bet · GP01SOU13 · 2002-04-18 00:00:00 — Motionärerna anför att många avde allra svårast sjuka vårdas på fel plats. För attfå ordentlig psykiatrisk vård måste man i många fallvara mycket stark och ha god sjukdomsinsikt, någotsom de flesta i behov av hjälp av naturliga skälinte har. Det gäller, enligt motionärerna, också attha problem som passar in i systemets förutbestämdamallar för att få rätt hjälp. Vidare anförmotionärerna att, eftersom samarbetet mellanhuvudmännen har stora brister, vården också fungerardåligt för dem som har problem som ligger inom olikaansvarsområden.I motion So612 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om psykisk ohälsa (yrkande 2).Motionärerna anför att rapporterna om ökad psykiskohälsa i befolkningen, särskilt bland ungdomar, äroroväckande. Enligt en beräkning frånSocialstyrelsen uppgick samhällets kostnader för denpsykiska ohälsan till omkring 50 miljarder kronorunder 1997. Psykisk sjukdom är vidare denövervägande orsaken till att unga människor beviljasförtidspension. Motionärerna anser att denna oroandeutveckling måste tas på största allvar och attregeringen bör lägga fram förslag tillåtgärder.I motion So628 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om reformer för en förbättradpsykiatri (yrkande 8). Motionärerna anför bl.a. attdet preventiva arbetet måste utvecklas och att detär viktigt att potentiella högriskgrupper inompsykiatrin identifieras. Sådana grupper är barn tillpsykiskt sjuka, personer som gjort självmordsförsök,nyinsjuknade i psykoser m.fl. Det är, enligtmotionärerna, viktigt att det finns en god beredskapinom psykiatrin för att ta hand om dessa grupper avpatienter. Eftersom psykiatrin, i störreutsträckning än andra verksamheter inom vården,innehåller behandlingsmetoder som ärkontroversiella, är det vidare viktigt attutvärderingar och uppföljningar av behandlingarfungerar tillfredsställande.I motion So580 av () begärstillkännagivande om vikten av att tillsätta enkommission med uppgift att föreslå åtgärder motdiskriminering av psykisk ohälsa. Motionären anföratt kommissionen bör få till syfte att kartlägga ochanalysera hur samhället genom olika regelsystemkonserverar ett diskriminerande synsätt på psykiskohälsa. Kommissionens uppgift bör också vara attföreslå åtgärder för att uppnå ett jämställt synsättpå kroppslig sjukdom och psykisk ohälsa. I motionSo602 av m.fl. (mp) framställsett yrkande med samma innebörd.I motion So582 av () begärstillkännagivande om behovet av att särskiltuppmärksamma de äldre psykiskt sjukas situation.Motionären anför att det finns ett stort och växandebehov av hjälpinsatser för äldre med psykiskabesvär. Resurserna för psykiatrisk ochpsykoterapeutisk vård och behandling i ärunderdimensionerade och tillgängligheten för denenskilde äldre är ytterst begränsad. Till dettaskall, enligt motionären, läggas att bristen på tidoch kunskap för att ta sig an speciellt äldrespsykiska besvär är ett generellt problem isjukvården och den kommunala äldreomsorgen.Tre motioner rör cancer.I motion So467 av m.fl. (m, fp,kd, c, mp) begärs tillkännagivande om att enutredning om cancer och dess orsaker samt före-byggande åtgärder och behandling tillsätts i syfteatt skapa underlag för en långsiktig strategiskcancerplan. Motionärerna pekar på att antalet nyafall av cancer fortsätter att öka och att, enligt enännu inte avslutad studie av Epidemiologiskt centrumvid , antalet personer som lever medcancer diagnostiserad under de senaste fem årenkommer att öka med . Föratt kunna möta det ökade sjukvårdsbehovet genom välgenomtänkta insatser behöver en cancerplanutarbetas.I motion So216 av () begärs tillkännagivandeom att vidta lämpliga förberedande åtgärder förmassundersökning för att upptäcka prostatacancer påett tidigt stadium (yrkande 1).I motion So399 av () begärstillkännagivande om screening mot prostatacancer.Tre motioner rör smärtproblematik.I motion So604 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivande om att samordning