bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — I budgetpropositionen sägsnu i finansplanen att regeringen vill bygga vidarepå den positiva anda som företagsledare och fackligaföreträdare bl.a. har utvecklat. Samverkanslösningarbaseras på ett givande och ett tagande, och det ärbara i samverkan som de nya innovationerna,uppfinningarna och entreprenörerna kan växa fram,sägs det. Regeringen förklarar sig beredd attföreslå nya medel för att förverkliga förslag somhar presenterats av bl.a. den nyssnämnda gruppen,med den förutsättningen att andra aktörer är bereddaatt tillskjuta lika mycket.Nutek har vidare i en skrivelse tillNäringsdepartementet föreslagit att regeringen skallinrätta ett program för att stärka småföretags- ochentreprenörskapspolitiken. Programmet omfattar enkortsiktig del med fyra initiativ och en långsiktigdel med två initiativ. är, med hänvisning tillsitt uppdrag att som central näringspolitiskmyndighet vara ett expertorgan förföretagsutveckling, entreprenörskap,företagsfinansiering och regionalnäringslivsutveckling, berett att driva detföreslagna programmet.Vinnova har också inom ramen för sittverksamhetsuppdrag presenterat olika förslag för attfrämja konkurrenskraft. Det gäller förslagbeträffande innovationspolitiken i skriftenBetydelsen av innovationssystem: Utmaningar församhället och för politiken och förslag om enoffensiv IT/telekom-satsning.Frågan om hanteringen av de redovisade förslagenövervägs nu inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om målen för ochinriktningen av näringspolitiken och redovisardärefter sin bedömning av regeringensresultatredovisning.Målen för och inriktningen av näringspolitikenUtskottets syn på näringspolitikens inriktningligger i linje med den som redovisas ibudgetpropositionen och med vad som haröverenskommits i överläggningar mellan regeringen,och Miljöpartiet.Utskottet anser att vägledande för dennäringspolitik som bör bedrivas är att den skallbidra till att skapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och välfärd i hela . Det ärviktigt att understryka att tillväxten skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar.Ökat företagande är av stor betydelse för densvenska tillväxten och sysselsättningen.Tyngdpunkten i näringspolitiken bör därför vara attskapa goda förutsättningar och incitament för attstarta företag och för tillväxt och lönsamhet ibefintliga företag. Långsiktig tillväxt kräverutvecklingskraft och förnyelse, såväl i näringslivetsom i den offentliga sektorn. Näringspolitiken börutformas så att det utvecklas gynnsammaförutsättningar för företagandet, både för att ökanyföretagandet och för att få redan etableradeföretag att växa. En stor del av tillväxten kanförväntas ske inom tjänstesektorn. Det är emellertidviktigt att det också sker en ökad förädling och attdet tillkommer innovationer inom andra näringar,inklusive traditionell basindustri.Statens roll inom näringspolitiken är att verkaför att det finns ett väl fungerande ramverk förföretagande. Inom näringspolitiken bör insatsersärskilt prioriteras på följande områden:entreprenörskapsfrågor; skatter; kapitalförsörjning;väl fungerande marknader; enkla och ändamålsenligaregler; utveckling av en innovationsstrategi.Näringspolitiken skall också bidra till uppfyllandetav den regionala utvecklingspolitikens mål.Kunskapsutveckling och innovativ verksamhet ikombination med entreprenörskap är av avgörandebetydelse i ansträngningarna att säkra Sverigesframtida konkurrenskraft. Staten har en viktig rollnär det gäller att uppmuntra och främja sådanverksamhet.Regeringen har, som redovisas i propositionen,tagit initiativ till en process med näringsliv,arbetsmarknadens parter och universitet/högskola föratt diskutera och formulera en offensivinnovationsstrategi. Det huvudsakliga syftet med ensådan strategi är att ny kunskap från universitetoch högskola, näringsliv samt offentlig sektor ihögre utsträckning omsätts i nyföretagande ochhållbar tillväxt och därigenom social välfärd. Somtidigare beskrivits har olika utrednings-och analysinsatser när det gäller företagsutvecklinggenomförts. Beredning pågår inomRegeringskansliet.I några motioner sägs att ligger dåligttill i förhållande till andra länder när det gällervillkor för företagande o.d. Enligt en aktuellsammanställning (av ) rörandeden globala konkurrenskraftsrankingen har dock densvenska konkurrenskraften förbättrats . 