bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — Utskottet avstyrker därförmotionerna K267 yrkande 1 och K323 yrkande 2.Anmälan av kandidaterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attskyldigheten för den centrala valmyndighetenatt distribuera listor över partier som haranmält kandidater skall avskaffas.PropositionenEtt parti som har registrerat sin partibeteckningskall anmäla samtliga sina kandidater, om någotskydd för partibeteckningen skall komma till stånd.Skyddet uppstår genom att icke anmälda namn pålistorna inte beaktas vid sammanräkningen. Det kan,enligt regeringen, uppstå problem om ett parti villlägga till eller byta ut kandidater på sina listorefter det att sista dag för anmälan passerats.Genom ett beslut av den 9december 1998 (dnr 31-1998) är det klart att ettparti helt kan återta sin kandidatanmälan eftersista dagen för anmälan av kandidater. En av de fårimliga anledningarna till att ett parti vill återtasin kandidatanmälan, och därmed avstå från skydd förpartibeteckningen, torde vara att tillskrivna namnpå valsedeln skall kunna beaktas. Detta önskemål isin tur torde vara en följd av att partiet av någonanledning har kommit att ha för få kandidater. Attett parti väljer att uppträda på det sättet kanmedföra praktiska olägenheter för valmyndigheternasom har upprättat listor över partier somregistrerat partibeteckning och anmält kandidater.Listorna upprättas /maj och skall finnas iröstningslokaler på valdagen. Om ett parti i ettsent skede förklarar att det inte längre vill hanågra anmälda kandidater är risken stor att listornainte hinner återkallas. I ett sådant fall kommerväljarna att få en felaktig information.Det finns olika sätt att komma åt problemet. Mankan tänka sig att förbjuda återtagande avkandidatanmälningar. Detta vore enligt regeringensmening dock ett alltför stort ingrepp i partiernasinre angelägenheter. Den praxis som hartillämpats på detta område innebär att ett parti somanmält kandidater i rätt tid får lov att i ettsenare skede göra kompletteringar och ändringar ochhar inte visat sig medföra olägenheter som medföratt det nu finns skäl att föreslå några ändringar iregelsystemet. Även om det bör förekommaåterhållsamhet med byte av namn särskilt efter detatt förtidsröstningen inletts innebär denna praxisatt det sannolikt blir mindre anledning för ettparti att i ett sent skede återtakandidatanmälningar för att få till ståndförändringar på valsedlarna. Emellertid bör man intebortse från denna möjlighet och därmed risken föratt listorna över partier som anmält partibeteckningoch kandidater blir missvisande.Rådet ansåg att det kan ifrågasättas om de nuaktuella listorna fyller någon praktisk funktion.Rådet föreslog att bestämmelsen i 9 kap. 11 §vallagen som innebär att listorna skall finnas iröstningslokaler upphävs. Däremot bör enligt rådetbestämmelsen i 5 kap. 20 § samma lag som innebär attden centrala valmyndigheten skall upprätta listornastå kvar och kompletteras med en bestämmelse avinnebörd att en lista på begäran skalltillhandahållas den som så önskar. Det kan förväntasatt listorna kommer att publiceras på den centralavalmyndighetens webbplats på Internet. Regeringenansluter sig till rådets förslag och föreslår attdet genomförs.Kravet i vallagen på att en kandidat skriftligenskall förklara att han eller hon har gett sitt partitillstånd att anmäla kandidaturen bör, enligtregeringen, behållas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Det kommunala ersättarsystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attdet alltid skall utses minst två ersättareför partier som är representerade ikommunfullmäktige.PropositionenKommunfullmäktige beslutar enligt 5 kap. 4 §kommunallagen och 18 kap. 55 § vallagen hur mångaersättare som skall finnas för ledamöterna ifullmäktige. Antalet ersättare skall utgöra en vissandel, dock högst hälften, av det antal platser somvarje parti har i fullmäktige. I samband med