bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — En kraftigneddragning av den skattefinansierade gemensammasektorn skulle därför innebära en kraftig försämringför många grupper, och utskottet är inte övertygatom att de alternativ som skall träda i ställetverkligen skulle vara tillgängliga för alla.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen omkraftiga sänkningar av inkomstskatten.När det gäller frågan om en översyn avinkomstskatteskalan i syfte att komma till rätta medolika marginaleffekter och att ytterligare övervägadess fördelningspolitiska utformning framgår det avvad utskottet redan anfört att förändringar iinkomstskatteskalan måste utgöra en integrerad del ide överväganden som görs i anslutning tillbudgetberedningen. Större förändringar är kostsammaoch kan inte göras utan tillgång till en god ochsamlad information om det ekonomiska utrymme somstår till förfogande. Härvid är det också naturligtatt en avvägning i vissa fall måste göras mellan åena sidan en generell men kostsam förändring sominte ger upphov till några höjda marginaleffekteroch å andra sidan en mindre kostsam lösning som gerupphov till en mindre men oönskad höjning avmarginaleffekten.Som utskottet redan anfört ligger dagensskatteskala förhållandevis nära den utformning sombeslutats under skattereformen. Detta innebär bl.a.att grundavdraget trappas upp i skiktet70 . Härigenom sänks marginaleffektenkraftigt, och det skapas ett incitament till enövergång från deltidsarbete till heltidsarbete. Närgrundavdraget sedan gradvis återställs i de högreinkomstskikten skapar detta en oönskadmarginaleffekt som det emellertid skulle varaförhållandevis kostsamt att eliminera. På samma sättbidrar avtrappningen av skattereduktionen för låg-och medelinkomsttagare till en mindre höjning avmarginaleffekten. Även denna effekt är kostsam atteliminera.Som framgått återstår det att genomföra ett sistasteg i den reformering av inkomstskatteskalan sompåbörjades , och tidpunkten förgenomförandet av en sådan förändring är beroende avdet utrymme som finns tillgängligt sedan behoven avökade resurser för vård, skola och omsorgtillgodosetts. Enligt utskottets mening finns detmot denna bakgrund inte någon anledning att nuinitiera en allmän översyn av inkomstskatteskalan,utan överväganden om olika förbättringar bör påsedvanligt sätt göras av regeringen i anslutningtill budgetberedningen. Utskottet avstyrker därmedförslaget om en översyn av inkomstskatteskalan.Utskottet har under höstens behandling avförslaget till utgiftsramar och inkomstberäkning avstyrkt de förslag till inriktningav skattepolitiken som lagts fram av Moderatasamlingspartiet, Kristdemo-kraterna, Centerpartietoch liberalerna i det sammanhanget.Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågoroch avstyrker därför även de nu aktuellamotionsyrkandena.BarnomsorgskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en avdragsrättför styrkta barnomsorgskostnader.Jfr reservation 6 (m, kd, c, fp).MotionernaModerata samlingspartiet, ,liberalerna och har underhöstens budgetberedning presenterat förslag sominnebär att avdrag skall medges för styrktabarnomsorgskostnader per barn ochår. Avdraget skall medges vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt.I flera motioner framställs yrkanden om enavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader.Yrkandena framställs i motionerna Sf390 yrkande 3 avMargit m.fl. (m), Sf401 yrkande 3 av MargitGennser m.fl. (m), A228 yrkande 9 av . (m), A318 yrkande 8 av m.fl.(m), Sk433 yrkande 4 av . (m) och Sf392 yrkande 33 av m.fl.(kd).Utskottets ställningstagandeUtskottet har under höstens budgetbehandlingavstyrkt yrkanden om en avdragsrätt förbarnomsorgskostnader. Utskottet har inte ändratinställning i denna fråga och avstyrker därför ävende nu aktuella motionsyrkandena om en sådanavdragsrätt.HushållstjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om enskattereduktion för hushålls-tjänster.Jfr reservation 7 (m, kd, c, fp).