bet · GP01JUU13 · 2002-03-05 00:00:00 — Vissa arbetsuppgifter börvidare enligt utredningen helt kunna upphöra, t.ex.verksamheten med förlustanmälningar.Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom Justitiedepartementet.Utskottet konstaterar att arbete - på riksdagensbegäran - pågår med den inriktning som motionärernaefterfrågar. Detta arbete bör inte föregripas.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu365, Ju371 och Ju450 i nu behandlade delar.Arbetsmetoder, m.m.I motion Ju450 (fp) anförs att polisen bör förändrasina arbetsmetoder och övergå till s.k.nolltolerans.Inom New York-polisen används en arbetsmetod, den.s.k. nolltoleransen, som uppmärksammatsi . Nolltolerans innebär i korthet attpolisen med kraft bekämpar alla brott, hurbagatellartade de än är, liksom allt som kanbetraktas som ordningsproblem. Grundtanken är attdet finns ett samband mellan oordning ochbrottslighet samt att mindre brott föder grövrebrott.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandenliknande det nu aktuella. I samband med attutskottet behandlade regeringens budgetpropositionför anförde utskottet att det närmast ärsjälvklart att erfarenheterna från inte gåratt direkt överföra till . Där fannsemellertid en del intressanta tankegångar somsäkerligen skulle komma att påverka polisarbetetockså här. Utskottet ansåg dock att frågan knappastlämpade sig för generella uttalanden i den ena ellerandra riktningen (bet. 1997/98:JuU1 s. 31). senast behandlade denna fråga hösten år2000 (bet. 2000/01:JuU1 s. 45) vidhöll utskottet sintidigare uttalade inställning, nämligen att fråganinte lämpar sig för generella uttalanden.Utskottet ser inte heller nu skäl att frångå sintidigare inställning i frågan. Motion Ju450 i härbehandlad del avstyrks.Några motioner rör polisens utredningsverksamhet.I motion Ju329 (kd) föreslås att en inspektionsgruppskall tillsättas för att utvärdera och analysera deökade avskrivningarna inom polisen. I motion Ju365(c) begärs att åtgärder vidtas för attkvalitetssäkra den brottsutredande verksamheten,bl.a. vad gäller förhörsmetoder etc. I motion Ju360(m) begärs att de personer som arbetar medpolisutredningar som rör barn skall ha dokumenteradkompetens på detta område, och i motion Ju237 (c)att polisens rutiner i förundersökningar som rörkvinnor och barn måste bli bättre.Brottsförebyggande rådet () presenterade ifebruari 2002 en rapport rörandeuppklaringsprocenten för polisanmälda brott, Varförhar brottsupp-klaringen minskat? - En analys avorsakerna (Rapport 2002:4). Av rapporten framgår attuppklaringsprocenten, dvs. andelen uppklarade brott,var som högst . Därefter minskadeden successivt till som lägst . År2000 var uppklaringsprocenten . Enligt BRÅ är enrimlig hypotes att nedgången i brottsuppklaringenberor på de stora omorganisationer som ägt rum inompolisväsendet i kombination med besparingskraven.Särskilt nämns tre förändringar; depersonalminskningar som skett genom uppsägning avcivilanställd personal och tidigarelagdapensionsavgångar, ombildningen från mindrepolismyndigheter till länsmyndigheter samtgenomförandet av närpolisreformen. För attuppklaringsprocenten skall kunna öka till de nivåersom förelåg före omorganisationerna måste, anförBRÅ, åtgärder till. Vissa förbättringar kansäkerligen erhållas genom effektiviseringar. EnligtBRÅ är det dock inte rimligt att förvänta sig någrastora effekter av sådana åtgärder, utan den merrealistiska vägen är att utöka resurserna förutredningsverksamheten. Detta kan, anför BRÅ,antingen ske genom att polisen tillförs nya resurserför utredningsverksamhet eller att man genomomfördelning inom polisen återförutredningsresurserna till den nivå som förelåg föreomorganisationerna.Av budgetpropositionen för framgår attvissa åtgärder vidtagits för att förbättra polisensutredningsverksamhet. Bland annat har samarbetetmellan polis och åklagare fördjupats ytterligare.Arbete pågår också för att utvecklaförstahandsåtgärderna och förbättra den