bet · GQ01FIU2 · 2002-12-10 00:00:00 — Bolagetsgarantikapital finansieras med medel som parternahar satt av inom ramen för (), medan bolagets driftskostnaderfinansieras med premieavsättningar.MotionenModerata samlingspartiet anser i motion Fi253 attriksdagen ska avslå förslaget om att bildaett ömsesidigt försäkringsbolag (yrkande 1).Motionärerna kan inte se något motiv för att administrationenav pensionsförmånerna för dem som inteaktivt väljer en individuell pensionslösningmåste skötas av ett nytt facklig-statligt försäkringsbolag.Det bör enligt deras mening kunna lösas på annat sätt, t.ex.genom att Kammarkollegiet får i uppdrag att ansvaraför medelsförvaltningen.Finansutskottets ställningstagande Enligt det nya pensionsavtalet inom det statligaområdet PA 03 ska arbetsgivarenvarje månad sätta av av arbetstagarens utbetalade löntill den försäkringsgivare som arbetstagaren valt och somförbundit sig att meddela försäkring av sådanålderspension som regleras i avtalets 3 kap. 9 §.När liknande pensionsavtal tidigare införts på det kommunalaavtalsområdet och SAF/LO-området har det visat sigatt en stor del av arbetstagarna avstått från attgöra ett aktivt val av försäkringsgivare. Man räknar med att såkommer att bli fallet även på det statliga området.För de arbetstagare som själva inte vill ellerkan ta ställning till förvaltningen av avgifterna försin pension måste avtalsparterna därför kunna anvisaen försäkringsgivare. Inom det statliga avtalsområdet har parternaansett sig ha ett fortsatt ansvar förpensionsförvaltningen för dessa arbetstagare.Arbetsgivarverket har därför bett om regeringens tillstånd atttillsammans med sina motparter få bilda ett bolag somkan agera försäkringsgivare för icke-väljare.Liknande lösningar har tillämpats av parternainom avtalsområdet SAF/LO där AMF-pension inrättats, inomavtalsområdet SAF-PTK där bildats och inom detkommunala avtalsområdet där parterna givitsinflytande över KPA. De statligaavtalsparterna har funnit att formen ömsesidigt livbolag är denmest lämpliga för att bedriva försäkringsverksamheten. Parternahar också för avsikt att överföra den förvaltningav Kåpan som redan bedrivs i den partgemensammaförsäkringsföreningen för det statliga området (FSO) till detömsesidiga bolaget. Finansutskottethar mot denna bakgrund inget att erinra mot att man bildarett ömsesidigt livbolag i föreslagen form för förvaltningen avstatliga pensionsförmåner. Utskottet tillstyrkeralltså att regeringen ges det begärdabemyndigandet och avstyrker motion Fi253 (m) yrkande 1.Anslagsfinansiering av statens internbankUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att in- och utlåningsverksamheteni statens internbank anslagsfinansieras och attkvarvarande avgifter redovisas mot inkomsttitel.PropositionenStatens internbank i består avverksamheterna in- och utlåning samt statensbetalningssystem. Enligt nuvarande regler finansierasstatens betalningssystem via anslag, medan in- och utlåningsverksamhetenär avgiftsfinansierad. Regeringen föreslår attriksdagen godkänner att även in- och utlåningengörs anslagsfinansierad samt att de avgifter somfortsättningsvis tas ut i verksamheten förs till inkomsttitel(avsnitt 18.3, punkt 9). Kostnaden för in- ochutlåningsverksamheten uppgick till drygt 23miljoner kronor 2001.I propositionen framhålls att de tvåverksamhetsgrenarna integreras med varandra alltmeroch att det därför över tiden blir allt svårare ochkostsammare att särskilja och fördela kostnader mellan dem. Vidaresägs att avgiftsfinansiering i sig intenödvändigtvis är den mest optimalafinansieringsprincipen för in- och utlåningen. Statens internbank haren monopolställning i förhållande till sina kunder,vilket framförs som ett av flera argument mot attbehålla den nuvarande avgiftsfinansieringen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Det innebär attutskottet tillstyrker punkt 9 i propositionen. Anslagen inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att dels godkännerregeringens och riksdagsstyrelsens