bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Ett system med förenk-lade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarnaersätter det nuvarande omräkningsförfarandet, och höjda taxeringsvärdentillåts endast stegvis slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. Härtillkommer att en ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för attpröva lösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gällande principerför fastighets-beskattningen under förutsättning att de fördelningsmässigakonsekvenserna är acceptabla.Utskottet är mot denna bakgrund inte heller berett att tillstyrka enåtergång till de tidigare frysta taxeringsvärdena eller attfastighetsskatten ersätts med andra beskattnings- eller avgiftsformer ellerhelt eller delvis avskaffas.Till grund för den gröna skatteväxling som genomförts under mandat-peri-oden finns en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skatte-systemet som presenterats i budgetpropositionen . En reformering avenergiskattesystemet utgör därvid en central del, och Skatteväxlingskommit-téns principskiss i SOU 1997:11 utgör utgångspunkten för reformarbetet (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). Skatteväxlingsstrategin beräknas underen tioårsperiod omfatta sammanlagt . En reformering avenergiskattestrukturen och ett stegvis införande avskatteväxlingskommitténs modell bedöms skapa en energiskattemiljö somsäkerställer en effektiv miljö-styrning och en varaktig finansiering avsänkta skatter på arbete. I anslutning härtill har utredningar initierats ifråga om utformningen av nedsättnings-reglerna för tillverkningsindustrin,växthusnäringen samt jordbruks-, skogs-bruks- och vattenbruksnäringarna,vägtrafikbeskattningen och i fråga om övriga miljörelaterade skatter.Dessutom görs analyser av alternativa ekono-miska styrmedel. Ett viktigtinslag i denna strategi är också att på ett aktivt sätt söker förmåandra länder att följa efter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel.En sådan internationell beskattning är målet med agerande på dettaområde och skulle dessutom minska behovet av särskilda regler för denkonkurrensutsatta svenska industrin.Av det anförda framgår att utskottet ställer sig bakom de riktlinjer som re-geringen redovisat för skattepolitiken och att utskottet inte är berettatt till-styrka de förslag som läggs fram av motionärerna. Utskottettillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena.Stockholm den 16 maj 2002På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), CarlFredrik (), (), Per (), KennethLantz (kd), (), Per (), dePourbaix-Lundin (m), (), (), (), (), (), (), LennartKollmats (fp), () och ().Avvikande meningar1. Skattepolitikens inriktning - mCarl (), (), de () och () anför:StällningstagandeSkattepolitiken handlar i grunden om makten över människors liv och välfärd. Skattetryckets höjd drar gränsen mellan den del av samhället där med-borgarna själva bestämmer och den del där den politiska makten styr. Detfinns inte något annat demokratiskt land där den politiska maktenkontrollerar en så stor del av samhället och välfärden som Sverige.De höga skatterna urholkar lönsamheten i arbete och i företagande. Ökadearbetsinsatser, bättre utbildning och risktagande belönas inte i denutsträck-ning som behövs i ett öppet samhälle. I stället leder skattekilaroch skatte-trycket till att ekonomin fungerar sämre och ger mindre välfärd.Sveriges utveckling präglas av både snabbt stigandeskatter jämfört med andra länder och en eftersläpning av välstånd som ärhögst påtaglig.De höga skatterna leder också till orättfärdigheter. Genom att harvärldens högsta skatter för låginkomsttagare och barnfamiljer driver hög-skattepolitiken människor in i bidragsberoende och fattigdomsfällor. Denbidrar därmed till den vanmakt och frustration som finns i stora delar avdet svenska samhället.I av globalisering innebär höga skattesatser inte självklart stabilaskatteinkomster. Tvärtom urholkas rörliga skattebaser alltmer ju högre skat-terna är. Det leder inte bara till förlorade jobb och förlorad välfärd,det leder också till minskade skatteinkomster som inte motsvaras av att deenskilda hushållen får lägre skatt. Tvärtom riskerar framför allt låg- ochmedelin-komsttagare att få allt högre skatter, som finansieringenav de bi-drag som tillkommit för att kompensera för de höga skatternaurholkas. Högskattepolitiken leder både till förlorade skatteinkomster ochen alltmer orättfärdig fördelning av skatterna.Det svenska skattetrycket måste pressas nedåt motmer normala europeiska nivåer. måste öka utrymmet för de egnamedborgarna och förutsättningarna för företagande och arbete genom skattersom är väsentligt lägre än dagens. Förutom