80länder har ingått i rankingen, och haravancerat från nionde till femte plats. Förentastaterna intar första plats , i stället förFinland, som hade förstaplatsen år 2001.Enligt utskottets mening har totalt settett modernt och bra företagsklimat, som dock kan blibättre, speciellt för de små företagen. Sverigeskall inte konkurrera med låga löner ochokvalificerade arbeten utan med kunnande, kompetensoch ett högt tekniskt innehåll i tjänste- ochvaruproduktionen. I den näringspolitik som krävs förframtiden ingår olika delar som berörs i vissa av dehär aktuella motionerna. Ett område avser olikaåtgärder för att främja förnyelse av näringslivet.Det rör sig om teknikspridning, kompetensutvecklingoch innovationsfrämjande åtgärder. Vidare måstelönsamheten för investeringar i företag ligga på enrimlig nivå och hinder för en tillfredsställandekapitalförsörjning till framför allt små, växandeföretag undanröjas. En effektiv konkurrens är ocksåav stor betydelse, såväl för de små företagen somför konsumenterna. Till frågan om förenklingar försmåföretagen återkommer utskottet i följandeavsnitt.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Bedömning av regeringens resultatredovisningUtskottet vill framhålla den stora vikt som mål- ochresultatredovisningen i budgetpropositionen har förriksdagens styrningsmöjligheter. Generellt gälleratt regeringens redovisning måste vara konkret.Avgörande är härvid att verksamhetsmål formuleras påett sådant sätt att de blir möjliga att följa upp.Detta innebär bl.a. att ändamålsenliga delmål måsteformuleras utifrån de övergripande målen. Utskottetvill vidare, i likhet , understrykabetydelsen av utformningen av regleringsbreven ochmålformuleringarna i dessa. Det bör ocksåeftersträvas en bättre koppling mellanregleringsbreven och redovisningen till riksdagen.Utskottet har intrycket att det i regleringsbrevenfinns uppdrag och rapporteringskrav, vars resultat istörre omfattning borde kunna återföras tillriksdagen.Slutligen noterar utskottet att Riksrevisionsverkethar avgivit revisionsberättelse med invändningbeträffande ITPS, varvid invändningen avsågmyndighetens anslagsredovisning. ITPS har , somtidigare redovisats, vidtagit åtgärder med anledningav revisionen. Vidare har RRV gjort påpekandenrörande årsredovisning. Utöverdetta har RRV inte haft några invändningar irevisionsberättelserna för avseendemyndigheterna inom utgiftsområde 24.Regelförenkling m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör genom ett tillkännagivandeanmoda regeringen att intensifieraregelförenklingsarbetet. Regeringen börpresentera ett handlingsprogram under år 2003som inriktas på de befintliga regelverken ochsom omfattar åtgärder hos såväl departementsom myndigheter. Det är vidare angeläget attregeringen inger en anmälantill med begäran om en granskning avregelförenklingsarbetet i . Regeringenbör också göra en översyn av regelverket vidföretagsstart i syfte att åstadkomma enminskning av handläggningstiden för dessaärenden. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c,mp).SkrivelsenInledningI regeringens skrivelse 2002/03:8 lämnas enredogörelse för regeringens regelförenklingsarbete.I skrivelsen beskrivs även myndigheternastillämpning av förordningen(1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för små företags villkor.Regeringen har infört ett system för effektivarekonsekvensanalyser av reglers effekter för småföretags villkor. Systemet har införlivats genomnyssnämnda förordning och en särskildkommittéförordning (1998:1474). Enstatssekreterargrupp med särskilt ansvar förregelförenkling har bildats. Regeringen har