bet · GP01LU28 · 2002-05-21 00:00:00 — I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighethärmed (yrkande 1).I samma motion anförs att det iskrivelsen går att spåra en tvehågsenattityd inför utvecklingen av globalastandarder, eftersom regeringenpoängterar risken för att dessa globalastandarder kan ha lägre säkerhetsnivå ände europeiska standarderna. Enligtmotionärerna är ett aktivt och offensivtengagemang med hög grad avkonsumentinflytande från EU och EU:smedlemsländer i det globalastandardiseringsarbetet den bästagarantin för att säkerhetsnivån påprodukterna blir hög. Globala standarderbör därför främjas av EU. I motionenbegärs ett tillkännagivande om vad somanförts i motionen om värdet av en frånEU:s sida aktiv och positiv attityd tillglobal standardisering (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeVad först gäller motionsyrkandet om attSverige inom EU skall driva frågan om attfunktionshindrades synpunkter och kravskall beaktas inom standardiseringenerinrar utskottet om att ett liknandeyrkande avstyrktes i samband med att nugällande konsumentpolitiska målbeslutades . Utskottetkonstaterade därvid, i sitt av riksdagengodkända betänkande 2001/02:LU2, attinsikten om nödvändigheten av ett brettkonsumentinflytande inom såväl deteuropeiska som det internationellastandardiseringsarbetet vuxit undersenare år och att en rad åtgärdervidtagits i skilda sammanhang för attstärka konsumentinflytandet. I likhet medregeringen ansåg utskottet attkonsumentinflytandet likväl måste stärkasytterligare på området. Enligt utskottetsmening fanns det därvid anledning attsärskilt betona vikten av att dekunskaper och erfarenheter somhandikapporganisationerna besitter tastill vara och får komma till uttryck iarbetet. Utskottet förutsatte attregeringen noga skulle följa frågan ochöverväga vilka ytterligare insatser,utöver de som redovisats i propositionen,som borde komma till stånd för att ökakonsumentinflytandet. Någon motsättningmellan det då aktuella motionskravet ochregeringens inställning som den kom tilluttryck i propositionen förelåg, enligtutskottets mening inte, varför detsaknades skäl för att vidtanågon åtgärd.Utskottet kan konstatera att denprincipiella inställning som kommer tilluttryck i skrivelsen i fråga omkonsumentinflytandet inomstandardiseringen ligger helt i linjemed ställningstagande hösten2001. Vidare torde det inte heller nuföreligga skilda meningar mellanmotionärerna och regeringen i några merväsentliga avseenden.I sammanhanget bör framhållas attfrågan om beaktandet avfunktionshindrades synpunkter och behovinom standardiseringen har lyfts fram iolika sammanhang under senare tid.Nordiska ministerrådet beslutade i börjanav om en strategi för detfortsatta arbetet i fråga omkonsumentinflytandet inomstandardiseringen. Det övergripande måletför det nordiska samarbetet skall varaatt konsumenternas intressen istandardiseringen av varor och tjänsterskall vara så starkt företrädda att detbalanserar eventuellt motståendeintressen på nationell nivå, europeisknivå och internationell nivå.Det nordiska arbetet skall varainriktat på att uppmärksamma nya områdensom har väsentlig betydelse förkonsumenterna. Gruppen personer medfunktionshinder är därvid, enligtstrategidokumentet, en aspekt som i änhögre grad bör beaktas som ettkonsumentintresse i standardiseringen.Det är således viktigt att denna gruppsintressen uppmärksammas tydligare och attden kompetens som exempelvishandikapporganisationerna besitter kanutnyttjas i än större utsträckning än vadsom sker i dag.Utskottet välkomnar den nu beslutadestrategin och har med tillfredsställelsekunnat konstatera att deltagitaktivt i arbetet med att utarbeta den.I sammanhanget kan också nämnas attkommissionen har uppdragit åt ,Cenelec och ETSI att ta fram generellaanvisningar för hur frågor som rörfunktionshindrade och äldre personerskall hanteras i det framtidastandardiseringsarbetet. Arbetet kallasför Mandat 283 och ordförandeskapet ochsekretariatet för arbetet, i de delar sominte