bet · GP01LU8 · 2002-01-24 00:00:00 — Äktenskap, partnerskap och samboende, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet närmare 40motioner från den allmänna motionstiden somfrämst gäller lagstiftningen om äktenskap,partnerskap och samboende.Utskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden i huvudsak med hänvisning tilltidigare ställningstaganden och pågåendelagstiftningsarbete.Till betänkandet har fogats nio reservationer ochnio särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utredning om upphävande aväktenskapsbalkenRiksdagen avslår motion 2001/02:L325 yrkande 2.2. Äktenskapets ställningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L260yrkande 1, 2001/02:L322 yrkande 1 och2001/02:So377 yrkande 2.Reservation 1 (kd)3. Äktenskap för personer av samma kön ochs.k. civiläktenskapRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L240,2001/02:L258, 2001/02: L287 yrkande 5,2001/02:L326, 2001/02:L369 och 2001/02:L371yrkande 26.Reservation 2 (v)4. Partnerskapsförrättningar inomtrossamfundRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L285,2001/02:L287 yrkande 4, 2001/02:L325 yrkande 3och 2001/02:L371 yrkande 17.Reservation 3 (v)5. Förordnanden som vigsel- ochregistreringsförrättareRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L274 och2001/02:L367 yrkande 2.Reservation 4 (kd)6. Ersättning till vigsel- ochregistreringsförrättareRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L220,2001/02:L229, 2001/02: L247 yrkande 2 och2001/02:L253.7. Partnerskapslagens anknytningsvillkorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L287yrkande 2, 2001/02:L367 yrkandena 1 och 4 och2001/02:L371 yrkande 15.Reservation 5 (v, c)8. Partnerskapsregistrering utomlandsRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L287yrkande 3, 2001/02:L325 yrkande 4, 2001/02:L367yrkande 3 och 2001/02:L371 yrkande 16.Reservation 6 (v)9. Terminologin i lagen om registreratpartnerskapRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L287yrkande 1 och 2001/02:L371 yrkande 18.Reservation 7 (v)10. Betänketiden vid äktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2001/02:L370 yrkande 3.11. Överklagande av dom påäktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2001/02:L291.12. Åklagares skyldighet att föra talan omäktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2001/02:L347.13. BodelningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L217,2001/02:L249, 2001/02: L250, 2001/02:L255,2001/02:L264 yrkande 8, 2001/02:L290, 2001/02:L364, 2001/02:Ju450 yrkande 33 och 2001/02:A229yrkande 35.14. Pensionsrättigheter vid bodelningRiksdagen avslår motion 2001/02:L342.15. SamäganderättslagenRiksdagen avslår motion 2001/02:L239.16. SambolagenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L204,2001/02:L221 och 2001/02: L322 yrkande 3.Reservation 8 (m)Reservation 9 (kd)17. Lagstiftningen om sambor av samma könRiksdagen avslår motionerna 2001/02:L279,2001/02:L287 yrkande 6, 2001/02:L325 yrkande 1,2001/02:L356, 2001/02:L367 yrkande 5 och2001/02:L371 yrkande 19.18. , m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:L261,2001/02:L324 och 2001/02: L353.Stockholm den 24 januari 2002På lagutskottets vägnarRolf ÅbjörnssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: RolfÅbjörnsson (kd), (), ChristelAnderberg (m), (), NikosPapadopoulos (s), (), MarinaPettersson (s), (), TassoStafilidis (v), (), (), (), (), AnaMaria Narti (fp), (), (), () och ().Ana () har endast deltagit ibesluten under förslagspunkterna 1618. () har endast deltagit i besluten underförslagspunkterna 1 och 2.2001/02LU8InledningI betänkandet behandlar utskottet närmare 40motioner från den allmänna motionstiden iskilda frågor rörande lagstiftningen om äktenskap,partnerskap och samboende. äktenskapets ställning, äktenskap för personerav samma kön, s.k. civiläktenskap, vigsel- ochregistreringsförrättare, rätten för utländskamedborgare att ingå partnerskap i ,partnerskapsregistreringar utomlands, betänketidenvid äktenskapsskillnad, bodelning samt upphävandeoch