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektornhar behandlats i betänkandeUppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningens betänkande Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17).En skattereduktion för byggnadsarbeten hartillämpats den 15 februari 1993-den31 (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU36) och den 15 april 1996-den 31mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32).Syftet har varit att åstadkomma en stimulans avverksamheten inom byggsektorn och på så sättmotverka den då aktuella arbetslösheten.MotionernaI en fyrpartimotion Sk432 av m.fl.(m, kd, c, fp) anförs att det finns en storefterfrågan på hushållstjänster och attinkomstskatter, sociala avgifter och mervärdesskattdriver upp kostnaden till nivåer som nästan ingahushåll med normala inkomster har råd med.Motionärerna föreslår att hos regeringenbegär ett förslag om en skattereduktion förreparations- och ombyggnadsarbete samthushållstjänster som utförs på den egna tomten elleri hemmet. Skattereduktionen skall uppgå till avarbetskraftskostnaden inklusive moms och varabegränsad till per hushåll och år.Reduktionen skall lämnas direkt vid betalning.Yrkanden med en liknande inriktning framställs imotionerna N224 yrkande 7 av m.fl. (m),A228 yrkande 6 av m.fl. (m), Sk225av (), Sk227 av MargaretaCederfelt (m), Sk263 av och (), Sk316 yrkandena 1-3 av (),Sk338 av (), Sk382 av KentOlsson och (), Sk412 av och (), Sk433yrkande 11 av m.fl. (m),Sf392 yrkande 17 av m.fl. (kd), N370yrkande 11 av m.fl. (kd), N373 yrkande3 av m.fl. (kd), A211 yrkande 11 avMaria m.fl. (kd), Sf397 yrkande 10 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och A229 yrkande 21 av LarsLeijonborg m.fl. (fp).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle införandet av ensärskild stimulans för tjänstesektorn i de formermotionärerna föreslår innebära ett avsteg från deprinciper om en likformig och neutral beskattningsom ligger till grund för skattereformen och somenligt utskottets mening bör gälla. Det är ocksåkostsamt att genom stimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållensegen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna påsysselsättningen blir mycket små eller inga alls,som kostnaderna blir stora. Deerfarenheter som man har gjort i talar fören sådan utgång. En stimulans av denna typ skulleockså leda till gränsdragningsproblem och ge upphovtill svårkontrollerade gråzoner.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionerna.HemtjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en lägrevärdering av hemtjänster som erbjuds av enarbetsgivare.Jfr reservation 8 (kd).Gällande reglerFörmån av fri städning, fri barnomsorg etc. somtillhandahålls av en arbetsgivare är skattepliktigoch skall tas upp till marknadsvärde, dvs. det prissom den skattskyldige skulle ha fått betala på ortenom han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänstereller förmåner mot kontant betalning (11 kap. 1 §och 61 kap. IL). Den mervärdesskatt somarbetsgivaren erlägger vid inköp av tjänsterna fårinte lyftas av eftersom förvärvet inte görs förverksamheten. Arbetsgivaren kan i stället yrkaavdrag vid inkomstbeskattningen för hela kostnadeninklusive mervärdesskatt (jfr RSV:s skrivelse ang."Hemtjänster" dnr 10326-98/900).MotionernaI flera motioner framställs yrkanden som syftar lägre värdering av förmånen fria hemtjänster. Imotion Sk249 yrkandena 1 och 2 av och () anförs att dennuvarande beskattningen av dessa tjänster gör detsvårt att erbjuda hemtjänster på rimliga villkor ochatt detta leder till att den svarta sektorn frodas.Motionärerna föreslår att ett schablonvärde påförslagsvis skall gälla vidbeskattningen. Även i motion Sk268 av MarianneAndersson m.fl. (c, m, kd, fp) föreslås att enschablon som svarar mot hushållens betalningsviljaskall användas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt attneutraliteten vid beskattningen av olika typer avlöneförmåner upprätthålls. Skattefrihet eller lägrebeskattning för vissa förmåner medförgränsdragningsproblem och leder