bet · GP01SOU13 · 2002-04-18 00:00:00 — Det gemensammaär att många kvinnor tvekar att föda barn.Många frågar sig om det finns plats för dem närförlossningen startar och om de får vara kvar sålänge de behöver, eller känner oro för att resantill närmaste klinik är så lång att barnet hinnerfödas på vägen.Vi anser att förlossningsvården skall erbjudageografisk närhet, trygghet och lyhördhet förkvinnans önskemål. Inom ramen för landstingetsansvarsområde bör detta prioriteras. Vi anser vidareatt det krävs en nationell översyn avförlossningsvården med förslag på åtgärder för attförbättra den rådande situationen. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motion So525 (v)yrkande 1 och avslår So257 (c), So303 (c) yrkande13, So385 (v) och So501 (c) yrkande 7.32. Drift av akutsjukhus (punkt 25)av (), (), (), (), (), KerstinHeinemann (fp), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 32. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 14.StällningstagandeRiksdagen har beslutat om en tillfällig stopplag sominnebär en inskränkning i landstingens/regionernasrätt att överlämna driften av akutsjukhus till densom avser att driva verksamheten med syfte att skapavinst åt ägare eller motsvarande intressent.Vi ser inga hinder med att företag inom vårdentillåts gå med vinst. Vinstgivande företaginvesterar i både kunnande och ny teknik samtidigtsom företaget genererar ett ekonomiskt tillskott iverksamheten. Erfarenhetsutbyte mellan olikavårdgivare genererar nya idéer och utvecklarverksamheten. Marknadslösningar får inte innebäraatt lägsta pris är den enda utslagsgivande faktorn.Andra, inte minst kvalitativa, faktorer måste vägalika tungt. Regeringen bör inte begränsamöjligheterna för sjukvårdshuvudmännen att träffaavtal med entreprenörer. Det bör avgöras av varjelandsting eller kommun i enlighet med det kommunalasjälvstyrets principer. Med det anförda föreslår viatt bifaller motion So303 (c) yrkande 14.33. Patientutbildning (punkt 27)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 33. bifallerdärmed motion 2001/02:So264 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att bör ges i uppdrag attutforma förslag till program för patientutbildning ide stora folksjukdomarna som t.ex. hjärt- ochkärlsjukdomar, diabetes, astma och ryggbesvär m.fl.Med det anförda föreslår vi att bifallermotion So264 (v) yrkande 8.34. Sponsorer i vården (punkt 28)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 34. bifallerdärmed motion 2001/02:So529.StällningstagandeSjukvårdens svårigheter att få sina resurser atttäcka behoven har inneburit att företagssponsringblivit allt vanligare.Det finns självklart en positiv sida av attmänniskor vill dela med sig och ge gåvor tillutsatta människor och områden. Vi anser dock att detfinns risker förknippade med en renodladföretagssponsring. I synnerhet som det saknasenhetliga regler och policy omkring sponsring ivården.Behoven av utrustning till exempelvis barnklinikerär lika stort oavsett var sjukhuset är beläget.Sponsringen visar på tydliga regionala skillnader,vilket inte är acceptabelt. Det finns även en klarkoppling mellan sponsring och s.k. glamorösaverksamheter. Vi har inte kunnat iaktta någrasponsorsobjekt inom områden som psykiatri elleräldreomsorg. Anmärkningsvärt i det här sammanhangetär att helt privata sjukhus, t.ex. Sophiahemmet,inte tillåter sponsorer för att värna sin frihet. Vianser att landstingen också borde eftersträva detta.Vi är inte negativa till gåvor, men vi anser atten reglering är nödvändig. Regleringen bör varanationell mot bakgrund av att utgångspunkten ivården är en god vård på lika villkor för alla. Meddet anförda föreslår vi att bifallermotion So529 (v).35. Telemedicin (punkt 29)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 35. bifallerdärmed motion So303 (c) yrkande 28.StällningstagandeTelemedicinen gör det möjligt att skickaröntgenplåtar eller bilder för konsultation tillnärmaste sjukhus eller till en specialist i en annandel av världen. Telemedicinen utvecklar ocksåambulans- och helikoptersjukvården. Vidare gertelemedicinen tillgång till specialistvård i helalandet som specialister inte behöver oroasöver att förlora sin kompetens om de arbetar långtifrån det stora sjukhuset. Kunskapen ochutvecklingsmöjligheter finns genom attkunskapsöverföring är möjlig över nätet. Målet förprojektet 2 är att utvecklatelemedicinlösningar för primärvården och etableraspecialistnätverk. Jag anser att projektet börimplementeras i den svenska sjukvårdspolitiken ochstödjas genom nationella satsningar. Med det anfördaföreslår jag att bifaller motion So303 (c)yrkande 28.36. Informationsförsörjning ochverksamhetsuppföljning (punkt 30)av (), (), (), (), (), KerstinHeinemann (fp), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 36. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 18.StällningstagandeSåväl myndigheter som vårdgivare ochsjukvårdshuvudmän är beroende av att tillförlitligstatistik av hög kvalitet finns tillgänglig.Jämförbara nationella nyckeltal bör därförutarbetas. bör, tillsammans medsjukvårdshuvudmännen, intensifiera arbetet mednyckeltal som ger möjlighet till jämförande analysermellan sjukvårdens institutioner i hela landet. Meddet anförda föreslår vi att bifallermotion So303 (c) yrkande 18.37. Undervisning i IT-användning (punkt 31)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 37. bifallerdärmed motion 2001/02:So620 yrkande 12.StällningstagandeIT-teknikens intåg i sjukvården innebär en särskildutmaning för tillsyn och kvalitetskontroll på detmedicinska området. är det viktigt attkomma ihåg att IT i vården bara är ett nytt redskap.Stora delar av den svenska utbildningen imedicinsk informatik baserar sig fortfarande påenskilda entusiasters initiativ. För att ta tillvara alla de möjligheter som IT i vården ger medbeaktande inte minst av de krav på säkerhet ochtillförlitlighet som måste ställas krävs enligt våruppfattning en mycket mera målmedveten utbildning avsvensk vårdpersonal än vad som är fallet i dag.Undervisning i IT-användning bör därför gesblivande läkare och sjuksköterskor samt övrigvårdpersonal från första terminen och sedanregelbundet under hela utbildningen, integrerat ialla kurser. För att säkerställa en sådan utvecklingborde en särskild lärostol i medicinskinformatik inrättas vid varje medicinsk fakultet.Med det anförda föreslår vi att bifallermotion So620 (m) yrkande 12.38. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 33)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 38. bifallerdärmed motion 2001/02:So423 och avslår motionerna2001/02:So303 yrkande 17 och 2001/02:So628 yrkandena2 i denna del, 5 och 10.StällningstagandeI en situation av ekonomisk knapphet ochsparbeting i landstingen upplever många attrehabilitering och sjukgymnastik kommer istrykklass. Sjukgymnasterna står mångagånger för rehabilitering och en behandlingsom är ett viktigt alternativ tillmedicinering en medicinering som mångagånger innebär smärtstillande medicin underlång tid, med risk för läkemedelsberoendeoch onödigt stora kostnader för samhället.För att säkerställa resurser förrehabilitering och för att få en bättretäckning av dessa resurser i därcentralisering är ledstjärnan i mångalandsting föreslår vi att fri etablering försjukgymnaster införs. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motionSo423 (mp) avslår motionerna So303 (c)yrkande 17 och So628 (fp) yrkandena 2 idenna del, 5 och 10.39. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 39. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 17 och avslårmotionerna 2001/02:So423 och 2001/02:So628 yrkandena2 i denna del, 5 och 10.StällningstagandeJag anser att även andra legitimeradevårdgivargrupper utöver läkare och sjukgymnasterskall ha möjlighet att bedriva verksamhet somenskild vårdgivare och finansieras av landstinget.Detta kan till exempel gälla legitimeradesjuksköterskor, barnmorskor och psykologer. Förpatienternas bästa måste en bättre samverkan mellanoffentlig och privat vård skapas. Vidare krävsenhetliga och klara regler när det gäller etableringför enskilda vårdgivare med offentlig finansiering.Ett nationellt ersättningssystem för alla kategorierav enskilda vårdgivare i likhet med vad som i daggäller för läkare och sjukgymnaster måste utformas.Jag anser att bör stimulerasjukvårdshuvudmännen att i ökad utsträckningutnyttja denna typ av avtal inom hälso- ochsjukvården. Det kan ske genom att lagstiftningenutformas så att den medger ett större mått avförhandlingsutrymme mellan sjukvårdshuvudmannen