tillämpningen av sambolagen. Ett motionsyrkandegäller en s.k. värdekommission.Som en allmän bakgrund till de i ärendet aktuellamotionsyrkandena vill utskottet erinra om att denfamiljerättsliga lagstiftningen varit föremål för engenomgripande omarbetning under de senastedecennierna. Efter en lång rad av delreformer påäktenskapsrättens område fattade år 1987beslut om att skulle ersättas meden ny balk, (prop. 1986/87:1, bet.LU18, rskr. I samband med äktenskapsbalkenantog lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem (sambolagen) och senare samma årlagen (1987:813) om homosexuella sambor (prop.1986/87:124, bet. LU28, rskr. Lagstiftningenträdde i kraft den 1 januari 1988.Äktenskapsbalken innebar betydelsfullaförändringar, främst i fråga om fördelningen avmakars egendom vid äktenskapets upplösning. Ettuttalat syfte med lagändringarna var att åstadkommaen högre grad av ekonomisk rättvisa mellan makarnavid äktenskapsskillnad. I finnsbestämmelser som innehåller de grundläggandeprinciperna om äktenskap. Där anges bl.a. villkorenför äktenskapets ingående och upplösning. Äktenskapingås mellan en kvinna och en man. Härigenommarkeras att äktenskapet är en monogam förbindelse,som endast får ingås mellan personer av olika kön.Äktenskapsbalken innehåller också bestämmelser omvigsel. Vidare regleras makarnas ekonomiskaförhållanden, och i särskilda kapitel finnsförhållandevis detaljerade regler om makarsskyldighet att bidra till varandras och tillfamiljens underhåll, om giftorätt och giftorättsgodsrespektive enskild egendom, om gåvor mellan makarsamt om bodelning.Sambolagen är tillämplig i fråga om sådanasamboförhållanden i vilka en ogift man och en ogiftkvinna lever tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. Lagen var framför allt föranledd avbehovet av att tillförsäkra den svagare parten i ettsamboförhållande vissa rättigheter i fråga om detgemensamma hemmet då sammanlevnaden upphör. När ettsamboförhållande upplöses får samborna engiftorättsliknande rätt till delning av sådanegendom i det gemensamma hemmet som har anskaffatsför gemensamt begagnande. På socialrättens områdehar i flera lagar införts bestämmelser som knyter antill sambobegreppet i sambolagen och ger sambor iprincip samma rättigheter och skyldigheter som äktamakar. Även inom andra rättsområden förekommer detatt äktenskapsliknande samlevnad likabehandlas medäktenskap. Avsikten med sambolagen har dock intevarit att söka uppnå en med äktenskapet jämförbarreglering av samboförhållanden.Genom lagen om homosexuella sambor har sambolagenoch regler i vissa andra lagar gjorts tillämpligaockså på homosexuella samboförhållanden.När det gäller homosexuella parförhållandenbeslutade att anta ett inomlagutskottet utarbetat förslag till lagstiftning somgör det möjligt för två personer av samma kön attregistrera sitt partnerskap (bet. 1993/94:LU28,rskr. Registreringen innebär att de flestabestämmelser som gäller för äktenskap blir gällandeockså för registrerade partnerskap. Lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap trädde ikraft , och genom lagen harhomosexuella par fått möjlighet att trygga ettparförhållande. Lagstiftning om registreratpartnerskap finns också i bl.a. , ,och Nederländerna.Utskottet övergår därmed till att under skildarubriker behandla de olika frågor som haraktualiserats i motionerna. Huvuddelen avmotionsyrkandena har varit föremål för fördjupadebehandlingar för mindre än i betänkande2000/01:LU13. Utskottet har mot den bakgrunden, ilinje med vad som föreslagits av (2000/01:RS1) och (bet.2000/01:KU23), ansett sig i betänkandet kunnaredovisa och behandla dessa motioner på ettförenklat sätt.I ärendet har en uppvaktning ägt rum medföreträdare för ().Utskottets övervägandenUtredning om upphävande aväktenskapsbalkenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om enutredning om upphävande av äktenskapsbalken.I motion L325 begär och (båda m) ett tillkännagivande som går ut på attregeringen bör tillsätta en utredning som ser överkonsekvenserna av ett upphävande av äktenskapsbalkenoch att den ersätts med civilrättsliga avtal mellanmakarna (yrkande 2).Utskottet kan inte ställa sig bakom de tankegångarsom ligger bakom motionsyrkandet, och utskottetföreslår att avslår motion L325 yrkande 2.