bet · GP01LU8 · 2002-01-24 00:00:00 — 1993/94:LU28).Utskottet kan inte heller nu finna skäl attförorda någon ändrad terminologi i lagen omregistrerat partnerskap, och utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna L287 yrkande 1 och L371yrkande 18.Betänketiden vid äktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om enlängre betänketid vid äktenskapsskillnad.Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Äktenskapsskillnad skall föregås av betänketid ombåda makarna begär det eller om någon av demvaraktigt bor tillsammans med eget barn under 16 årsom står under den makens vårdnad. Vill bara en avmakarna att äktenskapet skall upplösas, har denmaken enligt 5 kap. 2 § rätt till äktenskapsskillnadendast efter betänketid. Har betänketiden löpt underminst , skall dom på äktenskapsskillnadmeddelas om någon av makarna då framställer ettsärskilt yrkande om det.I motion L370 anför Skånberg (kd) attbetänketiden för par som har barn börförlängas till (yrkande 3).Utskottet har och avstyrktlikalydande motionsyrkanden (se bet. 1999/2000:LU16och 2000/01:LU13, se även prop. 1973:32, bet. LU1973:20, rskr. 256) och därvid anfört att dennuvarande betänketidens längd på minst sex månaderär väl avvägd. har följt utskottet.Utskottet gör nu samma bedömning och föreslårdärför att avslår motion L370 yrkande 3.Överklagande av dom påäktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om ettborttagande av rätten att överklaga en dom omäktenskapsskillnad. Utskottet hänvisar tillpågående arbete inom Regeringskansliet.Enligt 49 kap. 1 § gäller som en allmän regelatt en tingsrättsdom får överklagas. Motsvarandegäller enligt 54 kap. 1 § i fråga om överklagande aven hovrätts dom. För att skallpröva hovrättens dom krävs enligt 54 kap. 9 §rättegångsbalken prövningstillstånd.I motion L291 yrkar m.fl. (v) attriksdagen skall begära att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att lägga fram lagförslag sominnebär att rätten att överklaga en dom påäktenskapsskillnad tas bort.I departementspromemorian (Ds 2001:36)Hovrättsprocessen föreslås att det ialla tvistemål dvs. även äktenskapsmål alltidskall krävas prövningstillstånd vid ett överklagandefrån en tingsrätt till en hovrätt. Promemorian harremissbehandlats, och förslagen bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Utskottet konstaterar att det nu föreliggerlagförslag med den inriktning som motionärernaförespråkar. Enligt utskottets mening bör resultatetav det fortsatta beredningsarbetet inomRegeringskansliet avvaktas. Utskottet föreslårdärför att avslår motion L291.Åklagares skyldighet att föra talanom äktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omskyldighet för åklagare att föra talan omäktenskapsskillnad vid tve- eller månggifte.Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida.Enligt 5 kap. 5 § första stycket äktenskapsbalkenhar var och en av makarna rätt tilläktenskapsskillnad utan föregående betänketid omäktenskapet har ingåtts trots att någon av makarnaredan var gift eller partner i ett registreratpartnerskap och det tidigare äktenskapet ellerpartnerskapet inte har blivit upplöst. I sådana fallkan talan om äktenskapsskillnad föras även av allmänåklagare. Åklagaren kan endast yrka att det senareäktenskapet skall upplösas. Någon absolut skyldighetför åklagare att ingripa föreligger inte.I motion L347 yrkar och (båda s) ett tillkännagivande som går ut på attåklagaren skall vara skyldig att föra talan omäktenskapsskillnad vid tve- och månggifte då någonav makarna är bosatt i var åklagaren skyldig attingripa och föra talan om upplösning av det senareäktenskapet. I proposition 1973:32 föreslogregeringen att bestämmelsen skulle ändras och attåklagaren i fortsättningen inte skulle ha någonabsolut skyldighet att föra talan.Departementschefen anförde därvid bl.a. att man intehelt kan utesluta att ett äktenskap bör accepterastrots att det har ingåtts i strid