bet · GP01UBU9 · 2002-03-05 00:00:00 — De anser attbegränsningen i gymnasieskolaninte är motiverad.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Intresset för att höja ett redan satt, godkäntbetyg har att göra med att betyg sätts påvarje kurs, och att varje kursbetyg läggs till grundför meritvärderingen vid urval till grundläggandehögskoleutbildning. Om det blir en övergång tillämnesbetyg kommer frågan i ett nytt läge. Riksdagenbör avvakta resultatet av arbetet iGymnasiekommittén 2000 och regeringens beredning avfrågan.Utvärdering av betygssättningenMotionFolkpartiet anser enligt motion 2001/02:Ub221 attdet behövs en nationell utvärdering avbetygssättningen för att undersöka om betygenmotsvarar de kunskaper de skall enligt målen ochbetygskriterierna. Betygen bör bl.a. jämföras medresultaten på nationella ämnes- och kursprov, heterdet i motionen (yrk. 15 i denna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.Skolverkets kvalitetsgranskning hadefrågan om hur betygssystemet tillämpas ochkvalitetssäkras som ett av sina granskningsärenden.Kvalitetsgranskningsnämnden redovisade i sin rapporttill regeringen bl.a. utbildningsinspektörernasuppfattning att det på lokal nivå behövs arbete föratt skapa samsyn på betygskriterierna och för attöka förståelsen och tolkningen av mål- ochresultatstyrningen. Mot denna bakgrund harregeringen, som nämnts, tagitinitiativ till en särskild kompetensutveckling förlärare när det gäller bedömning och betygssättning.Anteckning i betygshandling om ogiltig frånvaroMotionFolkpartiet anser att skolket är ett växande problemi alltfler kommuner och att det behöver beivras påolika sätt. Partiet vill därför (mot. 2001/02:Ub221yrk. 17) att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om regler för betygssättningså att det blir möjligt att ange ogiltig frånvaro påkursbetygen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.När motsvarande yrkande behandlades förra åretpåpekade utskottet (bet. 2000/01:UbU10 s. 17) attdet inte finns några föreskrifter som vare sighindrar eller föreskriver att frånvaro anges ibetygskatalog, slutbetyg eller samlatbetygsdokument. Utskottet vill understryka vikten avatt kommunerna tar reda på orsaken till frånvaronoch vidtar lämpliga åtgärder för att eleverna skallvilja gå till skolan och delta i undervisningen.Enligt utskottets mening behövs inte något beslut avriksdagen i denna fråga.GymnasieexamenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omgymnasieexamen med hänvisning till att fråganutreds inom 2000.Jämför reservation 7 (m, kd, c, fp).MotionerFyra partier föreslår tillännagivanden om engymnasieexamen.Moderata samlingspartiet anser enligt motion2001/02:Ub233 att en obligatorisk gymnasieexamenskall införas (yrk. En sådan kan bidra tillbättre studieresultat och nationella och rättvisakunskapsjämförelser. Gymnasieexamen med teoretiskinriktning skall förutsätta kunskaper och förmågasom alla elever med gediget studiearbete skall harimliga möjligheter att kunna nå. Formerna för attpröva den enskilda elevens kunskaper och färdigheterskall arbetas fram av gymnasieskolor, högskolor ochuniversitet respektive berörda branscher isamverkan. I motion 2001/02:Ub325 (m) yrkande 3 villmotionären att gymnasieutbildningen skall avslutasmed en gymnasieexamen som ger eleverna kvitto påderas insatser och kunskaper.Kristdemokraterna vill enligt motion 2001/02:Ub447införa en gymnasieexamen som ett sätt att höjakvaliteten inom alla nationella program, såvälstudie- som yrkesförberedande sådana (yrk. 17).Centerpartiet anser enligt motion 2001/02:Ub322att införandet av en gymnasieexamen kan bli ettincitament till eleverna att gå igenom gymnasiet ochett steg för att kvalitetssäkra utbildningen.Examen, som bör vara internationellt gångbar, börinnehålla bl.a. krav på en lägsta andel godkändabetyg liksom ett godkänt examensarbete. Den får intebli en ny version av gamla tiders studentexamen, sommed sina avgörande provtillfällen mer prövadeelevernas nerver än deras kunskaper, heter det imotionen (yrk. 10).Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub221införande av en internationellt jämförbarstudentexamen samt, för de yrkesförberedandeprogrammen, en yrkesexamen. Förslaget omstudentexamen behandlades av i samband medproposition 2001/02:15 Den öppna högskolan (bet.UbU4, rskr. har också förslag om enlärlingsexamen. Till detta återkommer utskottet idet följande. Enligt saknas i dagyrkesinriktade program i reell mening. Sådana börinrättas för att förbereda de elever för yrkeslivetsom vill börja arbeta direkt efter avslutadegymnasiestudier. Dessa elever skall inte vartvingade att läsa kurser på samma teoretiska nivåsom de elever som vill gå vidare tillhögskolestudier. Eleverna på yrkesinriktade programskall avlägga yrkesexamen vid utbildningens slut(yrk. 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till att frågan omgymnasieexamen behandlas i 2000.LärlingsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omlärlingsutbildning med hänvisning tillpågående utredning i 2000.Jämför reservationerna 2 (m), 5 (kd), 8 (c)och 3 (fp).Gällande bestämmelserEtt individuellt program i gymnasieskolan kan göradet möjligt för ungdomar att genomlärlingsutbildning förena en anställning som syftartill yrkesutbildning med studier av vissa ämnen igymnasieskolan. I det individuella programmet skalldå ingå vissa av kärnämnena, nämligen svenska ellersvenska som andraspråk, engelska, samhällskunskap,religionskunskap och matematik. Utbildningen skallomfatta tre årskurser.Denna typ av lärlingsutbildning har fått litenomfattning.En försöksverksamhet med lärlingsutbildning inomnationella program bedrevs ochreglerades i en särskild förordning (1997:762). Ävendenna försöksverksamhet fick begränsad omfattning.En ny förordning om försöksverksamhet utfärdades treår senare (2000:690). Där kallas verksamhetenlärande i arbetslivet inom gymnasieskolan. Inom bådadessa försöksverksamheter har lärlingen ställning som elev, inte somanställd. Målet för utbildningen är det som gällerför det nationella program som eleven tillhör.I den försöksverksamhet som pågår skall tidenför lärande i arbete på en arbetsplats vara minst 30veckor. För lärandet i arbete finns en särskildnationell kursplan om totalt 700 gymnasiepoäng ochsärskilda betygskriterier. Kursplanen är generelloch skall för varje arbetsplats kompletteras med ettlokalt dokument som anger målen som eleverna därskall uppnå inom ramen för den nationellakursplanen. Den särskilda kursplanen ersätter imotsvarande omfattning kursplaner för valbara kurseroch s.k. inriktningskurser, alltså sådana kurser ikaraktärsämnen inom respektive program som inte ärgemensamma för hela programmet. För varjeutbildningsplats skall det upprättas ettutbildningskontrakt mellan skolan, en ansvarigföreträdare för arbetsplatsen och eleven. För samrådmellan skolan och arbetsmarknadens parter skall det,för varje program där försöksverksamheten erbjuds,finnas ett programråd där även eleverna ärrepresenterade. Utbildningstiden för elever somdeltar i försöksverksamheten är normalt tre årliksom för reguljär utbildning inom nationellaprogram. Om det med hänsyn till elevens individuellaförutsättningar finns särskilda skäl till attförlänga utbildningstiden, får man göra det. Dettagäller såväl för försöksverksamheten som förreguljär utbildning i gymnasieskolan.Försöksverksamheten får omfatta högst 2 000elever. Fram hadeSkolverket beviljat 1 240 platser och hadeansökningar om knappt 400 ytterligare underhandläggning.Inom det reguljära utbildningsväsendet finns numeraeftergymnasial kvalificerad yrkesutbildning (KY).För tillträde till KY krävs grundläggande behörighettill högskoleutbildning. En KY-utbildning omfattar iallmänhet studier. Minst en tredjedel avutbildningstiden inom KY skall bestå av lärande iarbete på en arbetsplats.Vid Installatörernas Utbildningscentrum (IUC) iKatrineholm, som är ett branschinstitut, anordnasfemårig lärlingsutbildning till VVS-montör,industrirörmontör och kylmontör. De första tre årenav utbildningen är grundutbildning motsvarandegymnasieskolans utbildning, vilket innebär yrkes-och fackteorikurser, kärnämneskurser samt (tillstörsta delen) praktiskt arbete i ett företag. Närgrundutbildningen är avslutad färdigutbildaslärlingen praktiskt ute på företaget under cirka tvåår. har fastställtutbildningsplanen och regler för kunskapsproven somavslutar utbildningen. Yrkes- och fackteorikursernagenomgås vid IUC i fyra perioder var.Dessa kurser har statligt stöd som kompletterandeutbildningar. Den som vill bli lärling uppmanas avIUC att leta upp ett företag som kan ta hand omhonom eller henne som lärling. Om lärlingen är 20 åreller äldre utgår lön och övriga ersättningar frånföretaget enligt avtal, utom för kärnämneskursernaför vilka vanligt statligt studiestöd utgår. Efteravslutad lärlingsutbildning och viss komplettering imatematik kan man gå vidare till KY-utbildning hosIUC.I samarbete med anordnas vidIUC också varvad utbildning till industrirörmontör,sprinklermontör och kylmontör. Dessa utbildningarförutsätter minst tvåårig gymnasial utbildning.Utbildningarna, som räknas somarbetsmarknadsutbildningar, är mellan 28 och 36veckor långa och består av dels kurser vid IUC, delsarbetsplatsförlagd utbildning i företag.Arbetsförmedlingen och IUC träffar ettutbildningsavtal, där IUC åtar sig att geutbildningen och arbetsförmedlingen att betala den.Företaget och eleven kommer överens om ettutbildningskontrakt, där eleven utlovasprovanställning i företaget efter godkändutbildning. har elevenaktivitetsstöd.MotionerModerata samlingspartiet beskriver i motion2001/02:Ub483 de huvuddrag som enligt partietsuppfattning bör gälla för en modernlärlingsutbildning (yrk. En sådan måste byggapå en mer likvärdig ställning såväl mellan skola ochföretag som mellan teori och praktik, heter det imotionen. Såväl en gymnasieskola som enfristående skola, en branschorganisation eller ettutbildningsföretag skall kunna vara huvudman förlärlingsutbildning. Utbildningen skall utformaslokalt och förläggning, omfattning och profil avkärnämnen och lärande i företag skall få variera. godkänt den utbildningsplan somhuvudmannen upprättat, skall utbildningen gesoffentligt stöd som följer eleven till huvudmannen.Reglerna skall ge frihet vad gäller lärlingensstatus som elev eller anställd. Utbildningen skallavslutas med ett gesällprov eller motsvarandeyrkesexamination.Samma förslag förs fram i motioner2001/02:N315 (yrk. 9) och 2001/02:A391 (yrk. senare motionen påtalas också att bristen påutbildad personal inom byggyrken och vissatillverkningsyrken ökar (yrk. För personer frånarbetslivet som behöver vidareutbildning av sådantslag som inte finns på vanliga högskolor elleruniversitet behövs en mer flexibel utbildningsform,eftersom en del har gedigna yrkeskunskaper med intetillräcklig teoretisk utbildningsbakgrund för attantas till kvalificerad yrkesutbildning, KY (yrk.6).Kristdemokraterna begär i motionerna 2001/02:Ub429(yrk. 1) och 2001/02:Ub447 (yrk. 20) att regeringenskall lägga fram förslag om ett lärlingsprogram inomgymnasieskolans ram. Enligt den senare motionenskall praktik och teoretiska studier där varvas frånförsta gymnasieåret och utbildningen knytas till detlokala näringslivet.Enligt måste möjligheterna till enlärlingsutbildning förbättras (mot. 2001/02:N263yrk. I motion 2001/02:Ub322 begär Centerpartieten ökad frihet för lärlingsutbildningar att bestämmatidpunkten för inledning av lärlingsmomentet (yrk.13).Folkpartiet hävdar att en flexibel och välutvecklad lärlingsutbildning fortfarande saknas(mot. 2001/02:Ub221 yrk. 10 och 2001/02:N267 yrk.26). Om lärlingsutbildningen skall passa in i någotav de nationella programmen och leda tillhögskolekompetens är det enligt motionärernaomöjligt att erbjuda lärlingen tillräckligt mångatimmar