avforskningsresultat och tvärvetenskaplig metodutveck-ling skulle höja kvaliteten i vården av kvinnor medsmärtproblematik.I motion So477 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om behovet av att öka kvaliteteninom vården för kvinnor med smärtor samt utökadforskning inom detta område.I motion So625 av och (båda c) begärs tillkännagivande om att förbättralivskvaliteten för smärtpatienterna (yrkande 1).Vidare begärs tillkännagivande om att stimulera tillutbyggd smärtvård med minst en komplett enhet ivarje landsting (yrkande 2).Tre motioner behandlar ätstörningar.I motion K284 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att regeringen tillsammans medLandstingsförbundet bör utforma en plan för hur enökad kunskap kring ätstörningar och kortareväntetider till adekvat vård skall åstadkommas(yrkande 14).I motion So547 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om behov av information tilllärare, vårdpersonal, skolläkare, föräldrar m.fl. omätstörningar (yrkande 1). Vidare begärstillkännagivanden om behov av utbildning avvårdpersonal, skolläkare, skolsköterskor m.fl. iolika typer av ätstörningar (yrkande 2), om behov avforskning om ätstörningar (yrkande 3) och om behovav forskning när det gäller att förebyggaätstörningar (yrkande 4). Dessutom begärs i motionentillkännagivanden om behov av kartläggning ochuppföljning av de olika behandlingsmodeller somanvänds vid behandling av ätstörningar (yrkande 5),och om behovet av insatser för drabbade famil-jemedlemmar (yrkande 6).I motion So537 av och (bådac) begärs tillkännagivande om förebyggande insatsermot ätstörningar (yrkande 1), om forskning (yrkande2) och om rätt att välja vårdform (yrkande 3).Motionärerna anför att mer forskning om ätstörningarbehövs och att de som drabbas av sådana måste harätt att välja vårdform.Två motioner behandlar fibromyalgi.I motion So612 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om fibromyalgi och forskning(yrkande 8). Enligt motionärerna har sjukdomen intefått särskilt stor uppmärksamhet vare sig blandreumatologer eller andra forskare i landet. Detbehövs därför extraordinära åtgärder för att få igång forskningen.I motion So355 av och (båda kd) begärs tillkännagivande om att en statligutredning skall tillsättas för att dels kartläggafibromyalgipatienternas situation, dels skapa nyabehandlingsvägar för dessa patienter.Flera motioner behandlar ytterligare andra sjukdomar m.m.I motion So206 av () begärstillkännagivande om insatser för behandling avpatienter med AMD (åldersförändringar i gulafläcken). Motionären anför att det är viktigt attsjukvården garanteras resurser för att alla sombehöver behandling mot AMD skall kunna få det. Detär också viktigt att dessa resurser inte tas frånannan ögonsjukvård.I motion So233 av och (båda kd) begärs tillkännagivanden om initiativ tillutvärdering och uppföljning av ett hälsoekonomisktunderlag för reumatikervården och om att forskningenom orsakerna till reumatiska sjukdomar intensifieras(yrkandena 1 och 2).I motion So233 av och (båda kd) begärs tillkännagivande omåtgärder för att stimulera förebyggande aktivitetermot osteoporos (yrkande 3).I motion So383 av och (båda s)begärs tillkännagivande om behovet av medicinskfotvård för funktionshindrade.I motion So414 av () begärsett tillkännagivande om att bättre behandlings- ochrehabiliteringsmetoder för läkemedelsberoende börutvecklas (yrkande 1).I motion So555 av och (bådas) begärs tillkännagivande om information ochutbildning om sjukdomen KOL (kronisk obstruktivlungsjukdom).I motion So579 av och (båda s) begärs tillkännagivande omkostnader för morbus Gaucher. Motionärerna anför atthela landet, på samma sätt som för blödarsjuka, börbära kostnaden solidariskt för patienter med morbusGaucher.I motion So612 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om migrän (yrkande 5). Motionärernapekar på att kunskap och information ofta ärbristfälliga och att många sjukskrivningar kan före-byggas om individuellt anpassad