatländer som har enbetydande gruvindustri. På grundval av resultatenfrån undersökningen, vilka kommer att diskuteras medalla berörda parter, kommer det att bli möjligt attavgöra huruvida det behövs ett direktiv som särskiltinriktas på hantering av gruvavfall.I ett arbetsdokument från en enhet inomkommissionens miljödirektorat (Sustainable ResourcesUnit of DG Environment), daterat ,presenteras olika miljöproblem som har identifieratsi samband med utredningen om hantering avgruvavfall. Kommissionen har vid ett möte i idecember 2001 redogjort för arbetet med ett utkasttill direktiv. har kommissionensmiljödirektoriat presenterat ett andra utkast tillgruvavfallsdirektiv. Konsultationer med industrinoch diskussioner med medlemsstaternas experterkommer att genomföras i slutet av februari 2002.Avsikten är att lägga fram ett utkast till direktivunder hösten 2002.Naturvårdsverket har i regleringsbrevet för år2001 uppdragits att föreslå åtgärder för att få tillstånd en hållbar hantering av gruvavfall. Uppdragethar redovisats i rapportenRegeringsuppdrag gruvavfall (M2000/2237, 614-349-01NV). I rapporten sägs att det gångna årets kontaktermed kommissionen har visat att det finns en uppenbarrisk för att kommissionens arbete fokuserar påproblem , t.ex. i samband meddammbyggnationer, samt att resultatet kan komma attinnebära detaljerade regler. Sådana regler kanenligt mening medföra förslag somlångsiktigt inte är bra för miljön och som dessutomslår hårt mot svensk gruvindustri. Enligt verketsuppfattning måste det finnas regler för hurgruvavfall skall hanteras såväl somefter avslutad drift. Det finns således allanledning att aktivt deltar i det pågåendearbetet och helst tar en mer ledande roll än vad somhittills skett, skriver Naturvårdsverket.Inom ramen för propositionen om regionalutvecklingspolitik, vilken behandlades i riksdagenhösten (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4),redovisades regeringens bedömning angående ettprogram för hållbar tillväxt inom ett klusteromfattande de mineralutvinnande branscherna. Enligtvad som redovisas i propositionen bör ett programför utveckling av industrimineral-, ballast- ochstenindustrierna inom stödområdena bedrivas underperioden 20022004 och omfatta totalt 15 miljonerkronor. har beslutat om attstödja forsknings- och utvecklingsinsatser iNorrbottens och med inriktning påkompetensutveckling och hållbar utveckling inomgruvnäringen. Regeringen anser att ett samarbetemellan de berörda branscherna och programmen medförfördelar i form av utveckling av sysselsättning ochhållbar utveckling av naturresurser.Vidare skall i detta sammanhang nämnasforskningsprogrammet inom () ram. Detta forskningsprogram,som syftar till att utveckla och förbättra åtgärdermot miljöproblem från gruvavfall, genomförs isamarbete mellan sex universitet, olikaingenjörsföretag och experter från gruvindustrin.Sammanlagt har MISTRA beslutat avsätta 78 miljonerkronor för de två faserna av projektet. Underprogrammets andra och avslutande fas, vilken löperunder perioden 20012003, kommer stor vikt attläggas vid frågor rörande den långsiktiga funktionenhos efterbehandlingsmetoderna.Införandet av fr.o.m. den 1 januari1999 innebär att ytterligare miljöhänsyn måste tasinom ett antal olika områden. Det nya övergripandesynsättet på miljön kom till stånd dels viamiljöbalken, dels via följdlagstiftning ochkompletteringar inom en rad olika lagar, däriblandminerallagen. innehåller bl.a. allmännahänsynsregler med krav på att alla som bedrivereller avser att bedriva en verksamhet skall utförade skyddsåtgärder och vidta de försiktighetsmått iövrigt som behövs för att förebygga, hindra ellermotverka att verksamheten medför skador ellerolägenheter för människors hälsa eller miljön.Försiktighetsprincipen skall gälla. Bestämmelserna iden tidigare naturresurslagen är inarbetade imiljöbalken. Minerallagen och gällerparallellt. I ärenden med ansökan om tillstånd förbearbetningskoncession skallmiljökonsekvensbeskrivning göras i enlighet med 6kap. Syftet med enmiljökonsekvensbeskrivning är att identifiera ochbeskriva de direkta och indirekta