att dennuvarande vallagen infördes ändrades reglerna förutseende av ersättare för kandidater som valts tillkommunfullmäktige. Ändringen innebar att det alltidskulle utses minst två ersättare för partier somfått ett eller två mandat. Anledningen tilländringen var att små partier i annat fall kundekomma att erhålla för få ersättare. Den centralavalmyndigheten har framhållit att en viss skevhetkan uppstå då andelen bestämts till en annan kvotdelän hälften. Om t.ex. andelen är en tredjedel kan ettparti som erhåller tre mandat komma att få endast enersättare medan ett parti som fått ett eller tvåmandat garanterat får två ersättare. Regeringenanser att reglerna för utseende av ersättare ändraspå så sätt att det alltid skall utses minst tvåersättare för partier som är representerade ifullmäktige.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Övriga valtekniska frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attvallagen förtydligas så att det klart framgåratt ett parti som vill skydda sin beteckningskall anmäla detta hos den centralavalmyndigheten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attväljare vid röstning på postkontor inte skallbehöva visa sitt röstkort för att fåvalkuvert.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attröstmottagarna vid de särskildaröstmottagningsställen som inrättats på andraställen än vårdinrättningar m.m. skall fåsända rösterna direkt till valdistriktet utanomvägen via valnämnden.Anmälan av registrerad partibeteckningEnligt 5 kap. 13 § vallagen skall partier som harregistrerat partibeteckning och som vill skyddadenna också anmäla samtliga sina kandidater. Detanges inte var en anmälan skall göras. Däremot angesatt om regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer föreskriver det, anmälan i stället fårgöras hos . Regeringen föreslår attbestämmelsen förtydligas så att det klart framgåratt huvudregeln är att en anmälan skall ske hos dencentrala valmyndigheten.Kravet på att uppvisa röstkort för att fåvalkuvert vid röstning på postkontorEnligt 11 kap. 7 § vallagen skall väljare som skallpoströsta hos röstmottagaren visa sitt röstkort ochfå ett valkuvert för varje slag av val de vill deltai. Därefter skall väljaren rösta och göra i ordningsina kuvert samt på nytt uppsöka röstmottagaren ochdär visa sitt röstkort samt lämna detta tillsammansmed kuverten. Väljaren måste alltså uppsökaröstmottagaren två gånger, vilket kan uppfattas somopraktiskt särskilt då det är kö på postkontoret.Posten AB har framfört önskemål om att det bör varatillåtet att ha valkuverten ute i postkontoret såatt väljarna själva kan förse sig med dessa.Regeringen har förståelse för önskemålet och anseratt det bör tillgodoses.Hanteringen av röster som har lämnats påsärskilda röstmottagningsställenEnligt nuvarande bestämmelser kan under valdagensärskilda röstmottagningsställen inrättas på andraplatser än vårdinrättningar m.m. Syftet är bl.a. attröstmottagningsställen skall kunna inrättas förväljare som annars skulle få resa långt för attkunna rösta. Röster som lämnats på ett sådantröstmottagningsställe skall enligt nuvarande reglersändas till valnämnden. skall, omrösterna kommer in under valdagen, sända dem tillvalförrättarna i respektive valdistrikt underförutsättning att rösterna kan beräknas komma framinnan vallokalen stänger. Den centralavalmyndigheten har framfört att detta är entidsödande ordning som inte fyller någon praktiskfunktion i de fall röstmottagning vid det särskildaröstmottagningsstället sker under valdagen och hardärför föreslagit att röstmottagarna på de särskildaröstmottagningsställen som inrättats med stöd avnuvarande 12 kap. 2 § skall få sända rösterna direkttill valdistrikten utan omvägen över valnämnden.Det kan konstateras att hanteringen av röster somlämnas vid särskilda röstmottagningsställen inomlandet har fått en enhetlig reglering i vallagen,som bl.a. innebär att fönsterkuverten med rösterskall sändas till i 15 kap. vallagen. Att göra undantagför den situation som är aktuell innebär att denlagtekniska systematiken bryts. Detta bör dockenligt regeringens mening inte få lägga hinder ivägen för en mer rationell ordning. Regeringenföreslår därför att det införs en bestämmelse i 12kap. 21 § vallagen, av innebörden att röstmottagarenvid ett särskilt röstmottagningsställe får lov attsända valkuverten till valförrättarna ivaldistriktet om de kan antas komma dit innanvallokalen stänger.