bet · GP01SOU23 · 2002-05-16 00:00:00 — För denna vårdlämnar staten ersättning till landstingen.Sedan den 1 januari har asylsökande barnoch barn som beviljats tidsbegränsatuppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 a §utlänningslagen (1989:529) (s.k. massflyktingar)tillgång till utbildning inom det offentligaskolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgpå i huvudsak samma villkor som gäller för barn somär bosatta i . Detsamma gäller för barn somav andra skäl ansökt om uppehållstillstånd i Sverigeoch getts rätt att vistas här medan ansökan prövas.Statlig ersättning lämnas till kommunerna.Regeringen anför att de flesta utländska barn som kommer tillSverige gör det tillsammans med sina föräldrar. År2001 kom dock 461 barn utan förälder eller annanvårdnadshavare. Enligt regeringen befinner sig dessabarn i en särskilt utsatt situation.Regeringen upplyser att ochSocialstyrelsen fått i uppdrag att senastden gemensamt och i samråd medIntegrationsverket och förbättramottagandet av ensamkommande barn. Uppdraget skallgenomföras i samverkan med ,och andra berördaorganisationer. Uppdraget innebär för det första attkartlägga och analysera bakgrunden till att barnkommer ensamma till , i vilken omfattning detsker och vilka förebyggande åtgärder som kan vidtas.Vidare skall samverkan förbättras mellan myndigheterför att de barn som kommer ensamma till Sverigeskall ges samma skydd och stöd som svenska barn ochför att barnets bästa alltid skall komma i främstarummet. Uppdraget innefattar även att utreda i vadmån det finns oklarheter i lagstiftningen och vidbehov föreslå författningsändringar. Slutligen skallmyndigheterna lämna förslag om hur en samladinformation om mottagandet av ensamkommande barnskall spridas.Migrationsverket presenterade i februari 2001rapporten i utlänningsärenden. Slutsatser somdras i rapporten är bl.a. att samverkan internt inomMigrationsverket och i förhållande till externaaktörer behöver öka samt att utbildning av personalbör prioriteras. Det föreslås också särskildainterna riktlinjer för samtal med barn underasylutredningen.MotionerI motion So48 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om flyktingbarnens situation(yrkande 12). Motionärerna efterlyser ett fungerandesamarbete mellan , kommuner ochlandsting när det gäller barn som anländer ensammatill . Ytterst är det dock regeringens ansvaratt se till att dessa barn inte far illa och att deges samma möjligheter till utbildning och vård somandra barn.I motion So50 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om de asylsökande barnens rättatt höras (yrkande 5). Motionärerna anser detanmärkningsvärt att , i strid bådemot utlänningslagen och , underlåteratt höra barn som uttryckligen framfört önskemål omdetta. I motionen begärs vidare ett tillkännagivandeom att utreda alternativ till förvarstagande av barn(yrkande 6). Motionärerna anser att barn endast börkunna tas i förvar i yttersta undantagsfall och dåendast i . Ett alternativ tillförvarstagande av barn kunde vara placering hos enjourfamilj eller liknande, anförs det. Det begärsvidare ett tillkännagivande om undantag frånhuvudprincipen om att uppehållstillstånd skallbeviljas före inresa (yrkande 7). Enligtmotionärerna bör undantag göras när utlänningen harbarn i eller kvinnan i förhållandet väntarbarn eller om sökanden med all sannolikhet skulle fåsin ansökan beviljad om den getts in i sökandenshemland. Motionärerna begär även etttillkännagivande om mottagandet av ensamkommandeflyktingbarn (yrkande 8). De enda instruktioner somMigrationsverkets olika grupphem har är att barnenskall ha mat och tak över huvudet. Enligtmotionärerna krävs det emellertid personal med högkompetens och förståelse för dessa barn. Situationenskulle kunna förbättras genom att överlåtahandhavandet av frågan till exempelvis kommuner ochfrivilligorganisationer. Vidare begärs etttillkännagivande om vikten av att skapa regelverkför det uppdrag gode män utför åt ensammaflyktingbarn (yrkande 9). Enligt motionärernaarbetar alla