effekter som enplanerad verksamhet kan medföra dels för människor,djur, växter, mark, vatten m.m., dels förhushållningen med mark, vatten, fysisk miljö,råvaror, energi m.m. Frågan om att trygga attnödvändiga återställningsarbeten blir utfördaregleras som tidigare nämnts av minerallagen ochmiljöbalken. Efterbehandlingsansvaret innebär bl.a.att den ansvarige i skälig omfattning skall utföraeller bekosta de efterbehandlingsåtgärder som pågrund av föroreningar behövs med hänsyn tillmänniskors hälsa eller miljön.Som framgår ovan i avsnittet Utredning ochremissammanställning är den som avser att vidtaåtgärder eller utföra verksamhet som väsentligt kankomma att påverka naturmiljön skyldig att göra enanmälan för samråd till länsstyrelsen.Miljöbalkskommittén har uppmärksammats på attmotsvarande inte gäller för frågor som kan påverkakulturmiljön. Enligt direktiven förMiljöbalkskommittén (dir. 2001:25) skall detslutliga förslaget redovisas senast i slutet avdecember 2003.Som också redovisats i det nämnda avsnittet harutredaren gjort bedömningen att förhållandet mellanmiljöbalken och minerallagen behandlats ganskakortfattat i miljölagstiftningens förarbeten och attdet finns ett antal oklara punkter.Utskottets ställningstagandeVissa av frågorna i de här aktuella motionerna tasupp i den ovan redovisade sammanfattningen avutredningsbetänkandet om minerallagen. Med hänsyntill att miljöfrågorna ingår som ett huvudområde ibetänkandet utgår utskottet från att dessa frågorblir väl belysta i den aviserade propositionen. Somockså redovisats i föregående avsnitt pågår ettantal arbeten som syftar till hållbar utveckling,såväl inom FN:s ram som inom EU och och ävensom initiativ från gruvbolagens sida. Utskottetanser för sin del att den förväntade propositionenbör avvaktas innan en välgrundad bedömning kangöras. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkssamtliga här behandlade motioner.Användning av bergmaterialUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omöverskottsmaterial vid gruvor, bl.a. därföratt motionärernas förslag om klassificeringav bergmaterial är på väg att förverkligas.MotionenI motion 2001/02:N330 (v) beskrivs att användningenav bergmaterial har förskjutits från användning avnaturgrus till återanvändning av krossat berg.Enligt miljömålet skall användningen av naturgrusminska och återbruket av material uppgå till minst15 % . Enligt motionärerna är det viktigt attolika slags överskottsmaterial vid gruvor ochstenbrott används på ett effektivt sätt och därförbör bergmaterialet kvalitetsklassificeras för olikaanvändningsområden.Vidare anser motionärerna attbergkvalitetsundersökningar enligt SGU:s modell börutökas så att större delen av landet blir kartlagt.De framhåller att det bör vara ett nationelltintresse att tillvarata bergmaterial, t.ex. degråbergsmassor som finns upplagda runt de svenskagruvorna, på ett optimalt sätt innan nya berg- ochgrustäkter bryts. För att möjliggöra detta ansermotionärerna att ett transportsystem bör byggas frångruvorna till kusten.Vissa kompletterande uppgifterSGU:s klassificering av bergmaterial bygger i förstahand på geologisk information av olika slag. Efterprovtagning görs en bergmekanisk analys avmaterialet och därefter en klassificering som gerinformation om användbarheten för olika ändamål.Klassificeringen bygger på standardiserade test övermaterialets flisighet, form, motståndskraft motmekanisk nötning, vittringsbenägenhet etc. Sådanaegenskaper är viktiga att känna till med hänsyn tillolika användningsområden som t.ex. fyllnadsmateriali vägar och järnvägar eller betong förbyggnadsändamål. Bland annat utnyttjasklassificeringen av företag som handlar med krossatbergmaterial.SGU:s klassificering omfattar cirka7 av . Det finns ingentidtabell för myndighetens fortsatta arbete medklassificeringen. I första hand inriktar SGU sittarbete på att ta fram bergkvalitetskartor itätortsregionerna.Grus- och () branschstandardför bergmaterial omfattar de med hänsyn tillanvändningen viktigaste råvaru- ochproduktegenskaperna, bl.a. kornstorleksfördelning,korndensitet, kornform, mineralogisk sammansättning,motståndskraft mot nötning, sprödhet och andelkrossat/okrossat material.