bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — bedöms attverksamheten och antalet ärenden har stabiliserats.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget att för budgetåret 2003anvisa medel till anslag 14:9 Alkoholsortimentsnämn-den (yrkande 12). Motionärerna anför att det med ettavvecklat detaljhandelsmonopol för Systembolagetockså blir naturligt att lägga ned Alkoholsorti-mentsnämnden.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet bör varakvar i sin nuvarande form. Motion So466 (m) yrkande 12avstyrks.Lokalt folkhälsoarbete (14:10,förslag till nytt anslag)bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag 14:10 Lokalt folkhälsoarbete.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för till anslag Bidragtill lokalt folkhälsoarbete anvisar (yrkande 13). För att stimulera framväxten avriktade insatser och regionalt samt lokaltfolkhälsoarbete vill motionärerna under år 2003anslå sammanlagt tillanslagsområde 14:11 Lokalt folkhälsoarbete.Bakgrund och tidigare behandlingÄven vid fjolårets behandling avbudgetpropositionen, betänkande 2001/02:SoU1,föreslogs ett nytt anslag 14:10 Lokaltfolkhälsoarbete (s. 81). Motionen avstyrktes.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:94 och95).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen enligt uppgiftbeslutar en proposition, Mål för folkhälsan, . Skäl saknas att anslå medel till ettnytt anslag inom området. Motion So466 (m) yrkande13 avstyrks.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsansvisningar tillanslagen 14:2 Bidrag till WHO, 14:3 Bidrag och 14:6 Institutet förpsykosocial medicin har inte mött någon erinran iform av motioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna.Övriga frågor inom politikområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkanden med kravpå ändringar i och översyn av lagen(1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall. Utskottetanser inte att någon ändring av gällandelagstiftning bör initieras. Jämförreservation 7 (fp, v).Lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fallI motion So512 av m.fl. (fp, s, v,c, mp) begärs tillkännagivande om en fullständigutvärdering av och översyn av lagen (1972:119) omfastställande av könstillhörighet i vissa fall(yrkande 10). Motionärerna pekar på att kravet påatt ny könstillhörighet endast kan meddelas den somär ogift är orimligt då det tvingar redan utsattamänniskor att skilja sig från en partner som ärvillig att stanna och ge stöd. Vidare bör kravet påsvenskt medborgarskap utgå ur lagen och den gällandeåldersgränsen utredas. I motionen begärs äventillkännagivande om skyndsamt upphävande av 3 § ilagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall (yrkande 11).I motion So469 av () begärstillkännagivande om att ur lagen (1972:119) omfastställande av könstillhörighet i vissa fall tabort följande krav för att ny könstillhörighet skallkunna meddelas: kravet på att den ansökande ärogift, kravet på att den ansökande är svenskmedborgare, kravet på att den ansökande undergåttsterilisering eller på andra sätt saknar fortplant-ningsförmåga (yrkande 1). Vidare begärstillkännagivande om att utforma och tillfoga tilllagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall bestämmelser somreglerar hur och under vilka villkor ny juridiskkönstillhörighet får meddelas personer som genomgåttkönskorrigerande behandling utomlands (yrkande 2).Slutligen begärs tillkännagivande om att låta seöver hur lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall bör utformas iframtiden (yrkande 3).Bakgrund och tidigare behandlingVid fjolårets behandling av budgetpropositionen,betänkande 2001/02:SoU1, behandlades senastmotionsyrkanden som rörde frågan om ändringar ilagen om fastställande av könstillhörighet i vissafall (s. 102). Motionsyrkandena avstyrktes medhänvisning till att någon ändring av gällandelagstiftning inte borde initieras. följdeutskottet (rskr. 2001/02:94 och 95).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som inte ändrat inställning i frågan,anser alltjämt att inte bör initiera någonändring av gällande lagstiftning på området.Följaktligen anser utskottet inte heller att någonöversyn av lagstiftningen är behövlig. MotionernaSo469 (s) samt So512 (fp, s, v, c, mp) yrkandena 10och 11 avstyrks.Politikområde BarnpolitikMålet för barnpolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna följande nya mål förbarnpolitiken: Barn och unga skallrespekteras och ges möjlighet till utvecklingoch trygghet samt delaktighet och inflytande.Utskottet föreslår därmed en viss ändring iförhållande till regeringens förslag tillmål.