mot ett s.k.indispensabelt äktenskapshinder. Det kan t.ex. varafråga om ett tvegifte, där det första äktenskapethar ingåtts utomlands och det andra äktenskapet harbestått varunder båda parterfelaktigt utgått från att det första äktenskapetenligt svensk rätt varit att anse som upplöst. Utskottet och hade inget att erinra motden föreslagna ändringen (bet. LU 1973:20).Utskottet finner inte skäl att frångå deställningstaganden som gjordes och föreslåratt avslår motion L347.BodelningUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på ändringar igällande bestämmelser om bodelning böravslås. Utskottet kommer emellertid att följafrågan.I samband med en äktenskapsskillnad skall enligt 9kap. 1 § makarnas egendom fördelasgenom bodelning såvida inte makarna har endastenskild egendom och ingen av dem begär att få övertabostad eller bohag från den andra maken. Vidberäkningen av makarnas andelar i boet skall enligt11 kap. 2 § så mycket avräknas från en makesgiftorättsgods att det täcker de skulder som denmaken hade när talan om äktenskapsskillnad väcktes.Sålunda skall den ena makens anspråk på att få varamed och dela på den andre makens giftorättsgodstillgodoses först efter det att den maken hartilldelats egendom som täcker de skulder han ellerhon ådragit sig före den för bodelningen avgörandetidpunkten. Om dessa skulder är större än den makensgiftorättsgods finns det ingenting kvar för denförstnämnda maken att vara med och dela på.Enligt 12 kap. 1 § finns det möjlighet att jämkaen bodelning. I den mån det med hänsyn särskilt tilläktenskapets längd, makarnas ekonomiska förhållandenoch omständigheterna i övrigt är oskäligt att enmake vid bodelningen skall lämna egendom i denomfattning som följer av 11 kap. ,skall bodelningen i stället göras så att denförstnämnda maken får behålla mer av sittgiftorättsgods.Med utgångspunkt i ett konkret fall där en man isamband med en bodelning enligt uppgift tillåtitsatt göra skuldtäckning för ett skadeståndsbelopp återkrav på brottsskadeersättning till enfamiljemedlem begärs i nio motioner ändringar igällande bodelningsregler.I motion L217 framhåller och (båda c) att det är djupt stötande förrättskänslan att en helt oskyldig maka får ta storadelar av betalningsansvaret för en skuld som härrörfrån ett brott som den andre parten har begått. Detyrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförts om en ändringi innebärande att en brottsling fårett personligt ansvar för ideellt skadestånd så attskulden inte ingår vid bodelning efteräktenskapsskillnad.Berit () yrkar i motion L249 attregeringen skall lägga fram ett förslag till ändringav lagstiftningen så att ett skadestånd tillbrottsoffer undantas vid bodelning.Elizabeth och (båda m) anföri motion L250 att lagen bör ändras så attbrottsofferersättning alltid skall betraktas somenskild egendom och att skadestånd till brottsofferalltid skall undantas vid bodelning. Motionärernayrkar att tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförts om skadeståndtill brottsoffer och om brottsofferersättning.Motsvarande yrkande framförs av ochMona (båda s) i motion L255.Motionärerna anser att lagen måste ändras så attskadestånd till brottsoffer undantas vid bodelning.I motion L264 yrkar m.fl. (c)tillkännagivande om ändringar i såatt en gärningsman har personligt ansvar för ideelltskadestånd och att skulden inte ingår vid bodelningefter äktenskapsskillnad (yrkande 8).Ingrid m.fl (v) anför i motion L290 att detär en orimlig konsekvens att skadestånd skall bärasav andra än den skadeståndsskyldige. I motionenyrkas att skall besluta om en ändring av10 kap. så att skadestånd tillbrottsoffer undantas vid bodelning.Margareta () yrkar i motion L364 attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad som i motionen anförts om behovet av enförändring i så attbrottsskadeersättning ej kan beaktas som skuld vidbodelning i anledning av äktenskapsskillnad.Lars