bet · GP01UBU15 · 2002-05-23 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition2001/02:161 Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier.Utskottet föreslår att bifaller förslageni propositionen.Rekryteringsbidrag skall ha till syfte attrekrytera personer som är och högst 50år, och som har kort tidigare utbildning och äreller riskerar att bli arbetslösa eller har någotfunktionshinder. Det skall användas inom kommunernasuppsökande verksamhet för att stimulera till studierpå grundskole- och gymnasienivå. Kommunerna skallpröva vilka personer som har förutsättningar att fåbidraget. Beloppet skall motsvara det ordinarietotalbeloppet i studiemedelssystemet. De som haftinkomst på en viss nivå före studierna skall kunnafå av totalbeloppet. Rekryteringsbidragskall kunna lämnas för studier på avheltid och . Det skall varaskattefritt och pensionsgrundande på samma sätt somstudiemedel.När rekryteringsbidrag införs den 1 januari 2003upphör bidragsformen särskilt utbildningsbidrag(ubs).Reservationer finns från ,, och Folkpartietsföreträdare i utskottet. och Folkpartietföreslår avslag på propositionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub22 yrkande 1 och2001/02:Ub23 yrkande 1.Reservation 1 (m) - delvisReservation 2 (fp) - delvis2. Införande av rekryteringsbidragtill vuxenstuderandeRiksdagen antar regeringens förslag till lag omrekryteringsbidrag till vuxenstuderande såvittavser 1-4, 8, 9 och 11 §§.Därmed avslår motionerna2001/02:Ub21 yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt2001/02:Ub23 yrkandena 2-4 och 6.Reservation 3 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis3. Åldersgräns förrekryteringsbidragetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omrekryteringsbidrag till vuxenstuderande såvittavser 5 §.Därmed avslår motionerna2001/02:Ub20 yrkande 1 och2001/02:Ub21 yrkande 8.Reservation 3 (kd) - delvisReservation 4 (c) - delvis4. Längsta tid medrekryteringsbidragRiksdagen antar regeringens förslag till lag omrekryteringsbidrag till vuxenstuderande såvittavser 10 §.Därmed avslår motion2001/02:Ub21 yrkande 7.Reservation 3 (kd) - delvis5. Pensionsrätt för studier medrekryteringsbidragRiksdagen antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,dels lag om ändring i lagen (2001:492) om ändringi lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension,dels lag om ändring i lagen (2002:227) om ändringi lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674)om inkomstgrundad ålderspension,dels lag om ändring i lagen (2002:228) om ändringi lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift.6. Resursram förrekryteringsbidragetRiksdagen godkänner vad regeringen föreslagitom resursram för rekryteringsbidraget.Därmed avslår motion2001/02:Ub21 yrkande 3.Reservation 3 (kd) - delvis7. Sammanhållet studiestödssystemRiksdagen avslår motion2001/02:Ub21 yrkande 4.Reservation 3 (kd) - delvis8. Lagen om rekryteringsbidrag iövrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omrekryteringsbidrag till vuxenstuderande i dedelar det inte omfattas av utskottets förslagunder punkterna 2-4, dock med den ändringen i 12§ att orden "första stycket" stryks.9. Ändringar i lagen omarbetslöshetsförsäkringRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring.10. Övriga lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,dels lag om ändring i semesterlagen (1977:480),dels lag om ändring i lagen (2001:497) om ändringi socialförsäkringslagen (1999:799),dels lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229),dels lag om ändring i studiestödslagen(1999:1395).11. UtbildningskontonRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub21 yrkande 9,2001/02:Ub22 yrkande 2 och2001/02:Ub23 yrkande 5.Reservation 1 (m) - delvisReservation 3 (kd) - delvisReservation 2 (fp) - delvis12. Överföring av rekryteringsbidragettill utgiftsområde 13 ArbetsmarknadRiksdagen avslår motion2001/02:Ub20 yrkande 