till konkurrens-snedvridningar. Utskottet är inte berett atttillstyrka att särregler införs för beskattningen avförmånen fria hemtjänster och avstyrker därförmotionerna Sk249 yrkandena 1 och 2 samt Sk268.Pensions- och kompetenssparandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om generellavdragsrätt för egna utbildningskostnader,flyttning av avdraget för pensionssparandetill inkomstslaget kapital och omtillkännagivanden till regeringen om att ettförslag om individuell kompetensutvecklingskall läggas snarast.Gällande regler, m.m.Pensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 § IL görasför för pensionsförsäkring som denskattskyldige äger och för inbetalningar påpensionsspararens eget pensionssparkonto.Pensionssparavdraget får inte överstiga summan av0,5 prisbasbelopp och ett särskilt tillägg som ärberoende av om pensionsrätt föreligger eller ej. Ompensionsrätt föreligger i anställningen uppgårtillägget till av inkomsten mellan 10 och 20prisbasbelopp. Om den skattskyldige inte harpensionsrätt i sin anställning eller om inkomstenutgör aktiv näringsinkomst uppgår tillägget till35 % av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp.Småföretagsdelegationen har i rapporten småföretag (SOU 1998:77) föreslagit ett system medindividuella kompetenskonton där företaget och deanställda får göra avsättningar av medel förkompetens-utveckling under skattemässigt gynnadeförutsättningar.Riksdagen beslutade i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för att särskilda medelskulle avsättas för att stimulera individuellkompetensutveckling. Den ekonomiska ramen för dettaangavs till för och1,fr.o.m. år 2001.Medlen skall användas för ett individuellt systemför kompetenssparande. Ett förslag till hur ettsådant system skulle kunna utformas har lämnats ibetänkandet Individuellt kompetenssparande IKS - medstart (SOU 2000:19) i december 2000.Förslaget innebär att det inrättas ett avdragsgilltindividuellt kompetenssparande (IKS) medskatteregler som i princip är desamma som förpensionssparande (IPS) och pensionsförsäkring.Avdraget för IKS maximeras till ett basbelopp ochdet sammanlagda sparandet maximeras till 12inkomstbasbelopp. Medlen skall kunna användas tillsådan kompetensutveckling som den enskilde självbestämmer. Uttag för heltidsstudier under ett årskall berättiga till en kompetenspremie på 0,25inkomstbasbelopp. Arbetsgivaren får en nedsättningav arbetsgivaravgiften påinsatta belopp.Regeringen har aviserat att en proposition omindividuell kompetensutveckling kommer att lämnasunder våren.MotionernaI motion Sk274 av och () anförs att fortbildningskostnader är eninvestering som bör ses som en kostnad för framtidalöneinkomster. Motionärerna föreslår att enavdragsrätt införs för egna utbildningskostnader,som kurslitteratur, kursavgifter m.m.I motion A246 yrkande 5 av m.fl.(kd) anförs att ett individuellt utbildningskontoskulle ge den enskilde möjlighet att ta ansvar försitt lärande. På ett sådant konto bör arbetsgivareoch arbetstagare få avsätta högst avbruttoinkomsten. Arbetstagarens insättningar börkunna placeras fritt under det att arbetsgivarensmedel används enligt överenskommelse. Motionärernaföreslår att hos regeringen begär ettförslag med denna utformning.I motion Ub260 yrkande 11 av m.fl.(fp) anförs att människor måste få större frihet attsjälva bestämma om och när de skall vidareutbildasig, och motionärerna begär ett tillkännagivande omatt regeringen bör lägga fram ett förslag omett breddat pensions- och kompetenssparande.I motion Sk463 av () anförs attavdragsrätten för premie för pensionsförsäkringgynnar höginkomsttagarna och att en enkel åtgärd föratt komma till rätta med denna orättvisa är attflytta avdraget till inkomst av kapital, därskattesatsen är . Även pensionen bör dåbeskattas efter . Motionären hemställer attriksdagen hos regeringen begär ett förslag med dennainnebörd.Utskottets ställningstagandeSom framgår av vad utskottet anfört under rubrikenGällande regler m.m. är det förslag till utformningav ett system