bet · GP01SKU17 · 2002-03-05 00:00:00 — Allmänna motioner om punktskatter SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett nittiotalmotioner från den allmänna motionstiden . I ettinledande avsnitt om allmänna energibeskattnings-frågor behandlas bl.a. yrkanden om utformningen aven skatteväxling och reformeringen avenergibeskattningssystemet, elproduktionen och dennordiska elmarknaden, energiskatter iproduktionsledet, gemensamma miniminivåer inom EUför energi- och koldioxidskatter, användning avkvalificerad majoritet i rådet, huruvida torv skallklassas som ett förnybart bränsle ochkraftvärmeproduktionen och naturgasens roll ienergisystemet. I de följande avsnitten behandlasjordbrukets miljö- och energiskatter,trafikbeskattning (åkerinäringen, fossila drivmedel,alternativa drivmedel, fordonsskatt etc.) ochalkohol- och tobaksskattefrågor m.m.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Utskottet föreslår slutligen att tar uppärendet för avgörande efter endast en bordläggning.Vid betänkandet fogas 23 reservationer (m, kd, c,fp, mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Energibeskattning, allmäntRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K426yrkande 26, 2001/02:Sk212, 2001/02:Sk218,2001/02:Sk286, 2001/02:Sk369, 2001/02:Sk420,2001/02:Sk427, 2001/02:Sk443, 2001/02:Sk455,2001/02:Sk478, 2001/02:Sk489 yrkande 28,2001/02:Sk491 yrkandena 9 och 23, 2001/02:U301yrkande 43, 2001/02:U302 yrkande 6, 2001/02:U348yrkande 7, 2001/02:MJ337 yrkandena 6 och 7,2001/02:MJ521 yrkande 9, 2001/02:N35 yrkande 8,2001/02:N213 yrkande 6, 2001/02:N238 yrkande 1,2001/02:N269 yrkande 2 och 2001/02:N371 yrkandena4, 5, 18 och 19.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (mp)2. Jordbrukets miljö- och energiskatterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk326,2001/02:Sk362 yrkande 1, 2001/02:Sk417 yrkandena1, 2 och 5, 2001/02:Sk433 yrkandena 2 och 6,2001/02:Sk450 yrkande 5, 2001/02:Sk468 yrkandena13, 2001/02:MJ336 yrkande 5, 2001/02:MJ340 yrkande 2,2001/02:MJ341 yrkande 1, 2001/02:MJ343 yrkandena4 och 5, 2001/02:MJ423 yrkande 10, 2001/02:MJ464yrkande 4 och 2001/02:MJ526 yrkande 14.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (fp)3. ÅkerinäringenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk222,2001/02:Sk244, 2001/02:Sk248, 2001/02:Sk407, 2001/02:Sk418 yrkandena 13och 2001/02:MJ521 yrkande 13.Reservation 9 (m, kd)Reservation 10 (fp)4. Fossila drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk202,2001/02:Sk203, 2001/02:Sk204, 2001/02:Sk215, 2001/02:Sk231,2001/02:Sk285, 2001/02:Sk289 yrkande 1,2001/02:Sk433 yrkande 1, 2001/02:Sk450 yrkande 3och 2001/02:N265 yrkande 4.Reservation 11 (m)5. Alternativa drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk346,2001/02:Sk406, 2001/02:Sk419, 2001/02:Sk435, 2001/02:Sk475,2001/02:MJ287 yrkande 2, 2001/02:MJ423 yrkandena4, 6 och 13 och 2001/02:N265 yrkande 5.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)Reservation 14 (fp)6. FordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fi230yrkande 2, 2001/02:Sk201, 2001/02:Sk267,2001/02:Sk314, 2001/02:Sk329, 2001/02:Sk347,2001/02:Sk405 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk448,2001/02:MJ342 yrkande 2 och 2001/02:MJ423 yrkande3.Reservation 15 (kd)7. Differentierad drivmedels- ochfordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk216,2001/02:Sk293, 2001/02:Sk312 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk353 och2001/02:N372 yrkande 7.Reservation 16 (kd)8. AlkoholbeskattningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk230,2001/02:Sk350, 2001/02:Sk409, 2001/02:So275 yrkande 2, 2001/02:So616yrkande 2 och 2001/02:So629 yrkandena 1 och 5.Reservation 17 (m)9. Privatinförsel av alkohol och tobakRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk408,2001/02:So616 yrkande 3 och 2001/02:So629 yrkande4.Reservation 18 (m)10. Försäljning i flygplatsernastaxfreebutikerRiksdagen avslår motion 2001/02:Sk252.11. AvfallsskattRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk239,2001/02:MJ337 