bet · GP01KRU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Med de motiveringarsom då anfördes föreslår utskottet nu att riksdagenavslår motionerna 2000/01:Kr346 (fp) yrkande 27 och2001/02:Kr419 (fp) yrkande 26.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna2001/02:Kr262 (s) och 2001/02:Kr346 (c, m, v, kd,fp, mp) om den stora betydelsen av det kulturellautbytet mellan de nordiska länderna. Ett uttryck fördetta och för den vikt som läggs vid att ha en närakontakt med den västnordiska kulturen ärinstiftandet av Stiftelsen . De bilaterala fonderna ärett viktigt komplement till den verksamhet som stödsav . Svensk-isländskasamarbetsfonden har varit verksam så länge atterfarenheter finns som skulle kunna läggas tillgrund för en analys av vilka områden och vilkeninriktning som fonden kunnat stödja och vilkaönskvärda delområden och inriktningar som intekunnat prioriteras. En sådan analys bör t.ex. kunnaläggas till grund för en jämförelse med den meralångvariga verksamhet som fått stöd från övrigabilaterala stiftelser som varit med om attstifta för främjande av det nordiska kulturellasamarbetet. Utskottet är inte berett att på grundvalav de nu föreliggande motionerna tillstyrka att ettkapitaltillskott skall göras till Svensk-isländskasamarbetsfonden. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2001/02:Kr262 (s) och2001/02:Kr346 (c, m, v, kd, fp, mp).Till hör Torsbyfinnkulturcentrum, en av de delar av museet sombenämns utgårdar. Centrumet är inrymt i den gamlabruksherrgården i . Där finns enbasutställning, ett bibliotek och ett kommunalt ägt,stort arkiv om skogsfinnarna. bidrartill verksamheten på centrumet. Ett samarbete skermed motsvarande verksamhet i . Viss verksamhetstöds med EU-medel, t.ex. Interregmedel till projektoch nätverk tillsammans med norska samarbetsparter.Enligt vad som inhämtats finns intenågon planering vid museet för att görafinnkulturcentrumet i till ett nordisktcentrum under . Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion2001/02:Kr275 (m).LivskvalitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omkulturens betydelse för livskvalitet, jämförreservation 22 (c).MotionenRiksdagen bör enligt motion 2000/01:So358 (c)yrkande 6 som sin mening tillkännage för regeringenatt det bör skapas en kulturell allemansrätt förmänniskor i hela landet mot bakgrund av kulturensbetydelse för livskvaliteten. Särskilt viktigt ärdet att en växande andel av verksamheten vidkulturinstitutionerna riktas mot barn och ungdom ochatt det anvisas särskilda medel för barns och ungaskultur. Kulturen skall formas underifrån och finnasi vardagslivet i folkrörelser och föreningsliv, påarbetsplatser och i bostadsområden.Utskottets ställningstagandeEtt av målen för den nationella kulturpolitiken äratt verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelseroch eget skapande. Ett annat av dessa mål är attfrämja bildningssträvandena (bet. 1996/97:KrU1). Desammanlagt sju målen har alltsedan år 1997 lagtstill grund för den statliga bidragsgivningen tillkultur och för mera detaljerade mål i regeringensregleringsbrev för anslagen inom kulturområdet. Dekulturpolitiska målen är dessutomsektorsövergripande och skall genomsyra även andrapolitikområden. Ett exempel är insikten om kulturensbetydelse i de senaste årens utredningsarbete ochriksdagsbeslut som handlar om folkhälsan. Målen harockså blivit riktmärken och inspiration för denkulturpolitik som förs på regional och lokal nivå.Barn och unga är prioriterade inom kulturpolitikenenligt inriktningen i den kulturpolitiskapropositionen (prop. 1996/97:3). Utskottethar utförligt behandlat frågor om betydelsen avbarns och ungas kultur i samband med denungdomspolitiska propositionen (prop. 1998/99:115,bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53) och vidbudgetbehandlingen åren 19982001. Utskottet ansermot bakgrund av det