Även internationellt pågår ettstandardiseringsarbete, nämligen inom ramen för deneuropeiska standardiseringsorganisationen (ComitéEuropéen de Normalisation, ). De europeiskastandarderna för bergmaterial omfattar redan i dagprovningsmetoder för att bedöma materialkvaliteter.Produktstandarder förbereds för att kunna godkännasoch bli nationella standarder fr.o.m. år 2004avseende material för betong, väg- respektivejärnvägsbyggnad, asfalt, puts och murbruk samtvattenbyggnad. De omfattar motsvarande egenskapersom ovannämnda svenska branschstandard. När deneuropeiska standarden börjar gälla kommer eventuellmotstridig svensk standard att tas bort. Alloffentlig upphandling inom EU kommer att omfattas avden nya europeiska standarden.För de svenska gruvornas del är det i första handav intresse att sortera gråbergsmassorna runtgruvorna i rent gråberg respektive annat ej så rentmaterial, t.ex. gråberg som innehållersulfidmineral. Såväl ur miljösynpunkt som uranvändningssynpunkt är det önskvärt att kunnaåtervinna de relativt rena gråbergsmassorna. har inhämtats att provtagning avgråbergsmassor görs i samband medgruvbrytning för att få kunskap om förekomst avbl.a. sulfid- och arsenikhalt. Enligt företaget ärdet stor efterfrågan på gråberg från gruvtippar påSkellefteåfältet. Kvaliteten på det rena gråbergetoch därmed användningsområdet bestäms av denkrossade produktens motståndskraft mot nötning, dets.k. Tillgång till en europeiskstandard skulle vara en stor fördel vidmarknadsföringen av gråberg enligt Boliden AB.Aitikgruvan är en av största koppargruvoroch en för svenska förhållanden stor guldgruva.Enligt medierna planerar , gruvfacket ochbyggföretaget , ,ett projekt som inbegriper export av bergmaterial avgråberg från Aitik. Projektet är emellertid beroendeav förbättrade transportmöjligheter, t.ex. enjärnvägsförbindelse till kusten. Upplysningsvis kannämnas att bergmaterial från gruvor i ochMalmberget (där järnvägsförbindelse redan finns menhelt utnyttjas för malmtransport) till en mindre delanvänds för lokala ändamål.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att det svenskamiljökvalitetsmålet God bebyggd miljöbl.a. innebär att uttaget av naturgrus ilandet får uppgå till högst 12miljoner ton och att andelenåteranvänt material bör utgöra . Detta innebär att den pågåendeförskjutningen från användning avnaturgrus till återanvändning av krossatberg måste fortsätta. Mot denna bakgrundär det väsentligt att bergmaterialklassificeras på ett sådant sätt attanvändningen av detta material tillvägar, järnvägar osv. kan optimeras.Utskottet vill därför framhållabetydelsen av att SGU:s arbete medklassificering intensifieras. Deneuropeiska klassificering avbergmaterialet som förbereds tordeockså kunna bli ett instrument för enriktig användning av sådant material. Detär ett nationellt intresse att befintligtbergmaterial kan få avsättning såväl inomsom utom landet. När det gäller deberörda transportfrågorna anser utskottetatt dessa bör hanteras i ett annatsammanhang. Med det anförda avstyrks denbehandlade motionen.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parantes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Minerallagen (punkt 1)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och HaraldBergström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservationen. Därmedbifaller delvis motion 2001/02:N352 ochavslår motionerna 1999/2000:N235, 1999/2000:N285,1999/2000:N298, 1999/2000:N357, 2000/01:N212,2000/01:N293, 2000/01:N345 och 2001/02: N337.StällningstagandeMed hänsyn till långsiktigheten när det gällerprospektering och investeringar i mineralbranschenanser vi att det är mycket olyckligt att enproposition om minerallagen inte läggs fram underinnevarande mandatperiod. För mineralnäringens skullbehövs fasta spelregler vad gälleräganderättsfrågorna, informationsplikten tillfastighetsägarna och på miljöområdet. Inte minst föratt prospekteringen återigen skall ta fart behövsdet en tilltro till fasta och långsiktiga regler