yrkandena 24 och 25 och2001/02:MJ521 yrkande 12.Reservation 19 (c)Reservation 20 (fp)12. Skatt på kväveutsläpp frånreningsverkRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ466 yrkande7.Reservation 21 (mp)13. Avgift på amalgamRiksdagen avslår motion 2001/02:So636 yrkande6.Reservation 22 (mp)14. Skatt på spelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sk279,2001/02:Sk297, 2001/02:Sk305 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk447 och2001/02:MJ524 yrkande 2.Reservation 23 (kd)Utskottet föreslår att avgör ärendet efterendast en bordläggning.Stockholm den 5 mars 2002På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ArneKjörnsberg (s), (), LisbethStaaf-Igelström (s), Per (), KennethLantz (kd), Per (), dePourbaix-Lundin (m), (), (), (), (),(), (), RolfKenneryd (c), (), Per-OlofSvensson (s) och ().2001/02SkU17Redogörelse för ärendetRiksdagen har , efter beredning ibl.a. skatteutskottet, godtagit regeringensinkomstberäkning i budgetpropositionen ochregeringens förslag i budgetpropositioner tillförändringar på skatteområdet bl.a. avseendepunktskatterna. avslog samtidigtoppositionspartiernas budgetpåverkande motioner medalternativa inkomstberäkningar och skatteförslag(prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1).Skatteutskottet behandlar nu i detta betänkande demotionsyrkanden angående punktskatter som återstårefter höstens budgetbehandling. Ett tjugotalmotioner om reklamskatt som skulle ha behandlats idetta betänkande har brutits ut och kommer att tasupp i ett särskilt betänkande.Utskottets övervägandenEnergibeskattning, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner rörandeutformningen av en skatteväxling ochreformeringen av energibeskattningssystemet,elproduktion och den nordiska elmarknaden ochenergiskatter i produktionsledet, gemensammaminiminivåer inom EU för energi- ochkoldioxidskatter, användning av kvalificeradmajoritet i rådet, huruvida torv skallklassas som ett förnybart bränsle och kraft-värmeproduktionen och naturgasens roll ienergisystemet.Jfr reservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (c), 4(fp) och 5 (mp).Inledande bakgrundRiksdagen har ställt sig bakom den strategi för ensuccessivt ökad miljörelatering av skattesystemetgenom grön skatteväxling som presenterades i budget-propositionen . En reformering avenergiskattesystemet utgör därvid en central del ochSkatteväxlingskommitténs principskiss utgör utgångs-punkten för reformarbetet (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:FiU1). Grunden för strategin är att höjdaskatter på energi- och miljöområdet växlas motsänkta skatter på arbete. Skatteväxlingsstrateginberäknas omfatta sammanlagt 30miljarder kronor. Under var dentotala omslutningen 3,3 miljarder kronor.Inriktningen var då att ge koldioxidskatten en ökadtyngd i förhållande till energiskatten. Skattehöj-ningarna på energiområdet koncentrerades tillfossila bränslen för uppvärmning, till elförbrukningoch till dieselolja. Dessa höjningar växlades mothöjda grundavdrag för löntagare och pensionärer ochsänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter föregenföretagare.Riksdagen har vidare i samband med den gångnahöstens budgetberedning godtagit det andra steget iskatteväxlingen som innebär en skatte-växling på ca . Skatteväxlingenbestod av höjda grundavdrag i inkomstskatten, höjdkoldioxidskatt på bränslen för uppvärmning, höjdenergiskatt på el samt höjd avfallsskatt (prop.2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1). I budgetpropositionen drarregeringen även upp riktlinjerna för enskattestrategi för alternativa drivmedel i syfte attstimulera introduktionen av sådana drivmedel.En reformering av energiskattestrukturen och ettstegvis införande av skatteväxlingskommitténs modellbedöms skapa en energiskattemiljö som säkerställeren effektiv miljöstyrning och en varaktigfinansiering av sänkta skatter på arbete. Detreducerade skatteuttaget för de konkurrensutsattasektorerna bör kunna behållas och alternativaavgränsningar av dessa områden med