polisiäraförundersökningsledningen (prop. 2001/02:1, utg.omr.4, avsnitt 4.6.1).Utredningsverksamheten är ett prioriterat områdeinom polisen. Av de prioriteringar 2002 som utskottet ställt sig bakomframgår att kvaliteten i brottsutredningarna skallhöjas så att uppklaringen och lagföringen ökar.Vidare skall genomströmningstiderna bli kortare.Arbetet skall bedrivas så att hänsyn tas tillbrottsoffer och vittnen. Polis och åklagare skall inära samverkan finna optimala former för samarbeteoch ansvarsfördelning (prop. 2001/02:1, utg.omr. 4,avsnitt 4.4.1, bet. JuU1 s. 32 f).Prioriteringarna har fått genomslag iregleringsbrevet för avseendepolisorganisationen. Av detta framgår också attRikspolisstyrelsen skall redovisa vilka åtgärder somvidtagits inom ramen för det utvecklingssamarbetesom bedrivs gemensamt av polisorganisationen ochåklagarväsendet när det gäller samverkan ochansvarsfördelning inom den brottsutredandeverksamheten. Av redovisningen skall framgå bl.a.vilka åtgärder som har vidtagits för att höja denpolisiära kompetensen att leda förundersökningar.När det gäller våld mot kvinnor och barn, inklusivebarn som polisen påträffar vilka inte själva utsättsför men tvingas att uppleva våld i sin familj, skallRikspolisstyrelsen göra en sammanhållen nationellbeskrivning och analys av hur verksamhetenutvecklats och dess resultat. Av redovisningen skallbl.a. framgå åtgärder för att vidareutvecklapolisens förmåga att göra hotbildsbedömningar,vidtagna åtgärder för att beakta barnperspektivet iverksamheten utifrån och intentioner, vidtagna åtgärder föratt förkorta genomströmningstiden samt vidtagnaåtgärder för att vidareutveckla polisens bemötandeoch stöd till brottsoffer och vittnen.När det gäller barnkompetensen hos polisen harvidare Kommittén mot barmisshandel lämnat vissaförslag i sitt delbetänkande Barnmisshandel -Polisens och åklagarnas handläggningstider ocharbetsmetoder (SOU 2000:42). Bland annat föreslåsatt det på central nivå skall finnas envidareutbildning för poliser i att handläggabarnmisshandelsärenden och att denna utbildning börvara en förutsättning för att få utreda barnärenden.Det föreslås också att 18 §förundersökningskungörelsen (1947:948) ändras så attdet av bestämmelsen klart framgår att förhör medbarn bör hållas av en person med särskild kompetensför uppgiften.Föreslagen ändring i förundersökningskungörelsenhar genomförts (se SFS 2001:645).I sammanhanget bör också nämnas att regeringen den7 beslutade att uppdra åt en särskildberedning att verka för rättsväsendets utveckling(dir. 2000:90). Beredningen har till uppgift att medbibehållen rättssäkerhet öka effektiviteten ochkvaliteten i rättsväsendets arbete. Den skallsärskilt undersöka möjligheterna att förkorta dengenomsnittliga genomströmningstiden och övervägaandra sätt att förbättrabrottsutredningsverksamheten.Beredningen som antagit namnet Beredningen förrättsväsendets utveckling (BRU) har hittillsöverlämnat två delbetänkanden, Snabbare lagföring 1- Några förslag till förenklingar (SOU 2001:59) ochSnabbare lagföring 2 - Förenklad brottsutredning(SOU 2001:93). Beredningen skall i övrigt föreutgången av redovisa det vid detta tillfälleaktuella läget inom rättsväsendet för de frågor somankommer på beredningen samt en plan för detfortsatta arbetet.Bland de förslag som BRU lämnat kannämnas ett förslag innebärande att s.k. förenkladbrottsutredning, som är ett mindre formaliseratförfarande än en ordinär förundersökning, skallkunna användas i större utsträckning än (seSOU 2001:93). Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandenrörande polisens brottsutredningsverksamhet, senasti samband med behandlingen av budgetpropositionenför (bet. 2000/01:JuU1 s. 38 f). Utskottetsåg då, med hänsyn till pågående och planeradeåtgärder, inte något behov av ett ingripande frånriksdagens sida.Utskottet konstaterar att frågan om att förbättrautredningsverksamheten är prioriterad inom polisenoch att arbete på detta område pågår.Rikspolisstyrelsen har också givits i uppdrag attsärskilt redovisa vilka åtgärder som vidtagits föratt förbättra den brottsutredande verksamheten,bl.a. vilka åtgärder som gjorts för att höja denpolisiära kompetensen att leda förundersökningar.När det gäller våld mot kvinnor och barn skallRikspolisstyrelsen göra en sammanhållen nationellbeskrivning och analys av hur verksamhetenutvecklats och dess resultat. Även utanför polisenpågår arbete med att se över och komma med förslagpå hur polisens utredningsverksamhet kan förbättras.Detta gäller såväl den brottsutredande verksamheteni allmänhet som i ärenden rörande barn. bör det pågående arbetet inte föregripas.Utskottet föreslår att avslår motionernaJu237, Ju329, Ju360 och Ju365 i nu behandlade delar.I motion T464 (fp) framhålls att poliser börutbildas i körkortsmedicin för att bli bättre på attupptäcka och identifiera riskgrupper inom trafiken.Enligt vad utskottet inhämtat genomgår inte destuderande någon särskild kurs i körkortsmedicinunder polisutbildningen. Däremot erhåller allastudenter viss sjukvårdsutbildning. De får ocksåundervisning om epilepsi och andra sjukdomar som kanpåverka en persons beteende i trafiken samtutbildning i att se de yttre tecken som kan finnaspå att någon brukat alkohol eller narkotika.Utskottet konstaterar att studenterna underpolisutbildningen redan erhåller viss utbildningrörande hur olika sjukdomar påverkar en personsbeteende i trafiken samt i att kunna identifiera omen person använt droger. Enligt utskottet haringenting framkommit som pekar på att behov finns aven särskild kurs i sådana frågor. Motion T464 idenna del avstyrks.Polisens arbetstiderI motion Ju245 (m) kritiseras polisväsendetsförläggning av arbetstiden. Enligt motionären börpolisens tjänstgöringstider i högre grad förläggastill kvällar och helger.Polisväsendets arbetstidsavtal ändrades fr.o.m.den 1 januari 2000. Polismyndigheterna har härigenomfått ökade möjligheter att styra förläggningen avarbetstid till tider då behovet av personal ärstörst. Arbetet med att träffa behovsanpassadearbetstidsavtal på lokal nivå påbörjades under år2000, och hade samtliga 21polismyndigheter slutit sådana lokala avtal.Regeringen gör i budgetpropositionen för år 2002bedömningen att ändringarna har skapat bättremöjligheter att anpassa arbetstiderna tillverksamhetens behov (prop. 2001/02:1, utg.omr. Enligt vad som framgår avpropositionen kommer regeringen dock ävenfortsättningsvis att följa hur polisen anpassararbetstiderna till verksamhetens behov.Det bör i sammanhanget anmärkas att Polisförbundetpå vissa av myndigheterna inför föreståendelöneförhandlingar har sagt upp arbetstidsavtalen pålokal nivå. Enligt vad utskottet inhämtat är detdock oklart vilken rättsverkan en sådan uppsägninghar.Av regleringsbrevet för avseendepolisorganisationen följer att Rikspolisstyrelsensenast vid utgången av juni månad 2002, så långtfrågorna då kan överblickas, skall redovisa vilkaförändringar av arbetstidens förläggning som hargjorts med syfte att anpassa arbetstiderna tillverksamhetens behov. Av redovisningen skall framgåpolispersonalens fördelning över olikaveckoarbetstider, hur stor andel av polispersonalensom har periodplanerad arbetstid samt hur den totalaarbetade tiden har förändrats. Större skillnadermellan polismyndigheterna skall analyseras ochkommenteras.Utskottet vill inledningsvis framhålla att det nyaarbetstidsavtalet synes innebära en förbättring vadgäller möjligheterna att anpassa polisensarbetstider till verksamhetens behov.Rikspolisstyrelsen har också fått i uppdrag attfölja upp denna fråga och till regeringen redovisavilka förändringar som gjorts. Utskottet - somerinrar om att förläggningen av arbetstiden är enfråga som det i första hand ankommer påarbetsmarknadens parter att lösa - kan därför intese något behov av ett ingripande från riksdagenssida. Motion Ju245 i nu behandlad del avstyrks.ArbetsmiljönI motion Ju271 (v) begärs en översyn av polisensarbetssituation och varför antalet