rehabilitering sättsin . Landstingen bör upparbeta strategieroch organisation för att möta behoven och spridainformation om sjukdomen och vilka möjligheter somfinns att bota eller lindra besvären.I motion A393 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om att utveckla forskningen kringmanliga preventivmedel (yrkande 10).Tidigare behandling och pågående arbete m.m.I betänkande 1998/99:SoU10, vartill hänvisas, ges enbred redogörelse för beslut om riktlinjerför prioriteringar inom hälso- och sjukvården (s. ).Motionsyrkanden om vård och behandling av olikasjukdomar behandlades senast av utskottet ibetänkande 2000/01:SoU10 (s. 80 f.). Utskottetanförde bl.a. att det vidhåller den bedömning somtidigare regelmässigt framförts, nämligen attutskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är i första hand en frågaför sjukvårdshuvudmännen, sades det. Utskottetpekade vidare på att ett enigt utskott ställt sigbakom riktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården vilka inte låter sig förenas med någonlista där vissa sjukdomar generellt prioriterasföre andra. Utskottet vidhöll denna inställning ochavstyrkte de ifrågavarande motionsyrkandena (res. c,fp, respektive mp). följde utskottet(rskr. 2000/01:194).Prioriteringsdelegationen, som haft i uppdrag attbl.a. sprida information och kunskap om riktlinjernaför prioriteringar i hälso- och sjukvården och deetiska värderingar som ligger till grund för dessa,lämnade sitt slutbetänkande ,Prioriteringar i vården (SOU 2001:8). I betänkandet(s. 127) anförs att det yttersta ansvaret för attriktlinjerna följs åvilar riksdag och regering.Vidare anförs att sjukvårdshuvudmännen harhuvudansvaret för att föra prioriteringsprocessenvidare och att i sintillsynsfunktion har att bevaka att riksdagsbeslutetefterlevs och att prioriteringsprocessenintensifieras.I betänkande 2000/01:SoU10 redovisas vidare ettantal avslutade och pågående arbeten med inriktningpå vård och behandling av olika sjukdomar (s. 82f.). Vidare har regeringen i proposition1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utvecklingav hälso- och sjukvården behandlat behovet av stödtill bl.a. vissa grupper med psykisk ohälsa. 42f.). I handlingsplanen nämns att regeringen,och iett avtal om utvecklingsinsatser inom vården ochomsorgen för åren 20022004 har kommit överens omåtgärder och inriktning i linje med propositionen. Iavtalet enades parterna bl.a. om särskilda åtgärderför att förbättra stödet till barn, ungdomar ochäldre med psykisk ohälsa samt till personer medpsykiska funktionshinder.Socialutskottet har till våren 2001tagit initiativ till att tematiskt studera frågorrörande psykiatrin. Syftet har varit att skaffa sigdjupare kunskaper på området. Studiebesök hargenomförts på fyra orter i landet ,, och samt dessutom vidRegionsjukhuset . Utskottet kunde därvidkonstatera att frågan om vikten av samverkan mellanolika huvudmän och eller verksamheter aktualiseradesvid studiebesöken och beslöt därför att anordna enoffentlig utfrågning på temat samverkan inompsykiatriområdet. Utfrågningen genomfördes den 13november 2001. En utskrift av utfrågningen harpublicerats i skriftserien Utredningar frånriksdagen (2001/02:URD1).Vidare berör i sittslutbetänkande de största folksjukdomarna, bl.a.cancer, rörelseorganens sjukdomar samt psykiskohälsa (s. 37 f.).Av sjukvårdsrapport 2001framgår (s. 174 f.) att det faktum att andelen ungamellan 18 och (till viss del) har ökat inomden psykiatriska slutenvården, särskilt inommissbrukarvården, har föranlett landstingen attsatsa på försöksverksamheter med sammanslagnaorganisationer för barn- och vuxenpsykiatrin. Dethar vidare blivit vanligare att sätta in tidigainsatser för ungdomar med debuterande psykossjukdom.Vidare framgår att man även har fortsatt attutveckla de tidiga insatserna för dessa ungdomar.I budgetpropositionen för (utg.omr. 9) anförregeringen (s. 55) att harfortsatt arbetet med ätstörningar i form av enexpert- och myndighetsgrupp. Syftet är att få