bet · GP01SOU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Enligt motionärernakan det inte uteslutas att avvecklingen avnarkotikaenheter och annan specialkompetens inompolisen har medverkat till att missbruksutvecklingengått åt fel håll.I motion So29 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen bör ta initiativtill en länsvis inventering av behovet av merresurser till vård, socialarbetare, polis ochförebyggande insatser (yrkande 3).Särskilda spaningsmetoder berörs i två motioner.I motion So34 (m) yrkas att skall begäraatt regeringen tillsätter en utredning avseendeförutsättningarna för hemlig teleavlyssning ochförverkande av tillgångar som åtkommits genombrottslig verksamhet (yrkande 9).I motion So28 (c) begärs ett tillkännagivande om atttillåta buggning vid misstanke om brott som kan geminst fängelse, t.ex. grovt narkotikabrott(yrkande 11).I motionerna So34 (m) yrkande 14, So27 (m) yrkande 11 delvisoch So30 (fp) yrkande 6 framförs att kräkmedel börkunna användas för att snabbare och effektivarekunna komma åt langning och missbruk.I motionerna So28 (c) yrkande 3, Ju237 av AgneHansson m.fl. (c) yrkande 22 och 2000/01:So241 avBirgitta och () yrkande 2begärs tillkännagivanden om droghandeln på Internet.På Internet förmedlas adresser och annonseras öppetom flera olika droger som kan beställas med leveransinom . Motionärerna efterlyser ettintensifierat samarbete, inte minst internationellt,en översyn av de varor som erbjuds iInternetannonser samt lagstiftning om vad som ärlagligt eller ej.Tidigare behandlingSkatteutskottet avstyrkte i det av riksdagengodkända betänkande 2001/02:SkU1 motioner om ökadeanslag till för (s. 8f.). Utskottet konstaterade bl.a. att det råder enbred politisk enighet om behovet av att bekämpabl.a. smuggling på ett effektivt och kraftfulltsätt. Verksamheten är högt prioriteradhos tullen. Tullen har fått varaktigaanslagsförstärkningar på drygt 15 miljoner kronorför att effektivisera tullverksamheten och för attsäkerställa kontrollverksamheten vid Arlandaflygplats. Utskottet påpekade också att tullen redanunder disponerade varaktigaförstärkningar på förmerkostnader i samband med öppnande.Tullen har vidare kompenserats med 10 miljonerkronor med anledning av en engångsneddragning år2000. Slutligen har tullen fr.o.m. den 1 juli 2000bemyndigats att uppbära vissa av de avgifter som tasut i verksamheten, motsvarande 25 miljoner kronor.Skatteutskottet bedömde att regeringens förslagtill anslag till tullen skulle täcka behoven för enbalanserad uppbyggnad och förstärkning avverksamheten och avvisade därmedoppositionspartiernas förslag om ytterligareresursförstärkningar. Utskottet anförde att arbetetmed att förbättra gränsskyddets kontrollverksamhetinte enbart är en fråga om att tillföra mera pengarutan också en fråga om effektivisering och om attutnyttja resurserna på bästa sätt. Detta förutsätteren bra styrning och samordning av verksamheterna,och utskottet sade sig lägga stor vikt vid attförändringsarbetet hos myndigheten fortsätter. Detankommer på regeringen att noga följa utvecklingen,anfördes det.Enligt uppgift från pågårdiskussioner inom såväl EU som FN i syfte att kommaåt handeln med droger på yttrandeNär det gäller polisens organisation och metodervill justitieutskottet understryka vikten av attpolisens resurser används på ett sådant sätt attbrottsbekämpningen blir så effektiv som möjligt. Deuppdrag som regeringen nu kommer att lämna tillRikspolisstyrelsen och börenligt utskottets mening kunna utgöra ett värdefulltunderlag för att ytterligare kunna effektiviserapolisens arbete mot narkotika. Enligt utskottet kanman härvid förutsätta att sådana frågor kommer attberöras som tas upp i motionsyrkandena So27 (m)yrkande 16, So28 (c) yrkande 10, So29 (s) yrkande 3,So30 (fp) yrkande 5, So31 (m) yrkande 6, So34 (m)yrkandena 8 och 10, So35 (kd) yrkandena ochJu322 (m) yrkande 2. föreslår motden bakgrunden att socialutskottet avstyrker bifalltill motionerna.Vad gäller särskilda