för individuell kompetensutvecklingsom lagts fram av Utredningen om individuelltkompetenssparande nu föremål för överväganden inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av dessa överväganden avvaktas, ochutskottet avstyrker därför de nu aktuellamotionsyrkandena om att ett förslag med dennainriktning skall läggas fram och om engenerell avdragsrätt för egna utbildningskostnader.När det gäller förslaget om att ersätta dennuvarande pensionsförsäkringen med en ny typ sombeskattas i inkomstslaget kapital anser utskottetatt möjligheten för den enskilde att själv skapa ettpensionsskydd bör finnas kvar i sin nuvarande form.För den som inte har något pensionsskydd och för densom vill förstärka sitt skydd är möjligheten attskjuta upp beskattningen av en del av inkomstenviktig. Utskottet avstyrker även detta förslag.Förmånstagare tillpensionsförsäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en ändring avkretsen av möjliga förmånstagare till enpensionsförsäkring.Gällande reglerAv 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmånerenligt en pensionsförsäkring endast får betalas uttill den försäkrades make och sambo, den försäkradesbarn och den försäkrades makes och sambos barn.Avlider den försäkrade innan pensionen hunnitslutbetalas och finns det inte någon förmånstagaretillfaller överskottet försäkringskollektivet.Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS)är densamma, 58 kap. 27 § IL. Om innehavaren avlideroch det inte finns någon förmånstagare ärvsbehållningen på kontot enligt vanliga regler, dvs.även barnbarn ärver.Förslaget om individuellt kompetenssparande (IKS)har samma utformning som IPS i dessa delar (SOU2000:119).MotionenI motion Sk428 av Skånberg (kd) anförs att dennuvarande begränsningen av förmånstagarkretsen tillpensionsförsäkring innebär att medel som utfallervid dödsfall kan tillfalla en sambos barn trots attdet finns barnbarn eller syskonbarn till denavlidne. Det är enligt motionären principiellt felatt staten sätter gränser för vem i familjen somskall kunna ärva. Om gränser ändå måste sättas skallde inte missgynna dem som är släkt med varandra.Utskottets ställningstagandeEn utgångspunkt vid bestämning av förmånskretsentill pensionsförsäkringar bör enligt utskottetsmening i första hand vara att pensionen skalltillfalla den försäkrade och i andra hand den kretsav personer som för sin försörjning är beroende avden försäkrade. Det är härvid rimligt att barnbarninte tas med i kretsen. En följd är attpensionsförmånerna kan tillfallakollektivet och att pensionsförmånerna i övriga fallkan göras förmånligare. Utskottet är mot dennabakgrund inte berett att tillstyrka den avmotionärerna föreslagna utvidgningen av denpersonkrets som kan vara förmånstagare tillpensionsförsäkring. Utskottet avstyrker motionSk428.IdrottskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ettidrottskonto för elitidrottare.Jfr reservation 9 (c).MotionernaI flera motioner föreslås att det införs ettsärskilt idrottskonto för elitidrottare.Motionärerna anför att elitidrottare kan ha högainkomster under några aktiva år och att dagens högamarginalskatter ofta tvingar dem att flyttautomlands. En lösning på problemet skulle vara attlåta elitidrottare fördela inkomsten genom insättning på ett idrottskonto.Motionärerna föreslår att frågan om införande av ettsådant konto utreds. Yrkanden med denna inriktningframställs i motionerna Sk381 av ochIngvar (), Sk301 av ochKenneth () samt Kr279 yrkande 20 av AgneHansson m.fl. (c).