rör elektroteknik ellertelekommunikation, har förlagts till detsvenska . Ettmotsvarande EU-uppdrag genomförs också pådet s.k. ICT-området ().Mot bakgrund av vad som har anförtssaknas enligt utskottets mening skäl förriksdagen att vidta någonåtgärd med anledning av det nu aktuellamotionsyrkandet.När det sedan gäller motionsspörsmåletrörande för- och nackdelar med globalstandardisering har utskottet inte någonannan uppfattning än den som kommer tilluttryck i skrivelsen. Utskottet kan inteheller se att det skulle föreligga någonavgörande skillnad i synsätt mellanmotionärerna och regeringen i frågan.Med det anförda föreslår utskottet attmotion 2001/02:L28 yrkandena 1 och 2skall avslås.LivsmedelsfrågorUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden som aktualiserar olikakonsumentaspekter inomlivsmedelsområdet bör avslås. Utskottethänvisar till tidigareställningstaganden från sidaoch pågående lagstiftningsarbete inomEU. Jämför reservationerna nr 4 (kd, c)och nr 5 (v).BakgrundLivsmedelsområdet är i hög grad föremålför en totalharmonisering på EG-nivå.Detta innebär att det inte är tillåtetför ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller mer liberala bestämmelserän vad som framgår av EG:s rättsakter.EG:s regler bygger i stora delar påinternationella rekommendationer frånCodex Alimentarius, som är samlingsnamnetför FAO:s (andAgriculture Organization) och WHO:sgemensamma program för bl.a. standarder,riktlinjer och råd.Den 28 januari 2002 antogsEuropaparlamentets och rådets förordning(EG) nr 178/2002 om allmänna principeroch krav för livsmedelslagstiftning, ominrättande av Europeiska myndigheten förlivsmedelssäkerhet och om förfaranden ifrågor som gäller livsmedelssäkerhet. Dennyinrättade livsmedelsmyndigheten skallarbeta med riskvärdering och informationpå livsmedelsområdet. Dess arbete ärockså tänkt att utgöra ett stöd förkommissionen, medlemsstaterna ochEuropaparlamentet i framtidalagstiftningsarbete. I förordningen läggsäven fast allmänna principer för hurgemenskapen och medlemsstaterna skalllagstifta inom livsmedelsområdet.Enligt vad som föreskrivs iförordningen skall bl.a. livsmedel,foder, livsmedelsproducerande djur ochalla andra ämnen som är avsedda för ellerkan antas ingå i ett livsmedel ellerfoder kunna spåras genom hela produktions-bearbetnings- och konsumtionskedjan. Iförordningen talas inte om märkning utanom identifiering och spårbarhet. Dettainnebär att en producent skall veta vemman köpt råvaror av och till vem manlevererat sina produkter. Dessa uppgifterskall systematiseras på så sätt attansvariga myndigheter på begäran kan tadel av dem.Grundläggande bestämmelser på EU-nivåom märkning av livsmedel finns i direktiv2000/13/EG om tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning om märkningoch presentation av livsmedel samt omreklam för livsmedel. För att uppnå enförbättrad märkning av livsmedel harkommissionen föreslagit vissaändringar i direktivet. Förslaget, KOM(2001) 433 slutlig, innebär attmärkningen av sammansatta livsmedelutökas. Dessutom föreslås en förteckningöver sådana allergener som alltid skallanges.När det gäller mer specifika frågor pålivsmedelsområdet kan nämnas att arbetepågår med gemensamma regler förlivsmedelshygien. Syftet är att samordna,uppdatera och förenkla det nu gällanderegelverket utan att sänka kraven. Vidareavser kommissionen att inom kortpresentera ett förslag till gemensammaregler för offentlig kontroll avlivsmedel och foder.Vad särskilt gäller märkning av köttgäller sedan den 1 januari 2001förordningen (EG) nr 2772/99 om allmännabestämmelser för ett obligatoriskt systemför märkning av nötkött. Denna förordninghar ersatt en tidigare förordning omfrivillig, detaljerad märkning av nötköttoch nötköttsprodukter. Därutöver börnämnas förordningen (EG) nr 1760/2000 avden om upprättande av ettsystem för identifiering och registreringav nötkreatur och nötköttsprodukter samtmärkning av nötkött. Förordningen innebäratt aktörer och organisationer somsaluför nötkött inom