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen godkänner följande mål: Barn och ungaskall respekteras, ges möjlighet till utveckling,trygghet och delaktighet (avsnitt 6.3). Regeringenföreslår vidare att följande mål upphör att gälla:Barn och ungdomar skall växa upp under trygga ochgoda förhållanden.Regeringen anser att nuvarande mål förpolitikområdet är för snävt och föreslår därför enmålformulering som avser att återspegla budskapet iFN:s konvention om barnets rättigheter.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att målet för barnpolitiken börfastställas i enlighet med vad regeringen föreslårunder rubrik 6.3 i budgetpropositionen (utg.omr. 9,s. 80), med en smärre justering. Utskottet föreslårdärmed att godkänner följande mål förbarnpolitiken: Barn och unga skall respekteras ochges möjlighet till utveckling och trygghet samtdelaktighet och inflytande. Utskottet tillstyrkervidare att nuvarande mål för politikområdet upphävs.AnslagenAnslagen 15:1 och 15:2 adoptionsfrågor har intemött någon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna.Övriga frågor inom politikområdetKvinnlig könsstympningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om kvinnligkönsstympning mot bakgrund av pågående arbetepå området.MotionerI motion Ub557 av m.fl. (c, m, fp)begärs ett tillkännagivande om att könsstympning somutförts utomlands på en flicka boende i Sverigeskall betraktas som ett grovt brott (yrkande 6). Detbegärs vidare ett tillkännagivande om att förebyggakönsstympning genom riktad information samt genomatt klarlägga vårdnadshavarnas ansvar förminderåriga (yrkande 7).I motion Ju233 av () begärs etttillkännagivande om att det förebyggande arbetet motkönsstympning måste intensifieras inom bl.a. skolan,, fritidsgårdarna, förskolan ochpolisen (yrkande 2).I motion Sf226 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om åtgärder för att motverkakvinnlig könsstympning (yrkande 13). Motionärernaanser att arbetet med information i samverkan medbl.a. invandrares föreningar bör förstärkas samt atten skärpning av lagstiftningen bör övervägas.I motion U328 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden dels om information till ochutbildning av invandrarkvinnor i vårt land omSveriges syn på könsstympning (yrkande 10), dels omutbildning av hälso- och sjukvårdspersonal omkvinnlig könsstympning (yrkande 11).Bakgrund och tidigare behandlingI 2 § lagen (1982:316) med förbud mot könsstympningav kvinnor stadgas att om ett brott mot lagen harmedfört livsfara, allvarlig sjukdom eller i annatfall inneburit ett synnerligen hänsynslöst beteendeskall det bedömas som grovt. Faktorer som kanpåverka bedömningen av om brottet är grovt är enligtförarbetena (prop. 1981/82:172) skadans fysiska ochkänslomässiga omfattning, kvinnans ålder vidingreppet, hennes inställning till det och om detbegåtts som ett led i en verksamhet som bedrivs istor omfattning m.m.Sedan den 1 juli 1999 kan lagföring ske i Sverigeäven för könsstympning som utförts i ett land däringreppet inte är brottsligt.Enligt budgetpropositionen har regeringen för avsiktatt uppdatera den strategi för att förverkliga FN:sbarnkonvention i som godkände imars 1999 (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6,rskr. 1998/99:171) samt återkomma till riksdagenunder . Under de år som strategiarbetethar pågått har regeringen definierat ett antalområden där det är viktigt att gå vidare i arbetetmed att stärka barns och ungas rättigheter. Avsärskild vikt är därvid bl.a. att motverka kvinnligkönsstympning. Vidare påtalar regeringen attBarnombudsmannen har tillförts medel för att främjaåtgärder mot könsstympning.Utskottet behandlade motioner om kvinnligkönsstympning senast i det av godkändabetänkandet /02:SoU1 (s. 47 f. och s. 102 f.).Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeinställning att det är synnerligen angeläget medinformation och utbildning om kvinnlig könsstympningtill vuxna och barn inom de grupper där traditionenlever kvar. Inställningen till sedvänjan måsteförändras för att förhindra att föräldrar låterkönsstympa sina barn. Utskottet framhöll återigenvikten av att öka kunskaperna hos berördapersonalgrupper, dels om hur de bör agera isituationer där de möter barn som riskerar att blikönsstympade, dels om hur redan drabbade flickor ochkvinnor bör behandlas och bemötas. Utskottethänvisade till ett uppdrag som inomkort skulle redovisa och ansåg att någottillkännagivande inte borde göras i avvaktan påstyrelsens rapport. Motionerna avstyrktes.Justitieutskottet behandlade i betänkande2001/02:JuU10 Straffrättsliga frågor en motionrörande straffansvaret för könsstympning (s. 14 f.).Utskottet anförde att det finns all anledning att semycket allvarligt på den typ av ingrepp som enkönsstympning innebär. Sådana ingrepp är oförenligamed