Äktenskapets ställningUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om bl.a. lagstiftning somskall stärka äktenskapet som samlevnadsformbör avslås. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservation nr 1 (kd).Frågor om äktenskapets rättsliga ställning i förhållande tillsambolagstiftningen behandlades av utskottet isamband med äktenskapsreformen . godkända betänkande LU 1986/87:18 anfördeutskottet bl.a. följande. Det bör vara ett mål förlagstiftningen att äktenskapet bevaras som dennormala och naturliga formen för familjebildningarför det helt övervägande antalet människor. Genomatt ingå äktenskap får makarna tillgång till ettregelsystem som tillhandahåller lösningar påpraktiska problem och som ger dem skydd i åtskilligahänseenden. Trots detta väljer många människor avolika skäl att sammanleva utan att ingå äktenskap.Detta förhållande måste lagstiftaren ta hänsyn till.Utrymme måste ges människorna att själva forma sittpersonliga liv och bestämma vilka normer som skallgälla för deras familjeliv. måste detbeaktas att en ordning där människors grundläggandebehov och väsentliga intressen blir sämretillgodosedda eller helt åsidosatt enbart av denanledningen att de inte vill ingå äktenskap inte ärgodtagbart i ett modernt samhälle. På åtskilligaområden måste därför eftersträvas att reglerna i sakblir enhetliga för alla sammanlevande oberoende avom samlevnaden sker i äktenskap eller inte. Vidutformningen av sådana regler är det självfalletangeläget att man inte påverkar människors val avsamlevnadsform så att de förlorar på att gifta sigeller vinner på att separera. Det kan inte hellermed fog hävdas att lagstiftningen i vårt landgenerellt missgynnar äktenskapet. Vidare bör maninte skapa så utförliga regler att man därigenomåstadkommer vad som skulle kunna betecknas somäktenskapsliknande system av lägre dignitet.Tuve Skånberg (kd) förespråkar i motion L260 enlagstiftning som prioriterar äktenskapet somsamlevnadsform. I motionen yrkas etttillkännagivande därom (yrkande 1).I motion L322 begär m.fl. (kd)tillkännagivande om att en utredning tillsätts föratt generellt stärka familjestabiliteten med fokuspå äkenskapet som samlevnadsform (yrkande 1).I motion So377 av och (båda kd) yrkas en översyn av vilka reglersom missgynnar familjer och äktenskap (yrkande 2).Utskottet har avstyrktmotionsyrkanden med samma inriktning som de nuaktuella och därvid konstaterat att gällandelagstiftning i huvudsak ligger i linje med deuttalanden som gjordes av utskottet (sebl.a. 1998/99:LU18, 1999/2000:LU16,2000/01:LU13). har vid samtliga tillfällenföljt utskottet.Enligt utskottets uppfattning har det inte kommitfram några omständigheter som bör föranleda andraställningstaganden från sida. Utskottetförelår att avslår motionerna L260 yrkande1, L322 yrkande 1 och So377 yrkande 2.Äktenskap för personer av samma könoch s.k. civiläktenskapUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på att personer avsamma kön skall kunna ingå äktenskap böravslås. bör även avslå mo-tionsyrkanden om införande av ett s.k.civiläktenskap. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden från riksdagenssida. Jämför reservation nr 2 (v).Enligt 1 kap. 1 § ingås äktenskap mellan enkvinna och en man. De som har ingått äktenskap medvarandra är makar. I 1 kap. 1 § lagen (1994:1117) omregistrerat partnerskap sägs att två personer avsamma kön kan låta registrera sitt partnerskap. Deförklaras därefter som registrerade partner.Bestämmelser om vigsel finns i 4 kap. iäktenskapsbalken. Bestämmelserna bygger på principenom valfrihet och innebär att vigsel kan ske antingenvid en kyrklig ceremoni eller genom en s.k.borgerlig vigsel.Gudrun m.fl. (v) anser i motion L258 attdet är sakligt omotiverat att två personer av sammakön inte skall kunna åtnjuta samma rättigheter ochskyldigheter som två personer av motsatt