gemenskapen skallmärka köttet. Det obligatoriskamärkningssystemet skall bl.a. innehållaett referensnummer eller en referenskodsom säkerställer sambandet mellan köttetoch djuret. Från och med den 1 januari2002 skall aktörer och organisationeräven ange medlemsstat eller tredje landdär djuret är fött, alla medlemsstatereller tredje land där djuret är uppföttsamt medlemsstat eller tredje land därdjuret har slaktats. Arbete har äveninletts med ett liknande men enklaresystem för grisar. I finns sedanår 1995 en frivilligbranschöverenskommelse omursprungsmärkning av kött.Genmodifierade organismer (GMO) har inomEU främst reglerats genom direktiv90/220/EEG om avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer ochförordningen 258/97/EG om nya livsmedeloch livsmedelsingredienser.Den 12 mars 2001 antogs direktiv2001/18/EG om avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer imiljön. Det nya direktivet kommersuccessivt att ersätta det gamladirektivet 90/220/EEG. Enligt det nyligenantagna direktivet skall GMO ochprodukter som innehåller GMO märkas såatt det klart framgår att de är GMO.Direktivet säger att varje land ärskyldigt att se till att märkningen avGMO efterlevs. Dessutom finns krav på attvarje medlemsstat skall införa system förspårbarhet av GMO i alla hanteringssteg idistributionskedjan. Det nya direktivetbehandlar även frågan om oavsiktligainblandningar av icke EU-godkända GMO iprodukter som släpps ut på EU-marknaden.I direktivet föreskrivs att för produkterdär tillfälliga eller teknisktoundvikliga spår av godkända GMO inte kanuteslutas, får ett lägsta gränsvärdefastställas under vilket dessa produkterinte skall behöva märkas.Vidare har kommissionen föreslagit nyaförordningar om dels genetisktmodifierade livsmedel och foder, KOM(2001) 425 slutlig, dels spårbarhet ochmärkning av GMO och genetiskt modifieradelivsmedel och foder, KOM (2001) 182slutlig. Inom EU krävs märkning avalla GMO som har tillstånd för användninginom EU. Vad som saknas är ett krav påatt alla i hanteringskedjan för dennainformation vidare så att slutproduktenkan märkas på ett relevant och korrektsätt.SkrivelsenI skrivelsen framhålls att det är viktigtatt det är konsumentintressena som styrlivsmedelspolitiken genom krav påproduktionssätt, livsmedelsegenskaper ochinnehåll. Därför måste, menar regeringen,kunskap inhämtas om konsumenternasönskemål och konsumenterna tillförsäkrasrelevant information om livsmedlen. Genombra information förbättras ocksåkonsumenternas möjligheter att göramedvetna val, vilket kommer attpåverka livsmedelsproduktionen ochlivsmedelskvaliteten.När det gäller märkning av genetisktmodifierade livsmedel anser regeringenatt EU:s mål måste vara att utforma ettfungerande och trovärdigt system som germöjlighet för konsumenterna att väljalivsmedel. Regeringen arbetar vidare,enligt vad som redovisas i skrivelsen,inom EU och andra internationellasammanhang också med att ta fram reglerför ursprungsmärkning, bl.a. av kött.Regeringen konstaterar i skrivelsensammanfattningsvis att man inom EU påsenare år har stramat upp insatserna pålivsmedelsområdet väsentligt och att detpågående arbetet kan komma att leda tillklara förbättringar när det gällerlivsmedelssäkerhet och information omlivsmedel till konsumenterna. Regeringenavser dock att även i fortsättningen hasom mål och inriktning att verka för attkonsumenternas krav sätts mer i fokus isamband med hanteringen av ochinformationen om livsmedel för attkonsumenternas intressen tydligare skallbeaktas.MotionernaViviann m.fl. (c) anser i motion2001/02:L33 att en avgrundförutsättningarna för att människorskall kunna utnyttja sin konsumentmakt äratt de får god information om den mat deköper och äter. Konsumentmakten ärsåledes beroende av en väl fungerandelivsmedelsmärkning. I motionen begärs etttillkännagivande om att regeringen inomEU skall verka för dels attursprungsmärkningen av livsmedel skallutvecklas (yrkande 1), dels attgenmodifierade livsmedel skall märkas(yrkande 2).Också i motion 2001/02:L34 av KiaAndreasson m.fl. (mp) framhållslivsmedelsmärkningens betydelse för attkonsumenterna skall kunna göra medvetnaval på marknaden. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen inomEU skall verka för att ursprungsmärkning,inklusive information om eventuellatransporter, skall finnas på allalivsmedel (yrkande12). I samma motion anförs att i den mångenmanipulerade livsmedel över huvudtaget skall tillåtas, är det av störstavikt att det införs ettfungerande märkningssystem för sådanalivsmedel. Med hänsyn till bristen påkunskap vad gäller effekter på hälsa ochbiologisk mångfald bör dock, anförs det imotionen, i första hand införas ettmoratorium, dvs. ett tillfälligt förbud,för genmanipulerade livsmedel i hela EU.Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att regeringen i EU skall driva fråganom införandet av ett sådant moratorium(yrkande 13).Kjell Eldensjö m.fl. (kd) anser imotion 2001/02:L28 att det är bra attregeringen enligt skrivelsen avser attfortsätta att verka för attkonsumentkraven sätts mer i fokus när detgäller livsmedelsfrågor. Ett viktigtsådant krav är, menar motionärerna,ursprungsmärkning av kött. I motionenbegärs ett tillkännagivande om attregeringen inom EU skall verka offensivtför att inte bara nötkött, utan ävenandra köttslag ursprungsmärks (yrkande3).I motion 2001/02:L31 av ChristinaAxelsson (s) framhålls vikten av säkralivsmedel, god livsmedelshygien i helalivsmedelskedjan och väl fungerandekontrollsystem. Enligt motionären måstekonsumenterna kunna känna sig trygga omatt innehållsförteckningar, intyg ochliknande är korrekta. Regeringen bördärför, anförs det i motionen, verka föratt EU:s gemensamma regelverk pålivsmedelsområdet tillämpas lika av allamedlemsländer och attsanktionsmöjligheterna används mot demsom bryter mot regelverket. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighetmed det anförda (yrkande 2).Harald och (båda fp) anför i motion 2000/01:MJ257att konsumenternas förtroende föreuropeiska livsmedel måste stärkasytterligare, och motionärerna begär etttillkännagivande om att konsumentskyddetskall grundas på ett regelverk som finnsoch tillämpas enhetligt i hela EU(yrkande 4).Lars m.fl. (fp) anför imotion 2001/02:So637 att den enskildeskall har rätt att veta exakt vad mateninnehåller, hur den är producerad ochvarifrån den kommer. EU måste enligtmotionärerna göra mer för matsäkerheten.I motionen begärs ett tillkännagivande ienlighet med det anförda (yrkande 14,delvis).Utskottets ställningstagandeI samband med att nu gällande nationellamål för konsumentpolitiken beslutades islutet av avstyrkteutskottet ett antal motionsyrkandenrörande olika konsumentaspekter pålivsmedelsområdet som i huvudsakmotsvarar de nu aktuella yrkandena.Utskottet delade därvid, i sitt avriksdagen godkända betänkande2001/02:LU2, motionärernas uppfattningvad gäller vikten av ett starktkonsumentperspektiv på livsmedelsområdetsamt önskvärdheten av ursprungsmärkningoch märkning av genetiskt modifieradelivsmedel. Utskottet kunde inte hellerfinna att det förelåg någon avgörandemotsättning mellan motionärerna och den ipropositionen redovisade inriktningen påregeringens arbete på området. Till dettakom, menade utskottet, att pågåendelagstiftningsarbete på EU-nivå syntesligga helt i linje med motionsönskemålen.Lagutskottet behandlade vidare så sentsom ett motionsyrkande medkrav på införande av ursprungsmärkning avandra svenska köttslag än nötkött (bet.2001/02:LU18). I likhet med motionärernaansåg utskottet att det var viktigt attäven annat kött än nötkött, inklusivefågelkött, ursprungsmärks. Utskottetförutsatte att regeringen fortsätter attarbeta för en märkning av sådant kött.Mot bakgrund av pågående arbete inom EUsaknades skäl att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning avmotionen. Motionen avstyrktes således,och följde utskottet.I sammanhanget bör också nämnas attmiljö- och jordbruksutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande2001/02:MJU5 uttalat attdet genom märkning