reduceradeskatter, bl.a. i förhållande till tjänstesektorn,skall utredas. pågår ettomfattande arbete när det gäller reformeringen avenergibeskattningen.Utredningar har initierats i fråga om utformningenav nedsättningsreglerna för tillverkningsindustrin,växthusnäringen samt jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna, vägtrafikbeskattningen och ifråga om övriga miljörelaterade skatter. Dessutomgörs analyser av alternativa ekonomiska styrmedel.Det gäller bl.a. handel med utsläppskvoter ochsystem för handel med förnybar el med hjälp av s.k.gröna certifikat. Ytterligare styrmedel som studerasvid sidan av skatter är driftsbidrag ochinvesteringsbidrag. I vissa frågor föreligger redanförslag från utredningar.Regeringen har också tillkallat en utredare (dir.2001:122) som skall granska och utvärdera insatsernainom energipolitiska program och analyserabehovet av förändringar. Utredaren skall lämnaförslag till riktlinjer för det långsiktigaenergipolitiska programmet inför denplaneringsperiod som börjar 2003. Utredaren skallredovisa insatser som skall leda till en långsiktigthållbar energiförsörjning.En energipolitisk proposition är aviserad attavlämnas under mars 2002.MotionerI Moderata samlingspartiets partimotion N213 yrkande6 av m.fl. (m) anförs att det brådskaratt få till stånd en ökad anpassning av principernaför energibeskattningen mellan de nordiska länderna.Skilda beskattningsprinciper mellan länderna hotareffektiviteten på den gemensamma nordiskaelmarknaden vilket leder till samhällsekonomiskakostnader och en ökad miljöpåverkan.I Moderata samlingspartiets kommittémotion Sk491av m.fl. (m) anförs att ingafiskala energiskatter bör tas ut i produktionsledet(yrkande 9) och att internationellt settstora och energikrävande industrisektor drabbatshårt av produktionsskatterna på el. I motionenföreslås också att energiskatterna för hotell- ochrestaurangbranschen skall ses över (yrkande 23).Motionärerna framhåller att branschen får betalakonsumentskatt på energi, medan livsmedelsindustrinhar lägre skattetariff.I partimotion K426 yrkande 26av m.fl. (kd) och kommittémotion N371yrkande 19 av m.fl. (kd) betonas attdet krävs gemensamma europeiska åtgärder för attsänka koldioxidutsläppen. Ett effektivt medel voreatt i EU lagstifta om miniminivåer förmiljöavgifter.Enligt kommittémotioner N35yrkande 8 och N371 yrkande 4 av m.fl.(kd) bör förhandlingar inledas med bl.a. såatt kolkraftproducerad el vid import till Sverigekan beläggas med miljöavgift. Motionärerna anförvidare i motion N371 att regeringen bör presenteraett skattesystem där goda miljöegenskaper, högenergieffektivitet och hög elproduktion premierasmedan produktion baserad på fossila bränslen beläggsmed miljöavgifter (yrkande 5). Enligt motionen börEU bli mer handlingskraftigt på miljöområdet. Beslutom miljöavgifter bör därför kunna tas medkvalificerad majoritet (yrkande 18).I partimotion MJ337 yrkande 6 avAgne m.fl. (c) anförs att ett nytt systemför energibeskattning skall bygga på att förorenarenbetalar och att de olika energislagens marknadsprisspeglar samhällets totala kostnader. Regeringen ochriksdagen bör, enligt motionen, sätta tydliga miljö-mässiga ramar för energisystemet inom vilkamarknadsekonomins dynamik och utvecklingskraft skallverka i miljöns tjänst.Centern anför vidare i samma motion (yrkande 7)och i partimotion Sk489 av m.fl.(yrkande 28) att en skatteväxling måste utformas såatt en framtida handel med utsläppsrättigheterunderlättas. Det innebär, enligt motionärerna, attde nuvarande nedsättningsreglerna för industrinsuccessivt bör fasas ut och skillnaden imiljöbeskattning mellan hushållen och industrinjämnas ut.I partimotion U302 yrkande 6 av AgneHansson m.fl. (c), slutligen, anförs att iEU bör driva frågan om miniminivåer för miljö-skatter. Det vore bra för miljön och ett bra sättatt skapa likvärdiga konkurrensvillkor, t.ex. fördet svenska jordbruket.I partimotion U301 yrkande 43 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) anförs att en skärptkoldioxidskatt som beslutas