kön.Motionärerna begär att regeringen lägger fram ettförslag till ändringar i så atthomosexuella par likställs med heterosexuella par(yrkande 2) och att en ny civil vigselceremoniinförs som blir den enda juridiskt bindande (yrkande1).I motion L287 av m.fl. (v)föreslås ett tillkännagivande om attpartnerskapslagen rättsligt skall likställas medäktenskapsbalken (yrkande 5).Elisebeht m.fl. (s) begär i motion L326att reglerna i ändras så att ettkönsneutralt civiläktenskap införs.I motion L369 yrkar () etttillkännagivande som innebär en gemensamäktenskapslagstiftning för samkönade och olikkönadepar.I motion L240 yrkar och (båda fp) ett tillkännagivande om införandeav s.k. civiläktenskap.Tasso Stafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp) anför imotion L371 att 1 kap. 1 § börändras så att gifta transsexuella personer inteskall tvingas till skilsmässa för att kunna fåändrad könstillhörighet (yrkande 26).Utskottet har vid flera tillfällen tidigareavstyrkt motionsyrkanden som innebär att personer avsamma kön skall kunna ingå äktenskap (se bl.a. bet.LU 1986/87:28, 1997/98:LU10, 1998/99:LU18 och2000/2001:LU13, se även prop. 1986/87:124). Ocksåyrkanden som innebär att den kyrkliga vigseln skallfrånkännas rättslig betydelse har avstyrktstidigare, bl.a. med hänvisning till att den gällandeordningen torde vara väl förankrad hos allmänheten(se bl.a. bet. 1998/99:LU18, 1999/2000:LU16 och2000/01:LU13). har vid samtliga tillfällenföljt utskottet.Utskottet anser inte att det finns skäl förriksdagen att frångå tidigare ställningstaganden,och utskottet föreslår att avslårmotionerna L240, L258, L287 yrkande 5, L326 ochL369. I linje härmed bör avslå ocksåmotion L371 yrkande 26.Partnerskapsförrättningar inomtrossamfundUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om partnerskapsförrättningarinom trossamfund bör avslås. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagandenfrån sida. Jämför reservation nr 3(v).Enligt 1 kap. 8 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskapär lagfaren domare i tingsrätt eller den somlänsstyrelsen har förordnat behörig att vararegistreringsförrättare.Av lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigselinom andra trossamfund än framgår attannat trossamfund än under vissaförutsättningar kan ges tillstånd att förrättavigsel. Frågor om tillstånd prövas avKammarkollegiet efter ansökan av samfundet. Sedantillstånd har givits får Kammarkollegiet förordna enpräst eller någon annan befattningshavare inomsamfundet att vara vigselförrättare.I motion L285 begär () enändring i lagen om rätt att förrätta vigsel inomandra trossamfund än samt en ändringav så att trossamfund ges rätt attförrätta registrerade partnerskap.Ett motsvarande yrkande framställs i motion L325av och () (yrkande 3).I motion L287 yrkar m.fl. (v) etttillkännagivande om lagändringar som innebär atttrossamfundens uppdrag att förrätta vigslar skallsammanfalla med ett uppdrag att registrerapartnerskap (yrkande 4).Tasso Stafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp) anför imotion L371 bl.a. att nuvarande lagstiftning börändras så att trossamfund får möjlighet att förrättapartnerskap om de så önskar. I motionen yrkas attdetta skall tillkännages för regeringen (yrkande17).Utskottet har avstyrkt motionsyrkandenmed samma inriktning som de nu aktuella medmotiveringen dels att reglerna om registrering avpartnerskap motsvarar vad som gäller för förfarandetför borgerlig vigsel, varför också reglerna omvigsel- och registreringsförrättare bör varadesamma, dels att det inte finns något som hindraratt exempelvis en präst inom ett visst trossamfundförordnas som registreringsförrättare (se bet.2000/01:LU13). har följt utskottet.Utskottet finner inte skäl att nu knappt ett årsenare frångå detta ställningstagande, och utskottetföreslår att avslår motionerna L285, L287yrkande 4, L325 yrkande 3 och L371 yrkande 17.Förordnanden som vigsel- ochregistreringsförrättareUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden som gäller förordnanden av vigsel-och registreringsförrättare