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt attskattereglerna så långt möjligt har en generellutformning och att undantag för olika grupperundviks. I allmänhet leder undantag från degenerella reglerna till gränsdragningsproblem ochtill att frågan om en utvidgning av undantagetomedelbart blir aktuell. Att införa särskilda reglerför elitidrottare framstår enligt utskottets meningsom mindre lämpligt, och utskottet har också vidtidigare tillfällen avstyrkt liknande yrkanden medhänvisning till skattereformens principer om enlikformig och enhetlig beskattning. Utskottet ärinte heller nu berett att tillstyrka förslagen omsärskilda skatteregler för elitidrottare ochavstyrker därför motionsyrkandena Sk301, Sk381 ochKr279 yrkande 20.EtableringskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ettskattebefriat sparande för investering i etteget företag.BakgrundSmåföretagsdelegationen har i rapportenKapitalförsörjning till småföretag (SOU 1998:93)föreslagit att staten skall skattegynna sparande förstart av småföretag genom att tillåta privatpersoneratt göra avdrag under inkomst av kapital föravsättningar till ett småföretagarkonto.Avsättningarna skall användas som insats vid startav ett småföretag. Skatteförmånen återtas närföretaget säljs. Detta sker genom attanskaffningsvärdet sätts till vid beräkning avkapitalvinsten.MotionenI motion N365 yrkande 6 av m.fl.(mp) anförs att anställda bör få möjlighet att sparaskattefritt på ett etableringskonto till start avett företag. För den som ångrar sig bör sparandetbeskattas på sedvanligt vis. Motionärerna föreslåratt effekterna på nyföretagandet av ett sådantetableringskonto utreds.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om en radändringar i syfte att förbättra villkoren förnyföretagande och entreprenörskap. Möjligheten attkvitta underskott i näringsverksamhet mot inkomst avtjänst återinfördes , och flertalet stoppreglerför fåmansägda företag slopades 1999. De mindreföretagens svårigheter att dra till sig riskkapitalhar också motiverat förbättringar av villkoren förägarfinansiering. En lättnad i beskattningen avutdelningar och reavinster på aktier i onoteradebolag infördes och har utvidgats genomolika beslut . Ävenvillkoren för finansiering med egna vinstmedel harförbättrats. Enskilda näringsidkare fick vid 1999års taxering utvidgade möjligheter till reserveringgenom avsättning till periodiseringsfond, och dennamöjlighet har ytterligare förbättrats vid 2000 årstaxering som ett resultat av en mer ingåendeundersökning av hur företagen använderperiodiseringsfonderna (prop. 1999/2000:1 Förslagtill statsbudget, finansplan m.m.). Utskottet harvåren 2001 behandlat yrkanden om ytterligarelättnader och har därvid anfört att det - innanytterligare åtgärder vidtas i fråga omreserveringsmöjligheterna - är angeläget att fåkunskap om hur de redan beslutade förbättringarnapåverkar företagens beteende och att det är önskvärtatt den undersökning kring företagens investeringarsom inletts inom fortsätter såatt det blir möjligt att följa upp beslutet.Utskottet har erfarit att det inomFinansdepartementet nu pågår överväganden omytterligare förbättringar för småföretagen. Vidaregenomför en kartläggning avproblem vid övergång från att vara anställd till attvara företagare. Kartläggningen berör reglerna omarbetslöshets- och sjukförsäkringar men gäller ocksåandra typer av hinder, som osäkerhet beträffandeaffärsidén eller brist på kapital.Enligt utskottets mening bör resultatet av detarbete som pågår inom avvaktasinnan ställning tas till ytterligare åtgärder.Utskottet avstyrker motion N365 yrkande 6.BilförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om attanskaffningspriset skall användas vidvärdering av bilförmån.Jfr reservation 10 (m, kd, fp).BakgrundVärdet av förmån av fri bil exklusive drivmedelberäknas med hjälp av det nybilspris somRiksskatteverket fastställt för bilmodellen,anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning,aktuellt prisbasbelopp och statslåneräntan. uppgår t.ex. förmånsvärdet för enbil med ett nybilspris på till 36 700 kr.Detta förmånsvärde kan delas upp i en fast del på11 (av prisbasbeloppet), en ränte- ochprisberoende del på (avstatslåneräntan gånger nybilspriset) och enprisberoende del på (av nybilspriset).Särskilda regler gäller för dyrare bilar, och föräldre bilar finns en spärregel som gör attnybilspriset inklusive extrautrustning inte fårunderstiga en viss nivå.Värdet av en bilförmån kan justeras uppåt ellernedåt enligt olika regler. Dessa gäller t.ex. ombilen använts