vår syn på individens rätt till kroppsligintegritet och kvinnans rätt att bestämma över sigsjälv. Det strider också mot vetenskap och beprövaderfarenhet att utföra ett sådant ingrepp. Allaformer av könsstympning innebär ett beståendelidande för den stympade kvinnans del, och ingreppetleder ofta till allvarliga fysiska och psykiskaskador. Enligt justitieutskottet är dock destraffrättsliga bestämmelserna på området, såvitt nukan bedömas, utformade på ett ändamålsenligt sätt.Ytterligare insatser måste alltså i första handgöras för att förebygga denna typ av brott.Utskottet ansåg vidare att beredningen inomSocialdepartementet av rapportborde avvaktas och avstyrkte motionen.Socialstyrelsen har haft ett treårigt regeringsuppdrag attvidareutveckla och sprida metoder samt initieraprojekt i syfte att förebygga könsstympning.Uppdraget rapporterades till regeringen i december2001 (skrivelse 2001-107-18). I rapporten beskrivsbl.a. de olika aktiviteter som genomförts i sambandmed uppdraget samt vilka erfarenheter ochkonklusioner som gjorts. Enligt ärdet t.ex. viktigt att fortsätta informations- ochkunskapsspridningen till olika professioner inomsocialtjänst, skola och hälso- och sjukvård samttill berörda invandrargrupper. Det är också viktigtatt få med de religiösa ledarna i arbetet samt attutveckla det internationella samarbetet på området.Slutligen har funnit att det finnsbehov av central samordning. En central myndighet -förslagsvis - bör därför ges iuppdrag att fortsättningsvis samordna arbetet, t.ex.att underlätta samverkan mellan centralamyndigheter, bevaka utvecklingen när det gällerlagstiftning, forskning och riktlinjer samt attbibehålla och utveckla det internationellasamarbetet.Socialstyrelsen har också publicerat ettutbildningsmaterial för personal inom skolan,och hälso- och sjukvården som kommeri kontakt med människor som har könsstympning som endel av sin kultur. Avsikten är att ge berördpersonal möjlighet att förvärva och fördjupa sinakunskaper i ämnet, vilket i sin tur kan leda tillförbättrade metoder vad gäller omhändertagande ochbemötande av kvinnor som könsstympats eller flickorsom riskerar att könsstympas.Enligt uppgift från ärSocialstyrelsens rapport under beredning iRegeringskansliet. Bland annat utarbetas förnärvarande en nationell handlingsplan motkönsstympning, vilken kommer att presenteras våren2003.Utskottets ställningstagandeSocialutskottet konstaterar att justitieutskottetansett att de straffrättsliga bestämmelserna påområdet, såvitt nu kan bedömas, är utformade på ettändamålsenligt sätt. I första hand bör andrainsatser göras för att förebygga könsstympning avflickor och kvinnor än att skärpa denstraffrättsliga lagstiftningen. Utskottet vidhållersin inställning att det är synnerligen angeläget medinformation och utbildning om kvinnlig könsstympningtill såväl vuxna som barn inom de grupper därtraditionen lever kvar. Inställningen till sedvänjanmåste förändras för att förhindra att föräldrarlåter könsstympa sina barn. Det är också viktigt attöka kunskaperna hos berörda personalgrupper, dels omhur de bör agera i situationer där de möter barn somriskerar att bli könsstympade, dels om hur redandrabbade flickor och kvinnor bör behandlas ochbemötas. Utskottet ser mycket positivt på attinsatser för att motverka kvinnlig könsstympning ären prioriterad del i arbetet för att förverkligabarnkonventionen i . Utskottet förutsätteratt utbildningsmaterial för skolan,och hälso- och sjukvården kommer attspridas till och tillämpas av personalen iverksamheterna. avseenderegeringsuppdraget på området är under beredning iRegeringskansliet med siktet inställt på attpresentera en handlingsplan på området våren 2003.Riksdagen bör enligt utskottets mening inteföregripa resultatet av detta arbete. MotionernaJu233 (m) yrkande 2, U328 (kd) yrkandena 10 och 11,Sf226 (fp) yrkande 13 och Ub557 (c, m, fp) yrkandena6 och 7 får med det anförda anses i huvudsaktillgodosedda.Omskärelse av pojkarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om att införaen åldersgräns för manlig omskärelse.Utskottet hänvisar bl.a. till att den nyalagen om omskärelse av pojkar beslutats påbred politisk grund.I motion So204 av de ochInger () yrkas att begär attregeringen lägger fram förslag till sådanalagändringar att en åldersgräns för manligomskärelse som ej är medicinskt motiverad införs.Enligt lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar fåricke medicinskt betingad omskärelse av pojkarutföras av legitimerad läkare eller, såvitt avserpojkar , av person medsärskilt tillstånd från . Omskärelsefår inte utföras utan smärtlindring. Lagen trädde ikraft den 1 oktober 2001.I samband med behandlingen av lagförslaget gjorderiksdagen