bet · GP01MJU19 · 2002-04-09 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens proposition2001/02:116 om inrättande av Fulufjälletsnationalpark. En motion har väckts med anledning avpropositionen.Fulufjället är ett isolerat fjällmassiv i densydligaste delen av den svenska fjällkedjan. Det ärväl avgränsat och har en karakteristisk profil. Denföreslagna omfattar en areal av38 , varav kalfjäll och fjällhed utgör24 , barrskog , fjällbjörkskog4 och våtmarker . Övrig arealutgörs av sjöar, vattendrag och kulturmark.Kalfjället utgörs huvudsakligen av en flack högplatåpå över havet vilken reser sig uromgivande barrskog. Platån har i öster och söderdramatiskt branta, skogbeklädda sidor. Fleravattendrag har skurit sig djupt ned isandstensplatån och bildar smala branta dalar. Någraav de mest välutvecklade rasbranterna finns vidNjupeskär, vars med sina ,varav fritt fall, är högsta. Inorr finns ett omfattande sjösystem på den flackaplatån. Syftet med är att bevara ettsydligt fjällområde med särpräglad vegetation ochstora naturvärden i väsentligt oförändrat skick.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochföreslår att medger att den mark somstaten äger inom det i propositionen angivna områdeti kommun avsätts som Fulufjälletsnationalpark. Motionen avstyrks.I betänkandet finns ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. nationalparkRiksdagen medger att den mark som staten ägerinom det i propositionen angivna området iÄlvdalens kommun avsätts som Fulufjälletsnationalpark. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:116.2. Dialog med ortsbefolkning, markägare ochövriga berördaRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ27 (m).Stockholm den 9 april 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (),(), (),(), (), WillySöderdahl (v) och ().2001/02MJU19Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2001/02:116 föreslår regeringen attriksdagen medger att i kommunavsätts som . Förslagen ipropositionen har utformats i samarbete medMiljöpartiet och . Med anledning avpropositionen har en motion väckts.BakgrundEnligt kan skyddet för särskiltvärdefulla områden säkerställas genom att de avsättssom nationalpark, naturreservat ellerkulturreservat. För att bevara ett störresammanhängande område av en viss landskapstyp i dessnaturliga tillstånd, eller i väsentligt oförändratskick, kan mark eller vattenområde som tillhörstaten avsättas till nationalpark. Det finns 27nationalparker i varav en stor delinrättades . har11 nationalparker tillkommit. Av dessa är Söderåsensnationalpark den senast tillkomna (prop.2000/01:82, bet. 2000/01:MJU17, rskr. 2000/01:204).Naturvårdsverket har utarbetat en nationalparksplanför . I denna föreslås en utvidgning avantalet nationalparker i landet så att derepresenterar ett urval av särskilt skyddsvärdaområden. I planen föreslås bl.a. att Fulufjälletavsätts som nationalpark. har genomställningstagande till propositionen Svenskamiljömål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6,rskr. 1998/99:183) beslutat att fjällen skall ha en hög grad avursprunglighet vad gäller biologisk mångfald,upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden.Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyntill dessa värden och så att en hållbar utvecklingfrämjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddasmot ingrepp och andra störningar.Naturvårdsverket har i en skrivelse tillregeringen föreslagit attFulufjällets nationalpark inrättas.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att medger attFulufjället i kommun avsätts somFulufjällets nationalpark. Syftet med nationalparkenär att bevara ett sydligt fjällområde med särprägladvegetation och stora naturvärden i väsentligtoförändrat skick.Utskottets övervägandenFulufjällets nationalparkUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensöverväganden och tillstyrker att det angivnaområdet i kommun avsätts somFulufjällets nationalpark. Den med anledningav propositionen väckta motionen (m) avstyrksmed hänvisning till bl.a. att detförberedande arbetet med Fulufjälletsnationalpark präglats av strävan att förankranationalparksförslaget hos markägare, ortsboroch övriga berörda.Utskottets ställningstagandeI propositionen görs följande beskrivning av detberörda naturområdet. är ett isoleratfjällmassiv i den sydligaste delen av den svenskafjällkedjan. Fjället fortsätter västerut in i Norge.Det är väl avgränsat och har en karakteristiskprofil. är en flack högplatå på