bet · GQ01MJU2 · 2002-12-05 00:00:00 — I verksamheten ingår bl.a.deltagande i EU-arbetet och arbetet med andrainternationella fiskefrågor, fiskerikontroll,administration av strukturstödet till fiskerinäringen,genomförande av åtgärder för att miljömålen uppfylls,nationella regleringar av såväl yrkes- somfritidsfisket samt forskning och utvecklingsarbete påfiskets område. Verket skall även, i enlighet med sittsektorsansvar för miljön, verka för en biologiskmångfald och därmed för ett rikt och varieratfiskbestånd. Anslagssparandet härrör uteslutande frånde medel verket tilldelades förarbetet med miljömålen.Fiskeriverket bedriver uppdragsverksamhet ochtjänsteexport. För erhöllFiskeriverket i avgiftsintäkter från sinuppdragsverksamhet och tjänsteexport.Avgiftsintäkterna får disponeras av Fiskeriverket.Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten härrör frånFiskeriverkets undersökningsfartyg, utredningskontoroch laboratorier. tjänsteexport ärhänförlig till internationell konsultverksamhet. Enfortsatt minskning av omslutningen har skett under år2001.Det av EG beslutade programmet för insamling avfiskeridata påbörjades och sträcker sig framt.o.m. Den svenska nationellamedfinansieringen uppgår till ca 9 500 000 kr.Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsastatlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1).Regeringen bedömer anslagsbehovet till 102 255 000 krför . Anslagsbehovet för beräknas till100 344 000 kr.MotionernaFolkpartiet föreslår i motionerna MJ422 (fp) yrkande20 delvis och Fi232 (fp) yrkande 21 delvis attanslaget minskas med jämfört medregeringens förslag. Enligt motion MJ424 (kd) harFiskeriverket erhållit ökade anslag under senare år.Motionärerna föreslår en besparing för med5 (yrkande 28 delvis).Utskottets ställningstagandeFiskeriverkets verksamhet syftar till en ansvarsfullhushållning med fisktillgångarna. En viktig del iverksamheten utgörs av deltagande i EU-arbetet ocharbetet med andra internationella fiskefrågor,fiskekontroll och administration av strukturstödettill fiskerinäringen samt genomförande av åtgärder föratt uppfylla miljömålen. Utskottet har erfarit attregeringen avser att återkomma med enproposition om vissa fiskefrågor. De utredningar ochrapporter som presenterats avseendekust- och insjöfisket, vattenbruket, det friahandredskapsfisket m.m. och därmed sammanhängandefrågor skall då behandlas. Vidare pågår inomRegeringskansliet ett arbete med att se över målen förFiskeriverkets verksamhet. Regeringen kommer dessutomatt behandla frågor med anknytningtill torskfisket.Mot bakgrund av det anförda ansluter sig utskottettill den bedömning av medelsbehovet som regeringengör. Motionsyrkandena om besparingar på anslagetgrundar sig inte på några ingående analyser av dennärmare prioriteringen i verksamheten redan från år2003. Därmed avstyrker utskottet motionerna MJ422 (fp)yrkande 20 delvis, MJ424 (kd) yrkande 28 delvis ochFi232 (fp) yrkande 21 delvis.43:9 Strukturstöd till fisket m.m.,43:10 Från EG-budgeten finansieradestrukturstöd till fisket m.m. och43:11 FiskevårdUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen 43:943:11.43:12 LivsmedelsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med anledning av ettmotionsyrkande (s, v, mp) och med beaktande avriksdagens beslut att höja ramen förutgiftsområdet för att anslaget 43:12höjs med i förhållande tillregeringens förslag. Utskottet instämmer i vadregeringen i övrigt anför. I övrigt avstyrkerutskottet sju motionsyrkanden (m, fp, kd, c) omannan medelstilldelning i den mån de inte kananses tillgodosedda med förslaget till höjtanslag.PropositionenLivsmedelsverket skall som centralförvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor ikonsumenternas intresse arbeta aktivt för säkralivsmedel av hög kvalitet, redlighet ilivsmedelshanteringen och bra matvanor.Livsmedelsverket skall utarbeta regler inomlivsmedelsområdet, utöva tillsyn enligtlivsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordnalivsmedelstillsynen, hålla regeringen informerad omutvecklingen på livsmedelsområdet, bistå regeringen ioch medverka i EU-arbetet och annat internationelltarbete på livsmedelsområdet. Vidare skall verketgenomföra utredningar och praktiska vetenskapligaundersökningar om livsmedel och matvanor samt utvecklametoder för livsmedelstillsynen, informera konsumenteroch intressenter i livsmedelskedjan om gällanderegelverk och om andra viktiga förhållanden pålivsmedelsområdet, medverka i genomförandet avpolitiken för regional utveckling och verka för enutveckling av landets skolmåltider. Livsmedelsverketskall vidare vidta åtgärder i syfte att verka för eneffektiv och likvärdig livsmedelstillsyn i helalandet, öka medborgarnas, och då särskilt barns ochungdomars, kunskaper om god och säker mat så att dekan göra medvetna val och öka kunskapen om sambandetmellan kost och hälsa.Med anledning av nya EU-regler för dricksvatten,vilka kräver ökade laboratorieresurser, samt fördioxinkontroller bör anslaget tillföras 3 500 000 kr.Finansieringen bör ske genom en motsvarande minskningav anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder inomjordbruket. För bidrag till standardisering, forskningoch utveckling inom experimentell teknik m.m. böranslaget tillföras . hartidigare disponerat medel för denna verksamhet inomutgiftsområde 24 Näringspolitik under anslaget 38:12Bidrag till standardisering och FoU inom experimentellteknik m.m.Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsastatlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1).Regeringen bedömer anslagsbehovet till 132 708 000 krför . Anslagsbehovet för beräknas till133 689 000 kr.MotionernaI en gemensam motion, Fi230 (s, v, mp), föreslårSocialdemokraterna, degröna att medelstilldelningen ökar med 10 000 000 krjämfört med regeringens förslag. Som grund härföranger partierna den viktiga roll som Livsmedelsverkethar för livsmedelssäkerheten (yrkande 10 delvis).Samma uppfattning kommer till uttryck i motion MJ275(fp) enligt vilken måste gesekonomiska resurser för att verket skall kunnamöjliggöra arbetet med säkra livsmedel samt förredlighet i livsmedelshanteringen (yrkande 1). Ienlighet härmed föreslår också imotionerna MJ422 (fp) yrkande 20 delvis och Fi232 (fp)yrkande 21 delvis en ytterligare meddelstilldelningmed . Enligt motion MJ424 (kd) är detangeläget att tillförsäkrasnödvändiga medel för att kunna garantera en godkonsumentsäkerhet (yrkande 16). I motion MJ444 (m)påpekas att anslaget enligt propositionen ökas med5 för bl.a. en central kontroll avgenetiskt modifierade livsmedel. Motionärerna anseremellertid att redan har detövergripande ansvaret för att livsmedlen är säkra.Motionärerna anser inte att det behövs ett särskiltanslag för kontroll av genetiskt modifierade livsmedeloch anslår i stället för att förstärkaoch förbättra livsmedelstillsynen. Anslaget föreslåsdärför minskas med jämfört medregeringens förslag (yrkande 10). I motion MJ487 (c)anförs att den kommunala livsmedelstillsynen på mångahåll behöver tilldelas större resurser. bör få större resurser förstickprovskontroller (yrkande 14). I enlighet härmedföreslås i motion MJ447 (c) delvis en uppräkning avanslaget med för att förbättralivsmedelskontrollen, särskilt salmonellakontroller avimporterat kött.Utskottets ställningstagandeLivsmedelsverkets främsta uppgifter är att utarbetaregler inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligtlivsmedelslagen (1971:511), leda och samordnalivsmedelstillsynen, hålla regeringen informerad omutvecklingen på livsmedelsområdet, genomförautredningar och vetenskapliga undersökningar omlivsmedel och matvanor samt att utveckla metoder förlivsmedelstillsynen. Verket skall vidare vidtaåtgärder i syfte att bl.a. öka medborgarnas kunskaperom god och säker mat så att de kan göra medvetna valsamt om sambandet mellan kost och hälsa. Itillsynsverksamheten ingår också att Livsmedelsverketär huvudman för besiktningsveterinärorganisationen somutför tillsyn i form av köttbesiktning