förslag tillfördelning av anslag inom utgiftsområde 2, delsuttalar att och Riksdagensrevisorer ska samråda med de tre riksrevisorerna innan de bådamyndigheterna binder upp sigför nya ekonomiska åtaganden.De i sammanhanget väckta motionerna avstyrks.Jämför reservationerna 2 (fp) och 3 (c) samt särskilda yttrandena2 (m) och 3 (kd).Propositionen I utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning ingår de bådapolitikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system ochtillsyn. Vidare ingår tre anslag som avserRiksrevisionen och revisorer, myndighetersom har som huvudman och som regeringen därför inteknutit till ett visst politikområde. Riksrevisionenär ett nytt revisionsorgan under somden ersätter revisoreroch . Regeringensförslag till medelsanvisning för hela utgiftsområdet uppgårtill 9 . Nivån motsvarar den av riksdagenfastställda ramen för utgiftsområdet och fördelarsig på anslag på följande sätt. Av tabellen framgårockså vilka alternativa anslagsnivåer som förordas avoppositionspartierna. Tabell.Förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning 2003Belopp i 1 000-tal kronorI det följande återges först de förslag i propositionen ochmotionerna som har effekt på utgiftsområdetsmedelsbehov. Utskottet redovisar därefter sin synpå förslagen under rubriken samladeställningstagande till anslagen inom utgiftsområde2. Politikområdet Verksamheteninom politikområdet syftar till att effektivisera och utvecklastatsförvaltningen. Politikområdet omfattar frågor omgranskning, ekonomisk styrning,förvaltningsutveckling, statliga arbetsgivarfrågor, statistik,prognosverksamhet samt fastighetsförvaltning. Etttiotal stabs- och servicemyndigheter har detta somsin huvuduppgift. I politikområdetingår ett antal myndigheter vars verksamhet finansierasmed både anslag och andra intäkter. , ,, ,, , Statens kvalitets-och kompetensråd samt Riksrevisionsverket.Dessutom ingår de helt avgiftsfinansierademyndigheterna ,, och (). Målet för politikområdet Målet för politikområdet fastställdes i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för2001. Det övergripande målet för hela politikområdetär att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknasav hög produktivitet, god kvalitet och braservice till nytta för beslutsfattare,medborgare och näringsliv. Politikområdetär indelat i sex delområden, och för varje delområde anges ipropositionen hur verksamheten inom delområdet ska bidra till attpolitik- områdets mål uppnås.Delområdet Granskning och kontroll omfattar den verksamhetsom bedriver. Inom dettadelområde gäller att målet för politikområdetuppnås genom granskning av hög kvalitet och genombeslutsunderlag som bidrar till att förbättra effektiviteteni statligt finansierad verksamhet. Den 1 juli2003 inrättas en ny myndighet, ,under . tar då över de uppgifter somnu utförs av och revisorer.Delområdet Ekonomisk styrning och utveckling avstatsförvaltningen omfattar verksamhet vidEkonomistyrningsverket, Statskontoret, Kammarkollegiet,samt Statens kvalitets- ochkompetensråd. Verksamheten inom delområdet ska bidratill politikområdesmålet genom att ge ettefterfrågestyrt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd tillRegeringskansliet och statliga myndigheter.Delområdet Statliga arbetsgivarfrågor omfattarArbetsgivarverket, och vissanämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Måletför delområdet är en statlig arbetsgivarpolitik som är samordnad ochsom säkerställer att relevant kompetens finns föratt åstadkomma efterfrågat resultat.Delområdet Statistik omfattar . Måletpå delområdet är att tillhandahålla lättillgängligstatistik av god kvalitet. Detta mål ska nåssamtidigt som uppgiftslämnandet begränsas, produktiviteten istatistikproduktionen förbättras och lämnadeuppgifter skyddas. I propositionen anges somlämpliga resultatindikatorer för att mätamåluppfyllelsen kvalitetsutvecklingen istatistikproduktionen, uppgiftslämnarnas kostnader,produktivitetsutvecklingen och allmänhetensförtroende för