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Statligt stöd till partier som äreller har varit representerade iriksdagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier, dockmed den ändringen att lagen skall träda ikraft . Detta innebär bl.a.att ett parti som fått av rösternai hela landet och som vid närmast följandeval får av rösterna i helalandet skall vara berättigat till endasthälften av partistödet och grundstödet.Utskottet avstyrker motion K24.Gällande bestämmelserDet statliga partistödet regleras i lagen (1972:625)om statligt stöd till politiska partier. Detstatliga stödet utgår till partier som deltagit iriksdagsval dels som partistöd, dels som kanslistöd.Partistödet lämnas som mandatbidrag. Varjemandatbidrag uppgår till 282 450 kr.Det antal mandatbidrag som ett parti skall fåbestäms med hänsyn till resultatet i de tvånärmast föregående valen. Fördelningen görs påföljande sätt. Första året under den fyraårsperiodsom följer på ett riksdagsval får varje parti såmånga mandatbidrag som motsvarar en sjättedel gångerantalet vunna mandat i det senaste valet och femsjättedelar gånger antalet vunna mandat i närmastföregående val. Andra året får varje parti så mångamandatbidrag som svarar mot halva antalet vunnamandat i både det senaste och det föregående valet.Tredje och fjärde året utgår partistödet varje årmed så många mandatbidrag som svarar mot femsjättedelar av antalet vunna mandat i det senastevalet och en sjättedel i det närmast föregående. Omett parti inte har blivit representerat i något avvalen, tillämpas en regel om avtrappat partistöd sominnebär att antalet mandatbidrag bestäms medutgångspunkt i antalet hela tiondels procentenheterröster i hela landet som partiet harfått, i stället för antalet vunna mandat.Kanslistödet utgår som grundstöd och tilläggsstöd.Ett parti som fått av rösterna i helalandet får grundstöd och tilläggsstöd.Grundstödet uppgår till 4 928 200 kr.Tilläggsstöd utgår med pervunnet mandat om partiet är företrätt i regeringenoch annars med per mandat.Om ett parti vid val till har fått minst4 % av rösterna och partiet får avrösterna vid nästföljande val utgår avtrappatgrundstöd enligt följande;första året av ett helt grundstöd, andraåret av ett helt grundstöd samt tredje ochfjärde året av ett helt grundstöd.Ansökan om partistöd skall göras hosPartibidragsnämnden. Nämndens beslut får inteöverklagas.PropositionenHalvering av partistödetVid tillkomsten av lagen (1972:625) om statligt stödtill politiska partier gjordes av lagstiftaren denbedömningen att bidrag endast borde utgå tillpartier som har ett inte obetydligt stöd iväljarkåren och att ett röstetal på fick ansesvara tillräckligt för att berättiga till stöd.Enligt regeringens mening finns det inte någravägande skäl för en annan syn i den frågan.Enligt regeringen kan det ifrågasättas om det intefinns skäl att begränsa det ekonomiska stöd sombetalas ut för ett parti som förlorat sinriksdagsrepresentation och som fått ett mycket lägreröstetal än vid det föregående valet. Utbetalningenav stöd till Ny demokrati måsteenligt regeringens mening anses stå i strid medgrundtanken att det allmänna skall bidra ekonomisktendast till partier med ett inte obetydligt stöd iväljarkåren manifesterat i allmänna val. Det finnsmot bakgrund av det anförda enligt regeringensmening anledning att komplettera partistödslagen meden regel av den innebörden att ett parti som pågrund av sitt resultat i val blivit