2.Reservation 4 (c) - delvisStockholm den 23 maj 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), TomasHögström (m), (), Per (), (), (),(), (), SofiaJonsson (c), (), (), () och ().2001/02UbU15Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2001/02:161 Rekryteringsbidrag vidvuxenstudier lägger regeringen fram förslag om ettnytt bidrag till vissa vuxenstuderande.Rekryteringsbidraget föreslås bli infört den 1januari 2003, när stödformen särskiltutbildningsbidrag (ubs) upphör.Med anledning av propositionen väcktes fyramotioner. Motionsyrkandena återges i bilaga 1 ibetänkandet.Våren 2001 föreslog regeringen i proposition2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen att det särskildautbildningsbidraget skulle avskaffas fr.o.m. år 2003och ersättas av en särskild form av studiemedel. Dennya formen skulle innebära studiemedel som helt ochhållet är bidrag och som uppgår till avgällande totalbelopp för studiemedel.Vuxenstuderande som haft inkomst som överstigertotalbeloppet skulle kunna få ytterligare bidrag med22,. godkände vad regeringen föreslagit(bet. 2000/01:UbU15, rskr. Regeringen avsågatt återkomma till med de lagförslag sombehövdes. Det har regeringen gjort i proposition2001/02:161 som behandlas i detta betänkande.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår att ett nytt rekryterande bidraginförs, som skall vara ett verktyg i kommunernasuppsökande verksamhet för att stimulera till studierpå grundskole- och gymnasienivå. Syftet skall varaatt rekrytera personer som är och högst50 år, och som har kort tidigare utbildning och äreller riskerar att bli arbetslösa eller har någotfunktionshinder. Kommunerna skall pröva vilkapersoner som har förutsättning att få bidraget.Bidraget skall kunna lämnas för studier på heltideller 20, 50 eller av heltid. Det skall kunnalämnas , oberoende av omstudierna bedrivs på heltid eller deltid.Rekryteringsbidraget skall vara skattefritt ochpensionsgrundande på samma sätt som studiebidraget istudiemedelssystemet.Det nya bidraget inordnas inte istudiestödssystemet, utan föreslås bli reglerat i ensärskild lag, lagen om rekryteringsbidrag tillvuxenstuderande. Utöver den nya lagen föreslås ipropositionen ändringar i ett antal andra lagar.Lagförslagen återges i bilaga 2 i detta betänkande.Utöver de delar av propositionen som redovisas i detföljande presenterar regeringen även ett antalbedömningar som inte underställts förbeslut och som inte har tagits upp i några motioner.Dessa bedömningar rör dels att personer som inom defem har studerat med studiestöd intebör vara aktuella för rekryteringsbidraget, dels attCentrala och bör följaupp rekryteringsbidragets användning respektive desseffekter, dels att regeringen avser att senast år2005 genomföra en samlad utvärdering avverksamheten.Utskottets övervägandenAvslag på propositionenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om avslagpå propositionen.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp).MotionerModerata samlingspartiet och yrkaravslag på propositionen.Moderaterna anser enligt motion 2001/02:Ub22yrkande 1 att regeringsförslaget strider motgrundprincipen för det statliga studiestödssystemet,nämligen att den studerande och samhället på någotsätt skall dela på insatserna och riskerna.Förslaget framstår som orättvist mot dem som väljeratt studera , hävdar motionärerna.De menar också att förslaget riskerar att leda tillatt bristen på yngre högutbildade akademikerförstärks. Att som regeringen föreslår görakommunerna ansvariga för rekryteringsbidraget kanöka kommunens monopol på vuxenutbildning, heter deti motionen.Även påtalar i motion 2001/02:Ub23yrkande 1 att regeringens förslag är orättvist motdem som väljer att studera och motdem som ännu inte har kommit in på arbetsmarknaden.Motionärerna anser att förslaget på flera sätt ärdåligt genomtänkt och att de ekonomiskakonsekvenserna inte är utredda.