tydligt skall framgåatt en produkt innehåller GMO och att ettmotsvarande motionsyrkande då avslogs medmotiveringen att yrkandet ansågsväsentligen tillgodosett genom EG:srättsakter och pågående arbete inom EU. Isamma betänkande avstyrktes ävenmotionsyrkanden med krav på införande avett moratorium för GMO.Utskottet kan konstatera att den iskrivelsen redovisade inriktningen påregeringens arbete vad gällerlivsmedelsområdet ligger väl i linje medriksdagens tidigare ställningstaganden påområdet. Vidare synes en samsyn rådamellan motionärerna och regeringen närdet gäller vikten av ett starktkonsumentperspektiv på livsmedelsområdet.Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna 2001/02:L28 yrkande 3,2001/02:L31 yrkande 2, 2001/02:L33,2001/02:L34 yrkandena 12 och 13,2000/01:MJ257 yrkande 4 och 2001/02:So637yrkande 14 i denna del skall avslås.Marknadsföring och informationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkandesom gäller inriktningen på regeringensarbete vad gäller kommissionens grönbokom det framtida konsumentskyddet i EU.Utskottet förutsätter att regeringenbeaktar de synpunkter som förs fram imotionen. bör vidare avslåett motionsyrkande om frivilligmärkning. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden frånriksdagens sida. Jämför reservation nr6 (m).BakgrundAllmänna bestämmelser på EU-nivå som rörmarknadsföring finns i rådets direktiv omvilseledande marknadsföring ochjämförande reklam (84/450/EEG). Härutöverfinns bestämmelser som rör marknadsföringpå mer specifika områden som exempelvisTV-reklam, läkemedel, distansavtal,paketresor, tidsdelat boende och e-handel.Enligt marknadsföringslagen (1995:450)skall all marknadsföring stämma överensmed god marknadsföringssed och även iövrigt vara tillbörlig mot konsumenteroch näringsidkare. Näringsidkarna skallvidare lämna sådan information som är avsärskild betydelse frånkonsumentsynpunkt. En viktig källa föruttolkningen av begreppet godmarknadsföringssed är InternationellaHandelskammarens grundregler för reklam.Marknadsföringslagen har generellräckvidd och är således tillämplig påalla former av kommersiellamarknadsföringsåtgärder och oavsettmålgrupp. I 7 kap. radio- och TV-lagen(1996:480) finns dock särskildabestämmelser om reklam riktad mot barn.Särskilda regler om reklam för tobak ochförbud mot viss marknadsföring av alkoholfinns i tobakslagen (1993:581) ochalkohollagen (1994:1738).Som omnämnts tidigare överlämnadekommissionen en grönbok omkonsumentskyddet inom EU, KOM (2001) 531slutlig. I grönboken förde kommissionenfram idén om ett mer flexibelt regelverk,som skulle kunna inrymma generellabestämmelser om god sed och information.Tanken är att sådana bestämmelser skallkompletteras genom bl.a. riktlinjer,branschöverenskommelser och liknande somutarbetas i samarbete mellan myndigheteroch intressenter på marknaden. Grönbokeninnehåller också tankar om effektivaremarknadskontroll och om utvidgatsamarbete mellan tillsynsmyndigheterna påeuropeisk nivå.I sammanhanget bör även erinras om attkommissionen i början av oktober 2001lagt fram ett förslag till en förordningom säljfrämjande åtgärder på den inremarknaden, KOM (2001) 546 slutlig.Förordningsförslaget syftar till attundanröja förbud och restriktioner iolika medlemsstater som rörkombinationserbjudanden i form avexempelvis rabatter, gåvor, säljfrämjandetävlingar och spel i de fall dessainnebär hinder mot gränsöverskridandehandel. Enligt kommissionen skulleförslaget kunna komplettera idén omrambestämmelser på konsumentskyddsområdetsåsom de presenterats i grönboken.Förslaget diskuteras inomen rådsarbetsgrupp.