spaningsmetoder anförjustitieutskottet för det första att buggning ochhemlig teleavlyssning var föremål för utskottets ochriksdagens överväganden så sent som i februari 2002.Då avstyrktes bifall till motsvarandemotionsyrkanden med hänvisning till att frågan omhemliga tvångsmedel bereds iRegeringskansliet. Så är alltjämt fallet.Justitieutskottet föreslår mot denna bakgrund attockså socialutskottet avstyrker bifall tillmotionerna So28 (c) yrkande 11 och So34 (m) yrkande9 i dessa delar.Justitieutskottet konstaterar vidare attbestämmelserna om förverkande har varitföremål för översyn. Den s.k. Förverkandeutredningenöverlämnade sitt betänkandeEffektivare förverkandelagstiftning (SOU 1999:147)till regeringen. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds i . Utskottet anseratt detta arbete inte bör föregripas och föreslåratt socialutskottet avstyrker bifall till motionSo34 (m) yrkande 9 även i denna del.Såvitt avser frågan om användning av kräkmedel ibrottsutredande syfte delar justitieutskottetregeringens uppfattning och föreslår attsocialutskottet avstyrker bifall till motionernaSo27 (m) yrkande 11 delvis, So30 (fp) yrkande 6 ochSo34 (m) yrkande 14.Socialutskottets ställningstagandeMotionerna So27 (m) yrkande 16, So28 (c) yrkande 10,So29 (s) yrkande 3, So30 (fp) yrkande 5, So31 (m)yrkande 6, So34 (m) yrkandena 8 och 10, So35 (kd)yrkandena och Ju322 (m) yrkande 2 rör polisensorganisation och resurser. delarjustitieutskottets bedömning att det är viktigt attpolisens resurser används på ett sådant sätt attbrottsbekämpningen blir så effektiv som möjligt. Deuppdrag som regeringen nu kommer att lämna tillRikspolisstyrelsen och bör,som justitieutskottet anför, kunna utgöra ettvärdefullt underlag för att göra polisens arbete motnarkotika effektivare. Enligt utskottet kan manhärvid förutsätta att sådana frågor kommer attberöras som tas upp i motionsyrkandena.Socialutskottet avstyrker därmed bifall tillmotionerna.I motionerna So27 (m) yrkande 11 delvis, So28 (c)yrkande 9 och So35 (kd) yrkande 14 begärsförstärkningar av tullens kontrollmöjligheter. Detkan konstateras att bekämpningen av smuggling är ensedan länge högt prioriterad verksamhet hos tullen.Socialutskottet delar skatteutskottets uppfattningatt det inte enbart är en fråga om att tillföra merapengar utan också en fråga om effektivisering och omatt utnyttja resurserna på bästa sätt, bl.a. genomen bra styrning och samordning av verksamheterna.Motionerna bör avslås.Inom bereds såvälfrågan om hemliga tvångsmedel som förslag omeffektivare förverkandelagstiftning. Socialutskottetdelar justitieutskottets bedömning att detta arbeteinte bör föregripas. Motionerna So28 (c) yrkande 11och So34 (m) yrkande 9 avstyrks därför.Såvitt avser frågan om användning av kräkmedel ibrottsutredande syfte delar socialutskottetregeringens och justitieutskottets uppfattning attsådan tvångsmässig medicinering av integritetsskälinte bör tillåtas. avstyrkermotionerna So27 (m) yrkande 11 delvis, So30 (fp)yrkande 6 och So34 (m) yrkande 14.I motionerna So28 (c) yrkande 3, Ju237 (c) yrkande22 och 2000/01:So241 (c) yrkande 2 berörsdroghandeln på Internet. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att detta är ett problem.Ett internationellt samarbete för att komma åthandeln pågår dock redan och utskottet förutsätteratt arbetet fortsätter även utan något initiativfrån . Motionerna avstyrks.Effektivare tillsyn över läkaresförskrivningar, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1996:1156) omreceptregister, med en smärre redaktionelljustering. bör avslå motioner ommissbruk respektive förskrivning avnarkotiska läkemedel, bl.a. mot bakgrund aven tillsatt utredning på området. Medhänsyn till de åtgärder som redan vidtagitsför att minska risken för olagliga uttag avnarkotiska läkemedel på apotek, bör riksdagenäven avslå en motion i denna fråga.PropositionenRegeringen föreslår en ändring i lagen (1996:1156)om receptregister. Ändringen innebär att detreceptregister som