ett tillkännagivande om att regeringen börfölja tillämpningen av lagen frånikraftträdandet samt därefter återkomma tillriksdagen med en bred redovisning av erfarenheternaav lagregleringen (bet. 2000/01:SoU17; rskr.2000/01:258).I betänkande 2001/02:SoU1 avstyrkte utskottet enlikalydande motion. Utskottet hänvisade till att detnyligen i huvudsak ställt sig bakom lagen omomskärelse av pojkar samt att det inte ändratinställning i frågan (s. 103 f.).Utskottets ställningstagandeLagen (2001:499) om omskärelse av pojkar, som delvisutformades under riksdagsbehandlingen, på bredpolitisk grund, har varit i kraft i drygt ett årstid. Utskottet kan konstatera att regeringen, påutskottets initiativ, har gett iuppdrag att följa tillämpningen av lagen. I avvaktanpå redovisningen av uppföljningen finns det enligtutskottets mening inte någon anledning tillinitiativ i den fråga som tas upp i motion So204(m). Motionen avstyrks.Politikområde HandikappolitikVissa statsbidrag inomhandikappområdet (16:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:2 Vissastatsbidrag inom handikappområdet. Riksdagenbör avslå en motion om annan fördelning avstatsbidraget till tolktjänst.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 279 000 000 kranvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inomhandikappområdet.Från detta anslag lämnas statsbidrag tilllandstingen för vissa handikappinsatser som avser:1. statsbidrag till råd och stöd (200 miljonerkronor), samt2.3. statsbidrag till tolktjänst ().4.För insatser i syfte att stödja kommuner ochlandsting när det gäller att tillgodose behovet avsocialt råd och stöd samt habilitering/reha-bilitering hos dövblinda vuxna har 4 miljoner kronoröverförts från utgiftsområde 16 anslag 25:4 Special-pedagogiska institutet.Syftet med bidraget till tolktjänsten är att gelandstingen förutsättningar att bygga ut tolk-tjänsten för döva och dövblinda m.fl. Socialsty-relsen har kartlagt verksamhet och kon-staterar att förutsättningarna för en fortsatt ut-byggnad av tolktjänsten är god beträffande till-gången på utbildade tolkar. visar de på enojämn fördelning när det gäller statsbidragets andelav de olika landstingens kostnader för tolktjänsten.Riksrevisionsverket () har därför på regeringensuppdrag granskat statsbidraget. RRV menar att detskulle vara kostsamt, om ens möjligt, att åstadkommaen fördelningsmodell som tar hänsyn till de faktiskabehoven av tolktjänst och de merkostnader somreformen medfört.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So389 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att statsbidraget tilltolktjänst för döva bör fördelas med hänsyn tillbehoven i respektive län. Motionärerna anför attstatsbidraget i princip beräknas efterbefolkningsandel, men med ett mycket begränsattillskott, som efter tidigare riksdagsuttalandegjorts till förmån för läns landsting.Motionärerna anser att detta inte räcker och attÖrebro läns landsting måste få stöd av ettstatsbidragssystem som tar hänsyn till de speciellaåtaganden länet har.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner den föreslagna medelsanvisningenväl avvägd. Utskottet är inte berett att föreslånågot tillkännagivande med anledning av motion So389(s). Motionen avstyrks.Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd (16:3)I budgetpropositionen föreslås att 166 884 000 kranvisas under anslag 16:3 Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att , för ramanslaget 16:3Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 80 000 000kr efter 2003.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen och det begärda bemyndigandet.Bidrag till viss verksamhet förpersoner med funktionshinder (16:4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:4 Bidragtill viss verksamhet för personer medfunktionshinder. bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 80 394 000 kranvisas till anslag 16:4 Bidrag till viss verksamhetför personer med funktionshinder.Bidraget är avsett att öka organisationernasmöjligheter att själva bedriva viss verksamhet avbetydelse för personer med funktionshinder. Bidraglämnas till ett tiotal organisationer och verksam-heter . Organisationerna redovisar sinverksamhet och lämnar in sina ansökningar tillSocialstyrelsen som följer upp och utvärderar deverksamheter som bedrivs med bidrag från anslaget.Bland de som erhållit stöd är Naturhistoriskariksmuseet/palynologiska laboratoriet för bl.a.pollenmätningar och rapportering av pollenhalt iluften. Vidare har stöd lämnats tillhandikapporganisationer för att driva riksomfattanderekreationsanläggningar för personer medfunktionshinder. Regler för fördelning av bidragettill rekreationsanläggningar finns i förordningen(1994:950) om statsbidrag tillrekreationsanläggningar.