de förändringar av inkomstskatte-systemet som måste genomföras skall fastighetsskatten avvecklas. Mervärdes-beskattningen skall anpassas för att ge rimliga prisnivåer jämfört med detövriga . Kapitalbeskattningen måste förändras för att möta de utma-ningar som rörliga skattebaser och en global ekonomi ställer.Vi anser att skattepolitiken skall präglas av sociala hänsyn och öka det en-skilda hushållets trygghet. Den skall låta den enskilde bestämma över enså stor del som möjligt av den egna inkomsten och välfärden och utformasför att leda till ökat utbud av arbete, sparande och investeringar. Denskall präglas av en respekt för den enskildes strävanden och värderingar.Var och en skall ha så stor kontroll över sin välfärd som möjligt.Sverige behöver en genomgripande inkomstskattereform som ger ökad so-cialtrygghet och motverkar fattigdomsfällor. Fler jobb skall göras möjliga ochden sociala rörligheten öka. Det måste alltid löna sig att arbeta och attutbilda sig. Därför måste en skattereform ha sin tyngdpunkt på låg- och me-delinkomsttagare. Det måste också skapas förutsättningar för vanliga män-niskor att kunna köpa tjänster. Det ökar välfärd och flexibilitet. Stressenminskar och ett större utbud av arbete skapas.· Människor skall ges möjlighet att klara av sina egna grundläggande behovinnan de börjar betala skatt. Därför bör grundavdraget höjas rejält. Påsikt vill vi att de första skall vara befriade från in-komstskatt.·· Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbörda. Framför allt är det barnfamiljer som har svårt att få ekonomin att gåihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därför införa ett extra grundavdragpå och barn vid den kommunala beskatt-ning-en. För dem som inte kan tillgodogöra sig avdraget utgår ett motsva-randebidrag.·· Beskattningen av arbete skall utformas så att fler motiveras att arbeta.Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster.Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görs mot den kommunalt taxe-radeinkomsten.·Dessa tre skattesänkningar är så omfattande att de inte fullt ut kangenomföras . bör grundavdraget för alla höjas rejält ochdet extra barnavdraget för barn införas fullt ut. Förvärvsavdraget växlasmot dagens skattereduktion.Många arbetsuppgifter i hushållen utförs i form av "gör-det-själv"eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebörda är förbehålletde rika, eller de som kan få någon annan att betala. Med lägre skatt påhushålls-nära tjänster skulle det bli lättare för både kvinnor och män attkombinera arbetsliv och ansvar för barnen. För tjänster utförda i hemmetskall enligt vår mening en skattereduktion på av arbetskostnaden påmaximalt per hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blirvita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räckertill.Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxe-ringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbaralla boendeformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdetav fastigheten och för hyresrätter gäller i regel att en knapp månadshyraper år utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierarstarkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belägen.Förmögenhets-skatten har också kommit att bli en skatt på boendet somfrämst drabbar äldre människor med nedamorterade lån. Ägare avflerbostadshus, oavsett om de är bostadsrättsföreningar, bolag ellerenskilda människor, är därtill tvingade att ta upp en fiktiv schablonintäkttill beskattning.Vi vill avskaffa fastighetsskatten. Taxeringsvärdena höjdes kraftigt förraåret och höjs ytterligare . För att folk skall ha råd att bo kvar måste, som ett första steg, de tidigare lägre taxeringsvärdena återställas.Procentsatserna bör sättas till för småhus och förflerbostadshus. För att minska de regionala skillnaderna används endasthalva markvärdet som grund för beskattning. Härefter skall skattesatsensänkas under mandatperio-den. Schablonintäkten skall avskaffasomedelbart.Det finns flera skatter som är speciellt hämmande för tillväxten. Det ärskatter som hämmar sparandet och minskar tillgången på kapital i Sverige.De driver kapital och företag ur landet och hindrar uppkomsten av nyaföretag. skall ha ett så attraktivt skatteklimat så att kapital ochmänniskor söker sig hit.Skatten på förmögenheter har slopats i de flesta länder. I tas för-mögenhetsskatt ut även vid förhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsenär internationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdelesogynnsam position vad gäller konkurrens om kapital. I ett första steg slopas sambeskattningen och fribeloppethöjs till 2 miljoner kronor.Beskattningen av kapitalinkomster i försvårar kapitalbildningen ochär därmed också en hämsko på nyföretagandet. Kapitalinkomstskatterna äralltför höga jämfört med nivån i andra länder. Lågt räknat har under senareår ca lämnat landet utan att svenska skattemyndigheterhar någon insyn. Huvudorsaken till detta stora utflöde är de höga skatternapå kapital. De bör därför successivt sänkas till genomsnittlig EU-nivå,vilket skulle medföra en vitalisering av svenskt näringsliv. Dessutomskulle med stor säkerhet en stor del av det flyktade kapitalet komma åter.Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka ide flesta fall inte drabbas av någon beskattning av utdelningarna. Dettamedför också att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sintur ökar benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten utur . Vi vill successivt avskaffa utdelningsskatten undermandatperioden.Dagens diskriminerande skatteregler för fåmansbolag leder bl.a. till attsmå, snabbväxande och vinstrika företag betalar extra hög skatt. Det gällertill exempel vid beskattningen av aktieutdelning och reavinster. Reglernabör ändras så att utdelning till en aktiv ägare av fåmansbolag beskattassom in-komst av kapital om ägaren tagit ut en skälig lön.Statlig inkomstskatt betalas av av alla heltidsarbetande. Detär således inte någon exklusiv elit som betalar denna skatt. Den statligain-komstskatten fungerar som en straffbeskattning av kunskap och är därmeden av anledningarna till att färre tar akademisk examen i än iandra jäm-förbara länder. Vi vill successivt avskaffa den statligainkomstskatten.Arvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag. I Sve-rige har vi mycket låga skattefria belopp för arvsskatt jämfört med flerta-let länder inom och EU. Skattesatserna i är dessutom höga ijämförelse med snittet inom såväl EU som . I kombination med övrigakapitalinkomstskatter är arvs- och gåvobeskattningen en viktig orsak tillkapitalflykten från . Den bör i likhet med förmögenhetsskattenavskaf-fas.Optionsprogram är ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kom-petenta medarbetare. Det är nödvändigt att utreda vilka ytterligareåtgärder inom skatteområdet som erfordras för att svenska optionsprogramskall bli internationellt konkurrenskraftiga. beskattasroyaltyinkomsterna som inkomst av tjänst, vilket driver uppfinningsrikainnovatörer ut ur landet. Man borde i stället slå vakt om deras kompetensför att utveckla nya idéer i Sveri-ge. Inkomster från royalty på patentskall beskattas som inkomst av kapital.Brist på riskkapital är ett av de största hindren för nyföretagande. Föratt öka tillgången bör det införas ett avdrag för dem som satsarriskkapital i fö-retag.För att öka incitamenten att spara bör en större avsättning tillpensionsspar-ande göras avdragsgill. Ett ökat eget pensionssparande ökarockså tryggheten inför ålderdomen. Det bör vidare utredas hurreavinstskatten på värdepapper kan uppskjutas om man gör omplaceringarmellan olika fonder eller värde-papper. Inriktningen bör vara att skattenbetalas först vid realisering av kapi-talet.Den svenska beskattningen av jordbrukets produktionsmedel är även denextremt hög. Eftersom livsmedelspolitiken är densamma i hela EU framstården svenska skattebelastningen här i sin klaraste dager. Vi vill sänkabeskatt-ningen av diesel till samma nivå som våra främsta konkurrentländerhar och slopa beskattningen på växtnäring.Energibeskattningen är krånglig och ogenomtänkt. Enligt vår mening skallmiljöskatter tas ut i produktionsledet medan energiskatter skall tas ut ikon-sumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olikaener-giproducenter och mellan olika bränslen. Den extra energiskatt som tasut på el producerad i kärnkraftverk strider mot denna princip och bör redannästa år sänkas med per kWh och tas bort.För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gällerför resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn pådagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i manbefinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Högbränslebeskatt-ning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet förumgänge med familj och vänner krymper. Skatten på såväl bensin som dieselbör sänkas. Bensin och diesel skall inte kosta mer i än vad detkostar genom-snittligt i . Det avdrag som får göras för resortill och från arbetet täcker inte kostnaderna för bilresor. Allteftersombränslepriset ökar har värdet av avdraget urholkats. Det ger heller inte enrimlig möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Avdraget bördärför höjas till per mil.När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är detviktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. ISve-rige har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av