m.fl. (fp) anför i motion A229 attäktenskapsbalkens regler bör ändras så att jämkningkan komma till stånd i större utsträckning än förnärvarande. I motionen yrkas att skallbegära att regeringen lägger fram förslag tillsådana lagändringar (yrkande 35).Samma yrkande framförs av ochHelena (båda fp) i motion Ju450 (yrkande33).Utskottet har noterat att den dom som ligger tillgrund för ifrågavarande motioner nu är föremål föröverprövning i högre instans. Mot den bakgrundenanses sig utskottet inte kunna ta ställningtill om det finns några brister i nuvarandelagstiftning. Utskottet kommer emellertid att nogafölja fallet, och om det visar sig att nuvaranderegler ger tvivelaktiga resultat, kommer utskottetatt verka för att frågan om en lagändring övervägs.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna L217, L249, L250, L255, L264yrkande 8, L290, L364, Ju450 yrkande 33 och A229yrkande 35.Pensionsrättigheter vid bodelningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande som gällerreglerna om pensionsrättigheter vid bodelning.Utskottet hänvisar bl.a. till tidigareställningstaganden.Gällande huvudregler om pensionsrättigheter vidbodelning i 10 kap. 3 § innebär atträtt till pension på grund av privatpensionsförsäkring eller pension på grund avpensionssparavtal enligt lagen (1993:931) omindividuellt pensionssparande skall ingå i enbodelning efter äktenskapsskillnad. Övriga former avpensionsrättigheter såsom tjänstepensioner,pensioner enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och pension enligt det reformeradeålderspensionssystemet ingår däremot inte ibodelningen.Om det uppstår en snedfördelning av makarnaspensionsskydd, finns det i 6 kap. äktenskapsbalkenom underhåll olika möjligheter att rätta tillmissförhållandena efter en äktenskapsskillnad för enmake som har dåligt pensionsskydd och otillräckligamöjligheter att själv förbättra skyddet. Enligthuvudregeln i 6 kap. 7 § svarar varje make för sinförsörjning efter en äktenskapsskillnad. Om den enamaken behöver bidrag till sitt underhåll under enövergångstid, har den maken rätt att fåunderhållsbidrag av den andra maken efter vad som ärskäligt med hänsyn till denna makes förmåga ochövriga omständigheter. Har den ena maken svårigheteratt försörja sig själv sedan ett långvarigtäktenskap har upplösts eller finns det andrasynnerliga skäl, har den maken rätt tillunderhållsbidrag av den andra maken för en längretid. Underhållsbidrag skall i normalfallet betalasfortlöpande. Den omständigheten att denunderhållsberättigade behöver bidraget för attskaffa sig pensionsskydd kan enligt 8 § vara ettskäl för att bestämma att bidraget skall betalas medett engångsbelopp.I motion L342 anför () att detborde finnas möjlighet för makar att vid bodelningavtala om att dela intjänad pensionsrätt.Motionärerna yrkar att tillkännager förregeringen vad i motionen anförts om en möjlighetatt överlåta intjänad pension.Utskottet erinrar om att gällande bestämmelser ombodelning inte utgör hinder mot att makar i sambandmed en äktenskapsskillnad och därpå följandebodelning träffar avtal om att dela påena makens framtida pension. Är makarna eniga, kande strängt taget fördela alla tillgångar mellan sigefter behag. För det fall motionärerna vill ha tillstånd lagändringar vidhåller utskottet sinuppfattning (se bet. 2000/01:LU13)och finner inte skäl att förorda ändringar inuvarande bestämmelser om hur pensionsrättigheterskall behandlas vid bodelning.Utskottet föreslår att avslår motionL342.SamäganderättslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medbegäran om en översyn av samäganderättslagen.Utskottet förutsätter att frågan övervägsinom Regeringskansliet.Särskilda bestämmelser om samäganderätt finns ilagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt. Kan delägarnainte enas om den samägda egendomens förvaltning ochnyttjande kan varje delägare enligt 3 § ansöka omatt rätten förordnar att