förs av skall fåanvändas även för att till redovisauppgifter om förskrivning av narkotiska läkemedelsom görs av enskild läkare eller tandläkare.Uppgifterna får av användas förstyrelsens tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonal.En stor del av de narkotikaklassade läkemedel somåterfinns bland missbrukare, framför alltbensodiazepiner, är förskrivna av läkare. Det finnsflera anledningar till att några läkare förskrivernarkotiska läkemedel till missbrukare utan att detsker i enlighet med vetenskap och beprövaderfarenhet. Det förekommer t.ex. att läkareförskriver narkotiska preparat mot betalning. Andraläkare anser att det är bättre att skriva utpreparaten än att missbrukarna skaffar sig dem påillegal väg. En del läkare hotas eller luras tillatt förskriva dem. tillsyn harvisat att särskilt åldriga läkare riskerar att bliutnyttjade. Även om de läkare som förskrivernarkotiska läkemedel på ett icke godtagbart sättutgör en försvinnande liten del av läkarkåren kan detillföra den illegala marknaden en stor mängdnarkotiska preparat. Hälso- och sjukvården och desspersonal står under tillsyn av . Detförfarande är hänvisad tillför sin tillsyn är omständligt. Socialstyrelsenmåste begära att vissa apotek antingen görkontroller bakåt i tiden av utfärdade recept ellersamlar in recept för granskning framåt i tiden.Dessa granskningar är både tidsödande och kräverstora arbetsinsatser av apotekspersonalen.Av praktiska skäl begränsas receptkontrollentill ett litet urval av apotek, vilket innebär attrecept som blivit expedierade vid andra apotek inteupptäcks. Särskilt i storstadsområdena är detta avbetydelse då det där finns större möjligheter för enpatient att gå runt till flera olika apotek medrecept från en och samma förskrivare.Journalföringen av utlämnande av narkotikaklassadeläkemedel sker lokalt. Med en enkel rutin försökning på en viss förskrivare underlättas tillsynenoch ett större antal apotek kan ombedjas delta ikontrollen utan att det medför någon orimligt storarbetsinsats på apoteken. Naturligtvis medför ettenklare söksätt också att tillsynsärendena kanhanteras snabbare. Som ett led i arbetet att minskaförekomsten av icke godtagbara förskrivningar avnarkotiska läkemedel framstår det enligt regeringensmening därför som angeläget att effektiviseratillsynsförfarandet.MotionerI motion So26 av () (delvis)begärs ett tillkännagivande om tidig upptäckt ochbehandling av narkotikamissbruk. Motionären anföratt förskrivarkoder och särskilda recept intehindrar att patienter går runt hos olika läkare ochfår förskrivet narkotiska läkemedel. För att tidigtkunna spåra dessa patienter och erbjuda dem vård ochstöd måste ett patientregister utvecklas.I motion So33 av () begärs etttillkännagivande om att reglerna då det gälleromyndigas möjlighet att lösa ut receptbelagdamediciner på apotek bör ses över (yrkande 3). Enligtmotionären finns det inget hinder för en omyndigperson att hämta ut receptbelagda läkemedel påapotek åt någon annan. Visserligen sker, i vissafall, kontroll av budets identitet när det gällernarkotiska preparat m.m. men detta är intetillräckligt för att komma åt missbruket, menarmotionären.I motion So474 av () begärs etttillkännagivande om att missbruk av förskrivning ärså allvarligt att en översyn av nuvarande regelverknär det gäller begränsning av rätten att förskrivanarkotiska och alkoholhaltiga läkemedel bör göras.