ocksåbeslutat att skall samordna,understödja och följa upp regelförenkling med stödav en i departementet inrättad regelförenklingsgrupp SimpLex.Regeringens prioriteringarArbetet med att identifiera befintliga regler ibehov av förenkling prioriteras och utvecklasvidare, säger regeringen. Exempelvis användsutredningar för detta ändamål, liksom internaarbetsgrupper inom som bearbetarinkomna förslag från näringslivet. Regeringen harvidare lagt ut uppdrag på myndigheter att, inom sinasakområden och tillsammans med representanter försmå företag, inkomma med förslag på enklare regler.Metoder för att utveckla myndighetsuppdragendiskuteras med näringslivet.Användning av konsekvensanalyser syftar till attde nya eller ändrade regler som införs skall varaenkla och ändamålsenliga. Vad gäller användningen avkonsekvensanalyser på myndighetsnivå konstateras attkvaliteten varierar mellan myndigheter. I syfte attuppnå en så hög kvalitet som möjligt kommer dialogenmellan och myndigheterna attfortsätta. (dir.2001:117) förväntas föreslå hur myndigheternasansvar i enlighet med SimpLexförordningen börutvecklas. , myndigheterna ochkommittéväsendet kommer att fortsätta. Gensvaretfrån de deltagande tjänstemännen och frånnäringslivets representanter har varit mycketpositivt, och utbildningsprogrammet har lett till enförbättrad dialog och ökad förståelse för småföretags villkor.ITPS har av regeringen givits i uppdrag attutveckla en metod som gör det möjligt attkvantitativt mäta och samla in statistik över denadministrativa börda som uppstår i företagen tillföljd av olika regelverk. Mätmetoden kommer att tasfram i samarbete med näringslivet. Regeringen avseratt redovisa mål och mätmetoder under år 2003.Samtidigt kommer ett handlingsprogram att tas fram,med sikte på att nå det uppsatta målet.Mål och mått för regelförenklingsarbetetI regeringens motsvarande skrivelse till riksdagenvåren 2000 (skr. 1999/2000:148) redovisaderegeringen ett delmål för regelförenklingsarbetetmed särskild inriktning på småföretag. Målet är attden administrativa börda som regelmängden innebärför småföretagen tydligt skall minska inom entreårsperiod. Problemet är att det för närvarandesaknas en tillräckligt sofistikerad ochtillförlitlig metod för att mäta administrativbörda. En mätmetod som är accepterad av såvälregering som näringsliv kommer att utgöra ettviktigt instrument för att uppnå en bättreuppföljning, en tydligare målformulering och därmedett effektivare regelförenklingsarbete. Under detgångna året har det presenterats olikaundersökningar som kan ge vissa indikationer på hurregelbördan för småföretag har utvecklats de senasteåren. Det har bl.a. gjorts en uppföljning av 1999års kundundersökning, som är en enkätundersökningriktad till företag som () genomför på uppdrag av ,och där en av frågorna rör den belastning somregelmängden utgör. Av undersökning framgåratt av företagen ansåg att regelverket ärbetungande en andel som var i stort settoförändrad år 2001.Under år 2001 genomförde vidare , i samverkanmed SCB, en enkätundersökning Företagens villkoroch verklighet 2001. Enkäten sändes till ca20 000 småföretag med 049 anställda. Som svar påfrågan hur många timmar i genomsnitt som företagetlägger ned på uppgiftslämnande och kontakter medmyndigheter uppgav av företagen pervecka, , och . En annan fråga avsåg hurföretagen upplever att omfattningen avuppgiftslämnandet och kontakterna med myndigheterhar förändrats . Här ansåg avföretagen att det hade skett en minskning, 41 %ansåg att det var oförändrat, att det hade ökatoch hade ingen uppfattning. I undersökningenställdes också en fråga om vilka faktorer somföretagarna anser hindrar företagets tillväxt,varvid det fanns möjlighet att ange fler än ettalternativ. Det alternativ som flest företagare, , angav var brist . Myndighetsregler,tillståndskrav och dylikt markerades av avföretagen.En tredje undersökning avseende småföretagensregelbörda är en rapport som publicerade år2001 (Businesse´s Views on Red Tape), i vilkenföretagens