bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — Allmänna motioner om inkomstskatt m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner från denallmänna motionstiden som rörinkomstbeskattningen. I motionerna framställs bl.a.yrkanden till stöd för den allmänna inriktning avskattepolitiken som Moderata samlingspartiet,, i anslutning till sina budgetförslag för2002. Vidare tas i motionerna upp en rad konkretabeskattningsfrågor. Dessa gäller t.ex. införandet avett kompetenskonto, beskattningen av friahemtjänster, beskattningen av bilförmån, avdragetför resor till och från arbetet, avdrag vid dubbelbosättning, skattereduktionen förfackföreningsavgift, avdrag vid arbete i bostaden,gåvor till ideella organisationer etc. Andrayrkanden gäller en ökad skattefrihet för plockningav bär, svamp och kottar, en avgiftsbefrielse förersättning till ungdomsledare, ett grundavdrag förbarns ränteinkomster etc. I en rad motioner tasockså skattefrågorna i upp liksommotsvarande problem vid gränsen mot . Ävenhobbybeskattningen av biodling och innehav avtravhäst behandlas.Utskottet avstyrker samtliga motioner.I betänkandet finns 28 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänna riktlinjerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K321yrkande 2, 2001/02:Sk228, 2001/02:Sk235 yrkandena1-8, 2001/02:Sk238, 2001/02:Sk246, 2001/02:Sk255,2001/02:Sk288 yrkandena 4 och 6, 2001/02:Sk391,2001/02:Sk450 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk460,2001/02:Sk491 yrkandena 1 och 6, 2001/02:Sf397yrkande 1, 2001/02:So3 yrkande 25, 2001/02:So304yrkande 7, 2001/02:So637 yrkande 10,2001/02:Kr339 yrkandena 15-17, 2001/02:Ub533yrkande 3, 2001/02:MJ519 yrkande 16,2001/02:MJ521 yrkande 11, 2001/02:N224 yrkande 2,2001/02:N261 yrkande 2, 2001/02:N370 yrkandena 6och 10, 2001/02:N372 yrkande 9, 2001/02:A212yrkande 7, 2001/02:A248 yrkande 4 och2001/02:A318 yrkande 6.Reservation 1 (m)Reservation 2 (v)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)Reservation 5 (fp)2. BarnomsorgskostnaderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk433yrkande 4, 2001/02:Sf390 yrkande 3, 2001/02:Sf392yrkande 33, 2001/02:Sf401 yrkande 3, 2001/02:A228yrkande 9 och 2001/02:A318 yrkande 8.Reservation 6 (m, kd, c, fp)3. HushållstjänsterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk225,2001/02:Sk227, 2001/02:Sk263, 2001/02:Sk316yrkandena 1-3, 2001/02:Sk338, 2001/02:Sk382,2001/02:Sk412, 2001/02:Sk432, 2001/02:Sk433yrkande 11, 2001/02:Sf392 yrkande 17,2001/02:Sf397 yrkande 10, 2001/02:N224 yrkande 7, 2001/02:N370 yrkande 11,2001/02:N373 yrkande 3, 2001/02:A211 yrkande 11,2001/02:A228 yrkande 6 och 2001/02:A229 yrkande21.Reservation 7 (m, kd, c, fp)4. HemtjänsterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk249yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:Sk268.Reservation 8 (kd)5. Pensions- och kompetenssparandeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk274,2001/02:Sk463, 2001/02:Ub260 yrkande 11 och 2001/02:A246 yrkande 5.6. Förmånstagare till pensionsförsäkringRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk428.7. IdrottskontoRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk301,2001/02:Sk381 och 2001/02:Kr279 yrkande 20.Reservation 9 (c)8. EtableringskontoRiksdagen avslår motion 2001/02:N365 yrkande 6.9. BilförmånRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk334,2001/02:Sk388 yrkandena 1 och 3 samt2001/02:Sk390.Reservation 10 (m, kd, fp)10. Resor till och från arbetetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk288yrkande 9, 2001/02:Sk289 yrkandena 2 och 3,2001/02:Sk376, 2001/02:Sk450 yrkande 4, 2001/02:MJ423 yrkande 2, 2001/02:N262 yrkande 8 och2001/02:A229 yrkande 15.Reservation 11 (m, c)Reservation 12 (kd, fp)11. IntervjuresorRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk275.Reservation 13 (m, fp)12. Dubbel bosättningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk461,2001/02:Sk465 och 2001/02:Sk486.13. Arbete i bostadenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk341 