ibranschen.När det gäller kravet i motion 1999/2000:N285 (m)rörande äganderättens grundlagsskydd finnerutskottet att frågan i grunden inte handlar omminerallagen utan om andra rättsliga förhållanden.Frågan om ansvar för gamla gruvhål, vilken tas uppi motion 2001/02: N352 (m), och frågan om behovet aveventuella föreskrifter om skyddsåtgärder vidnedlagda gruvhål och om kontrollåtgärder till skyddmot ras och sättningar vid nedlagda gruvor, bordeenligt vår bedömning ha kunnat lösas långt tidigare.I mer än tio år har problemet varit känt ochregeringen har haft ett bemyndigande att utfärdaföreskrifter om nedlagda gruvhål ochkontrollåtgärder. Vi är starkt kritiska mot attregeringen inte har utnyttjat detta instrument ochutfärdat föreskrifter. Enligt vår uppfattning börinformation om rättsläget, ansvarsfrågorna ochmöjliga åtgärder redovisas i den planeradepropositionen om minerallagen.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparantes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Miljöfrågor (punkt 2)av ().Inför arbetet med den kommande propositionen villjag särskilt betona vikten av att prospektering ochgruvhantering sker inom ramen för en miljömässigthållbar utveckling. En sådan grundsyn bör tillämpassåväl i som internationellt.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden1999/20001999/2000:N235 av ():Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attbromsa gruvprospekteringen på ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ensnabb översyn av regelsystemet för prospekteringav , olja m.m.1999/2000:N258 av ():Med hänvisning till det anförda hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i minerallagen.1999/2000:N285 av ():Med hänvisning till det anförda hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avminerallagen i syfte att stärka äganderättensgrundlagsskydd.1999/2000:N298 av m.fl. (v):Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett beslut omett tilläggsdirektiv till utredningen omminerallagen med syfte att tillföra en vetorättmot prospektering för länsstyrelse, kommun ochmarkägare,2. att hos regeringen begär ett beslut omett tilläggsdirektiv till utredningen omminerallagen för att försiktighetsprincipen samtprinciperna för en långsiktigt hållbar utvecklingskall beaktas.1999/2000:N357 av och ():Med hänvisning till det anförda hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna iminerallagen.Motioner från allmänna motionstiden /012000/01:N212 av ():beslutar att lagstiftningen förmineraltäkt skall jämställas med lagstiftningen förgrus- och bergtäkt i enlighet med vad som anförs imotionen.2000/01:N293 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningatt bör få i tilläggsdirektivatt samordna minerallagen med i enlighetmed vad i motionen anförs.2000/01:N313 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ytterligareregler som tryggar att nödvändigaåterställningsarbeten blir utförda utan attskattemedel behöver tas i anspråk och att den somfått tillstånd att bedriva prospekteringsverksamheti tillståndsbeslut eller annan handling åläggs attstäda upp efter sig så att inte människor och djurkommer till skada.2000/01:N345 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om förnyad översyn avminerallagen.2000/01:N351 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om säkerhet vid gruvdammar.2000/01:N372 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att i FN ta upp och drivafrågan om förbättrad internationell övervakning ochkontroll av gruvdriften.Motioner från allmänna motionstiden2001/022001/02:N330 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attöverskottsmassor vid samtliga gruvor och stenbrottkvalitetsklassificeras för olikaanvändningsområden.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbergkvalitetsundersökningar enligt SGU:s modellutökas kraftigt, både regionalt och i samband medbyggande av vägar, järnvägar och tunnlar.2001/02:N337 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ändring i minerallagen.2001/02:N352 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ansvaret för nedlagdagruvor.Elanders Gotab, 2002