på sitt eget sätt och med en vissvägledning av andra gode män som arbetar med vuxnamänniskor. Slutligen begärs ett tillkännagivande omtolkar och advokater (yrkande 10). Motionärernaanser att barn bör ges rätt att byta tolk ochadvokat om kommunikationen inte fungerar samt attbarnet skall kunna få tolk och advokat av samma könsom det egna.I motion So49 av m.fl. (c) yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag om att förtydliga utlänningslagen så att deninnehåller särskilda rättigheter för barn (yrkande6). Motionärerna anser att de myndighetspersoner somdagligen arbetar med dessa barn måste vidareutbildasi barnperspektivet, så att allt arbete utgår fråndet enskilda barnets bästa. Motionärerna begär ävenett tillkännagivande om att rollmåste förtydligas vad gäller gruppen ensammaflyktingbarn (yrkande 7). I motionen yrkas vidareatt skall begära att regeringen läggerfram förslag om att skall varaansvarig för ensamkommande flyktingbarns boende(yrkande 8) samt om att ensamma flyktingbarn skallanmälas till utredning enligt socialtjänstlagen(yrkande 9). Motionärerna anser att ensammaasylsökande barn skall ha rätt till en kontaktfamiljeller fosterfamilj.Tidigare behandlingSocialförsäkringsutskottet har i det av riksdagengodkända betänkandet 2001/02:SfU8 Migration ochasylpolitik behandlat liknande motionsyrkanden somhär är aktuella. Motioner om mottagandet avensamkommande barn avstyrktes med hänvisning tilldet ovannämnda uppdrag som ochSocialstyrelsen fått. Utskottet förutsatte attmyndigheterna därvid analyserar innebörden avbegreppet vistelsekommun i socialtjänstlagen iförevarande situationer samt underströk vikten avatt mottagandet av ensamkommande barn snarastförbättras (s. 80 f., res. kd, c, fp, mp). Avseendespeciella regelverk för god man för ensamkommandebarn ansåg utskottet det angeläget att denna frågauppmärksammas men avstyrkte en motion härom (s. 82;res. v, kd, c, mp). Vidare framhöllsocialförsäkringsutskottet att det är av stor viktatt bestämmelsen om barns rätt att höras fårgenomslag så att de asylsökande barnen verkligen fårkomma till tals i processen och så att berördamyndigheter kan klarlägga vad barnet har att anföra.En motion härom avstyrktes dock (s. 79; res. kd, fp,mp). En motion om att utlänningslagen bör innehållasärskilda rättigheter för barn avstyrktes medhänvisning till att det pågår ett väl utvecklatarbete som syftar till att sätta barn och derassärskilda behov i fokus i asylprocessen (s. 79 f.).Socialförsäkringsutskottet avstyrkte vidare ettmotionsyrkande om förvarstagande av barn. Utskottetanförde att ett barn kan tas i förvar endast understarkt begränsade förutsättningar och då inte fårskiljas från sin vårdnadshavare. Utskottetkonstaterade att det, sedan reglerna på områdetskärptes 1993, vid ytterst få tillfällen harförekommit att barn har tagis i förvar (s. 72 f.;res. v, kd, c, fp, mp). Likaså avstyrktesocialförsäkringsutskottet en motion om undantagfrån huvudprincipen om att uppehållstillstånd ianknytningsfall skall beviljas före inresa.Utskottet konstaterade att det finns enundantagsbestämmelse i utlänningslagen och att detmot bakgrund av denna saknas skäl att i lagennärmare ange i vilka situationer undantag kan göras(s. 33; res. v, kd).I det av godkända betänkandet2000/01:SfU9 Migration och asylpolitik avstyrktesocialförsäkringsutskottet en motion om rätten tilloffentligt biträde och tolk av samma kön samt omrätten att byta biträde och tolk. Utskottetredogjorde bl.a. för förslagen från Kommittén om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden samtanförde att rätten till offentligt biträde är enväsentlig del av en rättssäker asylprocess.Utskottet utgick vidare från att en asylsökande vidbehov får en tolk av samma kön (s. 47; res. kd, c).Utskottets ställningstagandeNär det gäller barns rättigheter i asylprocessen kandet först konstateras att det vid bedömningen avfrågor om tillstånd enligt utlänningslagen skallklarläggas vad barn som berörs av ett beslut iärendet har att anföra (11 kap. 1 a §utlänningslagen [1989:529]). Socialutskottetinstämmer med socialförsäkringsutskottet (bet.2001/02:SfU8) att det är av stor vikt att dennabestämmelse får genomslag så att de asylsökandebarnen verkligen får komma till tals i processen ochså att berörda myndigheter kan klarlägga vad barnethar att anföra i ärendet. En förutsättning härför äratt de som hör barn har tillräcklig kompetenshärför. Utskottet kan konstatera attMigrationsverket har beslutat att genomföra enutbildning om bl.a. och dessbetydelse i utlänningsrätten, om samtalsmetodik ochom hur barn påverkas av en utredningssituation.Vidare har en särskild handläggaresom bevakar tillämpningen av ochden särskilda bestämmelsen om barnets bästa iutlänningslagen. står bakomsocialförsäkringsutskottets uttalande att det ärsärskilt viktigt att står iblickpunkten för myndigheternas agerande när detgäller asylsökande barn eftersom dessa på olika sättkan ha varit utsatta för svåra trauman och andraumbäranden. Mot bakgrund av att det pågår ett välutvecklat arbete som syftar till att sätta barn ochderas särskilda behov i fokus i asylprocessen börmotionerna So49 (c) yrkande 6 och So50 (kd) yrkande5 avslås.Migrationsverket och har fått iuppdrag att gemensamt och i samråd medIntegrationsverket och förbättramottagandet av ensamkommande barn. Uppdraget skallvara slutfört . I likhet medsocialförsäkringsutskottet (bet. 2001/02:SfU8)förutsätter socialutskottet att myndigheterna därvidanalyserar innebörden av begreppet vistelsekommun isocialtjänstlagen i förevarande situationer.Socialutskottet delar ocksåsocialförsäkringsutskottets uppfattning att det ärviktigt att mottagandet av ensamkommande barnsnarast förbättras. Mot bakgrund av det anfördaavstyrks motionerna So48 (m) yrkande 12, So49 (c)yrkandena 8 och 9 samt So50 (kd) yrkande 8.Socialutskottet delar ocksåsocialförsäkringsutskottets inställning (bet.2001/02:SfU8) att det är angeläget att uppmärksammafrågan om speciella regelverk för god mans uppdragför ensamkommande barn men att inte bör tanågot initiativ på området. Motion So50 (kd) yrkande9 avstyrks därmed.I proposition 2001/02:96 En förstärkt Barnombudsmananförs att grundläggande uppgiftär att företräda barns och ungdomars rättigheter ochintressen mot bakgrund av åtaganden enligtbarnkonventionen. Det betonas att Barnombudsmannenutifrån icke-diskriminerings-principen har ettsärskilt ansvar för barn och ungdomar i utsattasituationer och att det är viktigt att myndighetenägnar särskild uppmärksamhet åt bl.a. asylsökandebarn. Motion So49 (c) yrkande 7 får därmed anses ihuvudsak tillgodosedd.Ett barn kan enligt 6 kap. 3 § utlänningslagen tas iförvar endast under starkt begränsadeförutsättningar och får då inte skiljas från sinvårdnadshavare. Barnet får hållas i förvar i högst72 timmar och om det finns synnerliga skäl iytterligare . Är det tillräckligt attbarnet ställs under uppsikt får förvar intetillgripas. har nyligenkonstaterat (bet. 2001/02:SfU8) att barn har tagitsi förvar vid endast ytterst få tillfällen sedannuvarande regler infördes . Mot bakgrund av vadsom anförts avstyrks motion So50 (kd) yrkande 6.Som ett led i att upprätthålla den regleradeinvandringen finns i utlänningslagen regler om attuppehållstillstånd i anknytningsfall skall utverkasföre inresan till . Undantag kan dock görasom utlänningen har stark anknytning till en personsom är bosatt i och det inte skäligen kankrävas att utlänningen återvänder till ett annatland för att ge in ansökan där. Socialutskottetdelar socialförsäkringsutskottets bedömning (bet.2001/02:SfU8) att det saknas skäl att i lagennärmare ange i vilka situationer undantag frånhuvudregeln kan göras. Motion So50 (kd) yrkande 7bör avslås.Inom bereds förslagtill en ny instans- och processordning iutlänningsärenden. En proposition kommer enligtuppgift att föreläggas under hösten 2002.I avvaktan härpå bör inte ta någotinitiativ när det gäller rätten till offentligtbiträde och tolk. Motion So50 (kd) yrkande 10avstyrks därmed.Barns delaktighet och inflytandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om