och2001/02:Sk375.Reservation 14 (m, kd)14. GlesbygdsavdragRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk377.15. FackföreningsavgiftRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk232.Reservation 15 (m, kd, c, fp)16. Förebyggande hälsovårdRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk319 yrkande1.Reservation 16 (kd)17. Privata larm- och trygghetsanordningarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk283 och2001/02:Ju238 yrkande 1.18. Gåvor till idella organisationerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk307yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk331, 2001/02:Sk384,2001/02:Sk387, 2001/02:Sk392, 2001/02:Sk425,2001/02:Sk436 yrkandena 1-3, 2001/02:U316yrkandena 1-4, 2001/02:U328 yrkande 18 och2001/02:N314 yrkande 8.Reservation 17 (m)Reservation 18 (kd)Reservation 19 (c)Reservation 20 (fp)19. ValkampanjerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk243 och2001/02:Sk324.20. ÖresundsregionenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk219,2001/02:Sk327, 2001/02:Sk343, 2001/02:Sk366,2001/02:Sk367 och 2001/02:N218 yrkande 2.21. Gränsregionen mot NorgeRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk423.22. och beskattning avutomlands bosattaRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk456.23. Bär, svamp och kottarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk213,2001/02:Sk354 och 2001/02:Sk479 yrkande 2.Reservation 21 (m, kd)24. Ersättning för ideell skadaRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk325 och2001/02:Sk439.Reservation 22 (v)Reservation 23 (kd)25. Ersättning till ledare i ideellverksamhetRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk208.26. Uthyrning av privatbostadRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk364,2001/02:Sk365, 2001/02:Ub430 yrkande 7,2001/02:N313 yrkande 3, 2001/02:Bo225 yrkande 1och 2001/02:Bo318 yrkande 3.Reservation 24 (m, kd)27. Barns ränteinkomsterRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk442.28. PersondatorerRiksdagen avslår motion 2001/02:T466 yrkande 4.Reservation 25 (kd)29. BredbandRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk489 yrkande38.Reservation 26 (m)Reservation 27 (c)30. BiodlingRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ290 yrkande2.31. Trav- och galoppsportRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk332.32. FiskevårdsavgiftRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ420 yrkande3.Reservation 28 (m)Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endasten bordläggning.Stockholm den 5 mars 2002På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), Per (), (), Per (),de (), (),(), (), SvenBrus (kd), (), (), (), (), (), () och AnnaKinberg (m).2001/02SkU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har under höstens behandling avstatsbudgeten för ställt sig bakom deförslag om förändringar på skatteområdet somregeringen lagt fram i budgetpropositionen. Härvidavstyrktes de förslag på skatteområdet som Moderatasamlingspartiet, , liberalerna lagt fram i sinarespektive budgetalternativ för år 2002.Vänsterpartiet och står bakomregeringens budgetförslag (prop. 2001/02:1 Förslagtill statsbudget, finansplan m.m., bet.2001/02:FiU1).I detta betänkande behandlar utskottet demotionsyrkanden angående inkomstbeskattningen somåterstår efter höstens budgetbehandling.Utskottets övervägandenAllmänna riktlinjerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om attskattepolitiken skall ges en inriktning somöverensstämmer med de förslag som lagts framav , . Vidare avslåsett förslag om en översyn avinkomstskattesystemet som lagts fram avVänsterpartiet.Jfr reservationerna 1 (m), 2 (v), 3 (kd), 4(c) och 5 (fp).MotionernaFlera motionsyrkanden ansluter till den inriktningav skattepolitiken som Moderata samlingspartietredovisat i sitt budgetförslag för och somsammanfattningsvis innebär följande.Skattepolitiken skall syfta till att stärka deenskilda medborgarnas oberoende och skapaförutsättningar för högre tillväxt och fler jobb. Eninkomstskattereform