statistiken. DelområdetPrognos- och uppföljningsverksamhet omfattarEkonomistyrningsverket, och Ekonomiska rådet.Målet för delområdet ska uppnås genom tillförlitligaoch väldokumenterade prognoser och analyser överden samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Ipropositionen anges som lämpliga indikatorer för att bedömamåluppfyllelsen dels mått på prognosernastillförlitlighet, dels avnämarnas synpunkter påanalyserna och prognoserna. omfattar ,och Statskontoret. Målet för politikområdetuppnås genom en kostnadseffektiv statlig kapital- ochfastighetsförvaltning. Det ska ske med rimligtrisktagande samt med likvärdig avkastning och service ijämförelse med andra alternativ.Resultat och analys Målet förden avgiftsfinansierade verksamheten är full kostnadstäckning.Avvikelser från detta mål förekom i tre fall under2001. Det gäller Kammarkollegiets hanteringav det statliga försäkringssystemet,Statskontorets administration av avtal som slutits mellanStatens och vissa landsting(landstingsavtalen) samtArbetsgivarverkets medlemsavgifter.Fortifikationsverket har nått uppställda krav på avkastning ochsoliditet. Däremot har inteuppnått sitt avkastningskrav på av eget kapitalberoende på problem med inomhusklimatet i Arkitekturmuseetoch . Avkastningen begränsade sig till 2,2 %.Fastighetsverks soliditet bör enligt regeringensänkas från till . Förden anslagsfinansierade verksamheten uppgick nettoutgifterna under 2001till , vilket understeg detilldelade anslagen med 30 miljoner kronor.Myndigheterna inom politikområdet utnyttjade igenomsnitt av de låneramar som de blivit tilldelade, vilket varlägre än vad som gäller för statsförvaltningen somhelhet där utnyttjandet motsvarade avbeviljad låneram. Enligt regeringens samladebedömning har den löpande verksamheten inompolitikområdet fungerat tillfredsställande.Revisionens iakttagelserKammarkollegiet och har i revisionsrapporten för2001 fått invändning frånRiksrevisionsverket (RRV). I övrigt harårsredovisningarna för myndigheterna på politikområdet i alltväsentligt bedömts vara rättvisande.Mot bakgrund av de åtgärder Kammarkollegiet har vidtagitbedömer regeringen att kollegietsredovisningsrutiner kommer att fungera fullttillfredsställande framöver. Regeringenser allvarligt på att under perioden19942002 fått tre revisionsanmärkningar.Fortifikationsverket har under den aktuellaperioden avvecklat ett stort fastighetsbestånd till följd avförsvarsbesluten och 2000. Verket har ändrat sinverksamhetsplanering, sin organisation och sittstyrsystem, och regeringen bedömer att dessaåtgärder är tillräckliga för att verket inte ska dra på sigytterligare revisionsinvändningar under de närmasteåren. Systemförändringarna har bl.a. förbättratFortifikationsverkets möjligheter att följa upp kostnader ochintäkter på en mer detaljerad nivå . och tillhörde 2001 den grupppå totalt 21 myndigheter i statsförvaltningen somuppfyllde samtliga kriterier som används vid denekonomiadministrativa värderingen, EA-värderingen.Betyget fullt tillfredsställande fickArbetsgivarverket, ,, , , , ,Statskontoret samt Statens kvalitets- ochkompetensråd. Kammarkollegiet ochFortifikationsverket fick betyget tillfredsställande. Nämnden föroffentlig upphandling och ärundantagna från EA-värderingen p.g.a. litenomsättning.KonjunkturinstitutetKonjunkturinstitutet ska utarbeta tillförlitliga analyser och prognoseröver den ekonomiska utvecklingen samt bidra tillatt den ekonomiska statistiken håller godkvalitet. Konjunkturinstitutetsverksamhet finansieras med anslag samt till en mindredel med avgifter. Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 1:1Konjunkturinstitutet förs upp med 45,2 miljonerkronor . Jämfört med anvisade medel haranslaget räknats upp med 1,1 miljoner kronor.Anslagsberäkningen innebär att tillförs1,i pris- och löneomräkning samt1,för att täcka ökade kostnaderför bl.a. fördjupade analyser av lönebildningen, arbetsmarknadensfunktionssätt och svensk konkurrenskraft. Liksomför övriga förvaltningsmyndigheter haranslaget minskats med ett generelltbesparingskrav på av anslaget. kommer nästaår att överta statistikansvaret förenkätundersökningen Näringslivets investeringar,och som en följd av detta föreslås att avKonjunkturinstitutets anslag ska föras över till SCB.Intäkterna från avgiftsbelagdaverksamhet beräknas uppgå till 1,6 miljonerkronor. () är centralförvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning avstatlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- ochpersonaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet somstöder såväl regeringen som myndigheterna. ESV:s verksamhet finansieras till ungefär entredjedel med anslag och i övrigt medavgifter. PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:2Ekonomistyrningsverket ska föras upp med 63,7miljoner kronor . Vid beräkningen av anslaget har en pris-och löneomräkning gjorts med 4,1 miljoner kronor.Anslaget har därutöver minskats med anledning avdet generella besparingskrav som gäller förförvaltningsmyndigheter. Intäkterna frånESV:s uppdragsverksamhet beräknas uppgå till 126,8miljoner kronor. Den avgiftsbelagda verksamheten omfattarinformation om statlig ekonomi, resultatstyrningoch finansiell styrning, ekonomi- ochpersonaladministrativa system (EA- och PA-system) samt tjänsteexport. Det samlade balanserade överskottet i denavgiftsfinansierade verksamheten uppgick till 28,9miljoner kronor vid utgången av 2001, varav merpartenhänför sig till resultatområdet EA- och PA-system. Avsikten äratt överskottet ska förbrukas inom ett antal årgenom att komma kunderna, dvs. myndigheterna, tillgodo. Regeringen kommer att taställning till hur det ackumulerade överskottet i denavgiftsfinansierade verksamheten ska disponeras. StatskontoretStatskontoret är en central förvaltningsmyndighet förutrednings- och utvärderingsverksamhet samt enstabsmyndighet. Statskontoretsverksamhet finansieras till med anslag och iövrigt med avgifter. Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 1:3Statskontoret ska föras upp med 81,6 miljoner kronorför 2003. Jämfört med årets medelsanvisning är det en ökningmed . Vidberäkningen av anslaget har en pris- och löneomräkning gjorts med 1,9miljoner kronor. Anslaget har dessutom minskats medanledning av det generella besparingskravsom gäller för förvaltningsmyndigheter.Statskontoret kommer att ta över ansvaret för dengemensamma internetportalen Direkt,samordningsansvaret förrättsinformationssystemet samt del av ansvaretför Samhällsguiden, och som en följd av dettaföreslår regeringen att skaföras över från anslag påutgiftsområde 1. Intäkterna frånStatskontorets avgiftsfinansierade verksamhet beräknasnästa år uppgå till , varav 43,5 miljoner kronorutgör intäkter från uppdragsverksamhet, dvs.intäkter som Statskontoret förfogar över. MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi266 bl.a. att den del avStatskontorets verksamhet som är inriktad påatt effektivisera statsförvaltningen koncentrerastill den nya revisionsmyndigheten, , attverksamhet med inriktning på inköpssamordning inom IT- ochteleområdet förs till Kammarkollegiet, att verksamhetmed inriktning på statistik om offentlig sektor förstill SCB, att verksamhet med inriktning på lokalförsörjningövertas av och att ett sommotionärerna uttrycker det vässat Statskontorborde kunna samordnas (inte nödvändigtvis samgå) medKammarkollegiet. Motionärerna föreslår därför att anslaget för nästaår minskas med (yrkande 3). föreslår i motion Fi259att nästa års anslag till Statskontoret skaminskas med 16,5 miljoner kronor.Täckning av merkostnader för lokalerPropositionen Regeringen föreslår attramanslaget 1:4 Täckning av merkostnader för lokalerförs upp med , dvs. med ett högre beloppän vad som anvisats för innevarande år.De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissatomma lokaler för vilka staten har betalningsansvartill dess att avtalen går att avveckla. Dehuvudsakliga faktorer som styr utgifterna på områdetär avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyraut lokalerna i andra hand. ()ansvarar