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet delar regeringens uppfattning attsamhällets insatser för att främja lärande hos denvuxna befolkningen även fortsättningsvis i förstahand skall riktas till dem som har störst behov.Rekryteringsbidraget skall utgå i mån avtillgängliga resurser (lagförslaget, 1 §). Deekonomiska konsekvenserna för staten avrekryteringsbidraget är därför lätta attkontrollera. Det föreslagna rekryteringsbidraget ärinte ett studiestöd som den enskilde kan räkna medatt få i sitt liv. Att ungdomarskulle avstå från studier på grundskole- ellergymnasienivå fram till dess de blivit för attdärefter räkna med att få rekryteringsbidrag är heltverklighetsfrämmande. Bristen på yngre högutbildadeakademiker kommer inte att förstärkas av attpersoner som är eller riskerar att bli arbetslösaoch som saknar utbildning motsvarande gymnasienivåfår rekryteringsbidrag för att vågasatsa på studier.Införande av rekryteringsbidrag tillvuxenstuderandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag attrekryteringsbidrag i mån av tillgång på medelskall få lämnas till den som har korttidigare utbildning samt är eller riskeraratt bli arbetslös eller på grund av ettfunktionshinder behöver extra tid förstudierna. Rekryteringsbidraget skall fålämnas för studier på heltid eller deltid(20, 50 eller av heltid). Vidheltidsstudier skall rekryteringsbidragetutgöra 100 eller av totalbeloppet iordinarie studiemedel.Jämför reservationerna 3 (kd) och 2 (fp).PropositionenRegeringen föreslår en särskild lag, lagen omrekryteringsbidrag till vuxenstuderande.Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall lämnasi mån av tillgång på medel (1 §). För varje kommunavser regeringen att beräkna en särskild resursram.Så långt som resursramen räcker skall CSN lämnarekryteringsbidrag till de sökande som hemkommunenförklarat berättigade till detta (s.k. först-till-kvarn-system).Kommunerna skall inom ramen för sin uppsökandeverksamhet medverka genom att rekrytera personertill studier (2 §). Kommunerna skall anta riktlinjerför rekryteringsarbetet. För att kunna fårekryteringsbidrag skall personen ha kort tidigareutbildning och vara eller riskera att bli arbetslöseller ha ett funktionshinder som gör att hon ellerhan behöver extra tid för att uppnå studiemålen (3§). För vilka studier rekryteringsbidrag kan lämnasskall bestämmas av regeringen (4 §). Regeringen görbedömningen att bidraget skall kunna lämnas tillstuderande vid studiestödsberättigande utbildningarpå grundskole- och gymnasienivå. Studierna skallbedrivas på av heltid (8 §). Bidragetsstorlek skall stå i proportion till omfattningen avstudierna (9 §). Rekryteringsbidragets belopp skallmotsvara vad en studerande med studiemedel maximaltkan få vid studier av motsvarande omfattning. Detskall också finnas möjlighet att fårekryteringsbidrag av studiemedlenstotalbelopp (11 §). I propositionen redovisas attden högre bidragsnivån vid heltidsstudier med 2002års prisnivå skulle innebära mer ,jämfört med 100 %-nivån. Regeringen anser detrimligt att den högre nivån i rekryteringsbidragetriktas till personer som tidigare haft en normalheltidsinkomst. Förutsättningarna bör utformas påmotsvarande sätt som möjligheten att få tilläggslåninom studiemedelssystemet, vilket skall göra detlättare att fortsätta studierna inom det senaresystemet. Det skall ankomma på regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer att utfärdabestämmelser om vad som skall krävas för att få dethögre bidraget.MotionerKristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub21 attriksdagen skall avslå regeringens förslag attrekryteringsbidrag skall lämnas i mån av tillgång påmedel (yrk. De anser det olämpligt med ettförst-till-kvarn-system (yrk. Kristdemokraternaföreslår också avslag på förslaget om en högrebidragsnivå på av studiemedlens totalbelopp(yrk. I stället vill de öppna möjlighet för allasom får rekryteringsbidrag att därutöver få låna