berättigat tillpartistöd på grund av att det uppnått avrösterna och som vid det därpå följande valet fårett lägre röstetal, som understiger en viss gräns,skall erhålla ett lägre stöd än det som utgår enligtgällande regler.När det gäller den nivå på röstetalet där stödetbör reduceras har rådet kommit fram till att enlämplig avvägning kan vara . Regeringen delardenna uppfattning. När det gäller storleken på detreducerade stödet anser rådet att det bör bestämmastill en nivå som motsvarar hälften av det stöd somutgår . Regeringen ansluter sig även till dennaåsikt.Krav på revisorer och årsredovisningStatens bidrag enligt partistödslagen uppgår tillbetydande belopp. utbetalades över 140miljoner kronor till de bidragsberättigadepartierna.Det finns ingen offentlig kontroll över hur medlenanvänds, och partierna detaljredovisar inte helleranvändningen av partistödsmedel i sinaårsredovisningshandlingar. Övervägande skäl talarenligt regeringens mening för att den nuvarandeordningen bör bestå och att det alltså inte införsnågon offentlig kontroll av partistödet. Däremotanser regeringen att det är rimligt att kräva attpartier som tar emot statsbidrag av den omfattningsom det gäller har sådana administrativa rutiner somnormalt gäller i större organisationer och att dettauppställs också som ett formellt krav för attpartistöd skall kunna erhållas. Ett villkor förpartistöd bör därför vara att partiet har utsett enauktoriserad eller godkänd revisor med uppgift attgranska partiets räkenskaper. I enlighet med vadRiksrevisionsverket föreslagit bör det av lagenuttryckligen framgå att revisorns granskning skallvara så ingående och omfattande som god revisionssedkräver.Vidare bör som ett villkor för utbetalning krävasatt partiet ger in en årsredovisning eller motsvar-ande till nämnden.MotionerI motion 2001/02:K24 av Per () föreslås attriksdagen beslutar att avslå regeringens förslag omhalvering av det statliga kanslistödet i vissa fall.Regeringen föreslår i propositionen en halvering avgrundstödet om partiet inte når upp till minst 2 %av rösterna. Regeringen anför att utbetalningarnatill Ny demokrati måste ansesstå i strid med grundtanken "att det allmänna endastskall bidra ekonomiskt till partier med ett inteobetydligt stöd i väljarkåren manifesterat iallmänna val". Regeringens förslag slår hårt motmindre partier, som på grund av en tillfällignedgång kan komma att erhålla ett halverat partstöd,mindre partier som saknar tillgång tillmedel i lika hög utsträckning som de störrepartierna. Ett parti kan inte löpa risk attfortsättningsvis erhålla mycket låga röstetal enbartdärför att partiets väljarstöd gått från över 4 %till röstetal i två på varandra följande val.Underlaget för en sådan bedömning måste utgå ifrånfler valtillfällen än endast två. Vissväljarfluktuation mellan två val är inte detsammasom en påvisad långsiktig nedåtgående trend. Medtanke på att vill sänka spärren vidriksdagsval, och låta fler partier ha möjlighet attfå inflytande i , anser motionärerna inteatt reglerna för avtrappat kanslistöd bör ändras pådet sätt som regeringen föreslår.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill förtydliga att regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1972:625) om statligtstöd till politiska partier avser en halvering avsåväl partistödet som grundstödet. Utskottet delarregeringens bedömning och tillstyrker regeringensförslag, dock med den ändringen att lagen skallträda i kraft . Utskottet avstyrkermotion K24.IkraftträdandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att ikraftträdandet ändrastill den 1 april 2002.PropositionenDe lagändringar som behandlas i propositionen skallträda i kraft . Några av ändringarnai vallagen skall dock inte tillämpas förrän inför2006 års allmänna val eller års val tillEuropaparlamentet. En övergångsbestämmelse avangiven innebörd bör, enligt regeringen, tas in ilagen om ändring i vallagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de lagändringar som behandlas ipropositionen samt de lagändringar som utskottetföreslår bör träda i kraft . Iövrigt delar utskottet regeringens bedömning.