vidkontrollslakterier m.m. Utskottet har vid fleratidigare tillfällen framhållit storabetydelse bl.a. i arbetet med säkra livsmedel. Verketstrovärdighet i detta sammanhang är mycket hög. Ilikhet med vad som anförs i motion Fi230 (s, v, mp)yrkande 10 delvis anser utskottet attmedelstilldelningen bör öka med jämförtmed vad regeringen föreslagit. harföreslagit att ramen för utgiftsområde 23 för år 2003höjs i motsvarande mån (2002/03:FiU1). harsedermera godkänt finansutskottets förslag. Medbeaktande av beslut och med anledning avmotionen föreslår miljö- och jordbruksutskottet attriksdagen för ökar medelstilldelningenunder anslaget 43:12 med 10 000 000kr jämfört med regeringens förslag. Till anslaget börsåledes anvisas . I övrigt har utskottetingen annan uppfattning än den regeringen redogör för.Utskottet avstyrker motionerna MJ275 (fp) yrkande 1,MJ422 (fp) yrkande 20 delvis, MJ424 (kd) yrkande 16,MJ444 (m) yrkande 10, MJ447 (c) delvis, MJ487 (c)yrkande 14 och Fi232 (fp) yrkande 21 delvis i den måndessa inte är tillgodosedda med vad utskottet anförtovan.43:13 Livsmedelsekonomiska institutetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget och avstyrkertvå motionsyrkanden (m, c) om annanmedelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras av () för analyser och utredningar inom det jordbruks-och livsmedelspolitiska området.Livsmedelsekonomiska institutets arbete syftar tillatt belysa frågor om bl.a. den gemensammajordbrukspolitikens effekter och olika styrmedelseffektivitet, landsbygdens utveckling,strukturutvecklingen, miljön, djurskyddet,konsumentintresset, den globala livsmedelssituationen,handeln med livsmedel samt utvidgningen av EU.Analyserna skall avse såväl nationella sominternationella aspekter.De kommande åren kommer aktiviteten inom institutetsverksamhetsområde att vara mycket omfattande. I juli2002 startade debatten om utformningen av den framtidajordbrukspolitiken i EU genom EG-kommissionenspresentation av översynsrapporterna om den gemensammajordbrukspolitiken. Rapporterna kommer under hösten2002 att följas upp med konkreta lagstiftningsförslag.Förhandlingarna om att utvidga EU med nyamedlemsländer kommer att fortsätta under de kommandeåren. En ramöverenskommelse för ett nyttjordbruksavtal i de pågående handelsförhandlingarnainom ramen för WTO skall nås . Under år 2003kommer vidare arbetet medlivsmedelssäkerhetsrelaterade frågor att fortsätta.Institutets analyser av dessa områden är viktigaunderlag för regeringens ställningstaganden. Vidare ärdet alltmer angeläget med ekonomiska analyser avområdena livsmedel, djurskydd, smittskydd samtlandsbygdsutveckling. Det finns därför ett starktbehov av att dessa områden prioriteras. Därigenomskulle även en kontinuitet och permanent egenkompetens inom flera av institutets centrala områdensäkerställas.Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsastatlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1).Anslagsbehovet för bedöms till 8 468 000 kr.MotionernaModeraterna anför i motion MJ444 (m) att detförhållandet att verksamheten vid , vilken omfattar analyser och utredningarinom det jordbrukspolitiska området, i flera styckenliknar den som bedrivs inom , innebären icke optimal överlappande verksamhet mellanmyndigheterna. Motionärerna föreslår därför attanslaget halveras för och därefter avvecklas(yrkande 11). Enligt motion MJ447 (c) delvis böranslaget minska och i stället samordnas med anslag43:14 Livsmedelsstatistik. Motionärerna föreslår enanslagsminskning med 5 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeAvsikten med inrättandet av var att tillgodose det ökade behovet avutredningsverksamhet och analyser med ekonomiskinriktning inom jordbruks- och livsmedelsområdet.Analyserna skall vara grundade på vetenskapligametoder, ha en samhällsekonomisk huvudriktning ochomfatta såväl nationella som internationella frågor.Målet med Livsmedelsekonomiska institutets verksamhetär att förse regeringen med långsiktigt, analytisktunderlag