bör avslås. Utskottetanser att en redovisning från regeringen böravvaktas. Jämför reservation nr 4 (kd).Ana m.fl. (fp) yrkar i motion L367 att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening attuppdragen som förrättare av borgerlig vigsel ochregistreringsförrättare av partnerskap sammanförstill ett samlat uppdrag (yrkande 2).Kjell Eldensjö m.fl. (kd) begär i motion L274 etttillkännagivande om att borgerliga vigselförrättareinte skall påtvingas att också varapartnerskapsförrättare.Av vad utskottet redovisade ibetänkande 2000/01:LU13 framgår att regeringen medanledning av ett tillkännagivande från år1999 (se bet. 1999/2000:LU22, rskr. 218) gettlänsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgångentill registreringsförrättare i respektive län ochvid behov på lämpligt sätt verka för attvigselförrättare och registreringsförrättare görstill ett gemensamt uppdrag samt att länsstyrelsernasenast skall redogöra förandelen kommuner där registreringsförrättare finnsoch de åtgärder som vidtagits med anledning avuppdraget. Vidare framgår att utskottet förutsattatt regeringen i lämpligt sammanhang återkommer tillriksdagen och redovisar vilka resultat som uppnåtts.Utskottet förutsätter alltjämt att regeringenåterkommer till i dessa frågor. I avvaktanhärpå anser utskottet att motion L367 yrkande 2 ochmotion L274 inte bör föranleda någon riksdagensvidare åtgärd, och utskottet föreslår att riksdagenavslår motionsyrkandena.Ersättning till vigsel- ochregistreringsförrättareUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden som gäller ersättning tillvigsel- och registreringsförrättare böravslås. Utskottet hänvisar till pågåendearbete inom Regeringskansliet.Av förordningen (1987:1019) med närmare föreskrifter om vigselsom förrättas av domare eller särskilt förordnadvigselförrättare framgår att vigselförrättare somhar förordnats av har rätt tillersättning med för varje vigsel som han ellerhon har förrättat. Har vigselförrättaren samma dagförrättat mer än en vigsel utgör dock ersättningen30 kr för varje vigsel utöver den första. Enligtförordningen (1994:1341) om registrering avpartnerskap är ersättningen densamma förregistreringsförrättare.Gunnel och (båda c)föreslår i motion L220 ett tillkännagivande om enförbättring av ersättningen till dem som förrättarborgerlig vigsel och registrering av partnerskap.I motion L229 begär och (båda m) en översyn avseende ersättningen förförrättning av borgerlig vigsel och registrering avpartnerskap.Sven och (båda kd) anför imotion L247 att ersättningen till borgerligavigselförrättare bör anpassas till en rimlig nivåefter dagens förhållanden (yrkande 2).Ulla-Britt m.fl. (kd) anser i motion L253att regeringen bör se över de ekonomiska villkorenför vigselförrättare.Som påpekats i motionerna har ersättningsbeloppentill vigselförrättare varit oförändrade sedan år1988. Inte heller ersättningen förregistreringsförrättare har höjts sedanpartnerskapslagens tillkomst. I likhet med vadutskottet uttalat tidigare (se bet. 1998/99:LU18)finns det skäl att se över de nuvarandeersättningsreglerna. Enligt vad utskottet erfaritbereds frågan inom Regeringskansliet.Utskottet förutsätter att det pågående arbetetsnarast kommer att leda till att ersättningen tillvigsel- och registreringsförrättare kommer att höjastill en rimlig nivå. Något formellt tillkännagivandei saken från sida är, enligt utskottetsmening, inte erforderligt. Utskottet föreslår därföratt motionerna L220, L229, L247 yrkande 2 och L253avslås.PartnerskapslagensanknytningsvillkorUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om att avskaffa de s.k.anknytningsvillkoren i partnerskapslagen böravslås. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservation nr 5 (v, c).För att här i landet få registrera ett partnerskap måste någonav parterna ha viss anknytning till . 