nationellt riskerar attförsämra den inhemska industrins konkurrenskraft.Sverige bör i EU verka för en gemensam miniminivåför koldioxidskatt (tkg).Folkpartiet framhåller i partimotion MJ521 yrkande9 av m.fl. (fp) vidare att EU måsteges makt över klimatpolitiken. Regeringen måstesnabbt ändra inställning till frågan ommajoritetsbeslut avseende miljöskatter och, föreslårmotionärerna, som ett första steg verka för eneuropeisk miniminivå för koldioxidskatten.I kommittémotion U348 yrkande 7 avYvonne Ruwaida m.fl. (mp) föreslås att regeringen iEU bör verka för en plan för att underlättaanvändandet av miljörelaterade skatter bl.a. genomframtagande av gemensamma miniminivåer för energi-och koldioxidskatter.I motion Sk420 av () föreslås attenergitorv bör jämställas med andra biobränslen ochundantas från koldioxidskatt. I motion Sk218 avHarald () däremot föreslås införande avkoldioxidskatt på torv.I motion Sk286 av och () föreslås att effektskatten på kärnkraftavskaffas med motivering att skatten är kontrapro-duktiv eftersom den diskriminerar svenskkraftindustri och drabbar konsumenterna samt att denockså har negativa miljöeffekter.I motion Sk427 av () sägs att detär dags att sänka elskatten. harhushållens elskatter höjts . Därtill kommerproduktionsskatt på kärnkraftsel och moms somberäknas också på den påförda skatten.I ett flertal motioner berörs kraftvärmeproduktionenoch naturgasens roll i energisystemet.I motion Sk369 av och () sägs att skattereglerna inte underlättarkommunernas energiomställning genom exempelvisuppbyggande av kraftvärmeproduktion och fjärrvärme.Flera fjärrvärmebolag har svårt att få industrin attansluta sig till nätet eftersom reglerna gynnaroljeuppvärmning för industrin. Det behövs enligtmotionen därför en översyn av reglerna.I motion Sk212 av och () anförs att betydande delar av kolkraften i norraEuropa skulle kunna ersättas av naturgaseldadkraftvärme. Det är angeläget att svenskaenergiskatter anpassas så att effektiv elproduktionmed liten miljöpåverkan kan konkurrera utkolkraften.I motion Sk443 av och () anförs att regeringen utan dröjsmål börmiljöanpassa energiskatterna så att naturgaseldadkraftvärme kan tränga tillbaka smutsig kolkraft.I motion Sk455 av och (m) betonas att svensk energi- ochskattepolitik måste skapa förutsättningar för eneffektiv och miljövänlig produktion av el och värme.Med rätt förutsättningar kan naturgaseldadekraftvärmeverk tillsammans med biobränsle, vatten-,vind-, sol- och kärnkraft konkurrera ut elproduktionmed kol och olja.I motion N238 yrkande 1 av och () anförs att kraftvärmebeskattningenbehöver ses över så att naturgaseldad kraftvärmeblir konkurrenskraftig. Det är ett viktigt steg föratt miljömålen skall uppnås.I motionerna N269 yrkande 2 av ()och Sk478 av m.fl. (kd, m) anförsatt kraftvärmebeskattningen bör ändras så attkraftvärme kan konkurrera med övrig elproduktion pålikvärdiga villkor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att reformeringen avenergiskattesystemet är en mycket komplicerad ochgrannlaga uppgift och som framgått av den inledandebakgrunden pågår ett omfattande utredningsarbeterörande olika delar av systemet. Utskottet anser attdet fordras ingående övergripande analyser för attsammanfoga de olika komponenterna till ensammanhållen politik på energibeskattningens område.Många av de frågor som tas upp i de nu aktuellamotionerna rör områden som är under övervägandeneller som initierats i olika utredningar, och enligtutskottets mening bör inte föregriparegeringens beredningsarbete utan avvakta deöverväganden som det pågående arbetet på områdetföranleder.Utskottet delar motionärernas syn när det gällervikten av att håller en fortsatt högambitionsnivå när det gäller att begränsakoldioxidutsläppen. och några andra länderhar valt att ligga steget före vid beskattning avkoldioxidutsläpp och tar på detta sätt ett särskiltansvar för de globala miljöproblem och risker somutsläppen av växthusgaser ger upphov till. Ettviktigt inslag i denna strategi är att påett aktivt sätt söker förmå andra länder