på arbetsplatsen. vill se enmodern, flexibel lärlingsutbildning där skolan ocharbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Denkan förslagsvis vara fyraårig liksom i , menden totala tiden kan variera, heter det i denförstnämnda motionen. Företagen bör få ersättningmotsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildningenunder , som lärlingen under ett årges ersättning från arbetsgivaren i relation tillden insats som han eller hon gör i produktionen.Utbildningen bör avslutas med gesällprov och ledatill en lärlingsexamen.Motion 2001/02:Ub284 (m) pekar på behovet avalternativa utbildningar för vissa hantverksyrken.Denna målgrupp bör erbjudas en kvalificeradlärlingsutbildning där teoretisk undervisning inteskall uteslutas, utan kombineras med praktik irelevanta företag. I motion 2001/02:Ub325 (m)pläderar motionären för en lärlingsutbildning därteoriundervisning på skolan kombineras med praktiskträning på företag, och där eleven kan välja omutbildningen skall inledas med den teoretiska ellerden praktiska delen (yrk. En bra lärlingsplatsär enligt motion 2001/02:Ub486 (m) mycket bättre änatt försöka tvinga en elev att intressera sig fört.ex. ett andra språk eller komplicerad matematik,när motivationen helt saknas. I motion 2001/02:Ub234(kd) pekar motionären på produktionsskolor,som regeringen borde studera i syfte att utvecklalärlingsutbildningen i . Där har en fondbyggts upp för att betala lärlingslön ochskolpraktik inom en utbildning som sätts sammanindividuellt och har varierande längd.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att 2000 har i uppdrag att föreslåhur samverkan mellan skola och arbetsliv kanutvecklas samt hur ett ökat inslag av lärande iarbetslivet i gymnasieskolan bör utformas (dir.2001:18).Utskottet noterar att någon bestämmelse sombegränsar förläggningen av lärandet på enarbetsplats till en senare del av utbildningen intefinns i den nu gällande förordningen omförsöksverksamhet med lärande i arbetslivet inomgymnasieskolan.Utbudet av studievägar i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omgymnasieutbildningar med inriktning påentreprenörskap, fiske, hotell, restaurangoch turism m.m. Utskottet hänvisar tillGymnasiekommittén 2000.Jämför reservationerna 9 (kd, fp), 5 (kd) och8 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub447att det skall inrättas ett nationellt program igymnasieskolan med speciell inriktning påföretagande och entreprenörskap (yrk. OcksåFolkpartiet vill enligt motion 2001/02:Ub221 att detinrättas en entreprenörsutbildning i gymnasieskolan(yrk. 19).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till att Gymnasiekommittén2000 arbetar med frågan om utbudet av studievägar.Sex motioner tar upp andra frågor om yrkesinriktadestudievägar.Skolan och utbildningssystemet måste anpassaslokalt, så att tillgången på yrkesutbildningarmotsvarar efterfrågan, skriver imotion 2001/02:So501 yrkande 9. Kristdemokraternaföreslår i motion 2001/02: MJ522 att det inrättas engymnasieutbildning med inriktning på fiske (yrk.17). nämner i motion 2001/02:MJ529 ettförslag från den samlade fiskenäringen ochfiskebranschen om en nationell utbildningsstrukturinom området. De investeringar som krävs för attrealisera detta kan delvis finansieras med EU-medel,men det krävs dock medfinansiering frånsvenskt statligt håll, framhåller motionärerna (yrk.4). En samlad treårig utbildning inom hotell,restaurang och turism, med möjlighet till ett fjärdeutbildningsår avslutat med gesällprov, förordas imotion 2001/02:Ub264 (m). I motion 2001/02:Ub390 (s)yrkande 1 hävdar motionärerna att det saknaskvalificerat yrkeskunnande på såväl hantverks- somproduktionsnivå inom flera branscher, vilket är mestproblematiskt för de små och medelstora företagen.En yrkesutbildning på gymnasienivå, där minsthälften av utbildningen förläggs ute på företagen,kan enligt motion 2001/02:Ub512 (s) vara en väg attpröva för elever som har svårt