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1996/97:SoU5 Läkemedelsförmåner ochläkemedelsförsörjning behandlade utskottet förslagetatt införa receptregisterlagen (1996:1156).Utskottet uttalade bl.a. (s. 42 f.) attpersonuppgifter inom hälso- och sjukvården ofta ärav känslig karaktär och kräver ett starktintegritetsskydd. Utskottet ansåg det nödvändigt attanvända personnummer för att läkemedelsförmånenskall kunna fördelas korrekt. Vad gäller denekonomiska och medicinska uppföljningen i övrigtmåste en restriktiv hållning intas till användningenav individdata. Individbunden patientinformationskall i dessa fall enligt utskottets mening inte fågöras utan patientens samtycke.Regeringen har tillsatt en särskild utredaremed uppgift att göra en bred analys av nuvarandeförhållanden i fråga om behov av och möjlighetertill medicinsk och ekonomisk uppföljning inomläkemedelsområdet samt lämna förslag till ettförbättrat system för sådan uppföljning (dir.2002:38). Utredaren skall i sitt arbete och i sinaförslag väga medicinska, ekonomiska och andrafördelar mot den enskilde patientens behov av skyddför sin personliga integritet. En av de frågor somutredaren skall överväga är om ett system föruppföljning kan utformas på ett sådant sätt att ettkrav på den enskildes samtycke inte anses nödvändigtför behandling av vissa definierade personuppgifterför angelägna medicinska forskningsskäl eller förvitala intressen hos den registrerade.Uppdraget skall redovisas senast den 31 december2002.Socialministern besvarade enfråga om problemet med att en omyndig person kan fåut narkotiska läkemedel på andras eller förfalskaderecept. Enligt vad socialministern erfarit harLäkemedelsverket vidtagit en rad åtgärder för attminska förfalskningsrisken och risken för olagligauttag av narkotikaklassade läkemedel.Läkemedelsverket har bl.a. infört restriktioner förtelefonrecept gällande narkotikaklassade läkemedelsamt infört en särskild receptblankett.Apotekspersonalen skall vid utlämnandet avreceptbelagda läkemedel göra en kontroll av receptetpå författningsmässiga grunder. Vid expedition avnarkotikaklassade läkemedel skall alltididentitetskontroll av den som hämtar ut läkemedletgöras, antingen det är patienten själv eller ett budsom skall hämta ut det. Finns misstanke om attreceptet är förfalskat eller felaktigt på annat sättskall det inte expedieras. Detta gäller oavsettåldern på den som hämtar ut läkemedlet. eller har fått någraindikationer på att det som frågeställaren beskriverskulle vara ett problem. Enligt socialministern ärdet därför inte aktuellt att ändra ireceptföreskrifterna.I 5 kap. 11 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område stadgas att om enläkare eller tandläkare missbrukar sin behörighetatt förskriva narkotiska eller alkoholhaltigaläkemedel eller teknisk sprit, får denna behörighetdras in eller begränsas. Enligt 13 § samma kapitelskall ny behörighet meddelas efter ansökan närförhållandena medger det.Socialutskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag attreceptregistret skall kunna användas för tillsynenöver läkares och tandläkares förskrivningar avnarkotiska läkemedel. Utskottet tillstyrker därmedförslaget till lag om ändring i lagen (1996:1156) omreceptregister, dock med den ändringen att ordetkostnadsskydd i 4 § första stycket punkt 1 börbytas ut mot högkostnads-skydd.En särskild utredare skall lämna förslag till ettförbättrat system för medicinsk och ekonomiskuppföljning inom läkemedelsområdet. I avvaktan påresultatet av denna utredning avstyrker utskottetmotion So26 (m) i denna del.Utskottet kan inte ställa sig bakom kravet på enöversyn av bestämmelserna om begränsning avförskrivningsrätten. Även motion So474 (s) avstyrksdärmed.En rad åtgärder har vidtagits av Läkemedelsverketför att minska risken för förfalskning av recept ochför olagliga uttag av narkotikaklassade läkemedel.Enligt utskottets mening saknas det skäl att ändra ireceptföreskrifterna. Motion So33 (m) yrkande 3avstyrks.KriminalvårdAllmänt om kriminalvårdens insatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om narkotikafriaanstalter genom bl.a. ökad kontroll och flermotivationsenheter. delarjustitieutskottets bedömning attmotionsyrkandena väl ryms inom såväl deallmänna utgångspunkterna för handlingsplanensom inom ramen för den aviserade särskildanarkotikasatsningen inom kriminalvården.Jämför reservationerna 25 (kd) och 26 (c).PropositionenRegeringen framhåller att kriminalvården har enviktig funktion att fylla i samhällets insatser motnarkotikamissbruket. Även om fängelsestraff aldrigväljs