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att regeringenställer sig positiv till att kommissionengår vidare i arbetet med en gemensam EG-lagstiftning som genom generellt hållnabestämmelser lägger fast grundläggandekrav på att företagen skall följa godmarknadssed i sitt agerande på marknaden.En generalklausul om god sed skulle,enligt regeringens uppfattning, varaägnad att ge spelrum för en mer dynamiskutveckling av marknadens regler i taktmed teknik- och produktutvecklingen, ökadinternationalisering och andraförändringar i samhället. För att göratillämpningen effektiv och ocksåtillgodose behovet av rättssäkerhet förberörda parter är det, anförs iskrivelsen, en fördel om en europeiskgeneralklausul så långt som möjligt kanpreciseras genom normbildning i en dialogdär myndigheter i medlemsstaterna,konsumenter och näringsliv har en tydligroll.Regeringens mål och inriktning påområdet är sammanfattningsvis att Sverigeskall verka för att ett dynamiskteuropeiskt regelverk kommer till ståndsom innefattar krav på att företag i sinmarknadsföring följer god sed påmarknaden och lämnar relevantkonsumentinformation. skallvidare verka för effektivakontrollmöjligheter i varje medlemsstat.MotionernaKia m.fl. (mp) anser i motion2001/02:L34 att det är viktigt att det avregeringen i skrivelsen förordadedynamiska regelverket inte försämrar nugällande svenska regler vad gäller bl.a.restriktioner för TV-reklam riktad tillbarn och om alkohol- och tobaksreklam(yrkande 14).I motion 2001/02:L29 av ChristelAnderberg m.fl. (m) anförs att mångakonsumenter efterfrågar varor medmärkning av olika slag, exempelvis etiskmärkning, jämställdhetsmärkning ochmiljömärkning. Denna typ av märkning bör,enligt motionärernas uppfattning,tillåtas att vara ett konkurrensverktygsnarare än ett kontrollmedel. Lagstadgadmärkning innebär merkostnader förkonsumenterna som effekterna avmärkningen är svårkontrollerade påmikronivå. Enligt motionärerna väljermedvetna konsumenter bäst själva vilkaföretag som producerar sina varor på ettsätt som passar konsumenternas intressenoch val. I motionen begärs etttillkännagivande som går ut på attmärkning skall vara frivillig (delvis).Utskottets ställningstagandeVad först gäller motion 2001/02:L34yrkande 14 har utskottet för sin delingen annan uppfattning än motionärernanär det gäller vikten av ett gottkonsumentskydd i fråga om reklam riktadtill barn samt reklam för tobak ochalkohol. Något formelltlagstiftningsförslag har dock ännu intelagts fram från kommissionens sida medanledning av grönboken om det framtidakonsumentskyddet, och utskottet har förnärvarande inte underlag att göra någotsärskilt uttalande i motionsspörsmålet.Utskottet förutsätter dock att regeringenunder det fortsatta arbetet på områdetaktualiserar den frågeställning som tasupp i motionen. Behov av någottillkännagivande eller annan åtgärd frånriksdagens sida med anledning av vad somanförs i motionen föreligger inte, ochutskottet föreslår att motion 2001/02:L34yrkande14 skall avslås.När det sedan gäller motion 2001/02:L29kan utskottet konstatera att motsvarandemotionsyrkanden har avstyrkts avutskottet tidigare (se bl.a. bet.2001/02:L18). Utskottet har därvid bl.a.anfört att miljömärkning,jämställdhetsmärkning och etisk märkningär viktiga verktyg för att konsumenternaskall kunna göra väl avvägda val påmarknaden.Utskottet har samma inställningoch föreslår att motion 2001/02:L29 skallavslås såvitt nu är i fråga.KonkurrensUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkandenvari begärs ett tillkännagivande omkonkurrensens betydelse förkonsumenterna. Utskottet kan inte finnaatt det skulle föreligga någonmotsättning mellan motionärernasuppfattning gällandekonkurrenspolitiska riktlinjer och vadsom anförs i skrivelsen. Jämförreservationerna nr 7 (m) och nr 8 (fp).SkrivelsenI skrivelsen anför regeringen att Sverigeskall verka för att konsumentererbjuds ett brett utbud av varor ochtjänster av god kvalitet tillkonkurrenskraftiga priser. Regeringenframhåller i skrivelsen prisjämförelseroch parallellimport som två viktigaverktyg i det arbetet.MotionernaI motion 2001/02:L29 av ChristelAnderberg m.fl. (m) anförs att konkurrensär den bästa garantin för attkonsumenterna skall få så bra varor ochtjänster som möjligt, till rimligapriser. Det är också, menar motionärerna,av avgörande betydelse för deninternationella styrkan hos svensktnäringsliv att konkurrensen upprätthållsi .