egendomen under en viss tidomhändertas av god man. Är delägarna inte eniga omhur man upplöser ett samägande, kan varje delägareenligt 6 § vända sig till en domstol och begära attden samägda egendomen skall säljas på offentligauktion för delägarnas räkning. Detta kan förhindrasom en delägare kan visa synnerliga skäl tillanstånd. Domstolen skall i samband med förordnandetom försäljningen också bestämma ett pris undervilket egendomen inte får säljas.Samäganderättslagen är tillämplig även på samägandemellan makar, registrerade partner och sambor.I motion L239 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen skall tillsättaen utredning i syfte att se översamäganderättslagen.Utskottet vidhåller sin uppfattning från våren2000 (se bet. 1999/2000:LU16) och utgår från attregeringen kommer att överväga en översyn avsamäganderättslagen inom ramen för pågåendeberedningsarbete med anledning avSamboendekommitténs betänkande (SOU 1999:194) Nyasamboregler.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion L239.SambolagenUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden med krav på bl.a. upphävandeav sambolagen bör avslås. Utskottet hänvisartill tidigare ställningstaganden frånriksdagens sida. Jämför reservationerna nr 8(m) och nr 9 (kd).Lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem(sambolagen) trädde i kraft medäktenskapsbalken . Lagen tillämpaspå förhållanden där en ogift man och en ogift kvinnalever tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. I lagen finns bestämmelser ombodelning vid upplösning av samboförhållandet, om ensambos rätt att i vissa fall ta över bostad som inteingår i bodelningen, om inskränkningar i rätten attförfoga över det gemensamma hemmet och omrättegången i tvister mellan sambor.I lagen (1987:813) om homosexuella samborföreskrivs att vad som gäller i fråga om samborenligt lagen om sambors gemensamma hem och i vissaandra särskilt angivna fall skall tillämpas även påtvå personer som bor tillsammans i ett homosexuelltförhållande.I motion L204 av m.fl. (m)yrkas att skall besluta om en lagändringsom innebär att lagen om sambors gemensamma hem ochlagen om homosexuella sambor enbart blir gällandeefter avtal mellan de samboende.Sten Tolgfors (m) anser i motion L221 attsambolagen inskränker enskilda människorsmöjligheter att själva besluta över sinasamlevnadsformer samt att den inkräktar påmänniskors integritet och äganderätt. I motionenyrkas att skall besluta att upphävasambolagen (yrkande 1) och att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening attekonomiska förhållanden mellan sammanboende personerskall regleras genom frivilliga avtal i stället föri lag (yrkande 2).Kjell Eldensjö m.fl. (kd) vill i motion L322 hatill stånd ett tillkännagivande som går ut på attregeringen skall låta utreda frågan om sambolagensupphävande. Motionärerna anser att lagen bygger påen kollektivanslutningsprincip (yrkande 3).Utskottet har samma uppfattning som för ettår sedan (se bet. 2000/01:LU13) och finner såledesinte skäl att förorda att sambolagen skall upphävas.Utskottet föreslår därför att avslårmotionerna L221 samt L322 yrkande 3.Vad gäller motion L204 vill utskottet peka på attSamboendekommittén i sitt betänkande (SOU 1999:104)lagt fram förslag till en bestämmelse som tydligareän den nuvarande klargör att sambor kan avtala såvälatt bodelning över huvud taget inte skall ske somatt viss egendom inte skall ingå i bodelningen samtatt samborna genom ett nytt avtal kan ändra vad detidigare har överenskommit. I avvaktan på resultatetav den fortsatta beredningen av kommitténs förslaganser utskottet att bör avslå också motionL204.Lagstiftningen om sambor av sammakönUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om en gemensam sambolag förheterosexuella och homosexuella sambor böravslås. Utskottet hänvisar till pågåendearbete inom Regeringskansliet.För personer som lever tillsammans i ett