barns rättatt komma till tals mot bakgrund av detarbete som pågår för att öka barns inflytandei samhället. bör även avslå ettmotionsyrkande om att sänka rösträttsåldern.Socialutskottet delar därvidkonstitutionsutskottets tidigare bedömning ifrågan.Jämför reservation 28 (mp).SkrivelsenEnligt regeringen har det stor betydelse för en ungmänniskas utveckling att få vara delaktig och hainflytande. I en demokrati är det emellertid ocksåen rättighet att delta i utformningen av samhället.Regeringen anser att det är en kärnfråga för allapolitikområden, men i synnerhet för barn-, ungdoms-och demokratipolitiken, att öka och stärka barns ochungdomars inflytande. är också medvetenhetenstor om behovet av insatser för den demokratiskaåterväxten, anförs det. En viktig förutsättning föratt demokratin skall vara hållbar är att denförankras bland barn och ungdomar samt att derasdeltagande i samhället utvecklas och uppmuntras. Enprioriterad fråga framöver är således att utvecklametoder för att ta till vara och uppmuntra barns ochungdomars engagemang. Särskild tyngd bör också läg-gas vid att utveckla metoder för att förankra ettdemokratiskt medvetande bland barn och ungdomar.Regeringen redogör för propositionen Demokrati fördet nya seklet (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14,rskr. 2001/02:190) vari bl.a. föreslås enmedborgerlig förslagsrätt. Kommuner och landstingskall få möjlighet att låta den som är folkbokförd ikommunen eller , dvs. även barn ochungdomar, väcka förslag till fullmäktige. Genominitiativrätten kan barn och ungdomar göras meradelaktiga i den kommunala demokratin. Eninitiativrätt bidrar enligt regeringen även till attbarn och ungdomar får bättre kunskaper om hur denkommunala politiken och förvaltningen fungerar.Lagändringen träder i kraft den 1 juli 2002.Regeringen anser att det är viktigt att skolanförmedlar goda kunskaper om samtliga samhällsnivåersamt främjar politisk verksamhet och debatt iskolan. bör få i uppdrag att se övervilka hinder som finns för de politiska partiernaoch deras ungdomsförbund att få informera om sinverksamhet i skolan samt ge exempel på hur sådanverksamhet kan underlättas, anförs det.I skrivelsen redovisas olika projekt m.m. medsyfte att öka barns och ungdomars delaktighet ochinflytande. Regeringen redogör bl.a. förutvecklingsarbetet Tid för Demokrati, vari ärendenom bidrag till demokratiutvecklingsprojekt bereds.Det redogörs också för den referensgrupp tillbarnministern som bildats i syfte att fördjupakunskaperna om barns och ungdomars livssituation ochför att göra dem delaktiga i frågor som rör dem. Iskrivelsen beskrivs även det uppdrag som Boverketm.fl. myndigheter haft med uppgift att utvecklametoder för hur barns och ungdomars inflytande skallförverkligas i kommunerna i frågor som rör samhälls-och trafikplanering.MotionerI motion So51 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att rösträttsåldern (yrkande 6). Motionärerna anföratt det är viktigt att ungdomars politiskaengagemang uppmuntras och att deras inflytande blirreellt.I motion So518 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om barnens rätt och möjligheteratt komma till tals och myndigheters ansvar för attdetta fullföljs. Motionärerna anser att denspeciella kunskap som behövs för att ge barn rättoch möjlighet att få uttrycka sin mening, höras ochrespekteras utifrån skall finnashos alla berörda myndigheter.Bakgrund och tidigare behandlingKonstitutionsutskottet behandlade senast i det avriksdagen godkända betänkandet 2001/02:KU13Författningsfrågor, m.m. en motion om att sänkarösträttsåldern till . Utskottet vidhöll sintidigare uppfattning att sambandet mellanrösträttsålder och myndighetsålder bör behållas ochavstyrkte motionen (s. 29; res. mp).Socialutskottet anförde i betänkande 2001/02:SoU17En förstärkt att tyngdpunkten iBarnombudsmannens verksamhet bör vara att skapamöjligheter för barn och ungdomar att själva kommatill tals, få framföra sina åsikter direkt tillaktuella beslutsfattare och få sina