att följaefter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel.En sådan internationell beskattning är målet medSveriges agerande på detta område och skulledessutom minska behovet av särskilda regler för denkonkurrensutsatta svenska industrin. I promemorianFörslag till program för långsiktigt avtal medenergiintensiv industri (Ds 2001:65) presenteras ettprincipförslag till ett program för långsiktigaavtal för att främja energieffektivisering och andraåtgärder inom energiintensiv industri som kanpåverka utsläppen av klimatpåverkande gaser. Syftetmed programmet är att på ett kostnadseffektivt sättminska utsläppen av växthusgaser som bidrag tilluppfyllandet av det svenska klimatmålet.Utskottet tar härefter upp frågan om elproduktionoch den nordiska elmarknaden samt frågan omenergiskatter i produktionsledet. Dagens svenskaenergibeskattning är i huvudsak utformad somkonsumtionsskatt, dock med inslag av beskattning iproduktionsledet. All elproduktion i är skattefri. Kvarvarande rester av enproduktionsskatt på el finns i form av deneffektskatt som tas ut på kärnkraftverk. Riksdagenavskaffade produktionsskatten på el producerad ivattenkraftverk (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Den del avfastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverksom svarade mot den tidigare produktionsskatten togsbort vilket innebar en sänkning av skatten påmarkvärdet från till . Kvarvarande delsvarar mot den skatt som utgår påindustrifastigheter. Produktionsskatten på kärnkraftlades om fr.o.m. till en skatt påinstallerad effekt (prop. 1999/2000:105, bet.1999/2000:SkU22). Omläggningen från en rörlig skattvar avsedd att minska riskerna för snedvridningar ielproduktionssystemet. Vid införandet av effektskattpå kärnkraftverk aviserade regeringen sin avsikt attnoga följa vilka konsekvenser en övergång till enfast skatt skulle få, för att säkerställa att detinte uppkommer några icke avsedda effekter.Elmarknadens avreglering och internationaliseringhar som motionärerna påpekar fått vissa negativakonsekvenser från miljösynpunkt. I harsvensk kondenskraft i viss mån ersatts av importeradelkraft producerad i på mindre miljövänligtsätt. Det kan möjligen bero på lägre miljökrav pådessa anläggningar och att elmarknaden i Danmarkinte varit avreglerad i samma omfattning som i deövriga nordiska länderna. Enligt utskottetsbedömning finns det ingen grund för uppfattningenatt dansk elbeskattning skulle diskriminera svenskel. I beskattas all el oavsett ursprung ikonsumtionsledet. Förslaget om en särskildmiljöbeskattning i som bara träffardanskproducerad el från vissa anläggningar är enligtutskottets mening knappast genomförbart. Det finnsanledning att anta att ökande krav kommer attställas på bl.a. elproduktion som inte ärmiljövänlig i samband med att staterna skall minskautsläppen av växthusgaser i syfte att säkerställaåtagandena under Kyotoprotokollet.Utskottet tar härefter upp frågan om gemensammaminiminivåer inom EU för energi- ochkoldioxidskatter. Inom EU har verkat för attgemensamma minimiskattesatser skall införas också pånaturgas och kol och har tillsammans med andraländer sökt få till stånd en lösning som innebär attnuvarande mineraloljedirektiv byggs ut till ettenergiskattedirektiv. Dessa ansträngningar leddetill att kommissionen föreslog ettramdirektiv om energibeskattning där skattebasenutvidgas till samtliga energiprodukter. Förslagetinnebär höjda minimiskattesatser och enökad flexibilitet för medlemsstaterna i förhållandetill det nuvarande mineraloljedirektivet, vad gällermöjligheterna till differentiering utifrån bränsletsmiljöegenskaper. Målsättningen är att allaenergiprodukter skall omfattas av en positivskattesats. har i en arbetsgrupp under rådetkraftfullt stött arbetet med ett ramdirektiv påenergiskatteområdet och lyckades under sittordförandeskap få i gång diskussionen efter två årsdödläge.Frågan om utvidgad användning av kvalificeradmajoritet i rådet var aktuell vidregeringskonferensen i i december 2000.Konferensen beslöt att enhällighet även