för den sektorövergripande officiellastatistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamhetenär lättillgänglig statistik som är opartisk,relevant, tillförlitlig, aktuell och jämförbar.SCB:s verksamhet finansieras till knappt hälften av anslag ochi övrigt av avgifter.Propositionen Regeringen föreslår attramanslaget 1:5 ska uppgåtill . Det är mer änvad som anvisats för innevarande år.Vid beräkningen av anslaget har en pris- och löneomräkninggjorts med . Anslagsnivånpåverkas även av att särskilda medel tillförs bl.a.för att utveckla konsumentprisindex (KPI), för att stärka kvaliteten inationalräkenskaperna och den ekonomiska statistikensamt för att täcka kostnaderna för vissskattestatistik. Dessutom har anslaget minskats medanledning av det generella besparingskrav som gällerför förvaltningsmyndigheter.Intäkterna från uppdragsverksamhet beräknasnästa år uppgå till . MotionernaModerata samlingspartiet ifrågasätter i motion Fi253 i hur storutsträckning anslagsmedel ska avsättas för enökad statistikproduktion. Enligt motionärerna börSCB:s uppgifter begränsas. För att säkerställa efterfråganär det enligt motionärernas mening rimligt att eftersträva en ökadgrad av avgiftsfinansiering. Anslaget bör därförminskas med (yrkande2). liberalerna påpekar imotion Fi269 att flera av myndigheterna inomutgiftsområde 2 har arbetsuppgifter som delvis överlappar varandra.Folkpartiet föreslår att man ska göra en översyn föratt få till stånd en bättre samordning. Syftet medöversynen ska vara att nå en ökadkostnadseffektivitet och bättre service. I avvaktan på översynen föreslåsatt SCB:s anslag minskas med (yrkandena 3 och 4). Samma yrkande framförFolkpartiet också i motion Fi232 (yrkande 9 i denna del).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi266 att man börtillsätta en utredning för att se över . Motionärerna vill fullfölja denstatistikreform som beslutades av 1993/riksdag och som innebaratt ansvaret för statistikproduktionen i vissutsträckning fördes över på s.k. statistikansvarigamyndigheter. En uppdelning av SCB skulle enligtmotionärerna kunna innebära att en del ges ansvar förmyndighetsuppgifter, en del ombildas tillstabsenhet och ges ansvar för bl.a. databaser ochproduktion av anslagsfinansierad officiell basstatistik samt attytterligare en del organiseras som ett friståendestatistikbolag. anser också att ettfrån SCB fristående råd för officiella statistik börbildas. I motionen föreslås att anslaget minskas med 35miljoner kronor (yrkande 3).Centerpartiet föreslår i motion Fi259 att anslaget till SCB ska minskasmed 35 miljoner kronor.Folk- och bostadsstatistikMålet med verksamheten är att genomföra registerbaserad hushålls-och bostadsstatistik av god kvalitet, inom givnaekonomiska ramar och med liten börda föruppgiftslämnarna. Propositionen Regeringen föreslår att 12 miljoner kronoranvisas på reservationsanslaget 1:6 Folk- ochbostadsstatistik . Det är mindre änvad som finns uppfört på anslaget . Vidingången av 2002 fanns dessutom en reservation påanslaget på . Den höga nivånsammanhänger med att förberedelsearbetet har senarelagts. För 2004finns inga medel budgeterade för ändamålet. MotionernaModerata samlingspartiet motsätter sig i motion Fi253 att enregisterbaserad folk- och bostadsräkning genomförs.Motionärerna anser därför att några medel inte skaanvisas på anslaget (yrkande 2). I motion Fi217 föreslår sammamotionärer att ska besluta att inte genomföranågon folk- och bostadsräkning 2005. innebär att skyddet förden personliga integriteten åsidosätts, anser motionärerna. Dessutomkan kvaliteten, aktualiteten och omfattningen avstatistiken ifrågasättas. Folkpartietanser i motion Fi269 att planeringen av en folk- ochbostadsräkning bör stoppas eftersom undersökningen är ett hotmot enskilda människors personliga integritet.Folk- och bostadsräkningen är dessutom onödigeftersom den statistik som tidigare samlats in inte på ett avgörandesätt förbättrat innehållet i politiken (yrkande 2).Några medel bör därför inte anvisas