bet · GQ01MJU2 · 2002-12-05 00:00:00 — En mindre del av beloppetåterförs kollektivt till jordbruksnäringenför bl.a. informations-, utbildnings-,rådgivnings- och utvecklingsinsatser medsyfte att främja hållbara produktionsmetoder.Skatten på bekämpningsmedel återförskollektivt för forsknings- ochutvecklingsinsatser med syfte att främja enhållbar utveckling inom jordbruket ochträdgårdsnäringen.Regeringen uttalade 2001 (prop. 2000/01:1 volym 1, s. 230, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 36) atten översyn bör göras av skatterna påbekämpningsmedel och handelsgödsel med siktepå att förbättra deras effektivitet sommiljöstyrmedel utan att kraven påkostnadseffektivitet eftersätts. Regeringenhar tillkallat en särskild utredare (dir.2001:55) som skall lämna förslag i november2002. Utredningens förslag kommer attbehandlas och eventuellaförslag till förändringar av skatterna kommertidigast att läggas fram ibudgetpropositionen för år 2004.Sverige har hos anmält ochfått godkänt vissa förslag till nationelltfinansierade åtgärder i jordbruket. Därefterhar beslut fattats om att 35 miljonerkronor från anslaget skall användas förinformations-, utbildnings-, utvecklings- ochrådgivningsinsatser med syfte att främjahållbara produktionsmetoder i jordbruket inomramen för åtgärdsprogram förmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket.Likaså har beslut fattats om att 8 miljonerkronor skall tillföras StiftelsenLantbruksforskning för forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom trädgårdsnäringen.Sverige har vidare utarbetat ett stöd tillenskilda jordbrukare för upprättande avväxtodlingsplaner.Jordbruksverket räknar med att de treårigaåtagandena för stöd till växtodlingsplanerbeslutas efter och attstödutbetalningar avseende såledessker . De årliga utgifternaför de cirka 30 000 växtodlingsplanernaberäknas till högst 187 000 000 kr.Regeringen bör därför bemyndigas att fördetta ändamål ingå ekonomiska åtaganden sommedför utgifter på högst underår 2004 och högst under år2005.Den nuvarande återföringen av skattemedelberäknas fortgå t.o.m. år 2005.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . bedömsanslagsbehovet till 430 000 000 kr.MotionernaEnligt liberalerna i motionernaMJ422 (fp) yrkande 20 delvis och Fi232 (fp)yrkande 21 delvis bör anslaget minska med . Moderata samlingspartiet föreslåri motion MJ444(m) att skatten påhandelsgödselns kväveinnehåll tas bort. Deanser att bekämpningsmedelsavgifterna börvara kvar, men anser att dessa bör återförastill näringen i form av rådgivning,utbildning och forskning. Moderaternaföreslår att återföringen till jordbruketskall minska med motsvarande summa eller (yrkande 13). Centerpartietföreslår i motion MJ447 (c) delvis attanslaget minskas med 320 000 000 kr.Resterande del av anslaget bör enligtmotionärerna återföras till näringen pålämpligt sätt.Utskottets ställningstagandeSom regeringen påpekar i propositionen harregeringen tillkallat en särskild utredare(dir. 2001:55) med uppdrag att göra enöversyn av skatterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel med sikte på att förbättraderas effektivitet som miljöstyrmedel utanatt kraven på kostnadseffektiviteteftersätts. Utredningen beräknas presenterasitt betänkande . Utskottetkonstaterar att utredningens förslag tordekomma att behandlas av regeringen under våren2003. Eventuella förslag till förändringar avskatterna kommer enligt regeringen tidigastatt läggas fram i budgetpropositionen för år2004. Utskottet vill för egen del inteföregripa resultatet av utredningen utaninstämmer i de överväganden regeringen gör.Utskottet avstyrker därför motionerna MJ422(fp) yrkande 20 delvis, MJ444 (m) yrkande 13,MJ447 delvis och Fi232 (fp) yrkande 21delvis. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till bemyndigande.SamepolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra motregeringens redovisning ochresultatbedömning av verksamheten underpolitikområdet. Utskottet uttalar sinavsikt att under det kommandebudgetåret följa effekterna förrennäringen av utgiftsutvecklingenunder anslaget.PropositionenOmfattning m.m.Politikområdet omfattar verksamheten vidSametinget, rennäringen och information omsamer och samisk kultur. Till politikområdethör också arbete med urbefolkningsfrågor medbåde nationell och internationell verksamhet.Sametingets verksamhet regleras isametingslagen (1992:1433) och förordningen(1993:327) med instruktion för Sametinget.Rennäringen regleras i huvudsak irennäringslagen (1971:437) och irennäringsförordningen (1993:384). De skadorsom vilda djur orsakar rennäringen ersättsenligt viltskadeförordningen (2001:724).Regeringens inriktning är att successivtpröva ett utvidgat samiskt självbestämmandeinom områden där detta är möjligt och medbeaktande av resultatet av pågående ochnyligen avslutade utredningar. Regeringen harinlett samtal som syftar till en försoningmellan staten och samerna och har tillsatt för att fastställagränserna för renskötselområdet. Vidare harregeringen beslutat tillsätta en utredningför att närmare utreda omfattningen avsamebymedlemmars och markägares rätt tilljakt och fiske inom lappmarkerna ochrenbetesfjällen. Regeringen avser att inriktainformationssatsningen om samer och samiskkultur på det nationella planet.Rennäringspolitiska kommittén har i sittbetänkande En ny rennäringspolitik (SOU2001:101) föreslagit omfattande förändringarbl.a. vad gäller samebyarnas organisation . Betänkandet ärunder remissbehandling.Sedan år 2001 pågår en nationellinformationssatsning om samer och samiskkultur som skall öka kunskapen om ochförståelsen för samerna som Sverigesurbefolkning. Förtroendet mellan samer ochicke-samer skall förbättras ochdiskriminering motverkas.En utredare tillsattes för attgöra en översyn av organisationoch de dubbla rollerna som folkvalt organ ochmyndighet. Utredaren skulle också göra enöversyn av valbestämmelserna isametingslagen. Uppdraget har i oktober 2002redovisats i betänkandet roll idet svenska folkstyret (SOU 2002:77). Meduppdrag att utreda de gränser förrenskötselområdet som avses i 169 har tillsatts (dir.2002:7). Utredaren skall lämna sina förslagden . Sedan ochNorges regeringar beslutat att det ävenfortsatt finns behov av renbetning övergränsen tillsattes en svensk-norskkommission som skulle komma med förslag omhur betestillgångarna kan utnyttjas mestrationellt. Kommissionen, som var enig om ettförslag till ny konvention, överlämnade sittbetänkande . Nuvarande konventionom renbete över den svensk-norska gränsen harförlängts på grund av attförhandlingarna med inte hunnitgenomföras innan konventionen skulle haupphört . Förhandlingar med Norgeom en ny konvention kommer att påbörjas underhösten 2002.Arbetet med en nordisk samekonvention harnu resulterat i att en expertgrupp skalltillsättas för att utarbeta ett utkast samekonvention. Expertgruppen skall beståav två representanter från respektive landvarav en representant skall utses avrespektive sameting. Arbetet skall påbörjassenast /03.Resultatbedömning, analys m.m.Verksamheten vid är indelad iföljande delar:1) det folkvalda organet,2)3) samiska språk,4)5) nordiskt och internationellt arbete,6)7) information om samiska förhållanden,8)9) samiska näringar och medverkan isamhällsplaneringen,10)11)kultur, inklusive litteratur- ochbiblioteksfrågor.12)Prisstöd till rennäringen lämnades med18 för knappt 1 600 tonrenkött. Avräkningspriset var 41,70 kronorper kilo exklusive mervärdesskatt ochprisstöd. Antalet slaktade renar /02 till 58 700, vilket är enökning med 25 %.Jordbruksverkets föreskrifter om medlingm.m. i tvister mellan samebyar ochjordbrukare när det gäller konflikter pågrund av renbetning på beräknaskunna tillämpas under år 2002.Jordbruksverket har beviljat21 samebyar ersättning enligt35 a § rennäringsförordningen (1993:384) förutfodring på grund av synnerligen svårabetesförhållanden med 15,3 miljoner kronor.Det slutligt utbetalade beloppet är beroendeav i vilken omfattning utfodring verkligenskett.Inom ramen för