arbetsrelateradeolyckor och sjukdomar ökar inom poliskåren. Vidareframhålls i motionen att regler bör införas omobligatorisk handledning för bearbetning av såväldet dagliga polisarbetet som extraordinärahändelser. Motionärerna bakom motion Ju329 (kd)anser att ett samarbete mellan olikalänspolismyndigheter bör upprättas i syfte attförbättra arbetsmiljön samt att allapolismyndigheter bör ges arbetsmiljöhandledning isyfte att förebygga stressrelaterade arbetsskador. Isamma motion begärs också att Rikspolisstyrelsenskall ges i uppdrag att utarbeta en strategi överarbetsfördelningen så att poliser inteskall behöva arbeta skift. I motion Ju222 (m)efterfrågas regelbundna fysiskaprestationskontroller av poliser. Slutligenframhålls i några av motionerna behovet av en bättreledarskapsutbildning och bättre karriärmöjligheterinom polisen, nämligen i motionerna Ju365 (c), Ju426(m) och Ju450 (fp). I den sistnämnda motionenframhålls också behovet av ytterligarespecialistkompetens inom polisen. Även i motionJu426 (m) framhålls behovet av ytterligarespecialistkompetens. Enligt motionärerna bakom dennamotion bör ges i uppdrag attfastställa vilka uppgifter som kräver polismansbefogenhet och ta fram underlag för en särskild,kortare utbildning för specialister, t.ex. ekonomeroch IT-personal, att erhålla denna befogenhet.År 2001 var medelåldern för polispersonalen 45,6år. Den varierar dock kraftigt mellan olika delar avlandet. Sjukfrånvaron och begränsningarna itjänstbarheten av hälsoskäl ökade under . För män var sjukfrånvaron totalt4,, medan den för kvinnor var totalt (Polisens årsredovisning 2001).Rikspolisstyrelsen har tidigare, i samband medberedningen av budgeten för , som en orsaktill den höga sjukfrånvaron framhållit den tidigareminskningen av antalet anställda i kombination medden ogynnsamma åldersstrukturen. Ett långsiktigt målbör enligt vara att ingen som är55 år eller äldre skall tvingas att regelbundetarbeta natt (prop. 2001/02:1, utg.omr. 4 avsnitt4.6.1).Under år 2000 erhölls datorstöd för en systematiskuppföljning av den totala sjukfrånvaron. Informationskall fortsättningsvis kunna erhållas om hur storsjukfrånvaron är, fördelad på män och kvinnor,civilanställda och polismän. Redovisningen kommeratt avse den procentuella sjukfrånvaron iförhållande till arbetstiden. Satsningar har ocksågjorts för att ta fram gemensam arbetsskade- ochtillbudsstatistik.Vad gäller chefsförsörjning och chefsutvecklinganställdes under de tre första kvartalen 2000sammanlagt 362 chefer, varav 310 poliser inompolisväsendet. fanns det 2 200chefer med bakgrund som polis. Polismyndigheternasvarar själva för chefsutveckling ochchefsförsörjning. har samtliga myndigheterchefsförsörjnings- och chefsutvecklingsprogram.Dessa är riktade till befintliga chefer och tillanställda som kan förväntas få chefsfunktioner iframtiden. Chefsförsörjningsprogrammen innefattarkartläggning och analyser av det framtidarekryteringsbehovet. Flertalet myndigheter har ocksåinrättat "chefsbanker", dvs. identifierat personersom bedöms lämpliga för chefsuppgifter. Särskilt harvikten av att få fram fler kvinnliga cheferbetonats. Mellan och ochUppsala universitet pågår ett utbildningssamarbeteför högre chefer. Vidare fortsätterLedarskapscentrum vid sitt arbete medatt på ett övergripande plan utveckla ledarskapetinom polisväsendet. Centrumet arbetar konsultativtmot polismyndigheterna som stöd i frågor omledarskap och ledarskapsutveckling samt utvecklarmetoder för myndigheternas egna insatser (prop.2001/02:1, utg.omr. 4 avsnitt 4.6.1).En rad åtgärder har också vidtagits för attförbättra arbetsmiljön och arbetssituationen för deanställda inom polisväsendet. En särskild person haranställts av för att samordnaarbetsmiljöfrågorna, och projekt som rör detpsykosociala omhändertagandet inom polisen harinletts. Arbete pågår också med att skapa engemensam arbetsmiljöutbildning för polisen samt medatt fördjupa informationsutbytet inomarbetsmiljöområdet (Polisens