åsikterrespekterade. har en viktig uppgifti att skapa metoder för att barn och ungdomar skalltillförsäkras inflytande och delaktighet samt fåbeslutsfattare och andra att inse att det också blirbättre kvalitet på verksamheterna om barns ochungdomars egna synpunkter tas till vara, anfördesdet (s. 9).Utskottets ställningstagandeBarns rätt att få komma till tals är en av degrundläggande principerna i . antagna strategin ingår att spridakunskap och medvetenhet om konventionen bl.a. påmyndighetsnivå. Vidare framgår av den här behandladeskrivelsen att det ingår som en prioriterad fråga iregeringens barnpolitik att öka möjligheterna förbarns och ungdomars inflytande. Olika projekt meddetta syfte pågår redan. Den föreslagnamedborgerliga förslagsrätten kommer att göra barnoch ungdomar mer delaktiga i den kommunalademokratin. Vidare har en viktiguppgift att bl.a. skapa möjligheter för barn ochungdomar att själva komma till tals. mening får motion So518 (s) med detanförda anses i huvudsak tillgodosedd.Konstitutionsutskottet har vid flera tillfällenuttryckt att sambandet mellan rösträttsålder ochmyndighetsålder bör behållas. Socialutskottetställer sig bakom denna bedömning och avstyrkerdärför motion So51 (mp) yrkande 6.Barn i skolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om maxtaxan, frietableringsrätt inom barnomsorgen, nationellskolpeng, mobbning, särskolan, behovet avspecialskolor för funktionshindrade barn,tydligare reglering av elevers rätt tillstöd, stöd till elever med dyslexi, stamningoch s.k. bokstavsdiagnoser samt om idrott ochkultur i skolan. Utskottet hänvisar bl.a.till den bedömning som utbildningsutskottetnyligen gjort i flera av frågorna samt tillpågående arbete på området.Jämför reservationerna 29 (m, kd, c), 30 (m),31 (m, kd, fp), 32 (kd), 33 (c), 34 (m, fp)och 35 (kd).SkrivelsenDen infördes maxtaxa inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Förslagetmotiverades med att inget barn skall behöva avståfrån förskola på grund av höga avgifter eller av ettregelsystem som utestänger barn till arbetslösaeller barn till föräldralediga. Maxtaxan innebär attett tak sätts för hur stora avgifter föräldrarnamaximalt får betala för barnomsorgen, vilket medförminskade barnomsorgskostnader för de allra flestabarnfamiljer liksom lägre marginaleffekter. hade alla kommuner utom två införtmaxtaxa i januari 2002.Regeringen påpekar vidare att en allmän avgiftsfriförskola kommer att införas för fyra- ochfemåringarna fr.o.m. . På så visvill regeringen ge alla barn, oberoende av bakgrund,möjlighet till en bra start i livet, anförs det iskrivelsen.Enligt regeringen har det på handikappområdetunder pågått ett genomgripandereformarbete som bl.a. har inneburit att resursersamordnats i två myndigheter: och Specialpedagogiska institutet.Specialskolemyndigheten, , ansvarar förundervisningen vid specialskolorna för döva ochhörselskadade, döva och hörselskadade medutvecklingsstörning samt dövblindfödda barn och ung-domar i åldern . har till uppgift att stödjaskolhuvudmännen, i de flesta fall kommunerna, attfullt ut ta sitt ansvar för att erbjuda utbildningav god kvalitet anpassad efter elevernas behov.Regeringen påpekar att Specialpedagogiska institutethar erhållit medel för riktad kompetensutveckling avpersonal som arbetar med dels gravt tal- ochspråkstörda elever, dels elever med synskada ochytterligare funktionshinder. Dessutom har Skolverketfått medel för att stimulera och stödja pedagogiskforskning inom området elever med funktionshinder.Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredaremed uppgift att göra en översyn av statensengagemang för framställning och anpassning avläromedel och studiematerial för barn, elever ochvuxna med funktionshinder i förskola, skola ochvuxenutbildning.I skrivelsen redovisas regeringens åtgärderavseende utbildning och kompetensutveckling avlärare när det gäller elever med behov av särskiltstöd. Det anges också att kommunerna under enfemårsperiod tillförs för attöka personaltätheten i skolor och på fritidshem.Slutligen anförs att regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté som har i uppdrag att göraen översyn av den obligatoriska särskolan, gymnasie-särskolan och särvux. Regeringen anser det varaviktigt att utveckla principen om en skola för allanär det gäller barn och ungdomar medutvecklingsstörning.MotionerI motion So48 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om maxtaxans effekter på kvalitetoch alternativ i barnomsorgen (yrkande 9).Motionärerna anför att föräldrakooperativ ser sinverksamhet hotad, som trycket på dekommunala daghemmen ökar med köer och störrebarngrupper som följd. Kvaliteten försämrasdrastiskt för både barn och personal. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande om rätten attvälja barnomsorg och skola (yrkande 10). Enligtmotionärerna måste det finnas utrymme för mångaolika barnomsorgsalternativ, vilket bara kangaranteras genom att fri etableringsrätt råder förny barnomsorg. Vidare måste det enligt motionärernafinnas många kommunala eller fristående skolor medolika inriktningar. Motionärerna anser att den skolasom eleven väljer skall få en skolpeng direkt frånstaten. Slutligen begärs ett tillkännagivande ommobbning i skolan (yrkande 11). När en ung persongör sig skyldig till upprepade förseelser eller enallvarligare gärning som skulle varit straffbar omhan eller hon varit över , börenligt motionärerna åtgärder vidtas enligt tre steg.Först görs anmälan till rektor för samtal medvårdnadshavare. Därefter sker hänskjutande tillelevvårdskonferens med obligatorisk närvaro avsocialtjänsten. Slutligen tas eleven ur skolan under en14-dagarsperiod och får göra praktik i lagmiljö.Motionärerna anser att grundskole- ochgymnasieförordningarna bör skärpas i detta syfte.I motion So50 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om kvalitetsförsämringarna inombarnomsorgen (yrkande 1). Enligt motionärerna harkvaliteten i förskolan försämrats ännu mer sedanmaxtaxan infördes, bl.a. genom att barngrupperna ärför stora på många håll. I motionen begärs vidareett tillkännagivande om maxtaxans effekter i form avbrist på mångfald (yrkande 2). Motionärerna anföratt många föräldrakooperativ och privata förskolorkommer att få slå igen sin verksamhet eftersommöjligheten att erbjuda mindre barngrupper och småenheter, men något högre avgifter, inte längre finnskvar. Även familjedaghemmen och de öppna förskolornaär i riskzonen i många kommuner, anförs det.Motionärerna begär även ett tillkännagivande om attplacering av barn i särskola aldrig får styras avvilka resurser som finns (yrkande 11). Motionärernaframhåller vikten av att särskolan får förbli enskolform för barn och ungdomar medutvecklingsstörning och inte för alla andra barn somav olika anledningar har det svårt i skolan, t.ex des.k. Kommunerna måste se till attdet finns tillräckliga resurser för att möta dessabarns behov i . Motionärerna begär vidareett tillkännagivande om att utveckla metoder för attmöta de s.k. bokstavsbarnens behov (yrkande 12).Enligt motionärerna borde Institutet förhandikappvetenskap vid och Örebrouniversitet kunna utveckla former för utbildning fördessa barn. Ett tillkännagivande om behoven avspecialskolor för funktionshindrade barn begärs iyrkande 13. Motionärerna befarar att vissa kommunerinte kommer att klara av att erbjuda barn ochungdomar med funktionshinder anpassad utbildning isin hemkommun. Vidare har exempelvis gravt hörsel-eller synskadade barn svårt att bli socialtintegrerade i vanliga klasser.I motion So49 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om en översyn av skollagen,syftande till en tydligare reglering av denenskildes rätt till utbildning (yrkande 10).Lagstiftningen är tydlig när det gäller skolansskyldighet att stödja barn med svårigheter i skolan.Det framgår dock inte vad som ingår i rätten tillstöd, och det finns ingen faktisk möjlighet attutkräva denna rätt.I motion So634 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om att berördapersonalgrupper bör få adekvat utbildning om dyslexi(yrkande 3).