regeringensinformationssatsning om samerna som Sverigesurbefolkning och samisk kultur har hittillsbeviljats projektmedel på cirka 6,5 miljonerkronor till 30 projekt. Som exempel kannämnas att LRFSkogsägarna och , , har fåttmedel för projektet och samverkanmellan rennäring och familjeskogsbruk.Regeringen har beslutat geSametinget i uppdrag att utveckla ochetablera ett permanent nationelltinformationscentrum för samefrågor. För dettaanvisades ett engångsbelopp på3 . Uppdraget skall redovisassenast den 31 december 2004.Sametingets redovisning för ärsvårläst och i vissa delar bristfällig.Sametinget har beslutat att göra en internkansliöversyn och en översyn av informations-och språkarbete.Riksrevisionsverket hade inga invändningarmed anledning av årsredovisning.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen avseendepolitikområdet Samepolitik är följande (imiljoner kronor).------------------------------------------------------|Utfall |Anslag |Utgifts- |Förslag |Beräknat|| | | | | || | |prognos |anslag |anslag |------------------------------------------------------|2001 |20021 |2002 |2003 |2004 |------------------------------------------------------|68 |60 |73 |58 |58 |------------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten i sambandmed ekonomiska vårproposition ochförslag till tilläggsbudget i dennaproposition.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra motregeringens redovisning och resultatbedömninginom området samepolitik.Som framgår av utskottets ställningstagandenedan tillstyrker utskottet regeringensförslag om medelstilldelning under anslaget45:1 Främjande av rennäringen m.m. Det kanemellertid konstateras att anslagsnivån underett flertal år varit i stort sett oförändrad.Mot denna bakgrund har utskottet för avsiktatt under det kommande budgetåret följaeffekterna för rennäringen avutgiftsutvecklingen under anslaget, framförallt vad avser pristillägget för renkött ochersättning för vissa merkostnader till följdav . När det gällerersättningar för viltskador vill utskottethänvisa till sitt uttalande ovan underanslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m.där utskottet förordar en höjning av anslagetmed utöver regeringensförslag.45:1 Främjande av rennäringenoch 45:2 Informationssatsningom samernaUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslagen 45:1 och 45:2. Utskottettillstyrker även det bemyndigande somregeringen föreslår under anslaget45:1.Utbildningspolitik ochforskningspolitik underutgiftsområdena 16 och 20PropositionenPolitikområde Utbildning inom utgiftsområde23Sveriges () ingår somen del i politikområdet Utbildning somredovisas under utgiftsområde 16.Verksamheten vid utgörockså ett viktigt medel för att förverkligamålen inom livsmedelspolitiken,landsbygdspolitiken, djurpolitiken,samepolitiken samt skogspolitiken underutgiftsområde 23.Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23Forskningen som bedrivs inom de areella näringarnahar ett särskilt ansvar för att kunskapernaom naturresurserna utvecklas för kommandegenerationers behov. Viktiga globala miljö-och livsmedelsförsörjningsfrågor måste lösasgenom samverkan mellan många länder ochmellan forskare från olika vetenskapligadiscipliner.Forskningsrådet för miljö, areella näringaroch samhällsbyggande (Formas) har tilluppgift att främja och stödja grundforskningoch behovsstyrd forskning inom områdenamiljö, areella näringar och samhällsbyggande.Rådet sorterar under utgiftsområde 20 menanvisas medel under ett anslag för forskningunder utgiftsområde 23. Enresultatredovisning för samtligaforskningsfinansierade myndigheter görs underpolitikområdet Forskning underutgiftsområde 16.25:1 SverigeslantbruksuniversitetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med beaktande avriksdagens beslut att höja ramen förutgiftsområdet för att anslagetökas med iförhållande till regeringens förslag.Därmed tillstyrker utskottet en motion(s, v, mp) om motsvarande höjning avanslaget och avstyrker två motioner(fp) om annan