inför beslut och internationellaförhandlingar om jordbruks- och livsmedelsfrågor samtöka kunskapen om dessa frågor bland allmänheten.Utskottet ansluter sig mot bakgrund härav tillregeringens bedömning av medelsbehovet under anslagetoch tillstyrker regeringens förslag. Vid sådantförhållande avstyrker utskottet motionerna MJ444 (m)yrkande 11 och MJ447 (c) delvis.43:14 Livsmedelsstatistik samt 43:15Jordbruks- och livsmedelsstatistikfinansierad från EG-budgetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslagen 43:14 och43:15.43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker vad regeringen föreslagitom medelstilldelning under anslaget ochavstyrker tre motionsyrkanden (kd, c) om annanmedelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras för att främja exporten av svenskalivsmedel. Medlen disponeras av exportråd förverksamhet inom ramen för Food From . Regeringenbedömer anslagsbehovet till för år 2003.För år 2004 beräknas anslagsbehovet till oförändratbelopp.MotionernaI motion MJ424 (kd) anförs att i takt med att svenskalivsmedelsprodukter blir kända i ökarförutsättningarna för export. Det är enligtmotionärerna därför angeläget att på olika sätt göradessa produkter kända. måste likt andra EU-länder anslå nationella medel för att stötta svensklivsmedelsexport (yrkande 8). Motionärerna föreslårdärför en medelstilldelning som överstiger regeringensmed (yrkande 28 delvis). I motion MJ487(c) föreslås en satsning på exportfrämjande åtgärderav småskaligt framställda livsmedel i syfte att stärkalivsmedelsföretagen och livsmedelsproduktionen(yrkande 5). I motion MJ447 (c) delvis föreslås ienlighet härmed en anslagsökning med 12 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeDe i motionerna MJ424 (kd) yrkandena 8 och 28 delvis,MJ447 (c) delvis samt MJ487 (c) yrkande 5 framfördayrkandena, bl.a. om en höjning av anslaget, ryms inteinom den av fastställda ramen förutgiftsområdet. Utskottet instämmer för egen del iregeringens bedömning av medelstilldelning ochtillstyrker regeringens förslag. Motionerna i berördadelar avstyrks.43:17 Bidrag till vissainternationella organisationer m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelstilldelning under anslag 43:17.LandsbygdspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot regeringensredovisning och resultatbedömning avverksamheten inom politikområdet. Utskottetavstyrker motionsyrkanden (kd, c) om inrättandeav nya anslag.PropositionenOmfattningPolitikområdet omfattar verksamhet för en hållbar utveckling avlandsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning riktadetill lantbruksföretag men också till andra företag pålandsbygden. Avgränsningen följer i huvudsak rådetsförordning (EG) nr 1257/1999 av omstöd från Europeiska utvecklings- och garantifondenför jordbruk (EUGFJ) till utveckling av landsbygdensamt åtgärder som syftar till att underlättagenomförandet av denna. Politikområdet omfattar ocksåförsöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för deskilda nationella handlingsprogrammen för jordbruketsmiljöpåverkan. Politikområdet omfattar verksamhet vidJordbruksverket och länsstyrelserna.Målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar enhållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning pålandsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar ochuthållig tillväxt. Vidare skall jordbrukets natur- ochkulturvärden värnas samt jordbrukets negativamiljöpåverkan minimeras i syfte att bidra till att denationella miljökvalitetsmålen uppnås inom engeneration. Viktiga instrument i arbetet för att nåmålet är åtgärderna inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet för perioden 20002006.Resultatbedömning, analys m.m.Anslutningen till de miljöåtgärder vilkas syfte är attbevara odlingslandskapets biologiska mångfald ochkulturmiljövärden är mycket god. Ersättningarna tillbetesmarker och slåtterängar, natur- och kulturmiljöersamt öppet och varierat odlingslandskap har alla enmåluppfyllelse på av