årsredovisning2001).Därtill kommer att det anordnades enarbetsmiljökonferens. Syftet var bl.a. attåstadkomma en bas för spridning av erfarenheter inomarbetsmiljöområdet. Vidare genomfördes arbetsgivardagar med föreläsningar ochseminarier. Samverkan, kompetensförsörjning ocharbetsmiljö var tre genomgående teman. Ett stortantal chefer på alla nivåer inom polisen deltog.Rikspolisstyrelsen har, i regleringsbrevet avseende polisorganisationen, fått iuppdrag att redovisa en sammanhållen nationellbeskrivning och analys av statistik och åtgärder pådet personalpolitiska området. Av redovisningenskall bl.a. framgå personalsammansättningen fördeladpå poliser, civilanställda, ålder och kön,sjukfrånvaro och vilka åtgärder som vidtagits föratt minska sjukfrånvaron, vilka åtgärder somvidtagits för att rekrytera och utveckla chefer samtvad som gjorts för att uppmuntra kvinnor och män attutveckla sin kompetens så att de kan utgöra en basför framtida chefsrekrytering. Av redovisningenskall också framgå vilka åtgärder som vidtagits föratt förbättra arbetsmiljön.Utskottet behandlade liknande yrkanden som de nuaktuella respektive (bet. 1999/2000:JuU6 s. 19 f och 2000/01:JuU11 s. Utskottet framhöll därvid bl.a. följande.Utskottet har självfallet inte någon annanuppfattning än motionärerna när det gäller vikten aven god arbetsmiljö. Arbetet som polis innebäremellertid, anförde utskottet, att risken attutsättas för våld, hot och kränkande uttalanden ärstörre än för andra yrkesgrupper. Det var därför avstor vikt att frågor om arbetsmiljön inom polisenständigt uppmärksammas. Som påpekades i motionernahade ett flertal förändringarbidragit till en mer besvärlig situation. Här tänkteutskottet på de i och för sig nödvändiganeddragningarna av den civilanställda personalen.Det svåra ekonomiska läget i flera kommuner hadeockså inneburit att det samlade sociala skyddsnätetblivit sämre, vilket kunde öka pressen påpolispersonalen. Mot denna bakgrund - fortsatteutskottet - fanns det en risk att polisen inte tillfullo klarar sin uppgift, något som i sin turriskerar att urholka förtroendet för polisensverksamhet. Enligt utskottet var det därförglädjande att åtgärder som långsiktigt kan bidratill en bättre arbetsmiljö hade vidtagits.Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden ifrågan. Som utskottet framhållit är det glädjandeatt åtgärder vidtas för att förbättraarbetsmiljön inom polisen. Med hänsyn härtill och dåRikspolisstyrelsen fått i uppdrag att tillregeringen inkomma med en sammanhållen nationellbeskrivning och analys av vilka åtgärder somvidtagits på det personalpolitiska området, t.ex.för att uppmuntra anställda inom polisen attutveckla sin kompetens så att de kan utgöra en basför framtida chefsrekrytering samt för att förbättraarbetsmiljön, finner inte utskottet nu skäl förriksdagen att göra något särskilt uttalande i dessafrågor. Utskottet är inte heller berett att förnärvarande förorda att en särskild, kortarepolisutbildning inrättas för specialister, såsomekonomer och IT-personal. Motion Ju222 samtmotionerna Ju271, Ju329, Ju365, Ju426 och Ju450 i nubehandlade delar avstyrks.Polisens utrustningI detta avsnitt behandlar utskottetmotionsyrkanden rörande polisens utrustning,bl.a. frågor om polisens beväpning,inrättandet av ett nyttradiokommunikationssystem och möjligheternaatt installera GPS-utrustning i polisensbilar. Utskottet föreslår med hänvisningframför allt till pågående arbete och redanvidtagna åtgärder inom polisen att riksdagenavslår samtliga motioner i denna del. Jämförreservationerna 14 och 15.BeväpningI motionerna Ju308 och Ju351 (båda m) samt Ju329(kd) efterfrågas möjligheter för polisen att användaen mer nyanserad uppsättning av vapen, t.ex.pepparsprej, elpistoler och s.k. beanbags. Även imotion Ju271 (v) efterfrågas alternativ tillskarpladdade vapen. Motionärerna bakom denna motionanser att frågan om när polisen skall bäraskarpladdade vapen bör utredas särskilt ochunderställas riksdagen.Huvudbeväpningen