homosexuelltförhållande men som inte har registrerat sittpartnerskap gäller lagen (1987:813) om homosexuellasambor. Lagen innebär, som tidigare redovisats, attsambolagen och vissa andra bestämmelser ärtillämpliga också på homosexuella samboförhållanden.I sex motioner L279 av , L287av m.fl. (v) (yrkande 6), L325 avLars och (båda m) (yrkande 1),L356 av m.fl. (s), L367 av m.fl. (fp) (yrkande 5) och L371 av TassoStafilidis m.fl. (v, s, c, fp, mp) yrkande 19) framställs yrkanden som innebär attsambolagstiftningen skall vara utformad så att dengäller för såväl hetero- som homosexuella sambor.Som utskottet konstaterade föreliggerett färdigt lagförslag med den inriktning sommotionärerna förespråkar. Förslaget, framlagt avSamboendekommittén i betänkandet (SOU 1999:104) Nyasamboregler, bereds inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av det fortsatta beredningsarbetetavvaktas.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna L279, L287 yrkande 6, L325 yrkande1, L356, L367 yrkande 5 och L371 yrkande 19.Värdekommission, m.m.Utskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om tillsättande av envärdekommission, m.m. bör avslås. Utskottethänvisar till tidigare ställningstagandenfrån sida.År 1998 tillsatte den dåvarande norska regeringen enkommission, den s.k. Verdikommisjonen, som bestod avföreträdare för en mängd olika samhällssektorer.Kommissionens arbete finansierades med statligamedel men var i övrigt helt fristående från staten.Syftet med kommissionen var att den skulle bidratill en bred värdemässig och samhällsetiskmobilisering för att stärka gemenskapsvärderingaroch ansvar för miljön och samhället. genom utfrågningar, seminarier, konferenser,massmedieutspel, institutionsbesök, folkmöten ochgenom publicering av rapporter och andrapublikationer. Kommissionens arbete har nuslutredovisats.I motion L324 av Skånberg och (båda kd) anförs att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en brett sammansattvärdekommission med uppgift bl.a. att föreslåkonkreta åtgärder för att stärka den ekonomiskaetiken.I motion L261 yrkar Skånberg (kd) attriksdagen skall tillkännage för regeringen som sinmening vad som i motionen anförts om klarläggande avhur och i vilken utsträckning de tyska rasistiskaNürnberglagarna kom att tillämpas i och (bådas) anför i motion L353 att människor måste få störremakt och inflytande över sin egen vardag vardagsmakt. Motionärerna utgår från att regeringenkontinuerligt följer frågan om vardagsmakt ochvidtar de åtgärder som visar sig behövas. I motionenyrkas att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförts om vardagsmakt.Utskottet har avstyrktmotionsyrkanden om tillsättande av envärdekommission (se bl.a. bet. 1998/99:LU18,1999/2000:LU16 och 2000/01:LU13). Också yrkandenrörande Nürbergslagarnas tillämpning i haravstyrkts tidigare (se bet. 2000/01:LU13). Riksdagenhar vid samtliga tillfällen följt utskottet.Enligt utskottets uppfattning har det inteframkommit några omständigheter som bör föranledaandra ställningstaganden från sida.Utskottet föreslår därför att avslårmotionerna L261 och L324.Motion L353 bör, enligt utskottets mening, inteföranleda någon vidare åtgärd, ochutskottet föreslår att avslår också denmotionen.Reservationer1. Äktenskapets ställning (punkt 2)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L260yrkande 1, 2001/02: L322 yrkande 1 och 2001/02:So377yrkande 2.StällningstagandeVi anser att det behövs en hel rad åtgärder för attge stadga åt familjelagstiftningen. Trots att olikaslags åtgärder redan har vidtagits för att minskabarns utsatthet i samband med en separation, kan detkonstateras att ett ökande antal barn mår dåligt,inte klarar skolan, börjar använda droger ellerhamnar i kriminella gängbildningar. Likaså kankonstateras att antalet skilsmässor ökar trots deinsatser som görs. Alla erfarenheter visar attstabila och fungerande familjeenheter är enförutsättning för ett gott samhälle. Vi vill därföratt en utredning tillsätts med uppgift att lämnaförslag till hur familjestabiliteten generellt skallkunna stärkas.Vad som sålunda anförts i reservationen börriksdagen med bifall till motionerna L260 yrkande 1,L322 yrkande 1 och So377 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.2. Äktenskap för personer av samma kön och s.k.civiläktenskap (punkt 3)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L240,2001/02:L258, 2001/02:L287 yrkande 5, 2001/02:L326,2001/02:L369 och 2001/02:L371 yrkande 26.