att känna sigmotiverade för dagens gymnasieskola. Motionärenframhåller också att elever senast 6 igrundskolan bör få information om olika yrken.Yrkesutbildningens värde bör lyftas fram och dessstatus höjas.U t s k o t t e t föreslår att avslåräven dessa yrkanden med hänvisning tillGymnasiekommittén 2000.När det gäller investeringskostnader vidgymnasieutbildning vill utskottet framhålla attdetta är ett ansvar för berörda kommuner.EntreprenadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ökatutrymme för entreprenad i gymnasieskolan.Utskottet hänvisar till Skollagskommittén.Jämför reservation 7 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserEnligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållandeninom skolan får kommuner och landsting lägga utvissa delar av gymnasieutbildningen på entreprenadhos enskilda fysiska eller juridiska personer.Entreprenaden får bara avse undervisning ikaraktärsämnen som har en yrkesinriktad ellerestetisk profil. De offentliga skolhuvudmännen ärenligt skollagen (2 kap. 3 §) skyldiga att användalärare som har en utbildning som är avsedd för denundervisning de i huvudsak skall bedriva. I ställetför denna bestämmelse gäller för undervisning sombedrivs på entreprenad att där skall användas läraresom har kompetens för den undervisning de skallbedriva. Huvudmannen - kommunen - får tillentreprenören överlämna även den myndighetsutövningsom hör till undervisningsuppgiften, bl.a. att sättabetyg, men inte rektors uppgifter. Till rektorsuppgifter hör att utfärda slutbetyg.För vuxenutbildning (komvux) gällergenerellt att kommunen har rätt att uppdra åt andraatt anordna komvux. Rektors uppgifter inom komvuxskall alltid utövas av en rektor inom kommunens egetskolväsende.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub483 en översyn av regelverket förutbildning på entreprenad (yrk. Partiet anseratt samma bestämmelser om utbildning på entreprenadskall gälla för både gymnasieskola ochvuxenutbildning (yrk. Om det finns tydliga kravpå lärarkompetens och undervisningens kvalitet finnsdet ingen anledning att begränsaentreprenadmöjligheten till yrkesämnen, skriverFolkpartiet i motion 2001/02: Ub221 (yrk. 28).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.I uppdraget till ingår attutreda och föreslå hur målstyrningen samt detkommunala ansvaret för kvalitet och likvärdighet kanförtydligas och stärkas. Kommittén skall bl.a.utreda om det finns bestämmelser som är överflödigaoch kan tas bort. bör avvakta slutförandetav kommitténs arbete och regeringens beredning avfrågorna.ElevinflytandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ökatelevinflytande med hänvisning tillSkollagskommittén och till attförsöksverksamhet med lokala styrelser medelevmajoritet pågår fram till utgången avjuni 2003.Jämför reservationerna 2 (m), 5 (kd), 8 (c)och 3 (fp).Gällande bestämmelserI skollagen (1985:1100) sägs i 5 kap. 2 § atteleverna i gymnasieskolan skall ha inflytande överhur deras utbildning utformas.Sedan höstterminen 1997 pågår en försöksverksamhetmed lokala styrelser inom gymnasieskolan och komvux.Försöksverksamheten regleras i en särskildförordning (1997:642, ändrad 1999:1035 och2001:175). Sådana lokala styrelser ärsjälvförvaltningsorgan i kommunallagens mening ochinrättas av den kommunala nämnd som utgör styrelseför utbildningen. I de lokala styrelserna skall ingårektor samt företrädare för eleverna och deanställda vid skolan. Eleverna skall vara imajoritet. Den kommunala nämnden bestämmer, inomramen för förordningens regler, i vilka frågor denlokala styrelsen får fatta beslut i nämndens ellerrektors ställe.Försöksverksamheten har inte fått så storomfattning som förväntades när den startade.Regeringen har beslutat att den skall fortsätta tillutgången av . Statskontoret fick i juli2001 i uppdrag av regeringen att kartlägga ochanalysera de förhållanden som förklarar det lågaantalet skolor som deltagit.