under del av år, som arbetsredskap, itaxinäring, i betydande omfattning i tjänsten, undersemester etc.Värdet av förmån av fritt eller delvis frittdrivmedel beräknas till marknadsvärdet multipliceratmed 1,2 av den mängd drivmedel som kan antas haförbrukats för förmånsbilens totala körsträcka underden tid den skatt-skyldige varit skattskyldig förbilförmånen.MotionernaI motion Sk390 av och () anförs att bilens anskaffningspris och intenybilspriset bör ligga till grund för bilförmånensvärde. En företagare som av ekonomiska skäl köper enbegagnad bil bör få ett lägre förmånsvärde än densom köper en ny bil.I motion Sk334 av () anförs attdet är en stor orättvisa att förmånsbeskattningengrundar sig på nybilspriset oavsett om det är en nyeller begagnad bil och oavsett marknadsvärde.Förfaringssättet bör enligt motionären utredas ochjusteras så att det blir anskaffningsvärdet som styrbeskattningen i stället för nybilspriset.I motion Sk388 yrkandena 1 och 3 av LennartKollmats och () anförs att reglernaegentligen borde ändras så att den som har enförmånsbil beskattas efter dess faktiska värde ochatt förmånsvärdet åtminstone borde kunna grundas påbilens faktiska inköpspris. De framhåller attlistpriserna ger liten eller ingen drivkraft attinförskaffa bilen till ett lägre pris och att dettaförsvagar konkurrensen inom bilbranschen.Privatimport skulle kunna vara ettkostnadseffektivt sätt att köpa en bil, men mednuvarande regler gäller detta inte förmånsbilar.Utskottets ställningstagandeDen nuvarande förhållandevis starkaschabloniseringen vid värdering av bilförmån tillkom1987 och var en följd av att de tidigare reglernaföranlett problem. Reglerna gav upphov till ett inteobetydligt antal tvister, och de kunde avkontrollskäl inte heller tillämpas på avsett sätt.Resultatet blev att det hörde tillundantagen att någon skattskyldig påfördesarbetsgivarens kostnad som bilförmån, att flertaletskattskyldiga redovisade sin privata körsträckaenligt schablon och att de som använde körjournalnästan undantagslöst hävdade att de körde kortare änRSV:s schabloner förutsatte (jfr Ds 1996:34).Enligt utskottets mening skulle en övergång tillanskaffningsvärdet som grund för värdering avbilförmån kraftigt urholka de förenklingsvinster somde nuvarande reglerna medför för bådeskattemyndigheterna och de skattskyldiga. Utskottetavstyrker motionerna Sk334, Sk388 yrkandena 1 och 3samt Sk390.Resor till och från arbetet, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en höjning avreseavdragen, m.m. och om att resor till ochfrån dagis skall beaktas när tidsvinstenberäknas.Jfr reservationerna 11 (m, c) och 12 (kd,fp).Gällande reglerAvdrag för kostnader för resor till och frånarbetsplatsen med egen bil medges med per kördmil. Används en förmånsbil medges avdrag förkostnaden för dieselolja med per körd mil ochför kostnaden för annat drivmedel (t.ex. bensin) med9 kr per körd mil.Avdrag medges endast för resa mellan bostad ocharbetsplats. Eventuell omväg eller tidsförlust närbarn hämtas eller lämnas på vägen beaktas inte, utanses som en ej avdragsgill levnadskostnad.Avdrag för kostnad för körning med egen bil itjänsten medges med för varje körd mil.MotionernaI ett flertal motioner framställs yrkanden om enhöjning av reseavdragen till per mil.Motionsyrkanden med denna inriktning framställs imotionerna Sk288 yrkande 9 av m.fl. (m),Sk289 yrkandena 2 och 3 av ochAnders G Högmark (m), Sk450 yrkande 4 av AndersSjölund (m), MJ423 yrkande 2 av . (kd) och Sk376 av ().I två motioner begärs dessutom att resor till ochfrån dagis skall beaktas när rätten till avdrag förresor till och från arbetet bestäms. Yrkandenaframställs i motionerna A229 yrkande 15 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och N262 yrkande 8 av YvonneÅngström m.fl. (fp).Utskottets ställningstagandeNär behandlade frågan omen uppjustering av det avdragsgilla beloppet förresor med egen bil hade detta legat på sedan1993. Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gavdå anledning till en höjning av avdraget.