administrativa kostnader för attefterleva bestämmelserna inom områdena skatter,sysselsättning och miljöskydd redovisas. Avrapporten framgår att ligger strax undergenomsnittet vad gäller företagens regelkostnad persysselsatt. hamnar även under genomsnittetnär den totala regelkostnaden för företagen ställs iförhållande till BNP. Uppgifterna baseras på enenkätundersökning , där företagen självafick göra kostnadsuppskattningar. Svarsfrekvensenvar genomgående låg, med ett genomsnitt på ,varför resultatet bör tolkas med försiktighet.Vidare genomförde enjämförande undersökning av administrationensomfattning vid start av företag (Benchmarking theAdministration of Start-ups). Enligt denna uppgav7 % av de tillfrågade svenska företagen (360stycken) att den administrativa bördan är dethuvudsakliga hindret för företagandet, jämfört med10 % för EU-genomsnittet. Vid en motsvarandeundersökning låg andelen på förföretagen i ett stort antal länder, däribland desvenska.Regeringen anser att ingen av de nyssnämndaundersökningarna är tillräcklig för att kunna utgöraunderlag för en uppföljning avregelförenklingsarbetet. Regeringen har därför förtdiskussioner om mätmetoder med företrädare förnäringslivet, vilket har resulterat i det tidigarenämnda uppdraget till ITPS att dels utveckla enmodell för att mäta den administrativa börda somregler innebär för företag, dels ta fram en konkretdefinition av begreppet administrativ börda.Regeringen anvisade förändamålet. Arbetet bedrivs i nära samarbete mednäringslivet, och ambitionen är att en förstamätning skall kunna ske under år 2003.Praktiska erfarenheter och resultatArbetet med regelförenkling är främst av långsiktigkaraktär, framhålls det i skrivelsen. Det handlartill stor del om perspektiv- och attitydförändringarvid såväl framtagandet av nya regler som vidomprövning av de befintliga regelverken. Under år2001 prioriterades en systematisk granskning av allaförslag till nya och ändrade regler inomRegeringskansliet. Därefter har prioriteringenavsett en intensifiering av samarbetet medmyndigheter och kommittéväsendet samt en omprövningav de befintliga reglerna.Beträffande insatserna i sägsatt uppgiften för SimpLex är att granska alla nyaförslag till regler som tas fram inomRegeringskansliet, att ge stöd och råd i arbetet medatt ta fram konsekvensanalyser av regelförslag ochatt identifiera befintliga regler som är i behov avförenkling. Förenklingar av befintliga regler är denstora utmaningen, anförs det vidare. I varje enskiltfall måste en avvägning göras mellan syftet medregeln och nyttan med en förenkling. I detta arbetekrävs en samverkan mellan ,myndigheter och representanter för små företag.Sedan maj 2000 har ett antal personer medsmåföretagsbakgrund biträtt regeringen iregelförenklingsarbetet genom en referensgrupp. Ifebruari 2002 utökades gruppen till att även omfattaföreträdare för vissa näringslivsorganisationer , , och Föreningen . Gruppen har fungerat dels som stöd vidutveckling av arbetsmetoder, dels sominitiativtagare till förslag till förenklingar avbefintliga regler, främst inom skatteområdet. Dessaförslag bereds vidare inom . Ettförslag rör uppskov med betalning av preliminärskatt för nystartade företag, där ett lagförslagberäknas komma att överlämnas till hösten2002. Ett annat förslag gäller tilldelningen av F-skattsedel, där en dom i Regeringsrätten harklargjort vissa frågor och där regeringen följerutvecklingen för att se om de aktuella problemendärmed kan anses vara lösta.Under år 2001 gav regeringen i uppdrag tillArbetsmiljöverket, ,, ,och attinkomma med förslag till regelförenklingar inommyndigheternas respektive områden. Samtligamyndigheter har redovisat sina uppdrag under år2002, och förslagen bereds inomRegeringskansliet. SimpLex genomförde ,tillsammans med ,studiebesök hos olika småföretag, varvid företagenfick möjlighet att framföra vad de såg somsvårigheter med att driva företag. I skrivelsenlämnas exempel på genomförda regelförenklingar inomolika områden. Det rör sig om