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:Ub483 ett tillkännagivande om att elevernasinflytande över och ansvar för sina studier bör öka.Möjligheten att påverka sin egen utbildning,arbetets uppläggning och takten i studierna ärviktig för motivationen och en förberedelse förvuxenlivet (yrk. 4).Kristdemokraterna anser enligt motion2001/02:Ub447 att en lagstadgad miniminivå avelevinflytande bör införas (yrk. Enligt derasuppfattning måste någon konkretisering införas iskollagen.Centerpartiet föreslår i motion 2001/02:K284 attförsöksverksamheten med lokala styrelser medelevmajoritet skall permanentas och sådana styrelserinföras i hela landet (yrk. 3).Folkpartiet skriver i motion 2001/02:Ub220 attelevstyrda skolor riskerar att urholka rektors ochlärares ansvar och status (yrk. Motionärernaframhåller att det visserligen är viktigt attföräldrar och elever ges valmöjligheter ochinflytande över skolans arbetsformer, men attstyrelser med lekmän och elever inte kan få fattabeslut om pedagogiska och ämnesteoretiska frågor iskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Frågor om att stärka elevernas inflytandebehandlas i Skollagskommittén.Eftersom försöksverksamheten med lokala styrelserskall utvärderas i särskild ordning och detta ännuinte har skett, är det inte rimligt att nufattar beslut om permanentning. Regeringen har iproposition 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet(s. 58) meddelat sin avsikt att senare återkommatill frågan om brukarinflytandet inom skolområdet.Propositionen behandlas ikonstitutionsutskottet.Utskottet utgår från att frågan om rektors ochlärares professionella ansvar finns med iutvärderingen av försöksverksamheten.Vissa ämnen och kunskapsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner som tar upp detminskade intresset för främmande språk,svenska om andraspråk, kursplan i företagandeoch entreprenörskap, sex- ochsamlevnadsundervisning, privatekonomi, hem-och konsumentkunskap och kostkunskap ochutredning angående körkortsutbildning igymnasieskolan. Utskottet hänvisar tillGymnasiekommittén 2000 och till pågåendeberedningsarbete i Regeringskansliet.Jämför reservationerna 2 (m), 3 (fp) och 5(kd).Främmande språkMotionerModerata samlingspartiet anser det oroande att så fåelever väljer att läsa fler främmande språk änengelska (mot. 2001/02:Ub254 yrk. Orsakerna tilldetta måste analyseras och insatser göras för attvända utvecklingen. Samma oro uttrycks i motion2001/02:Ub281 (m). I båda motionerna nämnsurvalsreglerna till högskoleutbildningen som ettmotiv för elever i gymnasieskolan att undvikaspråken - som anses svåra - till förmån för andraämnen, där det är lättare att få höga betyg.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivande.I fråga om vikten av att många ungdomar läser flerfrämmande språk än engelska i gymnasieskolan harutskottet ingen annan uppfattning än motionärerna.Utbildningsministern har i en interpellationsdebattden uttalat att frågan måste nogaprövas i samband med den framtida utformningen avgymnasieskolan och framtida behörighets- ochurvalsregler till högskolan. fördet europeiska året för språk har uppmärksammatmotivationens betydelse för språkinlärning ochöverlämnar sinrapport till regeringen . Mot dennabakgrund anser utskottet att de tillkännagivandensom begärs i motionen inte behövs.Svenska som andraspråkMotionModerata samlingspartiet anser att besluten attjämställa svenska som andraspråk med svenska måsteutvärderas. Syftet är att säkerställa att ocksåelever med annat modersmål än svenska gestillräckliga kunskaper för framgångsrikvidareutbildning (mot. 2001/02:Ub483 yrk. 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Svenska som andraspråk har införts som ettsärskilt ämne med egen kursplan därför att det harvisat sig att elever som inte har svenska sommodersmål behöver en annan undervisning i svenska änövriga elever för att kunna nå tillräckligakunskaper för framgångsrika studier i andra ämnen.