dekvantitativa mål som satts upp i programmet.Länsstyrelserna har upprättat ca 18 000 åtgärdsplanerför skötsel av värdefulla betesmarker ochslåtterängar. Åtgärdsplanerna är en viktig del imiljöersättningen till betesmarker och slåtterängar.De syftar till att anpassa skötseln till markernasspecifika behov och värden som lantbrukarnafår information och utbildning som ökar deraskunskaper om markernas natur- och kulturmiljövärdenoch hur dessa bäst kan bevaras.Anslutningen till miljöersättningen för ekologiskproduktion uppgår till av den odlade arealen ocharealen ökar kontinuerligt ökningen uppgick till mellan . Det av riksdagenfastlagda målet att av den odlade arealen skullevara ekologiskt odlad är därmed på god väg attuppfyllas. Anslutningen uppgår till avarealmålet. Målen avseende den ekologiskaanimalieproduktionen är att av mjölkdjur ochslaktdjur av nöt och lamm bör finnas 2005. Dessa är uppfyllda vad gällernötkreaturen och på god väg att uppfyllas avseendelammproduktionen.Intresset för investeringsstöd till lantbrukare harvarit stort sedan starten . Under år 2001beviljades knappt 1 130 stöd om totalt drygt 230miljoner kronor inom ramen för både miljö- ochlandsbygdsprogrammet och Mål 1, varav 84 miljonerkronor inom Mål 1. För perioden 20002006 är målet att10 000 företag skall beviljas stöd inom ramen förinvesteringsstödet. beviljades 855 stödinom ramen för programmet, och sammantaget kommertroligen inte målet om antal företag att nås. Enanledning till att målet inte ser ut att nås är att del av stödet går till djurmiljöinvesteringarvilka blivit mer kostsamma än vad som beräknats.Intresset för att ansöka om stöd för bearbetning ochsaluföring av jord- och skogsbruksprodukter harfortsatt att vara mycket stort i södra och mellerstaSverige. För programperioden 20002006 fokuserarJordbruksverket mer på målen med stöden vidprioriteringen bland ansökningar. Stödet är inriktatpå innovation och småskalig livsmedelsförädling.Efter att kommissionen godkänt detsvenska Leader+-programmet utsåg , motbakgrund av en oberoende utvärdering, de tolv gruppersom utgör programmets LAG ().Efterfrågan i form av inlämnande avintresseanmälningar eller fullständigaprojektansökningar till LAG bedöms ha varit god underåret och är i linje med uppställda mål för programmet.De olika nationella handlingsprogrammen förjordbrukets miljöfrågor och insatser inom dessa såsomlagstiftning, ekonomiska styrmedel, försöks- ochutvecklingsverksamhet, etc. utgör en viktig del avarbetet med att nå de miljökvalitetsmål som berörjordbruket.Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning omfattardelmål om bl.a. minskade kväve-, fosfor- ochammoniakförluster. I miljömålspropositionen (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36)anges som delmål att skall de svenskavattenburna utsläppen av kväve från mänskligverksamhet till haven söder om ha minskatmed års nivå. Det finns behov aven omfattande minskning av kväveutlakningen fram tillår 2010. Den avsevärt ökade anslutningen tillmiljöersättning för minskat kväveläckage kommer attpåverka utlakningen i rätt riktning.Ammoniakutsläppen skall enligt delmålet haminskat med års nivå.Jordbruksnäringen står för merparten av utsläppen.Mellan åren 1995 och 1999 har jordbrukets utsläppminskat med ca 11 %.Handlingsprogrammet för minskade risker vidanvändning av bekämpningsmedel bidrar till att uppnåbl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Sedan mittenav har riskerna, mätt som hälso- ochmiljöriskindikatortal, minskat fram föratt sedan öka något.Jordbruksverket överlämnade, på regeringens uppdrag,en översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet idecember 2001. Regeringen kan konstatera attmåluppfyllelsen för programmet överlag är mycket god.För insatsområde II i miljö- ochlandsbygdsprogrammet är intresset för stöd fortfarandestörre än de medel som budgeteras i programmet.Regeringen beräknar att möjlighet till ytterligaremedfinansiering från i första hand länsstyrelser ochkommuner