bör genomföras och bestå av fyradelar med höjda grundavdrag på för alla,grundavdrag för barn, förvärvsavdrag och ensuccessiv avveckling av den statliga inkomstskatten.Skatten på hushållstjänster sänks och en avdragsrättinförs för styrkta barnomsorgs-kostnader.Möjligheten att spara på egen hand säkerställs genomatt avdraget för eget pensionssparande höjs.Fastighetstaxeringsvärdena fryses nivå,och fastighetsskatten sänks successivt. Endast halvamarkvärdet ingår i underlaget för fastighetsskatten.Avdragen för resor med bil höjs och bensin- ochdieselskatten sänks. Beskattningen av ägande ochkapital minskas genom att förmögenhetsskattenavskaffas och genom att skatten på aktieutdelningartas bort. De nuvarande 3:12-reglerna slopas, ochförenklingar genomförs för företagen.Royaltyinkomster från uppfinningar och patentbeskattas i inkomstslaget kapital, och lättnaderinförs vid beskattningen av personal-optioner.Skatterna på handelsgödsel avskaffas, ochdieselskatten för jord- och skogsbruk m.m. sänks.Även reklamskatten slopas. Alkoholskatterna sänkstill dansk nivå.I flera motioner framhålls betydelsen i olikahänseenden av att skattepolitiken ges den angivnainriktningen. I motion Sk288 yrkandena 4 och 6 av BoLundgren m.fl. (m) anförs att de höga skatternahämmar utvecklingen, och i motion So3 yrkande 25 avBo Lundgren m.fl. (m) tas pensionärernas behov avskattesänkningar upp. Betydelsen av skattesänkningari storstadsregionerna behandlas i motion N224yrkande 2 av m.fl. (m), och i motionSk491 yrkandena 1 och 6 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om att den slopadestatliga inkomstskatten skulle leda till att Sverigefår behålla fler av de mest kompetenta ungapersonerna. I motion Ub533 yrkande 3 av Per-RichardMolén m.fl. (m) framhålls företagarnas behov av etttotalt sänkt skattetryck, och i motionerna A318yrkande 6 av m.fl. (m) och Sk228 avMargareta () tas enskildas behov av lägreskatter och minskade marginaleffekter upp. I motionSk235 yrkandena 1-8 av () anförs attkostnaden för tilläggsförsäkring för sjukvård m.m.bör göras avdragsgill. I motion Sk238 av dePourbaix-Lundin (m) anförs att en sänkning avskatterna skulle minska skatteflykten till utlandetoch motverka svartarbete. I motion Sk255 av StefanHagfeldt (m) framhålls att lägre skatter skulleminska bidragsberoendet, och i motion Sk391 avCristina Husmark () anförs att den sombehöver bidrag inte skall behöva betala skatt.Landsbygdens behov av sänkta skatter tas upp imotion Sk450 yrkandena 1 och 2 av ()och idrottens behov i motion Kr339 yrkandena 15-17av m.fl. (m). Att en rejälskattesänkning skulle innebära ökade möjligheter attsjälv bestämma sin arbetstid framhålls i motion A248yrkande 4 av (). I motion N261yrkande 2 av Per m.fl. (m) framhållsrese- och turistindustrins behov. I motion Sk246 avOla och () föreslåsslutligen en genomgripande omläggning till en plattskatt över en tioårsperiod.I flera motionsyrkanden framhålls fördelarna medden inriktning av skattepolitiken somKristdemokraterna redovisat i anslutning till sittbudgetförslag för . Denna innebär i huvudsakföljande.Grunden för ett gott samhälle är enmarknadsekonomi baserad på etiska principer ochstyrd av ekologiska och sociala hänsyn. En radinkomst-skattesänkningar och andra skattesänkningarsom riktar sig främst till förvärvsarbetande börgenomföras. Därmed kan skattemoralen bibehållas ochbenägenheten till svartarbete minska. Grundavdragethöjs, och en skattere-duktion för låg- ochmedelinkomsttagare införs liksom ett generelltförvärvs-avdrag. Värnskatten avskaffas, och gränsenför avdrag under tjänst sänks. En skattereduktioninförs för hushållen vid köp av tjänster, ochstyrkta barnom-sorgskostnader blir avdragsgilla upptill . En särskild skattereduktionför barnfamiljer införs också. De sänktainkomstskatterna innebär en grön skatteväxlingeftersom skattesystemet blir mer miljörelaterat.Fastigheterna taxeringsvärden fryses och systemetmed statlig fastighetsskatt ersätts sedan med en lågkommunal avgift för täckande av kostnader förgatuunderhåll, brandförsvar