medelstilldelning.Utskottet avstyrker även en motion (c)om annan medelsfördelning inomanslaget. Även fem motioner (s, kd, c)om resurser för viss forskning avstyrksliksom två motioner (m, fp, kd, c) ominrättande av tjänster vid SLU.PropositionenSveriges () skallutveckla kunskapen om de biologiskanaturresurserna och människans hållbaranyttjande av dessa. Detta sker genomutbildning, forskning, fortlöpandemiljöanalys och information.Anslaget finansierar grundläggandehögskoleutbildning, forskarutbildning,forskning, fortlöpande miljöanalys samtinformation och fortbildning. Verksamhetenbedrivs utifrån ett sektorsansvar sompreciseras av fem ansvarsområden:1. kvalitet i livsmedelskedjan,2.3. djurhållning, djurhälsa och djurskydd,4.5. skog, skogsbruk och förädling avskogsråvaran,6.7. naturresurser för landsbygdsutveckling,rekreation och fritid,8.9. landskapsplanering och markanvändning.10.Grundutbildningen bedrivs inom ett antalutbildningsprogram som leder till 11 olikayrkesexamina eller kandidat/magisterexamenmed 5 olika inriktningar.Verksamheten vid SLU ingår som en del ipolitikområdet Utbildning och omfattas därförav den övergripande resultatredovisning somgörs för högskoleväsendet underutgiftsområde 16. Verksamheten utgör även ettviktigt medel för att förverkliga målen inomlivsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken,djurpolitiken, samepolitiken samtskogspolitiken under utgiftsområde 23.I regleringsbrevet för SLU specificeraslärosätets utbildningsuppdrag genom ett målför antalet helårsprestationer. Antalethelårsprestationer för treårsperioden20002002 har fastslagits till 9 000 varav1 100 i fristående kurser. Utfallet för detvå första åren är 6 337 helårsprestationer iutbildningsprogram och 967 i friståendekurser. Prognosen för att periodensutbildningsuppdrag skall fullgöras är god.Prestationsgraden är , vilket är högre änden genomsnittliga prestationsgraden förövriga universitet och högskolor.Andelen studenter som avlägger examen pånominell studietid minskar successivt, ochgenomströmningen av studenter varierar mycketmellan olika program. En förklaring till denallt sämre genomströmningen är attstudenterna från många utbildningar även utanavslutad utbildning är eftertraktade påarbetsmarknaden. Internationellastudieutbyten kan också bidra till längrestudietid eftersom samtliga utbildningskurserinte alltid får tillgodoräknas i examen.Av antalet sökande är kvinnor ochandelen antagna kvinnor utgör 65 %.Variationen är dock stor mellan olikaprogram. SLU arbetar aktivt med att utjämnakönsfördelningen inom de program i vilkasnedfördelning råder.Veterinärer med utbildning från landutanför EU hade tidigare små möjligheter attfå en kompletterande utbildning för attdärigenom erhålla legitimation och kunnautöva sitt yrke i . I syfte atttillvarata den resurs som dessa personerutgör anvisades SLU första gången budgetåret1999 särskilda medel för att genomföra enkompletterande utbildning för utländskaveterinärer. har 44 utländskaveterinärer antagits. Utbildningsresultatenhar varit goda och flertalet av dem somavslutat utbildningen och erhållitlegitimation har fått adekvat arbete.Regeringen har som mål för perioden20012004 angett att av deprofessorer som nyanställs skall varakvinnor. anställdes totalt 14nya professorer. Av dessa var endast 3kvinnor, vilket motsvarar 21 %.Den professur i djurskydd som SLU år 1999fick särskilda medel för har tillsatts.Professuren är den första i sitt slag ilandet.I enlighet med tidigare beslut anvisas5 tillverksamheten för (). SLU tilldelades entillfällig förstärkning om förfältförsöksverksamhet rörande ekologiskodling.För att ge Artdatabanken möjlighet attskapa ett nationellt referensverk sombeskriver samtliga i kända djur,växter och svampar förstärktes SLU:s anslagår 2002 med . För arbetetår 2003 anvisas och år 200420 000 000 kr.Metallbiologiskt centrum inrättades år 1992av . Huvudmannaskapetöverfördes till SLU efter riksdagsbeslut(prop. 1992/93:170). SLU har funnit att centrumetshuvudsakliga