2 § lagen (1994:1117) om registreratpartnerskap föreskrivs att registrering får skeendast om en av parterna har hemvist här eller en av parterna är svensk medborgare medhemvist här i landet. Med svensk medborgarejämställs medborgare i , ,och Norge.I motion L287 yrkar m.fl. (v) etttillkännagivande om att dessa anknytningsvillkorskall avskaffas (yrkande 2).Ana m.fl. (fp) anför i motion L367 attde särskilda anknytningskraven i partnerskapslagenbör avskaffas (yrkande 1) och att det finns behov aven internationell privaträttslig konvention ompartnerskap (yrkande 4).I motion L371 yrkar m.fl. (v, s,c, fp, mp) att anknytningsvillkoren i lagen omregistrerat partnerskap skall avskaffas (yrkande15).Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigareuttalat att någon av parterna bör ha viss anknytningtill för att här få sitt partnerskapregistrerat (se bl.a. bet. 1999/2000:LU22 och2000/01:LU13). Utskottet vidhåller denna uppfattningoch föreslår att avslår motionerna L287yrkande 2, L367 yrkande 1 och L371 yrkande 15. Ilinje härmed bör också yrkande 4 i motion L367lämnas utan bifall.Partnerskapsregistrering utomlandsUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om partnerskapsregistreringarutomlands bör avslås. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden från riksdagenssida. Jämför reservation nr 6 (v).I motion L287 anser m.fl. (v) attpartnerskap bör kunna få ingås utomlands på svenskaambassader (yrkande 3).Lars och (båda m) yrkar imotion L325 ett tillkännagivande ompartnerskapsförrättningar vid svenska ambassader(yrkande 4).Ett motsvarande yrkande framställs av m.fl. (fp) i motion L367 (yrkande 3).I motion L371 anser m.fl. (v, s,c, fp, mp) att bör tillkännage förregeringen vad som i motionen anförts om attambassader skall ha möjlighet att förrättaregistrering av partnerskap (yrkande 16).Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrktmotionsyrkanden med samma inriktning som de nuaktuella (se bl.a. bet. 1996/97:LU8, 1997/98:LU10,1998/99:LU18, 1999/2000:LU22 och 2000/01:LU13).Riksdagen har vid samtliga tillfällen följtutskottet. I betänkandena har utskottet anfört bl.a.att förordnanden att registrera partnerskap vidambassad och konsulat i likhet med vad som gällerförordnanden att förrätta vigslar bör bygga på ettkonstaterat behov i det land som avses. Eftersomhuvudskälet till att ambassadtjänstemän över huvudtaget förordnas som vigselförrättare är att gesvenska medborgare bosatta i vissa länder enmöjlighet att där ingå äktenskap, ochpartnerskapslagens anknytningsvillkor innebär attsådana personer inte kan registrera sitt partnerskapenligt svensk rätt, har utskottet funnit att detinte föreligger något behov av attregistreringsförrättare förordnas utomlands.Utskottet finner inte skäl att nu frångå sinatidigare ställningstaganden, och utskottet föreslåratt avslår motionerna L287 yrkande 3, L325yrkande 4, L367 yrkande 3 och L371 yrkande 16.Terminologin i lagen om registreratpartnerskapUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om ändrad terminologi i lagenom registrerat partnerskap bör avslås.Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Jämför reservation nr 7 (v).Enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskapkan två personer av samma kön låta registrera sittpartnerskap. De förklaras därefter som registreradepartner.I motion L287 anför m.fl. (v)bl.a. att lagen om registrerat partnerskap börrubriceras partnerskapslag. Vidare ansermotionärerna att ordet registrera bör bytas ut motingå och att det föreskrivs att två personer avsamma kön kan ingå partnerskap och att dessaförklaras som partner (yrkande 1).Tasso Stafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp) anför imotion L371 att och lagen omregistrerat partnerskap borde harmonisera mera medvarandra samt att det finns föga anledning att kallaingåendet av ett partnerskap för något såoromantiskt som registrering (yrkande 18).Motionsyrkanden med samma inriktning som de nuaktuella avslogs av . godkända betänkande 2000/01:LU13redovisade utskottet de överväganden som gjordes isamband med att lagen om registrerat partnerskap komtill. Utskottet fann då bl.a. att den terminologisom användes i den danska och norska lagstiftningenborde användas också i den svenska partnerskapslagen(se bet.