ochden enskilde vårdgivaren, men att avtaletfortfarande betraktas som ett utflöde avoffentligrättslig lagstiftning. Med det anfördaföreslår jag att bifaller motion So303 (c)yrkande 17 och avslår motionerna So423 (mp) ochSo628 (fp) yrkandena 2 i denna del, 5 och 10.40. Fri etableringsrätt m.m. (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 40. bifallerdärmed motion 2001/02:So628 yrkandena 2 i denna del,5 och 10 och avslår motionerna 2001/02:So303 yrkande17 och 2001/02:So423.StällningstagandeI dag går en mycket liten andel av kommunernas ochlandstingens driftskostnader till privataentreprenörer. Jag anser att om andelen privataalternativ tilläts växa skulle resultatet bli bättrevård och mer nöjd personal.Privata alternativ inom svensk vård har långatraditioner. Många patienter har alltid kunnat gåtill privata läkare som varit anknutna tillförsäkringskassan. Dessa läkarkontakter har skapatkontinuitet i vårdkontakten och därmed gett en extrakänsla av trygghet för den enskilde patienten. Kortuttryckt så har privata vårdgivare getten bra och kvalitativ vård och behandling förpatienterna.Privata vårdgivare bidrar till att medvetenhetenom vad saker kostar inom vården ökar. Denna ökadekostnadsmedvetenhet är givetvis bra eftersom den isin tur bidrar till att de resurser som vården harkan användas klokare och mer effektivt. Det ger enbättre vård för de höga skatter som alla medborgarebetalar.Jag anser att en återinförd etableringsfrihet förprivata allmänläkare ökar valfriheten. Jag vill ävenatt den fria etableringsfriheten förutomallmänläkare även skall omfatta sjukgymnaster,geriatriker, barnläkare, gynekologer ochbarnmorskor. För att vårdanställda skall fåmöjlighet att förverkliga egna idéer om verksamhet iegen regi måste monopolet inom vården brytas upp.Det är genom att uppmuntra mindre företag i vårdensom vi kan motverka att några få stora vårdföretagalltmer dominerar den privata vårdmarknaden. Med detanförda föreslår jag att bifaller motionSo628 (fp) yrkandena 2 i denna del, 5 och 10 ochavslår motionerna So303 (c) yrkande 17 och So423(mp).41. Upphandling av hälso- och sjukvård(punkt 34)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 41. bifallerdärmed motion 2001/02:So503 yrkande 4 och avslårmotion 2001/02:So392.StällningstagandeDagens utformning av lagen (1992:1528) om offentligupphandling passar utmärkt när det handlar om varorav olika slag. När det gäller upphandling avtjänster blir läget mer komplicerat. Det har visatsig när det gäller hälso- och sjukvårdspersonal somvill driva verksamhet i egen regi (s.k.avknoppning). i län har haftregeringens uppdrag att komma med förslag i dennafråga, och man har där bett att få bedrivaförsöksverksamhet med möjlighet att göra avsteg frånlagen om offentlig upphandling när offentliganställdpersonal vill pröva att driva verksamhet själv. Detkan i och för sig finnas problem med gällande EG-direktiv på detta område. Vi anser dock att detta ären fråga som måste belysas och att lagen omoffentlig upphandling måste utvecklas så attlagstiftningen inte är utformad så att den utgör etthinder för förverkligandet av god idéer. Med detanförda föreslår vi att bifaller motionSo503 (kd) yrkande 4 och avslår motion So392 (s).42. Upphandling av hälso- och sjukvård(punkt 34)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 42. bifallerdärmed motion 2001/02:So392 och avslår motion2001/02:So503 yrkande 4.StällningstagandeUnder senare år har det framförts en rad nya idéerom hur sjukvården skulle organiseras och bedrivas.En idé var att sjukvård skulle ses som vilkenprodukt eller tjänst som helst och att s.k.producenter och leverantörer inom området skulleofferera sina tjänster och att dessa offerter skullejämföras både vad gäller kvalitet och framför alltvad gäller pris. Eftersom sjukvårdens resurser intelängre tycks räcka till har priset frånanbudsgivarna vägt mycket tungt.För kroniskt sjuka patienter kan varje nyupphandlingsomgång betyda att de trygga ochinarbetade vårdkedjorna bryts upp, att kunskap ochlång erfarenhet hos personal inte tas till vara ochatt patienterna får en mindre tillgänglig och merotrygg vård än tidigare, vilket påverkar helalivskvaliteten. Det kan betyda att kroniskt sjukamed behov av kontinuerlig vård och tät kontakt medsjukvården måste vända sig till ny vårdgivare varttredje år. De etablerade kontakterna bryts upp ochpatienterna kan uppleva att de måste börja om pånytt för att etablera kontakt med en nypersonalgrupp och bygga upp förtroende för de nyavårdgivarnas kompetens. Vi anser därför att enutredning bör göras om konsekvenserna för kronisktsjuka av upphandling av sjukvård. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motion So392 (s)och avslår motion So503 (kd) yrkande 4.43. Längre avtalstider i upphandling (punkt 35)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 43. bifallerdärmed motion 2001/02:So303 yrkande 16.StällningstagandeJag vill framhålla att korta avtal om två tre århämmar konkurrensen mellan vårdgivarna och gör attmånga inte vågar satsa på att etablera sig somföretagare. Då det saknas andra finansiärer änsjukvårdshuvudmännen, blir risktagandet avsevärtstörre för företagare inom vårdsektorn. Förföretagaren inom vårdsektorn finns, vid en uteblivenförlängning av uppdraget efter avtalstidens slut,ingen alternativ uppdragsgivare att vända sig till.Då återstår bara avveckling av verksamheten. Viljantill nyinvesteringar i verksamheten avtar därförkraftigt mot slutet av avtalsperioden. Med detanförda föreslår jag att bifaller motionSo303 (c) yrkande 16.44. Tillämpning av den s.k. 67-årsgränsen(punkt 36)av (), (), (), (), (), KerstinHeinemann (fp), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 44. bifallerdärmed motion 2001/02:So219.StällningstagandeRiksdagen har beslutat att läkare skall ha rätt attarbeta till . Ändringarna i lagen omläkarvårdsersättning gäller från och med den 1september 2001. Lagändringen har emellertid tolkatspå många håll som att de läkare som har fyllt 65 ården eller tidigare ej omfattas avlagen. Flera av dessa har erhållit avslag på sinaansökningar om fortsatt etablering.Enligt vår uppfattning är det självklart att den nya lagenskall gälla alla som vid ikraftträdandet av lagenvar under 67 år.Med det anförda föreslår vi att bifallermotion So219 (m).45. Ersättningsetablering och avskaffande avden s.k. 67-årsregeln (punkt 37)av (), (), (), (), (), KerstinHeinemann (fp), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 45. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So209 och 2001/02:So491.StällningstagandeDen offentliga sektorns vårdgivare har stora problemmed ökande köer till sjukvården. Vårdföreträdarnapåvisar problem med att finna tid, kraft och formerför att tillmötesgå patienternas krav och önskemålrörande personlig kontakt och omvårdnad. Stress ochutbrändhet drabbar personalen.Samtidigt förvägras vårdens ofta mest erfarna ochkompetenta företrädare att utöva sitt yrke. Dethandlar om de äldre privatpraktiserande läkarna.Deras gedigna erfarenheter, höga specialistkompetensoch tillgänglighet tas inte till vara för atterbjuda patienter kontinuitet och personligomvårdnad.Anledningen till att läkarnas kompetens inte tastill vara är endast att de uppnått pensionsåldern.Förutom att detta kan benämnas åldersdiskriminering,är det tragiskt att patienter tvingas leva medsjukdomar och besvär i onödan. Den s.k. 67-årsgränsen bör därför avskaffas.Vi anser vidare att huvudregeln måste vara attetablerad mottagningsverksamhet med offentligfinansiering, skall kunna överlåtas med bibehållenfinansiering. För att avslå detta måste huvudmannenklart kunna bevisa att sjukvården lider men ommottagningsverksamheten överlåts till annan läkare,oaktat denne läkares specialitet. Motsvarande måsteockså gälla för privata sjukgymnaster.Rätten att överlåta mottagningsverksamhet medbibehållen offentlig finansiering måste fastställasför att säkra privatvården, mångfalden ochvalfriheten för såväl patienter somsjukvårdspersonal. Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motionerna So209 (m) och So491(m).46. Jämställdhetsperspektiv i vården (punkt 39)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 46. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So331 yrkandena 1, 2 och 4samt 2001/02:So369 yrkandena 1 och 2 och avslårmotionerna 2001/02:So224, 2001/02:So525 yrkande 2,2001/02:So626 yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:So628yrkande 18 och 2001/02:A229 yrkande 26.StällningstagandeMän tenderar att gå till specialistmottagning påsjukhus medan kvinnor ofta går hos husläkare. Vidareär män mera nöjda än kvinnorna med den informationsom ges. Kvinnor har vidare ett störrevårdutnyttjande än män, framför allt när det gälleröppen vård. Bland faktorer som kan förklara dettafinns längre livslängd, behov av vård till följd avkvinnors reproduktiva funktioner samt i könsspecifiksjuklighet. Könsroller och skillnader i beteendenkan vara en förklaring, olika livsvillkor en annan.Med utgångspunkt från den nuvarande utvecklingeninom sjukvården anser vi att det är viktigt attstudera olika rehabiliteringsbehov för att undersökaom det behövs speciella insatser för kvinnor. Vianser också att ett centralt problem för bemötandeoch behandling i vården är den underordnadeställning i vilken patienten lätt hamnar vid mötetmed vårdens representanter. Vi anser därför attsåväl mäns som kvinnors inflytande i vården behöverstärkas. Kvinnor och män skall vidare inte alltid hasamma vård för att få likvärdig vård. Det är dockviktigt att när vården utformas olika för kvinnoroch män detta har sin grund i kunskaper om kvinnorsoch mäns olika sjukdomsbilder och olika behov. Ensådan kunskap saknas fortfarande på många områden.Ökad forskning på detta område är därför väsentlig.Det är även viktigt att kvinnor utgörforskningsobjekt i vetenskapen. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motionerna So331(m) yrkandena 1, 2 och 4 samt So369 (m) yrkandena 1och 2 och av-slår motionerna So224 (kd), So525 (v)yrkande 2, So626 (c) yrkandena 1, 2 och 4, So628(fp) yrkande 18 och A229 (fp) yrkande 26.47. Jämställdhetsperspektiv i vården (punkt 39)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 47. bifallerdärmed motion 2001/02:So525 yrkande 2 och avslårmotionerna 2001/02:So224, 2001/02:So331 yrkandena 1,2 och 4, 2001/02:So369 yrkandena 1 och 2,2001/02:So626 yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:So628yrkande 18 samt 2001/02:A229 yrkande 26.StällningstagandeDet saknas ett uttalat genusperspektiv iförlossningsvården och mödravården. Ijämställdhetsarbetet framhålls betydelsen av attmannen deltar aktivt redan från början avgraviditeten. Det finns dock en tydlig atmosfär ochett förhållningssätt som aktivt styr kvinnan att tadet huvudsakliga ansvaret i samband medföräldrautbildningen. Även om kvinnan fysiskt föderfram barnet så måste också mannen involveras meraktivt från början. Det finns annars en risk för ettavstånd mellan barnet och mannen, och entillbakagång till stereotypa könsroller som blirsvåra att bryta i ett senare skede. Vi anser därföratt det krävs ökad utbildning i genusfrågor förbarnmorskor m.fl. inom mödravården. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motion So525 (v)yrkande 2 och avslår motionerna So224 (kd), So331(m) yrkandena 1, 2 och 4, So369 (m) yrkandena 1 och2, So626 (c) yrkandena 1, 2 och 4, So628 (fp)yrkande 18 samt A229 (fp) yrkande 26.48. Jämställdhetsperspektiv i vården (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 48. bifallerdärmed motion 2001/02:So626 yrkandena 1, 2 och 4 ochavslår motionerna 2001/02:So224, 2001/02:So331yrkandena 1, 2 och 4, 2001/02:So369 yrkandena 1 och2, 2001/02:So525 yrkande 2, 2001/02:So628 yrkande 18samt 2001/02:A229 yrkande 26.StällningstagandeSkillnader i ohälsa har ofta grundat sig påperspektivet om klasskillnader. Därmed harkvinnoperspektivet kommit i skymundan. De senasteårens ekonomiska åtstramningar inom vården, omsorgenoch skolan har speciellt drabbat kvinnorna. Jaganser därför att kvinnors arbetsförhållanden böruppmärksammas i högre grad än vad som är fallet.Jag anser vidare att eftersom kvinnor i högre gradän män kommer i kontakt med vården är det viktigtatt de specifika maktförhållanden som råder däruppmärksammas och att kvinnors inflytande inomvården ökas. Jag anser dessutom att ökade resursermåste satsas på forskning kring kvinnors ohälsa ochatt kvinnoperspektivet bör införas i läkar- ochvårdutbildningar. Med det anförda föreslår jag attriksdagen bifaller motion So626 (c) yrkandena 1, 2och 4 och avslår motionerna So224 (kd), So331 (m)yrkandena 1, 2 och 4, So369 (m) yrkandena 1 och 2,So525 (v) yrkande 2, So628 (fp) yrkande 18 samt A229(fp) yrkande 26.49. Jämställdhetsperspektiv i vården (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 49.