upptill , varvid grundprincipen attlånet skall återbetalas skall gälla (yrk. Meddenna lösning får man enligt motionärerna ekonomisktutrymme att ta bort först-till-kvarn-systemet.Folkpartiet - som yrkat avslag på förslaget omrekryteringsbidrag - framhåller i motion2001/02:Ub23 att de flesta som studerar lever undermycket svåra ekonomiska förhållanden. Partiet villinleda en successiv höjning av det totalastudiemedelsbeloppet för alla studerande. Detta börhöjas med med inriktningen attbeloppet skall skrivas upp ytterligare så snart sommöjligt (yrk. I stället för den nu gällandehögre bidragsnivån i studiemedelssystemet på avtotalbeloppet vill att vuxenstuderandesom läser på grundskolenivå skall få sombidragsdel, medan de som läser på gymnasienivå skallfå som bidragsdel (yrk. Rätt tilltilläggslån i studiemedelssystemet skall enligtmotionärerna i första hand erbjudasfunktionshindrade och småbarnsföräldrar (yrk. 4).Den som på grund av ett funktionshinder behöverlängre tid för att fullfölja vuxenstudier skall inteekonomiskt missgynnas av detta, anser motionärerna.De vill att regeringen skall återkomma med förslagpå studiemedel med högre bidragsdel till dessapersoner (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår motionsyrkandena.Riksdagens beslut innebär att staten,även när avslutas i och med utgångenav , för att kunna nå de mest svårrekryteradeskall kunna erbjuda vissa vuxna ett studiestöd somär mer förmånligt än de vanliga studiemedlen (prop.2000/01:72, bet. UbU15, rskr. 229 och 230). Debidragsnivåer som föreslås överensstämmer med demsom beskrevs då. Skillnaden ligger främst i attregeringen har funnit att rekryteringsbidraget inteskall inordnas i studiestödssystemet utan fungeravid sidan av detta. De skäl som regeringen anger fördetta är att det nya bidraget förutsätter en tydligkommunal medverkan, att det inte är generellt utanhar en avgränsad målgrupp som behöver en aktivrekryteringsinsats för att påbörja studier, samt attresurserna för bidraget är begränsade. Utskottet haringet att invända mot regeringens förslag attrekryteringsbidraget skall regleras i en särskildlag.För de särskilda studiestödsformer som tidigarehar funnits för vuxenstuderande, svux, svuxa ochubs, har tillgången på medel utgjort en begränsning.Inom svux- och ubs-systemen har det företagits urvalmellan behöriga sökande. Inom svuxa har i ställetgällt först-till-kvarn-principen. För den högrebidragsnivån i studiemedelssystemet i den nyastudiestödslagen (1999:1395) gäller också först-till-kvarn-systemet. Enligt utskottets uppfattningär det ett stort framsteg om kommunen i samband medatt den erbjuder en vuxen studieplats också kangarantera henne eller honom studiefinansiering iform av rekryteringsbidrag. Så har inte varit falletmed ubs, vilket har varit ett av problemen med detsystemet. Det nya rekryteringsbidraget skall enligtregeringens förslag kunna utlovas somkommunen beviljar utbildningsplatsen. Detta kommerenligt utskottets bedömning att göra kommunerna istånd att på ett bättre sätt än nå de vuxnasom har störst behov av ytterligare utbildning ochkänner störst tveksamhet inför att våga sig in påstudier, och rekrytera dem till studier. Enförutsättning för detta är att man inte behöverinvänta ett ansökningsdatum och en urvalsprocess därbehov eller meriter hos olika sökande från ettstörre geografiskt område vägs mot varandra.