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är det inte sakligt motiveratatt två personer av samma kön inte skall åtnjutasamma rättigheter och skyldigheter som två personerav motsatta kön. De rättsliga skillnaderna somgäller möjligheterna att adoptera barn, attförordnas till särskild vårdnadshavare och att fåtillgång till assisterad befruktning ärdiskriminerande för homosexuella. I grunden handlardetta om att vi vill ha en ordning med enäktenskapslagstiftning som gäller lika för allaoavsett personernas kön eller sexuella läggning. Ettkönsneutralt äktenskap innebär i praktiken attpartnerskapslagen inte kommer att fylla någonfunktion utan bör avskaffas. För att undanröja dennadiskriminering bör regeringen ges i uppdrag attåterkomma med ett förslag som innebär atthomosexuella par likställs med heterosexuella makar.Vid millennieskiftet genomfördes en radikalförändring av relationen mellan staten och . För att ytterligare anpassa denna förändringtill den situation som råder kulturellt ochreligiöst i det svenska samhället anser vi att denjuridiskt bindande vigseln bör föras ut ur och trossamfund och ersättas medciviläktenskap ett civiläktenskap helt i linje medkravet på en könsneutral äktenskapslagstiftning. Detreligiöst grundade äktenskapet bör, oavsettregligion, vara en angelägenhet för paret och inteför staten.Vad särskilt gäller motion L371 yrkande 26 kankonstateras att lagstiftningen inte tillåter att engift person ansöker om könsbyte eftersom tvåpersoner av samma kön inte får ingå äktenskap. Lagenom fastställande av könstillhörighet i vissa fallkräver att en person tvingas till skilsmässa mot sinvilja för att det efterlängtade könsbytet skallkunna genomföras. I 3 § lagen om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall krävs bl.a. attpersonen skall vara ogift. En person som vill ändrasin könstillhörighet måste således skilja sig frånsin make eller maka. Att lagar på detta sätt tvingarpersoner till familjesplittring anser vi vara bådeonödigt och inhumant, och 3 § borde följaktligenupphävas. Men det finns, enligt vår mening, även enlucka i då den inte reglerarförhållandet när två peroner av olika kön ingåttäktenskap och den ena genomgår ett könsbyte.Äktenskapsbalken reglerar enbart det förhållandet dåäktenskapet skall ingås och bör således även tahänsyn till de förändringar som sker vad gällerförändringar i frågan om könstillhörighet när degifta parterna inte vill skiljas. Därför vill vi attriksdagen också skall ge regeringen i uppdrag attändra 1 kap. 1 § så atttranssexuella inte tvingas till skilsmässa så att 3§ lagen om fastställande av könstillhörighet kanupphävas.Enligt vår mening bör regeringen omgåendeåterkomma med erforderliga lagförslag.Vad som sålunda anförts i reservationen om engemensam äktenskapslagstiftning för hetero- ochhomosexuella personer om ett s.k. civiläktenskapsamt om en ändring i bör ,med bifall till motionerna L240, L258, L287 yrkande5, L326, L369 samt L371 yrkande 26, som sin meningge regeringen till känna.3. Partnerskapsförrättningar inom trossamfund(punkt 4)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2001/02:L285,2001/02:L287 yrkande 4, 2001/02:L325 yrkande 3 och2001/02:L371 yrkande 17.StällningstagandeEnligt vårt synsätt är det inte sakligt motiveratatt i lagen göra skillnad mellan rätten att förrättavigsel och rätten att registrera partnerskap.