av behandlingsskäl och kriminalvården inteheller har något egentligt ansvar för missbrukarvårdhindrar detta inte att tiden i häkte och i anstaltanvänds för att försöka motivera till, planera ochgenomföra behandling. Det finns dock begränsningar imöjligheterna att arbeta behandlingsinriktat i denslutna miljö kriminalvårdsanstalterna utgör. Man kaninte heller se isolerat på den behandling som gesinom ramen för kriminalvården. För att förhindraåterfall i såväl missbruk som brott och för attunderlätta klientens återanpassning i samhället harhan eller hon ofta behov av omfattande stöd- ochhjälpinsatser också efter det att kriminalvårdenupphört. Det är därför alldeles nödvändigt attkriminalvården redan från början av verkställigheteninriktar åtgärderna på sådant som förberederklienten på ett liv i frihet. I detta liggersjälvfallet att kriminalvården har ett närasamarbete med och andra berördamyndigheter.I propositionen anges att det, trots storamöjligheter att kontrollera de intagna, förekommernarkotika och narkotikamissbruk i anstalter och påhäkten. var det av anstalternasom rapporterade att missbruk förekommit ofta ellerså gott som i anstalten. avanstalterna uppgav dock att det sällan eller aldrighade förekommit narkotikamissbruk i anstalten.Tillgången på narkotika varierar också kraftigt övertid. Narkotikamissbruk och handel med narkotika ifängelserna medför mycket oro, vantrivsel, hot ochandra säkerhetsproblem för såväl de intagna sompersonalen. För att kunna motivera intagna tilldrogfrihet är det en förutsättning att det inteförekommer narkotika på anstalter och häkten. Enligtregeringen har såväl intagna i anstalter och häktensom personalen som arbetar där rätt till ennarkotikafri miljö. Därför är utgångspunkten attintagna utan narkotikaproblem inte skall behövakomma i kontakt med narkotika, att missbrukare skallavskäras från tillförsel av narkotika och attintagna skall förhindras att bedriva narkotikahandelinom häktena och anstalterna samt ute i samhället.För att åstadkomma en narkotikafri miljö krävs enkombination av kraftfulla motivations- ochbehandlingsinsatser samt väl avvägdakontrollåtgärder, anförs det.Enligt propositionen avsätter regeringen 100miljoner kronor till för attgenomföra en särskild narkotikasatsning inomkriminalvården med följande målsättning:· att samtliga narkotikamissbrukare som kommer ikontakt med kriminalvården identifieras, bl.a.genom uppsökande verksamhet på häkten, och utredsavseende problem och behov samt erbjuds adekvatvård,·· att missbrukarens problematik, behov och önskemålbeaktas vid anstaltsplacering,·· att intagna som inte vill komma i kontakt mednarkotika erbjuds en narkotikafri verkställighet,·· att de missbruksrelaterade programmen utvecklasoch utvärderas samt att fler narkotikamissbrukaregenomgår dessa program,·· att kraftigt minska införseln av narkotika påanstalter och häkten,·· att utveckla samverkan både inom och mellanlokala kriminalvårdsmyndigheter samt med andramyndigheter samt·· att personalen skall ha kunskaper som ärrelevanta för arbete med bl.a. motivation avmissbrukare.·MotionerI motion So34 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om narkotikafria fängelser (yrkande17). För att komma till rätta med narkotikan påfängelserna måste det enligt motionärerna skapasdrogfria enheter inom varje kriminalvårdsregion. Detbegärs också ett tillkännagivande om upphandling avvårdprogram till kriminalvården från externavårdgivare (yrkande 16). Motionärerna anser attkriminalvården i ökad utsträckning bör kunnaupphandla vårdprogram av privata vårdgivare.Utgångspunkten måste vara att höja kvaliteten irehabiliteringen.I motion Ju322 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om att skapa narkotikafriaanstalter genom ökad kontroll och ökat antalmotivationsenheter (yrkande 5).