och annan kommunalservice kopplad till fastigheten. Förmögenhetsskatten avvecklas ,och skatten på aktieutdelningar avvecklas. Ettriskkapitalavdrag införs, och arbetsgivaravgifternasänks. Arvs- och gåvoskatten vid generationsskiftenavvecklas när företag fortsätter som fåmansbolag,och beskattning sker först när kapital frigörs.Dieselskatten sänks, och kväveskatten påhandelsgödsel återförs till näringen. De mindrejordbrukens elkonsumtion beskattas som inomindustrin. Inom EU är en övergång tillmajoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter påmiljöområdet en viktig förändring som bidrar tillatt förbättra svenska företags konkurrenssituation.Stöd för denna inriktning av skattepolitikenframförs i motion MJ519 yrkande 16 av . (kd). Motionärerna anför att skatte- ochavgiftssystemen bör göras mer miljörelaterade genomatt beskattningen av arbete sänks och beskattningenav miljöpåverkan höjs relativt sett. Ett arbete föratt åstadkomma en skatteväxling måste också drivasinternationellt, i synnerhet inom EU, för att slåvakt om konkurrensneutraliteten mellan företag ochländer. I motion N370 yrkande 6 av . (kd) anförs att skattepolitiken måste ges enlångsiktig inriktning som genererar högre tillväxtoch att beskattningen av arbete måste sänkas så attfler kan klara sig på sin lön. I motion N370 yrkande10 av m.fl. (kd) anförs att den svartasektorns utbredning är ett problem och att det ärviktigt att skattesystemet ges en utformning sominte utmanar moralen. Inriktningen bör varaenkelhet, låga skattesatser, effektivitet,generalitet och breda skattebaser samt mer resurserför bekämpning av ekonomisk brottslighet och eneffektivare skatteindrivning. I motion N372 yrkande9 av m.fl. (kd) anförs att detskulle betyda oerhört mycket för lands- ochglesbygdsboende att kunna kvitta förluster, påexempelvis , i en förvärvskälla mot inkomstav tjänst.Även yrkanden tar sikte på deninriktning av skattepolitiken som redovisats underhöstens budgetbehandling. Denna innebär i korthetföljande.Skattepolitiken skall syfta till att låtamänniskor växa som individer och göra det möjligtför var och en att förverkliga sina drömmar. Denmåste därför utformas så att den ger godaförutsättningar för fler företag att startas ochväxa, större ekonomiskt utrymme för landets familjeroch vara inriktad på förbättringar för dem som bästbehöver ökat ekonomiskt utrymme. För att ökamänniskors ekonomiska självbestämmande genomförs eninkomstskattereform med en kraftig skattereduktionför alla och en förvärvsrabatt som riktar sig tilllåg- och medelinkomsttagare. En avdragsrätt förbarnomsorgskostnader införs, och reseavdraget höjsoch inkluderar barnomsorg. En extra barnrabattinförs också. Priset sänks på de tjänster somhushållen köper. Beskattningen av boende sänks genomatt fastighetstaxeringsvärdena fryses somskattesatsen sänks. Härefter sker en övergång schablonintäktsbeskattning. Taxeringen avfastigheter för fastboende skiljs från den förfritidsboende. Sambeskattningen av förmögenhetslopas, och endast halva taxeringsvärdet ingår iunderlaget för förmögenhetsbeskatt-ningen.Arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare, ochsänkningen finansieras delvis genom höjda skatter påutsläpp av kväveoxid och koldioxid i industrin,genom skatt på förbränning av osorterat avfall ochhöjd skatt på deponi. Jordbrukets skatter sänks. Meddenna inriktning belönas investeringar i arbete ochmiljö som utnyttjandet av ändliganaturresurser och skadliga utsläpp motverkas.I motion A212 yrkande 7 av m.fl. (c)anförs att många löneförmåner är speciellt utformadeför män. En följd av detta har blivit attskattesystemet kommit att inrikta sig på dessaförmåner och att företagen inte längre har intresseav att tillhandahålla förmåner som är riktade tillkvinnor. Regeringen bör ta initiativ till attutforma ett skattesystem som gör det möjligt förkvinnor att ta del av löneförmåner. I motion So304yrkande 7 av m.fl. (c) anförs attbarnfamiljerna behöver generella ekonomiskaförstärkningar. För att öka barnfamiljernaskonsumtionsutrymme