utveckling av s.k. e-förvaltning, ändring av alkohollagen, upphävande avstödförordningar på område,förenklingar av regelverk för miljöfarligaverksamheter, ändring i bilregisterkungörelsen,avskaffande av anmälnings- och avgiftsplikt förmurbruk och betong samt avskaffande avdubbelregleringar i fråga om använt kärnbränsle ochkärnavfall.När det gäller s.k. e-förvaltning sägs att eneffektiv och serviceinriktad offentlig förvaltningbidrar till att skapa goda tillväxtbetingelser isamhället, och informationstekniken är ettkraftfullt redskap för ökad tillgänglighet,öppenhet, insyn och effektivitet. Regeringen driverhär på utvecklingen av den s.k. 24-timmarsmyndigheten, som bl.a. innebär att tillgångentill tjänster skall vara oberoende av tid och plats,att kontakterna med myndigheterna skall vara enklaoch av hög kvalitet. För att skapa förutsättningarför en ökad och säker elektronisk kommunikation harregeringen också tagit initiativ till översyn avlagstiftningen inom olika områden för att onödigaformkrav som förhindrar användningen av elektroniskasignaturer skall kunna tas bort. Regeringen beslötsålunda om en ändring avhandelsregisterförordningen (1974:188) så attregistrering av enskild firma kan ske elektronisktoch signeras med en elektronisk signatur.Beträffande granskning av förslag om nya ellerändrade regler noteras i skrivelsen att fr.o.m. år2001 och har78 konsekvensanalyser genomförts, vilket lett tillatt ett tjugotal förslag omprövats ellermodifierats. Samtliga kommittédirektiv skall beredasgemensamt med SimpLex. Vid granskningen avkommittédirektiv identifierar SimpLex vilkautredningar som bör göra en särskildkonsekvensanalys. För dessa utredningar anges idirektiven att analysen skall göras i samråd medNäringslivets (). Underår 2001 har detta angetts i 15 kommittédirektiv.Fram till augusti 2002 har 32 utredningar i uppdragatt samråda med NNR. SimpLex tar ställning tilldepartementspromemorior från övriga departementutifrån ett regelförenklingsperspektiv. Under år2001 granskade SimpLex 24 departementspromemorior,varvid det hade genomförts en konsekvensanalys i 5stycken.I uppgifterna för SimpLex ingår att ge stöd ochråd till , myndigheter ochkommittéer i arbetet med konsekvensanalyser. Underår 2001 genomförde SimpLex utbildningar vid sjumyndigheter samt för och förkommittéväsendet. Vid utbildningarna har enrepresentant från NNR medverkat.Utbildningsinsatserna berörde ca150 tjänstemän som arbetar med regler. Under år2002, , har 24 utbildningargenomförts där 300 tjänstemän deltagit.Beträffande myndigheternas rapportering enligtSimpLexförordningen anges att totalt 46 myndigheterhar lämnat en sådan rapportering. I samband med dennu aktuella redovisningen uppmanades myndigheternaatt ange de tre viktigaste åtgärder som de genomförtunder och som har medfört en minskadadministrativ börda för små företag. Varje myndighetskulle även redovisa om dessa åtgärder lett till enminskad administration hos den egna myndigheten.Gemensamt för flera myndigheter är att de arbetaraktivt med IT-lösningar i syfte att få företagen atti första hand vända sig till aktuell hemsida för rådoch stöd. De flesta myndigheter lägger ut sinaförslag till föreskriftsändringar på sin hemsidaunder remisstiden. I skrivelsen redovisas någraexempel på olika myndigheters syn på nyttan av attutarbeta konsekvensanalyser. Ett exempel på enmyndighet som kommit långt med att använda tekniskalösningar som en del av regelförenklingsarbetet ärSCB. Genom att utnyttja registerdata från andramyndigheter, att upprätta s.k. integrerade register,att göra urvalsundersökningar i stället förtotalundersökningar och att samordna gemensammauppgiftsinsamlingar underlättas den administrativabördan för företagen. harinfört en möjlighet för företag att anmäla ledigaplatser direkt på hemsidan, vilket innebär enrationalisering hos arbetsgivarna ochkostnadsbesparingar i verkets verksamhet.Jordbruksverket har via ett interaktivt system föranmälan av flytt av nötkreatur mellan olikadjurhållare sänkt