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärväsentligt för det nya bidragets rekryterandeförmåga att det inte innehåller någon lånedel utan isin helhet är ett bidrag. Den högre bidragsnivån(122,) är nödvändig för att systemet skall kunnadra till sig även personer som haft normalainkomster av heltidsarbete före studierna.Folkpartiets förslag innebär ett avsevärt sämre stödför vuxnas studier, jämfört med nu gällande reglerför studiemedel och i ännu högre grad jämfört meddet föreslagna rekryteringsbidraget. Rätten tilltilläggslån är i nuvarande studiemedelssystem knutentill den studerandes inkomster före studierna.Utskottet är inte berett att förorda att denna rättbegränsas t.ex. till småbarnsföräldrar ochstuderande med funktionshinder. Samhällets stöd tillfamiljer med barn bör lämnas inom ramen förfamiljepolitiken och inte ha formen av lån.Regeringens förslag innebär att rekryteringsbidragskall kunna lämnas till en person som på grund avett funktionshinder behöver längre studietid ännormalt för att nå sitt studiemål. Funktionshinderär också ett sådant synnerligt skäl som kanföranleda dispens från begränsningen av antaletterminer som en studerande kan få studiemedel.Yrkande 6 i folkpartimotionen är enligt utskottetsmening därmed tillgodosett.Åldersgräns för rekryteringsbidragetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attrekryteringsbidrag skall kunna lämnas t.o.m.det kalenderår då den studerande fyller 50år.Jämför reservationerna 3 (kd) och 4 (c).PropositionenRegeringen föreslår att rekryteringsbidrag skallkunna lämnas tidigast för det kalenderår då denstuderande fyller och senast för detkalenderår då hon eller han fyller 50 år.Den undre åldersgränsen är enligt regeringennödvändig för att undvika avhopp i gymnasieskolanoch för att tydliggöra att ungdomar som kompletter-ingsläser i komvux inte ingår i målgruppen förrekryteringsbidraget. Den övre åldersgränsenmotiveras av att rekryteringsbidraget är avsett attstimulera den vuxne att gå vidare till fortsattastudier även efter den period då hon eller han fåttrekryteringsbidrag. Regelverket måste därförharmoniera med studiemedelssystemets regler. Förstudiemedel är den övre åldersgränsen 50 år.MotionerKristdemokraterna hänvisar i motion 2001/02:Ub21yrkande 8 till benämningen livslångt lärande ochanser att den övre åldersgränsen bör höjas till 55år. anser också att det i perspektivetlivslångt lärande är oacceptabelt att den som äröver utestängs från rekryteringsbidraget.Partiet föreslår i motion 2001/02:Ub20 yrkande 1 attdet inte skall finnas någon övre åldersgräns förrekryteringsbidraget.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår motionsyrkandena.Utan en koppling till åldersgränsen förstudiemedel är risken stor att enskilda personerkommer att rekryteras till studier som inte kanavslutas med statligt finansierat studiestöd. Enhögre åldersgräns än för rekryteringsbidragetinnebär att också åldersgränsen för studiemedelskulle behöva höjas, vilket skulle medföra ökadeutgifter för staten. Utskottet noterar attregeringen anser att det måste finnasmånga sätt att möjliggöra ett livslångt lärande förden enskilde, och att regeringen avser att nogafölja dels studiemedelsreformen, dels utvecklingeninom andra näraliggande politikområden. Detta ärenligt utskottets mening angeläget.Längsta tid med rekryteringsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attrekryteringsbidrag skall kunna lämnas förstudier i högst 50 veckor.Jämför reservation 3 (kd).PropositionenEnligt lagförslaget skall rekryteringsbidrag fålämnas under sammanlagt högst (10 §). Detgörs ingen skillnad mellan studier på heltid ellerpå deltid.MotionerKristdemokraterna anser enligt motion 2001/02:Ub21yrkande 7 att det skall finnas möjlighet att vidsärskilda skäl göra undantag från 50-veckorsregeln.Det är orimligt, skriver motionärerna, att ställakrav på att alla skall kunna lära sig samma saker pålika lång tid.