för dettaändamål, anser motionärerna (yrkande 4). Det senareyrkandet framför också i motion Fi232 (yrkande 9 i dennadel). framhåller i motionFi266 att partiet motsatt sigtillvägagångssättet vad gäller yrkesregister. Motionärerna är ävenskeptiska till omfattningen av den nu planeradeundersökningen och föreslår med hänvisning härtillatt några medel inte anvisas för detta ändamål 2003(yrkande 3). Kammarkollegiet Kammarkollegiet är en centralförvaltningsmyndighet med uppgifter somtillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statensrätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet skaockså utgöra ett statligt egenregialternativ vadgäller administrativ service, kapitalförvaltning,försäkringsverksamhet och fordringsbevakning.Propositionen Kammarkollegietsverksamhet finansieras till med avgifter.Regeringen föreslår att ramanslaget 1:7 Kammarkollegiet förs uppmed . Det är 3,5miljoner kronor mer än vad som anvisats för iår. Intäkterna från denavgiftsfinansierade verksamheten beräknas nästa åruppgå till 231,7 miljoner kronor.Motionerna liberalernapåpekar i motion Fi269 att flera av myndigheterna påutgiftsområde 2 har arbetsuppgifter som delvis överlapparvarandra. föreslår att man ska göraen översyn för att få till stånd en bättresamordning. Syftet med översynen ska vara att nå en ökadkostnadseffektivitet och bättre service. I avvaktan påöversynen föreslås att Kammarkollegiets anslagminskas med (yrkandena 3 och 4).Samma yrkande framför också i motion Fi232 (yrkande 9 idenna del).Kristdemokraterna vill i motion Fi266 undersöka om intekollegiets hantering av arvs-, gåvo- ochstämpelskatt kan föras över tillRiksskatteverket och om inte en samordning med t.ex. Statskontoret kange ytterligare effektiviseringsvinster. Anslaget börenligt motionärerna minskas med 7,0 miljoner kronor2003 (yrkande 3). föreslår imotion Fi259 att Kammarkollegiets anslag skaminskas med . Nämndenför offentlig upphandling Nämndenför offentlig upphandling (NOU) ska verka för att offentligupphandling bedrivs affärsmässigt, effektivt ochlagenligt. Propositionen Regeringen föreslår att ramanslaget 1:8 Nämndenför offentlig upphandling förs upp med 7,6 miljonerkronor . behandladevåren ett regeringsförslag om vissa ändringar ilagen om offentlig upphandling (prop. 2001/02:142). I detsammanhanget förordade regeringen att NOU ävenfortsättningsvis skulle ansvara för den statligatillsynen av offentlig upphandling. ansåg emellertidatt NOU:s ställning borde prövas på nytt i anslutning tilldet arbete som då bedrevs inom ommyndighetsstrukturen för konsument- ochkonkurrensfrågor. Detta blev också beslut, och regeringendelgavs denna uppfattning genom etttillkännagivande (bet. 2001/02:FiU12, rskr.2001/02:324). I budgetpropositionen framhållerregeringen att den inte har för avsikt att föreslåatt myndighetsstrukturen ska ändras på konsument- ochkonkurrensområdet. Enligt regeringens mening kan detemellertid finnas anledning att återkomma tillfrågan om när regeringen ska taställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingenbör utformas. En proposition bedöms kunna lämnas tillriksdagen . Motionerna Moderata samlingspartiet föreslår imotion Fi253 att NOU ska slås samman medKonkurrensverket och ombildas till en ny myndighet benämnd Konkurrens-och upphandlingsverket. De samordningsfördelar somuppnås ger enligt motionärerna vissa besparingar. För2003 föreslår de att anslaget halveras och såledesminskas med (yrkande 2). Ett yrkande av snarlikinnebörd framförs av samma motionärer i motion Fi218(yrkande 7). liberalernaföreslår i motion Fi271 att NOU ochKonkurrensverket slås samman (yrkande 1).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi266 att NOU ska samordnas med ochombildas till en självständig del avKonkurrensverket (yrkande 2). Motionärerna föreslår därför att anslaget idet närmaste halveras och således förs upp med 3,9miljoner kronor (yrkande 3). Resterande del, 3,7miljoner kronor, förs i stället till Konkurrensverketsanslag på utgiftsområde 24.