utan att öka statens utgifter börbarnbidraget kompletteras med en barnrabatt påskatten som är lika för alla barn. Rabatten börinledningsvis bestämmas till per barn ochmånad från och utgå till allabarn . Reformen kan utvecklas genomtillskott av ytterligare medel och genomomfördelning av kostnaden för barnbidragen.Flera motioner tar upp fördelarna med deninriktning av skattepolitiken som Folkpartietliberalerna redovisat i anslutning till höstensbudget-behandling. Denna innebär sammanfattningsvisföljande.De grundläggande principerna om att de allraflesta bara skall betala kommunalskatt böråterupprättas och skatteförändringarna koncentreraspå de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen,nämligen marginalskatterna. Genom avskaffadvärnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt ochborttagande av den s.k. LO-puckeln uppnås dengrundläggande principen att de flesta bara skallbetala i skatt och att de med höga inkomsterbara skall betala på de högre inkomstdelarna.Den s.k. LO-puckeln tas successivt bort, och detandra skiktet i den statliga inkomstskatteskalan tasockså bort. Ett förvärvsavdrag införs och enskattereduktion för alla på . Utökningar avbarnstödet sker i form av en skattereduktion, och enavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader införs.Pensionssparandet utvidgas och kan tas ut för attfinansiera kompetensutveckling. Den särskildalöneskatten på avsättning till vinstandelsstiftelserslopas, och arbetsgivaravgiften sänks för hela denprivata tjänstesektorn. Den långsiktiga inriktningenär att arbetsgivar-avgifternas skattedel helt skalltas bort. En skattereduktion införs förhushållstjänster. Skatten på aktieutdelningar slopasi etapper. Fastighets-taxeringsvärdena fryses iavvaktan på en reform. Fåmansbolagsreglernareformeras så att ett belopp motsvarande enmedelinkomst beskattas som arbetsinkomst, resterandesom kapital. Det är vidare viktigt att reglernasnarast ändras så att generationsskiften i svenskafamiljeföretag underlättas.I motion Sf397 yrkande 1 av m.fl.(fp) anförs att alla höjningar av det generellabarnstödet bör ske i form av en skattereduktion. fall där familjen inte betalar någon skatt fårdet ersättas av ett kontantbidrag. Efter införandetav skattekontot är detta enkelt och obyråkratisktatt genomföra. I motion So637 yrkande 10 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) anförs att det är viktigt attavskaffa fattigdomsfällor i skatte- ochbidragssystemen och att lägre inkomstskatter ger enökad makt över den egna inkomsten. Detta är möjligtom staten och kommunerna koncentrerar sig på detviktigaste i välfärden. I motion MJ521 yrkande 11 avLars m.fl. (fp) anförs att en effektivskatteväxling måste genomföras på EU-nivå och att enmålsättning bör vara ett beslut om miniminivåer förolika miljöskatter. I motion K321 yrkande 2 avHelena () anförs att en viktig åtgärdför att skapa fler företag och därmed fler jobb iSverige är att sänka skatterna.Slutligen begärs i en motion från Vänsterpartieten översyn av inkomstskattesystemet. I motion Sk460av m.fl. (v) anförs att en översyn avinkomstskattesystemet bör genomföras i syfte attförbättra fördelningsprofilen och ta bort vissamarginaleffekter. Grundavdragets avtrappning ochnedtrappning (LO-puckeln) bör ifrågasättas, liksomden särskilda skattereduktionen på . Ettalternativ är enligt motionärerna att i ställetinföra ett relativt högt grundavdrag som inte avserden statliga taxeringen och som avtrappas vidinkomster över den övre brytpunkten. Eftersom denåterstående avdragsrätten för av den allmännapensionsavgiften bidrar till en felaktigfördelningsprofil bör den slopas. Det bör ocksåutredas om det finns andra sätt att förbättrainkomstskattesystemet när det gällerfördelningsprofil och marginaleffekter.Utskottets ställningstagandeI flera motioner framställs yrkanden om en sänkteller omlagd fastighets- ochförmögenhetsbeskattning, förändringar i företags-och kapitalbeskattningen och om förändradepunktskatter m.m. Utskottet behandlar dessa områdeni särskilda betänkanden