Även i motion Ju359 av () begärs etttillkännagivande om införandet av drogfriafängelser.I motion So35 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om att drogtester bör användas istörre utsträckning vid misstanke om missbruk inomkriminalvården (yrkande 15) samt om att man börinföra sektionering och smågruppssystem påanstalterna (yrkande 16). Enligt motionärerna ökarförutsättningarna för att narkotikamarknaden påanstalten skall försvinna om de intagna endast fårumgås i mindre grupper. I yrkande 17 begärs etttillkännagivande om att det bör övervägas att införagenerella regler för övervakade besök för dem somdömts till fängelse för narkotikabrott en kortaretid, exempelvis högst . Detta skulle genarkotikamissbrukarna en rimlig chans att kommaifrån sitt missbruk, anförs det. Vidare begärs etttillkännagivande om olika stadier imotivationsutvecklingen samt utslussningsboende(yrkande 18). Motionärerna anser att anstalterna börbyggas om och delas in i motivationsavdelningar ochutslussningsboenden. Steg ett och två skulle varaolika stadier i motivationsutvecklingen. Steg treskulle vara ett utslussningsboende i anslutning tillanstalten, med förberedelse för livet utanföranstalt och med krav på absolut drogfrihet.Slutligen begärs ett tillkännagivande om en störremedelstilldelning till kriminalvårdens verksamhet(yrkande 19). Enligt motionärerna räcker interegeringens satsning på per årsärskilt långt. Ytterligare minst 300 miljonerkronor måste tillföras verksamheten, menarmotionärerna.I motion Ju424 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om drogfria anstalter (yrkande9). Motionärerna anser att alla anstalter skall varadrogfria och att personalen skall ges resurser ochmöjligheter att på ett effektivt sätt kontrolleraatt drogfriheten efterlevs. Det begärs vidare tillkännagivanden ombehovet av fler motivations- och behandlingsplatser(yrkande 10) samt om nödvändigheten av välfungerande motivationsavdelningar med kognitivaprogram (yrkande 11). I yrkandena 12 och 14 begärslikalydande tillkännagivanden om övervakade besökoch om motivationsanstalter m.m. som i motion So35yrkandena 17 och 18.I motion So28 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om åtgärder för att minskanarkotika och alkohol i fängelserna (yrkande 6).Motionärerna förordar mer frekventaurinprovstagningar och grundliga visitationer, ökadanvändning av narkotikahundar för att stoppainsmugglingen av droger samt en ökad differentieringav de intagna. Det begärs även ett tillkännagivandeom en förbättrad utslussningssituation (yrkande 8).För att skapa goda förutsättningar för den intagneatt återanpassa sig till ett liv utan kriminalitetefter frigivningen krävs ett effektivt samarbetemellan anstalterna, frivården, ,arbetsmarknadsmyndigheterna och hälso- ochsjukvården.Liknande synpunkter som i yrkande 6 ovanframställs i motion Ju311 av m.fl. (c)(yrkande 9).I motion Ju326 av ochChristina Nenes (s) begärs tillkännagivanden om flerdrogfria anstalter (yrkande 1), om ökat stöd tillnarkotikamissbrukare som vill sluta, genom bl.a.särskilda motivationsprogram och avdelningar påanstalter (yrkande 2), samt om utbildning ochkompetensutveckling för anstaltspersonalen (yrkande3).Justitieutskottets yttrandeEnligt justitieutskottets mening rymsmotionsyrkandena under detta avsnitt väl inom ramenför såväl de allmänna utgångspunkterna förhandlingsplanen såvitt gäller kriminalvården sominom ramen för den särskilda narkotikasatsning somregeringen aviserar i propositionen.Justitieutskottet anser att motionsyrkandena fåranses tillgodosedda och att socialutskottet böravstyrka bifall till dem.Socialutskottets ställningstagandeSocialutskottet delar justitieutskottets bedömningoch avstyrker därmed motionerna So28 (c) yrkandena 6och 8, So34 (m) yrkandena 16 och 17, So35 (kd)yrkandena , Ju311 (c) yrkande 9, Ju322 (m)yrkande 5, Ju326 (s) yrkandena 13, Ju359 (m) ochJu424 (kd) yrkandena 912 och 14.§ 34-placeringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner ombetalningsansvar och samverkan mellankommuner och kriminalvård vid s.k. § 34-placeringar. anser, i likhetmed justitieutskottet, att ett kommandeuppdrag till böravvaktas.