ifortsättningen skall gälla alla bestämmelser ifördraget som rör beskattning. Den svenskainställningen har varit att skattefrågor inomunionen även fortsättningsvis skall beslutas medenhällighet, dvs. att medlemsländerna skall ha kvarsin vetorätt. Det kan i detta sammanhang framhållasatt Amsterdamfördraget innebar att miljöfrågornafick en ökad tyngd inom EU:s målformuleringar ochatt formerna för beslut om åtgärder för att uppnåmiljömålen har ändrats. har fåtten större roll i lagstiftningsarbetet.Amsterdamfördraget innebar också att området förbeslut med kvalificerad majoritet utsträcktes tillnya områden.Energibeskattningen av naturgaseldad kraftvärmeberörs i flera motioner. Kraftvärmeproduktion är ettav områdena som är prioriterade enligt 1997 årslångsiktiga energipolitiska program. I ettkraftvärmeverk sker samtidig produktion av el ochvärme. finns i ett relativt stortantal kommuner samt i ett antal industrier (s.k.industriellt mottryck). Några kraftvärmeverk harmöjlighet att producera el utan samtidig produktionav värme, s.k. kondensdrift. För bränsle somförbrukas för samtidig produktion av värme och elfår avdrag göras med halva energiskatten.Naturgas har ett antal miljömässiga fördelarjämfört med andra fossila bränslen, och även jämförtmed biobränsle. Naturgas ger upphov till mindremängd koldioxid än olja och kol samt till mindreutsläpp av stoft, svavel, kväveoxider och oförbrändakolväten än samtliga andra bränslen. Innehållet avtungmetaller är helt försumbart, och naturgasenkräver inget transportarbete i form av bil ellerbåt. finns en naturgaslag iSverige som syftar till att genomföraEuropaparlamentets och rådets direktiv /30/EG omgemensamma regler för den inre marknaden förnaturgas. Direktivet syftar till att öppna och ökatillträdet till systemen för naturgas och därmed ökakonkurrensen.Riksdagen antog riktlinjer förnaturgasanvändningen i . Enligt dessa skallbl.a. investeringar i rörledningar och inköp av gasske efter strikt kommersiella principer. Gasen skallav egen kraft konkurrera på den svenskaenergimarknaden. Naturgasen är med dagensskattesystem det konkurrenskraftigaste fossilabränslet i värmeproduktionen. Detta förklaras av attframför allt energiskatten är låg, men även av ettrelativt lågt kolinnehåll, dvs. låg koldioxidskatt.I elproduktionen beskattas inte fossilabränslen, vilket innebär att både bränslekostnadenför kol och eldningsolja är lägre än för naturgas.Priset på naturgas i anses vara relativthögt jämfört med priset på kontinenten. Elproduktioni kraftvärmeverk kan därför ofta inte konkurreraprismässigt, och det har varit billigare för t.ex.kommunerna att köpa el än att producera den själv.Enligt analysen i promemorian Utvärdering avSkatteväxlingskommitténs energiskattemodell (Ds2000:73) är priset avgörande för naturgasensframtida konkurrenskraft, vilket i sin tur beror påtillförseln och tillgången på naturgas i Sverige.Meningarna har varit delade om huruvida torv skallklassas som ett förnybart bränsle eller ett icke-förnybart bränsle. I samband med 19901991 årsskattereform undantogs torven frånkoldioxidbeskattning, dock utan att klassas sombiobränsle. ansåg att detfanns starka skäl från miljösynpunkt att klassa torvsom ett fossilt bränsle. En utredning (N2000:10) serför närvarande över torvens roll i ett uthålligtenergisystem (dir. 2000:110).Utskottet anser att överväganden rörandebeskattningen av kraftvärmeproduktion ingår i detpågående arbetet med en sammanhållenenergibeskattning och att inte börföregripa dessa bedömningar. Utskottet avstyrker meddet ovan anförda samtliga de nu berörda motionerna imotsvarande delar i den mån de inte är tillgodoseddamed vad utskottet anfört.Jordbrukets miljö- och energiskatterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om energiskatter,gödselmedelsskatter ochbekämpningsmedelsskatter i jordbruket.Jfr reservationerna 6 (m), 7 (kd) och 8 (fp).Gällande bestämmelserSedan den 1 juli 2000 omfattas jordbrukssektorn avsamma skattelättnader som tillverkningsindustrin vidförbrukning av el och bränslen.