och går därförinte närmare in på dessa yrkanden här.Inkomstbeskattningen har en utformning somstämmer förhållandevis väl överens med denskatteskala som beslutades under skattereformen ochsom därefter kompletterades med ett sista steg somen fördelningspolitisk korrigering. Flertaletskattskyldiga betalar endast inkomstskattoch för grupper med högre inkomster tillkommer enstatlig inkomstskatt på respektive . De somendast betalar inkomstskatt motsvarar merän av de skattskyldiga.Det finns enligt utskottets mening anledning atterinra om att skatteskalan under de år som följde påkrisåren avvek väsentligtfrån vad som gäller . De kraftansträngningarsom krävdes för att sanera de stora budgetunderskottsom krisen genererade hade bl.a. lett till ettgradvis sänkt grundavdrag och till att löntagarna istigande grad belastades med egenavgifter.Egenavgifterna innebär en särskilt tung belastningför låg- och medelinkomsttagarna eftersom de äravdragsgilla.Sedan krisen avvärjts har ett stort arbete lagtsner på att återställa skatteskalan. Enskattereduktion för låg- och medelinkomsttagareinfördes , och inkomståret 2000påbörjades en genomgripande reformering avinkomstbeskattningen som syftar till att elimineraeffekterna av egenavgiften. Kostnaden för dennareform uppgår till . Tresteg har redan tagits inkomståren 2000, 2001 och2002, och detta är bakgrunden till att dekombinerade skatte- och avgiftsnivåerna i skatte-skalan nu kan sägas åter närma sig det mål somuppställdes under skattereformen. I reformen ingårockså justeringar av skiktgränserna så att andelenskattskyldiga som betalar statlig inkomstskattbegränsas. Reformen gynnar särskilt låg- ochmedelinkomsttagarna eftersom egenavgiften drabbardem särskilt hårt.Som nämnts innebar krisåren också attgrundavdraget gradvis urholkades. I budgeten presenterade regeringen en strategiför en grön skatteväxling som innebär att höjdaskatter på energi och miljöutsläpp finansierar ensänkning av skatten på främst arbete. Den grönaskatteväxlingen gjorde det möjligt att påbörja enåterställning av grundavdraget. Detta med , och höjningen avsågäven det särskilda grundavdrag som utgår tillpensionärer. Det höjda grundavdragetkostnadsberäknades till . har ytterligare en grönskatteväxling genomförts och finansierat en höjningav grundavdraget och pensionärernas särskildagrundavdrag med . Vidare har den särskildaskattereduktionen för låg- och medelinkomsttagareutvidgats så att den även gäller för , då pensionärerna övergår till attfölja samma skatteregler som övriga skattskyldiga,kommer skattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare att vara inbakad i grundavdraget.Enligt planerna skall ett fjärde och avslutandesteg i reformeringen tas när utrymme för en sådanåtgärd bedöms föreligga. När reformen genomförtsfullt ut har enligt utskottets mening skatteskalanen utformning som i allt väsentligt motsvarar denskatteskala som beslutades under skattereformen. Enfördelningspolitisk korrigering finns dock genom attden särskilda skattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare infogats i grundavdraget.När det gäller de olika förslagen om förändringari inkomstskatteskalan har dessa en varierandeinriktning. Kraftiga allmänna sänkningar av inkomst-skatten föreslås från flera håll, och det uttalademålet är att detta skall finansieras genom enminskning av statens och kommunernas ansvar på olikaområden. Var och en skall få behålla mer av sin lönoch skall på detta sätt kunna klara sig själv.Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ettdelvis underkännande av den gemensamma sektorn ochbetydelsen av de kollektiva lösningar som i dagframstår som självklara för de allra flesta.Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högreutbildning m.m. tas för given eftersomfinansiering sker via skattsedeln. Dagensskattefinansiering innebär en dubbel omfördelning.Skatteskalan är anpassad till individens förmåga attbidra till de gemensamma kostnaderna, och deskattefinansierade tjänsterna och förmånernafördelas i princip efter behov.