ökadkunskap som bas för att utveckla förebyggandestrategier mot ätstörningar. Vidare anförs att detnätverk som skapats över landet har gettsinformation om kunskapsläget via nätverksbrev.Frågan om organiserade hälsokontroller för attupptäcka prostatacancer har berörtsav socialministern i svar på fråga för skriftligtsvar (2000/01:1271). I svaret har socialministernpekat på att i dokumentetState of the art prostatacancer framhållit att detsaknas välgrundade strategier för primär preventionav prostatacancer och att vägen till realistiskasådana är lång. Han anför vidare att det i dagslägetinte föreligger några omständigheter som talar föratt införa organiserade hälsokontroller förundersökning av prostata. Vidare har socialministernden i svar på fråga för skriftligtsvar (2001/02:109) berört frågan om väntetider förcancerpatienter. Han anför därvid bl.a. att enförutsättning för att kunna bedriva god cancervårdgivetvis är att det finns läkare med adekvatkompetens, bl.a. patologer, i tillräcklig omfattningoch att staten här har ett ansvar för att detgrundutbildas läkare. Han anför vidare att hanöverväger att uppdra åt att göra enstudie som visar hur situationen ser ut när detgäller cancervården över hela landet. En sådanstudie bör innefatta såväl väntetiderna till vårdoch behandling som den rådande personalsituationen,anförs det.I Hälso- och sjukvårdsrapport 2001lämnas (s. 106 f.) en lägesrapport övercancerscreening i , där prostatacancer är ende fyra cancerformer som rapporten avser. Irapporten anförs, när det gäller screening avprostatacancer, att det vetenskapliga underlaget förnärvarande är otillräckligt och att man bör avvaktaresultaten av pågående randomiserade studier innanman drar några slutsatser.Av regeringens skrivelse 2001/02:50 Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling framgår att arbete isträvan efter ekologiskt hållbar utvecklingfokuserar på sambandet mellan hälsa och välfärd samtmiljö och hälso- och sjukvård. I skrivelsen pekas på(s. 96) att i sittslutbetänkande Miljö för en hållbar hälsoutveckling(SOU 1996:124) lämnade ett förslag till ettnationellt handlingsprogram för att minskamiljörelaterade hälsorisker i betänkande har därefteringått i (M 1998:07) arbete medatt utveckla de miljökvalitetsmål som beslutades isamband med miljömålspropositionen (prop.1997/98:145). Dessutom har, enligt skrivelsen,haft i uppdrag att göra en samladöversyn av vilka hälsorelaterade delmål och åtgärdersom behövs för att miljökvalitetsmålen skall nåsinom en generation.Statens beredning för medicinsk utvärdering ()bedriver ett projekt rörandebehandling av långvarig smärta. Projektet, somberäknas redovisas 2004, riktas in mot utvärderingav det vetenskapliga underlaget för behandling ochomhändertagande av patienter med långvarig icke-malign smärta. Rapporten skall belysa behandling avlångvarig smärta hos alla åldersgrupper såväl blandkvinnor som bland män. Etiska, sociala och ekono-miska faktorer skall beaktas. SBU bedriver förnärvarande även ett projekt kallat prevention, diagnostik och behandling. Deövergripande frågeställningar som projektgruppenskall besvara är hur stort problemet är; vilkaspeciella riskgrupper som finns; vilka diagnostiskametoder som bör användas; vilka profylaktiskametoder som finns och när skall de användas; hurbenskörhet skall behandlas samt vilka desamhällsekonomiska konsekvenserna är. Projektetavses att redovisas 2003.Av budgetpropositionen för (utg.omr. 9)framgår (s. 41) att regeringen fram t.o.m.2004 avser att stödja Läkemedeloch hälsa (Kilen) med 3,2 miljoner kronor.Utskottet behandlade i betänkande 2000/01:SoU10 ettmotionsyrkande om att prioritera forskning ompreventivmedel, i synnerhet för män (s. 103 f.). Ut-skottet vidhöll sin tidigare redovisade uppfattningatt inte bör ta något initiativ när detgäller frågan om preventivmedel för män. )Utskottets ställningstagandeDe sjukdomar som berörs i motionerna orsakar ettstort lidande för många människor. Statens beredningför