inriktning inte tillhöruniversitetets prioriterade områden och hardärför tillsammans med universitetföreslagit att medel för verksamhetenöverförs från SLU till ,där verksamhetens inriktning mot humanmedicinpassar bättre. Regeringen föreslår därför attSLU:s anslag minskar med och attdessa medel överförs till utgiftsområde 16anslaget 25:21 : Forskningoch forskarutbildning.Anslagsnivån har justerats i syfte attbegränsa statlig konsumtion.Regeringen bedömer anslagsbehovet förår 2003 till 1 . För år 2004beräknas anslagsbehovet till1 264 789 000 kr.MotionernaI motion Fi230 (s, v, mp) anförs att underanslaget 25:1 lantbruksuniversitethar avsatts underåren 2001 och 2002 för SLU:s arbete medfältförsöksverksamhet för ekologisk odling.Motionärerna begär att anslaget för dettaändamål tillförs ytterligare 7 miljonerkronor för (yrkande 10 delvis).Eftersom det enligt motionärerna är viktigtatt stärka den enskilde forskarens friaställning bör enligt motionerna Fi232 (fp)yrkande 21 delvis och MJ422 (fp) yrkande 20delvis anslaget höjas med 12 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Enligt motion MJ435 (c) bör ettspecialdestinerat anslag om 10 miljonerkronor anslås till institutioner vidSLU för grund- och forskarutbildning iekologiskt lantbruk (yrkande 1), och 5miljoner kronor för ytterligare treår, dvs. perioden 20042006, bör anvisas lantbruk (CUL)(yrkande 2).I motion MJ424 (kd) behandlas frågan omutbildning och forskning inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet. Enligt motionärernaåstadkoms vidareutveckling av kunskapernainom ekonomi för lantbruks- ochlivsmedelssektorerna bäst genom en starkforskning på dessa områden. För att dennaforskning skall ge ett för optimaltresultat krävs en förstärkning avforskningsområdet (yrkande 20). I motionMJ487 (c) begärs en översyn och ökning avforskning och utveckling inomjordbruksnäringen och livsmedelsindustrin(yrkande 27). Behovet av långsiktigtsäkerställande av den norrländskajordbruksforskningen vid Institutionen förnorrländsk jordbruksvetenskap (NJV) vid SLU iUmeå påtalas i motion MJ389 (c). Enligtmotion MJ407 (s) bör försöksverksamheten medträdgårdsodling i och Röbäcksdalenutvecklas. I motion MJ487 framställs krav påutökad forskning om djurskyddsaspekternabeträffande pälsfarmer (yrkande 33). Enligtmotion MJ421 (c) bör den forskningprioriteras som syftar till att finna enmetod som helt befriar bin från kvalster(yrkande 2).Behovet av förstärkning med ytterligare femhögre forskartjänster vid SLU i påtalasi motion MJ354 (m, fp, kd, c). Enligt motionMJ421 (c) bör en till SLU knutengenetikertjänst för avelsarbete med binåterinrättas (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeSom anförs i motion Fi230 (s, v, mp) yrkande10 delvis bör medelstilldelningen underanslaget öka med jämfört medregeringens förslag. Den av utskottet härmedföreslagna ökningen bör tillföras SLU:sarbete med fältförsöksverksamhet rörandeekologisk odling inom CUL. I övrigt harutskottet ingen annan uppfattning än denregeringen redovisar när det gällermedelsfördelningen under anslaget. De imotionerna Fi232 (fp) yrkande 21 delvis ochMJ422 (fp) yrkande 20 delvis framfördayrkandena om höjning av anslaget ryms inteinom den av fastställda ramen förutgiftsområdet. Som en följd av riksdagensbeslut och med anledning av motion Fi230 (s,v, mp) föreslår miljö- och jordbruksutskottetatt för ökarmedelstilldelningen under anslaget25:1 med jämfört med regeringens förslag. Tillanslaget bör således anvisas 1 233 964 000kr. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi232 (fp) yrkande 21 ochMJ422 (fp) yrkande 20 i motsvarande delar iden mån de inte är tillgodosedda med vadutskottet anfört.Av utskottets ställningstagande ovanframgår att CUL föreslås tillföras 7 miljonerkronor utöver regeringens förslag för vissverksamhet rörande ekologisk odling. Medhänvisning härtill och till vad utskottet iövrigt anfört ovan avstyrks motion MJ435 (c)yrkandena 1 och 2 om medelsfördelning inomanslaget i den mån de inte kan ansestillgodosedda.När det gäller den ekologiska forskningen istort vill utskottet erinra om sin i flerasammanhang framförda syn på jordbruket ochträdgårdsnäringen som centrala näringar i etthållbart samhälle. Konsumenternas intresseför miljöhänsyn, etiska värden,livsmedelssäkerhet och globallivsmedelsförsörjning ökar och kommer attalltmer förändra dagens marknadssituation.Därmed växer också behovet av kunskaper somhar betydelse för omställningen av samhällettill en ekologiskt hållbar utveckling. Närdet gäller resurser till viss forskning villutskottet emellertid erinra om att enligtförordningen (1993:221) för Sverigeslantbruksuniversitet ankommer den internafördelningen av bl.a. resurser för forskningoch utveckling på styrelse.Det är också en fråga för förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande(Formas) att inom ramen förforskningsprogrammet fördela medel till olikaforskningsprojekt. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ389 (c), MJ421 (c)yrkande 2, MJ424 (kd) yrkande 20 och MJ487(c) yrkandena 27 och 33.Utskottet delar i allt väsentligtsynpunkterna i motion MJ407 (s) om vikten avforskning och utveckling när det gällerekologisk odling inom trädgårdssektorn och omdet förtjänstfulla arbete som bedrivs vidSLU:s i Röbäcksdalen och Öjebyn.Som utskottet anfört ovan är det emellertiden fråga för styrelse attfördela medel till bl.a. dessa projekt. Detanförda innebär att utskottet avstyrkermotionen i den mån den inte kan ansestillgodosedd.Enligt förordningen (1993:221) för Sverigeslantbruksuniversitet är det en uppgift föruniversitetets styrelse att besluta iviktigare frågor om den internaresursfördelningen, dvs. även inrättande avtjänster. Därmed avstyrker utskottetmotionerna MJ354 (m, fp, kd, c) och MJ421 (c)yrkande 3.26:1 för miljö,areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning ochsamfinansierad forskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning underanslaget och regeringens förslag ombemyndigande samt avstyrker tremotioner (fp, c) om höjning avanslaget. Utskottet avstyrker vidare enmotion (s) om prioritering avskogsforskning och en motion (s) ommedel för forskning om grönytesektornoch fritidsodlingen. Även två motioner(c, mp) om resurser till StiftelsenBiodynamiska Forskningsinstitutetavstyrks.PropositionenAnslaget disponeras av förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande(Formas) och finansierar stöd till forskningom de areella näringarna samtprojektrelaterade kostnader såsomutvärderingar, beredningsarbete, konferenser,vissa resor och seminarier samtinformationsinsatser. Forskningsstödetfinansierar även med näringen samfinansieradforskning som omfattar jordbrukstekniskforskning, viss skogsforskning,trädgårdsforskning samt växtförädling. Förforskning inom områdena miljö ochsamhällsbyggande finns anslaget 26:2Forskningsrådet för miljö, areella näringaroch samhällsbyggande: Forskning underutgiftsområde 20.För att underlätta planering, upphandlingoch genomförande av forskningsprojekt börregeringen bemyndigas att ingå ekonomiskaåtaganden som innebär utgifter på sammanlagthögst fördelade på högst215 , högst115 och högst20 under år 2006.För forskning och utveckling rörandeekologisk produktion har anvisats totalt35 t.o.m. ,varav Formas disponerar . Förår 2002 anvisades ytterligare 10 000 000 krengångsvis till programmet, varav3 disponeras av Formas.Anslagsnivån har justerats i syfte attbegränsa statlig konsumtion.Regeringen bedömer anslagsbehovet förår 2003 till . För år 2004beräknas anslagsbehovet till 215 157 000 kr.MotionernaEnligt motionerna Fi232 (fp) yrkande 21delvis och MJ422 (fp) yrkande 20 delvis böranslaget höjas med ytterligare 8 miljonerkronor. Motionärerna betonar vikten av attden rådsstödda forskningen bör återspeglahela livsmedelsområdet, från jord till bord.Formas bör därför ta ansvar även förlivsmedelsteknisk och teknologisk forskningoch inte endast för forskning områvaruproduktion. Även i motion MJ447 (c)delvis begärs en höjning med8 .