för personal i yttre tjänstbestår av en personlig pistol, vanligen en SigSauer 225 i kaliber 9x19 mm.I kungörelsen (1969:84) om användande avskjutvapen i polistjänsten finns bestämmelser om närskjutvapen får användas. Så är fallet bl.a. om detföreligger nödvärnsrätt enligt 24 kap. 1 §brottsbalken. Skjutvapen får också användas för atthindra den som är frihetsberövad från att rymma.Rikspolisstyrelsen har meddelat föreskrifter ochallmänna råd om användande av skjutvapen ipolistjänsten (RPSFS 2001:1, FAP 104-2). får sådana skjutvapen som är godkändaav tilldelas poliser sompersonlig utrustning eller som förstärkningsvapen.Såvitt gäller de andra av motionärernaefterfrågade medlen finns bestämmelser om tårgas iRikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd omanvändning av tårgas i polistjänsten (RPSFS 2000:70,FAP 104-3). Tårgas bör användas bara om mildaretvång bedömts otillräckligt och det med hänsyn tilluppgiften kan anses försvarligt att använda tårgas.Här bör även nämnas om expanderbar batong (RPSFS 1999:3,FAP 200-7). Enligt dessa får polismyndigheternatillåta att en sådan batong bärs av den som harbehov av det och har genomgått särskild utbildningför dess handhavande.Utskottet har inhämtat att det inomRikspolisstyrelsen pågår ett utvecklingsarbete somrör polisens beväpning. Arbetet syftar till atthitta hjälpmedel för situationer då användning avbatong bedöms otillräckligt men skjutvapen ansesinnebära ett alltför kraftigt våld. Inom ramen fördetta är bl.a. frågan om användning av pepparsprej,s.k. beanbags, dvs. ett slags hagel i en tygpåse,och elpistoler aktuell. Vad gäller pepparsprejarbetar utifrån att dettahjälpmedel skall kunna köpas in och börja användasredan under innevarande år. Vad gäller beanbags ochelpistoler pågår fortfarande utvärderingsarbete.Utskottet behandlade liknandeyrkanden (bet. 2000/01: JuU11 s. 6 f). Utskottetkonstaterade i likhet med motionärerna att det finnsbehov av en mer nyanserad uppsättning av vapen inompolisen. Enligt utskottet var det därförtillfredsställande att ett arbete då hade inlettsför att åstadkomma en förbättring i den riktning sommotionärerna efterfrågade. Någon åtgärd frånriksdagen i ämnet var, med hänsyn till pågåendearbete, inte nödvändig, varför då aktuellamotionsyrkanden avstyrktes.Enligt utskottet är frågan om vilka vapen polisenbör använda i olika sammanhang en fråga som det iförsta hand åligger polisen att bedöma. Något skälatt nu förorda att frågan i stället skallunderställas för prövning har inteframkommit. Med hänsyn härtill och då arbetealltjämt pågår med att ta fram en mer nyanseraduppsättning av vapen inom polisen är någon åtgärdfrån inte nödvändig. Utskottet föreslåratt motion Ju308 samt motionerna Ju271, Ju329 ochJu351 i nu behandlade delar avslås.I motion Ju351 (m) begärs att den vidareutbildningpoliserna erhåller förbättras, bl.a. skall allapoliser vara skyldiga att ägna minst omåret till skjutövningar. Även i motion Ju318 (m)begärs att möjligheterna till skjutövningförbättras. Enligt motionärerna bör varje polis harätt till gratis ammunition för övningsskjutning medsitt tjänstevapen även om det sker på hans ellerhennes fritid.Genom föreskrifter ochallmänna råd om polisens skjutvapen, se ovan, somträdde i kraft har regelverket föranvändning av skjutvapen skärpts, bl.a. har ettuttryckligt krav på fortbildning och kompetensprovinförts. En person får enligt föreskrifternatilldelas ett skjutvapen endast om han eller honinom 18 månader med godkänt resultathar avlagt ett särskilt kompetensprov förskjutvapnet. skall sedan ierforderlig utsträckning ge poliserna fortbildning ihandhavande av skjutvapnet enligt en avRikspolisstyrelsen upprättad utbildningsplan samtgenom ett kompetensprov kontrollera attpoliserna uppfyller de krav som ställs iutbildningsplanen. Fortbildningen ochkompetenskravet skall genomföras under ledning av eninstruktör som med godkänt resultat har genomgåttRikspolisstyrelsens utbildning förvapeninstruktörer.