utvärdering av medicinsk metodik (SBU) harslutfört eller arbetar alltjämt med utvärderingar avtillgängliga behandlingsmetoder rörande vissa avdessa sjukdomar. ochandra utredningar har berört flera av de nämndasjukdomarna. Vidare stöder forskningpå flera av de områden som tas upp i motionerna.Utskottet behandlar ett flertal motionerfrån den allmänna motionstiden om insatser mot olikasjukdomar. Utskottet vidhåller den bedömning somtidigare regelmässigt framförts, nämligen attutskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet iförsta hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ettenigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186).Utskottet vidhåller sin uppfattning att dessariktlinjer inte låter sig förenas med någon listadär vissa sjukdomar generellt prioriteras föreandra. bör därför inte ta något initiativmed anledning av motionerna So206 (fp), So216 (fp)yrkande 1, So233 (kd), So355 (kd), So383 (s), So399(m), So414 (kd) yrkande 1, So477 (s), So537 (c),So547 (s), So555 (s), So566 (kd) yrkande 11, So568(m) yrkande 1, So579 (s), So580 (s), So582 (s),So602 (mp), So604 (mp), So612 (kd) yrkandena 2, 5och 8, So625 (c) yrkandena 1 och 2, So628 (fp)yrkande 8 samt K284 (c) yrkande 14. Motionernaavstyrks.I motion So467 (m, fp, kd, c, mp) anförs att en utredning omcancer och dess orsaker samt förebyggande åtgärderoch behandling behöver tillsättas. Syftet medutredningen skall vara att skapa underlag för enlångsiktig strategisk cancerplan. Utskottet ärmedvetet om att forskningen på cancerområdet indi-kerar att antalet personer med cancer kommer att ökai framtiden. Utskottet vidhåller att det ärangeläget att det skapas en beredskap härför.Utskottet vill i sammanhanget peka på att Sverigehar ett mycket väl fungerande cancerregister somanvänds för forskning och uppföljning. Dessutomfinns det skäl att framhålla det arbete som bedrivsi spår bl.a.,arbete i strävan efterekologiskt hållbar utveckling som fokuserar påsambandet mellan hälsa och välfärd samt miljö ochhälso- och sjukvård. Sammanfattningsvis är utskottetdock alltjämt av uppfattningen att tillräckliga skälinte föreligger att frångå den principiellainställningen att inte prioritera vissa sjukdomarframför andra. Motionen avstyrks därför.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning attriksdagen inte bör ta något initiativ när det gällerfrågan om preventivmedel för män. Motion A393 (mp)yrkande 10 avstyrks.Frågor om organdonationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motioner gällandeorgandonation. Utskottet framhåller atthuvudansvaret för att upplysa allmänheten omdonation och transplantation ligger hossjukvårdshuvudmännen.MotionerI motion So538 av och (båda c) begärs tillkännagivande om enutredning om levande av njurar (yrkande1). Motionärerna anför att bör få iuppdrag att närmare utreda frågan och gå ut till deaktuella sjukhusen och allmänheten med information ifrågan. Vidare begärs tillkännagivande om ettförnyat utskick med förbättrad information omdonation när donatorn avlidit (yrkande 2).Motionärerna anser att bör få ettnytt uppdrag att utforma en kampanj för att flerskall ställa sig positiva till organdonation efterdet att man avlidit. Kampanjen bör även omfatta attutforma ett bättre omhändertagande av både denavlidne och dennes anhöriga.I motion So389 av () yrkastillkännagivande om en informationskampanj omorgandonation. Motionären anför att det råderbrist på organ. Detta kan få som resultat attpatienter som behöver livsviktiga transplantationerinte kan få det.Tidigare behandling och pågående arbete m.m.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden omorgandonationer. Senast i betänkande 2000/01:SoU10behandlades ett antal motioner om bl.a. hurmänniskors benägenhet att donera organ skulle ökas.Utskottet anförde att det i för närvaranderåder brist på organ och vävnader för transplanta-tionsändamål. Huvudansvaret för att upplysaallmänheten om donation och transplantation liggerhos sjukvårdshuvudmännen, påpekades det. Utskottetsåg mycket positivt på det arbete som pågår inomlandstingen samt vid ochSocialstyrelsen i syfte att öka organdonationerna.Utskottet förutsatte vidare att detta arbete kommeratt fortsätta. Motioner avstyrktes (ej res. ).