dehöga skatterna. Vi vill börja en anpassning till danska alkoholskattersnarast.Skatt på annonser och reklam är inte konkurrensneutral och bör avskaffasnästa år.Vi föreslår att ställer sig bakom den inriktning avskattepolitiken som redovisas i motion Fi36 av m.fl. (m).2. Skattepolitikens inriktning - kdKenneth () och () anför:StällningstagandeVi ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Många lågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan "ståmed mössan i hand" på social-kontoret för att få tillbaka pengar. Detta ärinte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är enfråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också heltavgörande för att bryta det bidragsbero-ende som alltför många människorhar fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt flerlåginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egenekonomiska situation.Utgångspunkten för den skattereform vi anser att behöver är attmedborgarna själva får en ökad beslutanderätt över sina inkomster. Sedanbör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid,inte påverkas negativt av kombinationen av offentliga skatte- ochbidragsregler. Det första handlar alltså om att sänka det totalaskattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. En alltför stordel av vår tillvaro bestäms genom politiska beslut.Insikten har funnits länge om att skattesystemet tillsammans med behovs-prövade bidrag och inkomstprövade avgifter skapar orimliga marginaleffekterför stora grupper. Det vill säga att stor del av en inkomstökning går borti form av ökad skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. Likaså ärinsikten tämligen utbredd om att höga marginalskatter, eller högakombinerade margi-naleffekter, är skadligt för samhällsekonomin. Medsamlade marginaleffekter på uppåt, och i vissa fall över, finns detinga privatekonomiska skäl att öka sin arbetsinsats, åtminstone inte påkort sikt. Omvänt betyder höga mar-ginaleffekter att personer med lågainkomster som arbetar heltid faktiskt kan tjäna på att arbeta mindre.Sverige bör ta ett helhetsgrepp över både de höga genomsnittsskatterna ochde höga samlade marginaleffekterna. I vår inkomstskattereform ingår därförett antal förslag där målet är att reducera de samlade marginaleffek-ternaför stora grupper, vid förvärvsarbete, ändrad förvärvsfrekvens, eller vidköp av tjänster med redan skattade pengar. Vidare bryts rundgången medlåginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av åretsamtidigt som de betalar ansenliga belopp i skatt under andra delar.Inkomst-tagare får behålla en större del av sin egen lön och får därmedmöjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation.· För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen avden kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt17,genom att grundavdraget höjs till 25 000 kr.Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skatte-sänkning med ca 345kr , eller . Grund-avdragshöjningen omfattaräven skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de falldär deras särskilda grundavdrag understiger det av Kristdemokraternaföreslagna grundavdraget. Kommunernas skattein-komster reduceras inteeftersom förslaget lagtekniskt bör utformas som en statlig skattereduktion.·· För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomstta-gare på totalt per person och år på pensionsgrundande förvärvs-inkomster (). Till skillnad från den särskilda skatte-reduktion som finns föreslår vi full reduktion för personer med in-komster och en avtrappning så att reduktionen upp-hörvid inkomster på 360 000 kr.·· För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag om kompensa-tion för pensionsavgiften, ett generellt statligt förvärvsavdrag, beräknatmot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksam-hetmotsvarande av denna inkomst , och in-riktningsvis7 % . Vid en månadslön på innebär det en skattesänkningmed ca . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomisktutrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Målet bör vara ett avdrag påuppemot av inkomsten som då alltså reduce-rar marginaleffekten meddrygt 3 procentenheter.·· För det fjärde vill vi avskaffa regeringens värnskatt. Den är ett brottmot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skat-tereformen 1990-1991 om att ingen skall betala av en in-komstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemo-kraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skullevara tillfällig.