finns. Stödet till utveckling av landsbygdenhar på regional nivå inte uppnått önskatresultat. Den administrativa hanteringen har av vissalän ansetts vara för komplicerad, varför länen fattatfärre beslut än vad som prognostiserats. Regeringenser tillsammans med över frågan föratt finna lösningar.Det nationella stödet till jordbruket i norraSverige, i enlighet med artikel 142 i Sverigesanslutningsfördrag med EU, har tillämpats under ensjuårsperiod. Det pågår en snabb strukturförändringinom jordbruket i norra och antalet företagminskar liksom i andra delar av landet. Helastödområdets andel av landets mjölkproduktion harsedan år 1995 varit i stort sett oförändrad, ca 14 %.I stödområde 1, den västligaste och mest fjällnäradelen av stödområdet, har det däremot skett en långsamminskning av mjölkproduktionen med underperioden. Minskningen bromsades dock upp under år2001. Åtgärder för det fjällnära jordbruket ärprioriterade inom Mål 1-programmen.Riksrevisionsverket har inte haft några invändningari revisionsberättelsen för avseendeJordbruksverkets och länsstyrelsernas verksamhet inomramen för politikområdet.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen inom politikområdetLandsbygdspolitik är följande (i tusental kronor ochlöpande priser)--------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknatanslag anslagprognos--------------------------------------------------2001 20021 2002 2003 2004--------------------------------------------------3 714 4 023 4 367 4 225 4 237--------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag tilltilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition och förslag till tilläggsbudget i dennaproposition.MotionernaI motion MJ424 (kd) uppmärksammas bl.a.avbytarverksamhetens betydelse. Dennaverksamhet ger enligt motionärernalantbrukaren möjlighet att vara ledig frånsitt arbete utan att drabbas alltför hårtekonomiskt. Eftersom olika system föravbytartjänst nu växer fram i landet är detlämpligt att det statliga stödet går direkttill den som använder sig av avbytare och får ersättning för uttagen ledig tid medett maximum som kan höjas i takt med attavbytarstödet byggs ut (yrkande 7). På nyttanslag, Avbytartjänst, föreslår motionärernaatt det anslås (yrkande 28delvis). Motionärerna anser också attkoldioxidskatten för växthusodlingen böravvecklas eller åtminstone reduceras till inivå med konkurrentländernas beskattning iavvaktan på ett nivåmässigt enhetligtbeskattningssystem inom EU. I detsammanhanget har också krav framställts omatt 0,8-procentsregeln avvecklas förväxthusodlingens del till förmån för ettgenerellt och likformigt nedsättningssystem.På nytt anslag, Kompensation förväxthusnäringens skatt på bränsle, bör därföranslås (yrkande 28 delvis).Enligt motion MJ447 (c) delvis bör riksdagenpå nytt anslag, Program för gårdsbaseradlivsmedelsförädling, anslå 20 000 000 kr.Programmet bör enligt motion MJ487 (c)inrättas i syfte att främja lokalproduceradelivsmedel (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeDen fastställde riksdagenramen för utgiftsområdet för budgetåret 2003till 10 . avutgifterna finansieras från EG-budgeten. EU-stödet avser huvudsakligen obligatoriskaåtgärder. Det förekommer dock delfinansieradestöd och ersättningar som förutsätternationell medfinansiering. Till dessa hörbl.a. det nya landsbygdsprogrammet.Utgifterna inom utgiftsområdet styrs tillstor del av och kan påverkasendast genom förändringar av den gemensammajordbrukspolitiken. Mot bakgrund härav och dåde i motion MJ424 (kd) framförda yrkandena 7och 28 delvis om ytterligare utgifter på nyaanslag inte ryms inom den av riksdagenfastställda ramen avstyrks motionen i berörddel.När det gäller det i motionerna MJ447 (c)delvis och MJ487 (c) yrkande 12 framfördaförslaget om medel till Program förgårdsbaserad livsmedelsförädling villutskottet i likhet med motionärernaunderstryka vikten av att förädlingen skernärmare producenten och att det mervärde somförädlingen medför stannar kvar på den lokalanivån.