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen under anslag 16:4 Bidrag till vissverksamhet för personer med funktionshinder för år2003 anvisar utöver vad regeringenföreslår (yrkande 14). Stödet tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningarbör höjas, anför motionärerna. Det är centralt attfunktionshindrade och deras anhöriga ges godamöjligheter till rekreation vid anläggningar som ärsärskilt anpassade för specifika funktionshinder.I motion So280 av och (båda m) begärs tillkännagivande ompolleninformation till allergikerna. För att i tidkunna motverka och förebygga pollenallergi behöverpollenallergikerna i hela få regelbundnapollenrapporter via radion. En enhetlig policy förmätstationer, analys- och prognosverksamhet bördärför utarbetas, anför motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att handikapporganisationerna somfår del av anslaget genom sina verksamheter svararför insatser som är av stor betydelse för personermed funktionshinder. Utskottet anser dock inte attstödet nu skall utökas utöver vad regeringenföreslår. Utskottet tillstyrker därmed denföreslagna medelsanvisningen och avstyrker motionSo466 (m) yrkande 14. Även motion So280 (m)avstyrks.Bidrag till handikapporganisationer(16:5)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:5 Bidragtill handikapporganisationer. bördärmed avslå ett motionsyrkande om annanmedelsanvisning till anslaget. börvidare avslå motionsyrkanden om bidrag tillnationella anhörigorganisationer medhänvisning till pågående arbete och attfortsatt stöd kommer att utgå också under2003. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 157 248 000 kranvisas till anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer.I januari 2000 beslutade regeringen om en nyförordning (2000:7) om statsbidrag till handi-kapporganisationer. I den nya förordningen de-finieras vad som avses med en handikapporganisationsamt hur anslaget skall fördelas. Sedan den nyaförordningen trätt i kraft har anslaget fått en sam-manlagd nivåhöjning med per år.Enligt den nya förordningen ansvararSocialstyrelsen för såväl beslut om fördelning somadministration av bidraget tillhandikapporganisationerna.Socialstyrelsen har haft i uppdrag att kartläggaoch redovisa effekterna av de nya bestämmelserna.Myndigheten redovisade resultaten i december 2001.De visade att en övervägande del av handikapp-organisationerna anser att det nya regelsystemet ärbättre och mer rättvist än det gamla. Kritik riktasdock mot det nya systemet då ett fåtal gamlaorganisationer får och kommer att få kraftigtminskade bidrag. Regeringen redovisar att den anseratt dessa negativa effekter bör begränsas och avseratt återkomma på tilläggsbudget i samband med denekonomiska vårpropositionen för 2003.Under politikområdet Äldrepolitik anslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitikenredovisas att fortsatt stöd till nationellaanhörigorganisationer m.m. utgår inom ramen fördetta anslag. Under politikområdet redovisas ocksåatt regeringen har beslutat tillsätta en arbetsgruppmed uppdrag att kartlägga förhållanden i samhälletför personer med demenssjukdom och deras anhöriga.Målsättningen med arbetet är att ökakvaliteten i samhällets olika insatser för dessapersoner samt åstadkomma en mer effektiv användningav samhällets resurser, bl.a. inom vård och omsorg.Det utbyggda stödet till anhöriga har haft storbetydelse för de många, ofta äldre personer, somvårdar närstående i hemmet, anför regeringen.Behovet av en fortsatt utveckling av stödet är dockstort, och det är därför angeläget att det vid sidanav den fortsatta ekonomiska satsningen från statenssida också sker en kontinuerlig utvärdering,dokumentation och spridning av metoder, insatser ochresultat från den pågående satsningen.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att följaupp den fortsatta utvecklingen. Regeringen utesluterinte att det också kan krävas lagändringar för attytterligare stärka anhörigas ställning inom vård ochomsorg. Frågan bereds inom rege-ringskansliet.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen under anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer för anvisar2 utöver vad regeringen föreslår(yrkande 15). Motionärerna anför att allahandikapporganisationer, även de som representerarmycket små grupper av handikappade eller som väljeratt inte samordna sin verksamhet inom ett störrekollektiv, skall ha rimliga möjligheter att arbetasom självständiga organisationer. Ytterligare medelskall särskilt riktas till dessa organisationer.Övriga motionerI motion So362 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om bidragssystemet förhandikapporganisationer (yrkande 13).