Övriga frågor med anledning avmotioner väckta 2001PersonvalUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionerna K204, K220, K236 yrkande 18, K267yrkande 2, K279, K371 yrkande 5, K394, K424,K323 yrkandena 1 och 3 samt K309 med yrkandenom bl.a. spärrnivåerna vid personval.MotionerI motion 2001/02:K204 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om personval. finns spärrar, på 5 respektive , förkommunerna/landstingen och . Ett rentpersonval skulle ge en mer stimulerande debatt ochpolitiker, som bara lever på att man förs fram avpartiet, skulle få arbeta mera och mera utåtriktatför att kunna hävda sig och sina åsikter. Spärrarnabör alltså, enligt motionären, i ett första stegsänkas till samma nivå och sedan tas bort helt. Denpolitiker som får de flesta rösterna och har detstörsta förtroendet hos väljarna skall självklart hadet politiska uppdrag som det handlar om.I motion 2001/02:K220 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om obligatoriskmarkering vid personval. Vid senaste valet blevmånga väljare, enligt motionären, missledda av RSV:sbroschyr där det påstods "att om inte markering görspå valsedeln gäller partiernas rangordning". Dettauppfattades av många som att gjordes ingen markeringpå valsedeln blev det i praktiken en markering påförsta namnet. I några valkretsar blev det säkertförändringar på valsedlarna då förstanamn på grundav nämnd missuppfattning blev nedflyttade. För attkomma till rätta med nämnt problem bör, enligtmotionären, tvång att markera på valsedel införas.I motion 2001/02:K236 av m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring av personvalssystemet ochvalkretsindelningen i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 18). Motionärerna vill ta bestämdasteg för att ge väljarna ett avgörande inflytandeöver vem eller vilka som i , kommunen ochlandstingen skall representera respektive parti. Såsom systemet är utformat , med färdigakandidatlistor framtagna av partierna och relativthöga spärrgränser, får inte personvalsinslaget någotstörre genomslag. Motionärerna anser att det ärangeläget att stärka personvalsinslaget. Enmöjlighet som kan genomföras snabbt och inom ramenför nuvarande system är att sänka spärrgränserna förpersonval vid riksdagsval från åtta till femprocent. Det finns inget som motiverar att manbibehåller en högre spärrgräns i riksdagsvalet än ikommunal- och landstingsvalen. Erfarenheter från1998 års val visar att det i ochStockholms län i praktiken krävs att man ärpartiledare för att nå över spärrnivån på . Enjustering av spärrnivån skulle dels göra systemetmer enhetligt och enklare att förstå, dels ökapersonvalsinslagets genomslag i valkretsarna. Det äremellertid av stor betydelse att personvalsinslagetförstärks mer än så. Detta sker bäst genom attspärrarna tas bort helt. Det bör ske i sådan tid attett rakt personval kan genomföras 2006. Det harockså visat sig att valkretsarnas storlek har fåttstor betydelse för effekten av personvalsinslaget.Personvalet har fått större genomslag i mindrevalkretsar än i större. En del av lösningen påproblemet med personvalets dåliga genomslag voredärför att reformera valkretsindelningen och införamindre valkretsar.I motion 2001/02:K267 av Per () föreslås attriksdagen, tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de störrevalkretsarna i storstadsregionerna delas in i sammavalkretsar som landstingen (yrkande 2). I storavalkretsar var det svårt att få genomslag förpersonvalsmöjligheterna. Avståndet mellan väljareoch deras företrädare är för stort. De flesta vetinte vilka som företräder dem i . IStockholms län krävs nästan 20 000 personröster föratt kunna bli personvald i de större partierna.Mindre valkretsar i dessa stora valkretsar skullekunna minska avståndet mellan väljare