anförda att det inte ärnödvändigt att genom ett uttalandeuppmärksamma regeringen på kulturens betydelse förfolkhälsan och livskvalitet. Motion 2000/01:So358(c) yrkande 6 avstyrks.JämställdhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om statistik som belyser kvinnors och mänssituation inom kulturområdet, jämförreservation 23 (v), köns- och maktstrukturen inom kulturområdetm.m., jämför reservation 24 (v), riktade insatser för att främja kvinnorssituation på kulturområdet, jämförreservation 25 (mp) och en fond för ett kvinnokulturhus.MotionernaI motion 2000/01:Kr292 (v) yrkande 6 begärs attriksdagen skall tillkännage för regeringen behovetav könsindelad statistik på alla kulturområden samti motion 2000/01:Kr526 (v) yrkande 2 detsamma närdet gäller barns och ungdomars tillgång till kultur.Enligt motion 2000/01:Kr292 (v) yrkande tillkännage för regeringen att Kulturrådetbör utreda hur stor andel av de medel som rådetfördelar som kommer kvinnliga respektive manligakulturkonsumenter och kulturutövare till del.I motion 2001/02:Kr342 (v) yrkande 6 begärs attKulturrådet skall få i uppdrag att kartläggakulturlivet ur ett könsmaktsperspektiv vad gällerdem som skapar kulturutbudet, dem som använder det,dem som har det politiska ansvaret för kulturområdetoch dem som administrerar det. I samma motionsyrkande 7 begärs att en parlamentariskt sammansattkommitté skall utreda vad den rådande köns- ochmaktstrukturen inom kultursektorn betyder förkvinnors möjligheter att utnyttja sina demokratiskafri- och rättigheter.Riktade insatser för att bryta kulturområdetsbristande genusansvar begärs i motion 2000/01:Kr701(mp) yrkande 9 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 20.Som exempel nämns att kvinnliga konstnärer harsvårare än manliga konstnärer att klara sigekonomiskt på grund av en strukturell snedfördelningtill förmån för manliga normer och värderingar.Förutsättningarna för att inrätta en statligkulturhusfond för kvinnor bör enligt motion2000/01:Kr513 (c) utredas. Kvinnor arbetar på mångahåll i landet med att belysa kvinnornaslevnadshistoria. Möjligheterna undersöks att inrättaett kvinnomuseum eller ett kulturhus för kvinnor sommötesplats för praktisk och kulturell gemenskap samtför att förvalta och lära av historien och beredamarken för de kvinnor som kommer efter.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare tillfällen behandlatmotionsyrkanden som på olika sätt behandlat frågorom jämställdheten inom kulturområdet, t.ex. ibetänkandena /2000:KrU9 och 1999/2000:KrU11 samti de årliga budgetbetänkandena när det gäller medeltill kvinnomuseer m.m.Kulturrådet, som är ansvarigt för den officiellakulturstatistiken, har av regeringen fått som målför denna verksamhet att bl.a. verka för en tydligturskiljbar uppdelning på kvinnor och män där så ärmöjligt. skall enligt av regeringengivna mål presentera all statistik inom sittverksamhetsområde, som relaterar till individer,uppdelad på kvinnor och män. Utskottet anser att detinte behöver uppställas fler mål för den officiellakulturstatistiken för att det skall bli möjligt attspegla fördelningen av satsningar m.m. på kvinnoroch män. Utskottet förutsätter att både destatistikansvariga och regeringen utvärderar omstatistiken speglar det som behövs utifrån de meragenerella mål som givits och, om så inte är fallet,lägger fram de förslag som kan vara nödvändigabeträffande mål och resurser förstatistikproduktionen. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna 2000/01:Kr292(v) yrkandena 5 och 6 samt 2000/01:Kr526 (v) yrkande2.Utskottet anser att det inte behöver tillsättas ensärskild utredning för att utreda vad köns- ochmaktstrukturen inom kulturområdet betyder förkvinnors möjligheter att utnyttja sina demokratiskafri- och rättigheter eller att en kartläggning avkulturområdet bör göras ur ett könsmaktsperspektiv.Utskottet påminner om att ett av de övergripandemålen för den nationella kulturpolitiken är attkulturpolitiken skall värna yttrandefriheten ochskapa reella förutsättningar för alla, således bådekvinnor och män, att använda den. Kulturpolitikenskall verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelseroch eget skapande. Detta gäller både kulturskapareoch kulturkonsumenter av båda könen och alla åldrar.Det åligger att utvärdera hur målenuppnås. De demokratiska fri- och rättigheterna istort värnas av landets grundlagar.Demokratiutredningen lade fram sitt betänkande Enuthållig demokrati! (2000:1) sedan.Kommundemokratikommitténs betänkande Att vara med påriktigt demokratiutveckling i kommuner ochlandsting (SOU 2001:48) kom . Förnärvarande behandlas regeringens propositionDemokrati för det nya seklet (prop. 2002:80)tillsammans med väckta motioner avkonstitutionsutskottet. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 2001/02:Kr342 (v)yrkandena 6 och 7.I de av regeringen fastställda verksamhetsmålen föralla statliga myndigheter inom kulturområdetuppställs som ett mål att de skall främja ensamhällsutveckling som kännetecknas av jämställdhetmellan kvinnor och män. De skall ocksååterrapportera till regeringen åtgärder av olikaslag som de har gjort för att uppnå målet. Utskottetförutsätter att regeringen utifrån dennaåterrapportering lägger fram de förslag förriksdagen som den anser nödvändiga om det visar sigatt särskilda åtgärder måste vidtas för att nå deuppsatta målen. bör således inte begäranågra särskilda riktade insatser. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna2000/01:Kr701 (mp) yrkande 9 och 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 20.Utskottet har vid tidigare tillfällen (senast i bet.2001/02:KrU14) uttalat att kvinnoperspektivet börgenomsyra all museiverksamhet och att det samtidigtär av stort värde om vissa museer dessutom genom sinspeciella inriktning samt genom utvecklingsarbeteoch samverkan kan stimulera övriga museers arbetemed sådana frågor. Utskottet har avstyrktmotionsyrkanden om inrättande av ett särskilt,statligt kvinnomuseum. Utskottet är inte hellerberett att tillstyrka att en fond eller ett bidragavsätts för ett kvinnokulturhus i enlighet medmotion 2000/01:Kr513 (c). Det förefaller utskottetsom om ansvaret för inrättande av ett sådant hussnarare skulle kunna ligga på en kommun. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion2000/01:Kr513 (c).Minoriteters kultur m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ett samiskt kulturcentrum i ,jämför reservation 26 (mp), ett internationellt romsktforskningsinstitut och Grekiskt kulturcentrum, m.m., jämförreservation 27 (v).MotionernaI motion 2000/01:K378 (mp) yrkande 8 återkommerMiljöpartiet de gröna med förslag om att riksdagensom sin mening skall tillkännage för regeringen attett samiskt kulturcentrum bör inrättas i Stockholm.Regeringen, och börenligt motionen tillsammans med de berörda samiskaorganisationerna inrätta det kulturcentrum somStockholms sameförening arbetar för.Förutsättningarna för ett internationellt romsktforskningsinstitut bör enligt motion 2001/02:Kr303(s) utredas. Motionären anför att den romskafolkgruppen utsatts för svår förföljelse. Även dehar utsatts för nazisternas förintelse, som förromernas del benämns Porraimos. De har behov av attförmedla sin kultur, sin historia och sinalevnadsregler. Ett forskningsinstitut borde inriktaspå Förintelsen och förföljelsen och på utbildning,samt på kunskapsöverföring kring romernas historia,språk, ursprung och kulturer. Genom förbättradkunskap skulle fördomar kunna motverkas och romernasdelaktighet i samhället förbättras.Enligt motion 2001/02:Kr347 (v) yrkande som sin mening tillkännage för regeringenatt en undersökning bör göras av möjligheterna permanent ekonomisk lösning som säkrar Grekisktkulturcentrums existens och basverksamhet. Centrumethar