kostnaderna för denna hanteringmed . På uppdrag av regeringen arbetar meden informationstjänst på nätet för företagare, medsyfte att underlätta för företagare att hittainformation, blanketter och andra myndighetstjänsterpå tider som företagaren själv väljer. Patent- ochregistreringsverket och () har isamråd med företagare skapat en webbaserad kanal försnabb, dubbelriktad information Kontakt-N somkommer att innebära en förenkling vid företagsstart,då nya företag även skall kunna registreraselektroniskt. RSV har också infört möjligheter attredovisa olika skatter via program på RSV:s hemsidaoch att lämna uppgifter via Internet. Andramyndigheter som arbetar aktivt med att minska denadministrativa bördan för företagen ärNaturvårdsverket, ,och Finansinspektionen.Flertalet myndigheter anser att arbetet medkonsekvensanalyser ger dem bra fokus på företagenssituation. Den kritik av konsekvensanalysarbetet somframförs är inriktad på nationell lagstiftning iförhållande till EG-rätten. I vissa fall bygger enmyndighets föreskriftsrätt på EG-direktiv, vilketger ett begränsat utrymme vid framtagande av regler.Av de 46 myndigheter som avgett en årsrapport uppger27 att samråd med företrädare förbranschorganisationer och näringsliv skerkontinuerligt i samband med förslag till nya regler.Av dessa uppger 10 myndigheter att de har samråttmed för regelgranskning.Av de 46 myndigheter som har rapporterat tillregeringen uppger 17 att de varken har infört,ändrat eller upphävt några föreskrifter och allmännaråd. Resterande 29 myndigheter har under år 2001sammantaget infört eller ändrat i 377 föreskrifter.Myndigheterna har upphävt 136 föreskrifter ochallmänna råd. Inför rapporten för uppmanadesmyndigheterna att endast uppge det antalföreskrifter och allmänna råd vilka har betydelseför små företag. I föregående års redovisning angavmyndigheterna det totala antalet, dvs. oavsett omreglerna hade bäring på små företag eller inte.Siffrorna är därför inte jämförbara mellan åren.Beträffande kommittéerna sägs att vid enöversiktlig granskning av relevanta betänkanden somöverlämnats till regeringen harframkommit att ett antal uppvisat brister avseenderedovisning av förslagens effekter för små företagsvillkor. I vissa fall har betänkandet vid en förstagranskning ansetts vara intressant ursmåföretagssynpunkt, men vid en närmare granskninghar den aktuella kommittén inte lämnat några förslagtill lagändringar och följaktligen inte behövtgenomföra någon konsekvensanalys. Arbetet med attförbättra kvaliteten på konsekvensanalyserna gårvidare dels erbjuds samtliga utredningar enhalvdagsutbildning, dels skall en utredning iberörda fall samråda med NNR om innehållet ikonsekvensanalysen. Regeringen bedömer att dessaåtgärder kommer att ge resultat i deutredningsbetänkanden som redovisas framdeles.Stadsrådsberedningen har också i en ny upplaga avskriften Hur kommittédirektiv utformas (PM 1994:3),som publicerades , skärpt riktlinjerna omkrav på konsekvensanalyser i kommittédirektiv.Regelförenkling ur ett internationelltperspektivVid Europeiska rådets möte i uppmanade rådetEG-kommissionen och medlemsstaterna att inom ramenför sina respektive befogenheter senast år 2001utarbeta en strategi för ytterligare samordnadeåtgärder för att förenkla bestämmelser. I november2000 tillsattes en rådgivande grupp med experter påregelförenkling från samtliga medlemsstater, dens.k. Gruppen lade i november 2001fram sin slutrapport med en handlingsplan förregelförenkling för EU. Kommissionen, som inlettarbetet med moderniseringen av styrelseformerna inomEU, länkade ihop regelförenklingen med frågorna omunionens framtid och presenterade envitbok om nya styrelseformer inom EU. I juni 2002presenterade kommissionen ettregelförbättringspaket, i vilket ingår enhandlingsplan för bättre och enklare regler.Handlingsplanen täcker hela lagstiftningskedjan fråndet förberedande stadiet (kommissionen), tillantagandet (rådet och ) ochslutligen genomförandet (alla ansvarigainstitutioner i medlemsstaterna).