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår motionsyrkandet.Rekryteringsbidraget är till för att rekryteratill studier. När en person medrekryteringsbidragets hjälp har vågat ge sig in påstudier och vill fortsätta dessa utöver ,är det rimligt att han eller hon går över till detordinarie studiestödssystemet, dvs. studiemedel.Utskottet vill understryka vad regeringen skriver omatt tiden med rekryteringsbidrag inte skall räknasin i den maximala tiden för studiemedel för studierpå den aktuella nivån.Pensionsrätt för studier medrekryteringsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag attstudier med rekryteringsbidrag skall gepensionsrätt på samma sätt som studier medstudiemedel.Gällande bestämmelserEnligt lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension tillgodoräknas en försäkrad som harstuderat med studiemedel pensionsgrundande belopp(3 kap. 1 och 24 §§). Det pensionsgrundande beloppetskall motsvara av det bidrag som denförsäkrade har uppburit (3 kap. 25 §).PropositionenRegeringen föreslår att den som studerar medrekryteringsbidrag skall tillgodoräknaspensionsgrundande belopp enligt samma regler somgäller för studier med studiemedel. Därför föreslås(lagförslagen 2.5 och 2.6) ändringar i lagen ominkomstgrundad ålderspension, 3 kap. 1 och 24 §§.Särskilt utbildningsbidrag (ubs) har ipensionshänseende räknats som pensionsgrundandeinkomst av anställning (2 kap. 5 § lagen ominkomstgrundad ålderspension). Därför har ocksåstatlig ålderspensionsavgift beräknats på ubs.Eftersom ubs avvecklas i och med utgången av år 2002föreslår regeringen (lagförslagen 2.7 och 2.8) attsärskilt utbildningsbidrag inte längre skall nämnasi 2 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspensionoch inte heller i 2 § lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag.Resursram för rekryteringsbidragetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår om att CSN för varje kommun skallfastställa en resursram förrekryteringsbidraget.Jämför reservation 3 (kd).PropositionenRekryteringsbidraget skall användas inom ramen förkommunernas uppsökande verksamhet. För att ökaflexibiliteten i vuxenutbildningen fordras enligtregeringen att kopplingen mellan utbildningsplatsoch ekonomiskt bidrag stärks.Kommunerna skall därför kunna bestämma vilkapersoner som skall ha möjlighet att få ettrekryteringsfrämjande bidrag under studietiden.Enligt 2 § förslaget till lag om rekryteringsbidrag- som utskottet i det föregående har tillstyrkt -skall kommunerna anta riktlinjer förrekryteringsarbetet och verka för att riktlinjernautformas efter samråd med lokala företrädare förberörda myndigheter, arbetstagarorganisationer ochorganisationer som företräder funktionshindrade.För varje kommun skall enligt regeringens förslagberäknas en särskild resursram. Detta skall göras avCentrala () enligt en avregeringen fastställd fördelningsnyckel. Ettuppföljningssystem skall knytas till resursramen. Omnågon kommun inte kan rekrytera tillräckligt mångapersoner för att fullt utnyttja sin resursram skalldet vara möjligt att omfördela resurser till andrakommuner som anser sig kunna rekrytera flerstuderande än vad deras resursramar medger.MotionerKristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub21yrkande 3 avslag på regeringens förslag om kommunalaresursramar. Rekryteringsbidraget skall fungera påsamma sätt som övriga studiemedelssystem, och detbör följaktligen handhas helt av CSN och dekommunala resursramarna tas bort, heter det imotionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår motionsyrkandet.Rekryteringsbidraget är enligt regeringensförslag, som utskottet ställer sig bakom, inteavsett som ett vanligt studiestöd utan som ettverktyg i ett uppsökande arbete med att rekryteratill studier. Det är därvid viktigt att kommunen kanerbjuda det ekonomiska stödet och utbildningsplatsensamtidigt, vilket förutsätter kännedom om hur stortdet ekonomiska utrymmet för rekryteringsbidrag är.Sammanhållet studiestödssystemUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någottillkännagivande till regeringen om ettsammanhållet studiestödssystem.Jämför reservation 3(kd).MotionKristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub21yrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen omett mer enhetligt och sammanhålletstudiestödssystem. Som framgått av det föregåendeanser att rekryteringsbidragetskall fungera på samma sätt som övrigastudiestödssystem och helt handhas av CSN.