bibliotek, arkiv och museum och bedriver konst-och folkbildningsverksamhet. Centrumets problem äratt statsbidraget inte räcker till mycket mer änlokalkostnaderna. Verksamheten har avstannat avekonomiska skäl. Ett fungerande grekisktkulturcentrum skulle vara en tillgång för Sverigeoch en förebild för andra länder. Med utgångspunkt iGrekiskt kulturcentrums ekonomiska situation begärsi motionen att förekomsten av diskriminering i detsvenska kulturlivet undersöks (yrkande 2), att enutredning skall ta fram klara kriterier och villkorgällande det statliga stödet till invandrademinoriteters kulturinstitutioner (yrkande 3) och attregeringen skall lämna förslag till om hurkulturlivet kan bidra till att snabbare nåinvandrar- och integrationspolitiska mål (yrkande4).Utskottets ställningstagandeUtskottet lämnade vid 1999/enredovisning av det statliga stödet till samernaskultur, bl.a. de medel som anvisas till Sametingetsdisposition under anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete (bet. 1999/2000:KrU9 s.2325). Vid budgetbehandlingen anvisadesökade medel, nämligen7 till de nationella minoriteternasspråk och kultur, bl.a. avseende förstärkt stöd tillsamisk kultur (prop. 2001/02:1, s. 35 och 73, bet.2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72). Vid 1999/2000 årsriksmöte ansåg utskottet att frågan om ett samisktkulturcentrum i i första hand är enuppgift för samernas egna organisationer och omdet gäller möjligheten att få kommunalt bidrag enfråga för de politiskt ansvariga i stad.Utskottet framhöll också att har tilluppgift att verka för en levande samisk kultur ochatt därvid ta initiativ till verksamheter ochföreslå åtgärder som främjar denna kultur. Medhänvisning till vad som anfördes vid 1999/2000 årsriksmöte föreslår utskottet att avslårmotion 2000/01:K378 (mp) yrkande 8.När det gäller frågan om att inrätta ettinternationellt romskt forskningsinstitut påminnerutskottet om att har godkänt inrättande avForum för levande historia (prop. 2001/02:1 utg.omr.17 s. 6567, bet. 2001/02:KrU1s. 3135, rskr. 2001/02:72). Forumet skall vara enmötesplats som med utgångspunkt i Förintelsen avjudarna aktivt skall verka för alla människors likavärde och behandla frågor om demokrati, tolerans ochmänskliga rättigheter. Det skall fungera som enmötesplats för både specialister och en bredallmänhet. Det skall samarbeta med universitet ochhögskolor och med utbildningsväsendet. Forumet skallstimulera till forskning men självfallet inte verkastyrande gentemot den fria och objektivaforskningen. Utskottet fann också att forumetsuppdrag skall inbegripa andra kränkningar avmänniskovärdet än Förintelsen av judarna. Utskottetanser att Forumet kan fylla en del av de uppgiftersom motionären avser när det gäller romerna ochförutsätter att verksamheten vid Forumet kanstimulera till forskning om romerna och deraskultur. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 2001/02:Kr303(s).Utskottet påminner om att bidrag lämnas tillorganisationer med mångkulturell inriktning underanslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte ochsamarbete. Det ankommer på regeringen att fördelamedlen mellan de olika ändamål och ämnesområden somriksdagen godkänt. En stor del av anslaget fördelasdärefter av . I regeringensregleringsbrev anges att får användamedel under anslaget för bidrag till bl.a. Grekisktkulturcentrum. Det ankommer således på Kulturrådetatt inom ramen för anvisade medel fördela bidragtill ett antal organisationer. Utskottet anser attriksdagen inte bör besluta i sådana detaljfrågor somär delegerade till och föreslår attriksdagen avslår motion 2001/02:Kr347 (v) yrkandena1 och 3. Utskottet anser inte att frågan omstorleken på det statliga bidraget till Grekisktkulturcentrum kan tas till intäkt för att det behövsutredningar om diskriminering inom det svenskakulturlivet, varför motionens