·En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. Påså sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när externarbets-kraft anlitas med redan skattade pengar. Betydligt flersamhällsekonomiskt motiverade köp av tjänster kommer till stånd, eftersomde även blir privat-ekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommerdärmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka när detblir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster både vitt ochlagligt.Vår kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsenatt alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmedkunna moraliskt och politiskt legitimeras. Fastighetsskatten är genom sinkonstruk-tion i konflikt med såväl äganderätten som den social- ochskatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statligafastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen,eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan denskatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån ellernyttighet man har som fastighetsägare. Den nuva-rande konstruktionen ärockså svårmotiverad även om man accepterar det s.k.kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta bo-ende både som kapital och konsumtion finns inte.Vi föreslår därför att den statliga fastighetsskatten slopas helt försmåhus och bostadshyreshus, kommersiella lokaler samt industrienheter.Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut enavgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter somfinns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höjakapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från 20 till 30 %.För de kommersiella lokalerna och industri-enheterna avses reformen varaekonomiskt neutral. Den totala kommunala avgiften får inte överstigakommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänstsamt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunalafastighetsavgiften på för småhusen. För hyreshus-enheternabör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhetoch år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är detincitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivtbostadsbyggande och en bra näringspolitik. En ytterligare aspekt är att kom-munerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som ivissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommu-nalaintäkter i dagens system.De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara förbättras dels genomen successivt höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom en avdrags-rätt för sparande på individuella utbildningskonton. Gränsen förreseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000 till 5 000 kr.Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgillajämfört med i dag.I vår familjepolitik ingår vidare en statlig skattereduktion för varje barnupp till . föreslås denna uppgå till per barn och månad.Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och go-da villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen,minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en ba-lanserad finanspolitik för sunda statsfinanser i kombination med struktu-rella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar desegli-vade bromsmekanismer som underminerat den svenska eko-nomins utvecklingskraft och bäddat för dagens höga totala arbetslöshet ochbrister i välfärden. De flesta av de förslag till förändringar iskattesystemet som vi föreslår har viktiga strukturella effekter för attförbättra den svenska ekono-mins funktionssätt.Vi anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- ochkapitalbeskattningen. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risk-sparande (aktier) avvecklas successivt och är helt borta från år 2005.Förmö-genhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambeskattningav förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsen till och 2005till . avvecklas den helt. Vi gör bedömningen att dennuva-rande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarandedubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin ochutvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som viföreslår. Höjningen innebär att bolags-skatten, som jämte den i ärEuropas lägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt skerbeskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vidförmögenhetsbeskattningen.Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . utökas nedsättningen till 10procentenheter. För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade löne-summan till . Förslaget gäller alla företag, men gynnarfrämst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våganyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att vågasatsa på utveckling och nyanställningar.Ett riskkapitalavdrag införs, där maximalt för investeringar ionoterade företag blir avdragsgilla mot inkomst av tjänst eller inkomst avkapital.