ochföreträdare. Införandet av samma valkretsar iriksdagen som i borde i de störreriksdagsvalkretsarna kunna minska detta avstånd ochge personvalsmöjligheten chansen den förtjänar.I motion 2001/02:K279 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ta bortspärrarna för personval till riksdag ochkommunfullmäktige. Ett utökat personval medför,enligt motionären, att väljarna ges en närhet tillden demokratiska processen. En närhet som jag intetycker funnits . Det tvingar politikernaatt ta människor på allvar, att möta dem ansikte motansikte i stället för att gömma sig bakom ettpartiprogram. Det blir också en uppmaning tillväljarna att lyssna på vad politikerna egentligensäger. Gör det därför lättare att bli personvaldtill . Ta bort spärren som innebäratt det krävs kryss från av ett partisväljare för att ta sig till av egen kraft.Detsamma bör gälla för valet till kommunfullmäktige.I motion 2001/02:K371 av m.fl. (c)föreslås att hos regeringen begär enöversyn av personvalssytemet i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 5). anseratt personvalsreformen bör fortsätta att utvecklas,bl.a. genom mer likvärdiga villkor för kandidaternaoch genom likställd avdragsrätt förkampanjkostnader. bör utvecklingen leda tillatt spärrarna tas bort helt. Det är av stor vikt attolika former av personval diskuteras och avhandlas.I motion 2001/02:K394 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ominförandet av ett renodlat personval utanspärrgränser. Den enskilda människans frihet ochrättigheter står i centrum för den liberalademokratipolitiken. Av detta följer att individenskall ha största möjliga makt att påverka inom ramenför den kollektiva beslutsprocess som demokratinutgör. Ett renodlat personval utan spärrgränserligger väl i linje med den liberala ideologin. Medpersonval ökar väljarens inflytande över partietspolitik.I motion 2001/02:K424 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omett renodlat personval (yrkande 1). Den reform sombanade väg för personvalet bar kompromissens prägel.5 % av rösterna i respektive valkrets iEuropaparlamentsvalet samt valet till kommuner ochlandsting och vid riksdagsvalet fordrades föratt en kandidat skulle kunna ta sig förbi denrangordning som partierna hade fastslagit. ärdet, enligt motinärerna, dags att ta steget fullt utoch renodla personvalsidén. anser attspärrgränserna bör tas bort.I motion 2001/02:K323 av m.fl.(kd) föreslås att begär att regeringenlägger fram förslag till ändring i vallagen så attpersonvalsspärren i valet till 2002 blir i likhet med övriga val (yrkande 1), att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning om ettförändrat personvalssystem där väljarna harmöjlighet att göra rangordning av kandidater medsyfte att ett nytt personvalssystem införs 2006(yrkande 3). Det finns, enligt motionärerna, intenågot som motiverar skillnader i spärrnivå mellan deolika valen. Det finns därför skäl att justera nerspärrnivån i riksdagsvalet till . En sådansäkning ökar dessutom möjligheten för ett faktisktpersonval i de större valkretsarna. En intressantmöjlighet att vidga personvalet är, enligtmotionärerna, att ge väljaren möjlighet att påvalsedeln även ge uttryck för sina andra- ochtredjehandspreferenser. Regeringen bör tillsätta enutredning som undersöker effekterna av ettrangordningssystem i personvalet med syfte attinföra ett sådant system i valet 2006.I motion 2001/02:K309 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ompersonvalsinslaget i kommunalvalen. För attpersonvalet skall få genomslag i kommunfullmäktigekrävs av rösterna i valkretsen. Det ärdock inte möjligt att få räkna sammanpersonvalsrösterna mellan valkretsarna. I en störrekommun måste det finnas minst två valkretsar. Om enmedborgare i en kommun använder sig av sin rätt attkryssa får inte krysset tillgodoräknas kandidaten omhan/hon tillhör den andra valkretsen. Detta kan,enligt motionären, inte betraktas som rättvist.