yrkande 2 avstyrks.Utskottet anser att kulturlivet har storamöjligheter och förpliktelser när det gäller attarbeta för att nå uppsatta invandrar- ochintegrationspolitiska mål. De sju nationella målenför kulturpolitiken omfattar alla invånare i landet.Dessa mål har utvecklats i ett stort antal delmåloch verksamhetsmål för statliga myndigheter inomkulturområdet och för bidragsgivningen. Däriuttrycks också viljan att med kulturpolitikens ochkulturlivets hjälp underlätta invandrarnasdelaktighet i kulturlivet och att kulturlivet skallspegla även de invandrades liv och verklighet.Kulturrådet fick föregående år ansvaret och medelför initiativtagande insatser på det mångkulturellaområdet (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17 s. 31 och 57,bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Ibudgetpropositionen för föreslogs att medelskulle anvisas för inrättande av regionalakonsulenter för mångkultur (prop. 2001/02:1 utg.omr.17 s. 35, 36 och 73). biföll förslaget(bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72). Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionens yrkande 4.Funktionshindrade och kulturenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omfunktionshindrade och kulturen, jämförreservation 28 (m).MotionernaRiksdagen bör enligt motionerna 2000/01:Kr235 (m)yrkande 11 och 2001/02:Kr205 (m) yrkande 15 som sinmening tillkännage för regeringen att även omtillgängligheten till kulturlivet för defunktionshindrade blivit mycket bättre mycketfortfarande finns kvar att göra. Detta exemplifierasmed att textning och hörslinga för hörselskadade kansaknas på bio och att synskadade behöver fåtextremsan i TV uppläst i en särskild kanal. Vidareär antalet funktionshindrade studerande vidkonstnärliga högskolor fortfarande få.Tillgängligheten till talböcker är inte hellertillfredsställande.Utskottets ställningstagandeSom anförs i motionerna gäller de kulturpolitiskamålen alla invånare i landet, således självfalletäven de funktionshindrade. Ansträngningar görs föratt öka deras möjligheter att ta del i kulturlivet,och ett särskilt ansvar har lagts på attdriva dessa frågor. Det ligger dessutom ett ansvarpå varje kulturinstitution att så långt deekonomiska förhållandena tillåter göra det möjligtför de funktionshindrade att bli delaktiga ikulturlivet. Stora insatser görs av studieförbundenoch folkhögskolorna. har i regeringensregleringsbrev för fått i uppdrag att tillaugusti 2002 ta fram etappmål för hur defunktionshindrade skall bli delaktiga i kulturen.Etappmålen skall vara uppfyllda . Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att intebehöver göra ett sådant tillkännagivande förregeringen om de funktionshindrade och kulturen sombegärs i motionerna 2000/01:Kr235 (m) yrkande 11 och2001/02:Kr205 (m) yrkande 15, varför de avstyrks.Kulturell påverkan på attityderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omkulturaktiviteter för att påverka attitydertill HBT-personer.MotionernaI motionerna 2000/01:Ju724 (v, fp, mp, s, c) yrkande23 och 2001/02:L371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 40hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna att statliga kulturanslagskall prioriteras till sådana kulturaktiviteter somsyftar till att påverka attityder till och motverkafördomar mot HBT-personer.Utskottets ställningstagandeUtskottet förutsatte vid 1999/riksmöteatt kulturinstitutionerna m.fl. med utgångspunkt ide kulturpolitiska målen om allas delaktighet och omkulturell mångfald m.m. speglar samhälletsmångfald och främjar respekt och tolerans mellanmänniskor och grupper i samhället (bet.1999/2000:KrU9 s. 2728). Utskottet anser nu liksom då att det inte bör vara uppgiftatt för de olika, enskilda aktörerna inomkulturområdet utpeka olika grupper i samhället varssituation särskilt skall beaktas i utformning ochinnehåll i verksamheten. Utskottet utgår från attall verksamhet inom kulturområdet strävar efter attha sin grund i FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna och i alla människors lika värde. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01:Ju724 (v, fp, mp, s, c) yrkande23 och 2001/02:L371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 40.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Utredning om effekten av den kulturpolitiskabidragsgivningen (punkt 1)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr292 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att det behövs en utredning omverkningsgraden av medlen under varje anslag somKulturrådet fördelar, liksom en utredning avanslagsmedlens väg genom den administrativaapparaten fram till konsumenten. Det behövs nämligenkunskap om hur mycket publiken får ut av satsademedel, t.ex. i en jämförelse mellan Rikskonserter,länsmusiken och en mindre musikensemble, s.k. frigrupp. Det går självfallet inte att räkna på ett såenkelt vis som att ange kostnaden per konsert,eftersom de i exemplet nämnda institutionerna harolika uppdrag och olika stor publik. Regeringen böräven se över och analysera obalansen i dekulturpolitiska fördelningssystemen. I analysen böräven ingå att studera de idéburnapublikorganisationernas ochfrivilligorganisationernas insatser och hur dessakan värderas. Detta kan göras som en del i någon avovan nämnda utredningar eller utanför dessa. Viföreställer oss att det är lämpligt att dettauppdrag läggs ut på oberoende forskare.Vi föreslår att med bifall till motion2000/01:Kr292 (v) yrkande 4 som sin meningtillkännager för regeringen vad vi här anfört.2. Kompetensutveckling för ansvariga påregional och lokal nivå (punkt 2)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr292 yrkande 7.StällningstagandeVi anser att det är värdefullt att många av dekulturpolitiska besluten fattas i kommuner,landsting och regioner. Kulturpolitiken bör föras utpå regional nivå och på så sätt komma närmare demden berör. Vi räknar med en ytterligareregionalisering av ansvaret för kulturpolitiken.Likaså räknar vi med att kulturen i framtidenalltmer skall komma att genomsyra alltfler andrasakområden. Mot denna bakgrund anser vi attkunskapen på den regionala och lokala nivån om denationella kulturpolitiska målen och den grund devilar på bör förbättras.Kulturrådet har en stor samlad kompetens, ochtjänstemännen där har många kontakter och mycketkunskap som fler borde få del av. Likaså finns detmycket kunskap och erfarenhet att föra från denlokala och regionala nivån till den statliga.Kulturrådet bör få i uppdrag att regelbundetgenomföra samlingar med politiker och andrabeslutsfattare på regional och nivå förerfarenhetsutbyte och kompetensutveckling.Kulturrådet bör göra överenskommelser med respektivekommun, landsting eller region om utbildning ocherfarenhetsutbyte.Riksdagen bör med bifall till motion 2000/01:Kr292(v) yrkande 7 som sin mening tillkännage förregeringen vad vi här anfört om behovet avkompetensutveckling på lokal och regional nivå samtbehovet av erfarenhetsutbyte mellan nivåerna.3. Tidpunkten för bidragsbesked (punkt 3)av (v), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2000/01:Kr293 yrkande 5.StällningstagandeVi vill framhålla att de fria grupperna ochkulturorganisationerna behöver få besked ibidragsfrågor före en verksamhetsperiod.De behöver en planeringshorisont på minst sexmånader. Regeringen bör utreda hur detta kanåstadkommas. Detta bör med bifall tillmotion 2000/01:Kr293 (v) yrkande 5 som sin meningtillkännage för regeringen.4. Fleråriga projektbidrag (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motion 2000/01:N283 yrkande 29.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att stödja enskildaprofessionella konstutövare, regissörer, koreograferoch nyskapande kompanier. Många av dem är beroendeav projektbidrag.