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2000/01:194).Av överenskommelsen mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården för (Dagmaröverenskommelsen) framgår att parterna anseratt det är viktigt att genom informationsinsatseröka människors kunskap om organdonation. Mot dennabakgrund avsätts med början 2002, under maximalt treår, för nationellainformationsinsatser om organdonationer.Riksdagen har med anledning av proposition 2001/02:9Vissa socialförsäkringsfrågor, betänkande2001/02:SfU5 med samma namn som propositionen, idecember 2001 beslutat om ett särskilt högriskskyddför levande av organ och vävnader isamband med donationsingrepp eller utredningar omsådant ingrepp. Skyddet medför att donatornsarbetsgivare har rätt till ersättning frånsjukförsäkringen för sina kostnader för sjuklön.Beslut om sådant särskilt högriskskydd fattas av denallmänna . Ett sådant beslutinnebär även att den enskilde erhåller ersättningför i en sjukperiod.Socialstyrelsen anordnar årliga möten om donation avorgan och vävnader för transplantation och annatmedicinskt ändamål, med deltagare från professionen,patientorganisationer, sjukvårdshuvudmännen m.fl.Socialstyrelsen har vidare publicerat utförligtinformationsmaterial om donationer, såväl i form avbroschyrer som på Internet. Bland annat ärwebbversionen av broschyren När hjärnan dör dörmänniskan en av de mest lästa.Utskottets ställningstagandeTransplantation är en angelägen behandlingsform inomsjukvården eftersom många svårt sjuka människordärigenom får ett förlängt liv och en bättrelivskvalitet.I råder brist på organ ochvävnader för transplantationsändamål. Huvudansvaretför att upplysa allmänheten om donation ochtransplantation ligger hos sjukvårdshuvudmännen.Utskottet ser mycket positivt på det arbete sombedrivs av landstingen samt de insatser som görsfrån och sidaför att öka allmänhetens kunskap om och benägenhetatt acceptera organdonationer. Utskottet förutsätteratt detta arbete kommer att fortsätta. MotionernaSo389 (s) och So538 (c) får anses i huvudsaktillgodosedda.Alternativa behandlingsmetoderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner rörandealternativa behandlingsme-toder, främst medhänvisning till tidigare inställning i saken.Jämför reservationerna 60 (v), 61 (c), 62(mp), 63 (c) och 64 (v).MotionerI motion So398 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om stöd till komplementär medicin(yrkande 1). Motionärerna anför att det finns godaskäl att stödja den komplementära medicinen för attdärigenom garantera kvaliteten och säkerheten.Dessutom utgör den ett bra komplement till dentraditionella medicinska vetenskapen. Vidare begärstillkännagivande om undervisning i komplementärmedicin (yrkande 3). Motionärerna anför att det ärviktigt att kunskaper inom den komplementäramedicinen tas till vara och att det därför är enbrist att den komplementära medicinen inte alls,eller i ringa utsträckning, har behandlats i dentraditionella utbildningen.I motion So303 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om ett uppdrag till Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU)att utforma förslag till alternativabehandlingsmetoder (yrkande 19). Motionärerna anföratt samhället har ett ansvar för berättigademedborgarintressen kring kvalitet och säkerhet pådet alternativmedicinska området. Därför måstestaten se till att särskilda resurser ställs tillförfogande för kvalitetsarbete och utvärdering inomdetta område. Vidare begärs tillkännagivande om attriktade resurser avsätts för att bygga upp ettkompetenscentrum och för att möjliggöra egnaforskningsprojekt inom alternativmedicin (yrkande20). Dessutom begärs tillkännagivande om enutredning gällande alternativmedicinska metoder(yrkande 21).