ca 900meter över havet vilken reser sig ur omgivandebarrskog. Platån är i norr tämligen slät, i övrigtsvagt böljande med mjuka toppar som högst når enhöjd av . Platån har i öster och söderdramatiskt branta, skogbeklädda sidor. Fleravattendrag har skurit sig djupt ned isandstensplatån och bildar smala, branta dalar.Några av de mest välutvecklade rasbranterna finnsvid Njupeskär, vars med sina 90 metershöjd, varav fritt fall, är Sverigeshögsta. I norr finns ett omfattande, hydrologisktintressant sjösystem på den flacka platån. Denföreslagna omfattar en areal av38 , varav kalfjäll och fjällhed utgör24 , barrskog ,fjällbjörkskog och våtmarker 2 030hektar. Övrig areal utgörs av sjöar, vattendrag ochkulturmark. är i det närmaste heltuppbyggt av dalasandsten. Diabas finns ifjällsluttningarna. Fjället täcks i sin helhet avmorän med hög blockhalt. Vissa områden på kalfjälletär nästan vegetationsfria blockhav. Fulufjälletligger längre från hav än något annat område iSkandinavien. Det har därmed ett utpräglatkontinentalt klimat. Detta tillsammans med denfattiga sandstensberggrunden har givit upphov kalfjällsvegetation av ljung-, gräs- och lavhedarsom är unik för den svenska fjällvärlden. Avsärskilt intresse är de vidsträckta gräshedarna medenstaka enbuskar, liksom de lavrikahedbjörkskogarna. Ovanliga är också de mycket välutväxta, svällande mattorna av renlav ochfönsterlav. De är en följd av att inteanvänds för renbete, vilket i sin tur gör fjällettill ett värdefullt referensområde för studier avrenbeteseffekter i fjällen. De djupa dalgångarnaoch de branta sidorna hyser frodiga, oftaurskogsartade, grova granskogar med inslag avbjörk. Flera växtarter har svensk sydgräns påFulufjället. urskogar utan spår av avverkningfinns bland annat mot kalfjället och i dalgångar.Högörter som stormhatt och tolta växer iravinskogarna, där diabas i berggrunden ikombination med rörligt markvatten ger gynnsammaförhållanden för växtlivet. Det gäller särskiltmossor, lavar och svampar som förekommer med ett 60-tal rödlistade arter. är ett av landetsmossrikaste områden. Här finns mer än en tredjedelav landets mossarter. Exempelvis hartaigabjörnmossan bara en annan känd lokal i landet.Fulufjället är förhållandevis fattigt på våtmarker,särskilt fjällplatån där blockigheten ochdräneringsförhållandena är sådana att de motverkarmyrbildning. Nedanför sluttningen i öster finnsdock ett vidsträckt, orört och mycket vackertfattigkärr med flarkbildningar. har ett riktfågelliv. I nordost finns sluttande källkärr med enrik flora, och på fjällets norra del finns etttrågformat myrområde som med omgivande gammeltallarhar ett anslående skönhetsvärde. är ettviktigt område för björn. Även lo förekommer längssluttningarna, medan järv och varg uppträdersporadiskt. De frodiga och orörda dalgångarnaerbjuder goda betesmarker för älg. ärkänt för sin goda älgstam med stora tjurar.Fågelfaunan är artrik och präglar fjället. Flerahäckande arter har sin sydgräns här, t.ex. bergand,alfågel och sjöorre. Smalnäbbad simsnäppa, småspovoch brushane är karaktärsarter i sjö- ochmyrlandskapet. Blåhake sjunger i videsnåren ochringtrast häckar i ravinerna. Goda bestånd finns avdalripa. Kungsörn och fjällvråk förekommer iområdet. I skogslandet kan besökaren möta denorädda lavskrikan. De urskogsartade skogarnastorrakor, högstubbar och lågor hyser en artrikskalbaggsfauna. I sjöarna i norr, bl.a. ,förekommer harr, och öring. ärrikt på välutvecklade geomorfologiska bildningar avstort vetenskapligt värde. Från inlandsisensavsmältning härrör t.ex. slukåsar, sluk- ochskvalrännor, inklusive det ovanliga fenomenetkorsande rännor. Även flytjordsvalkar, stenströmmaroch strukturmark förekommer. Flera v-formadeklippkanjoner finns i branterna, där Njupeskärsvattenfall utgör ett skolexempel på bakåtskridandeerosion. Av stort intresse är partierna på södrafjället där marken är bevarad från den förramellanistiden, dvs. att området inte har skalatsbort av den senaste inlandsisen, vilken avsmältstillaliggande. En av naturen nyskapad attraktionär effekterna av den stora ursköljningen i augustiår 1997. Då medförde ett mycket intensivt regnväder,troligen föll , attvattendrag på fjällets östra och södra sida svälldetill formliga älvar. De sköljde ur dalgångarna ochdrog med sig 10 000-tals kubikmeter skog ochuppskattningsvis grus och sten.Resultatet är dramatiskt och fantasieggande:gigantiska brötar av döda träd, nybildadedeltalandskap och mark som inte varit blottad sedanistiden. Forskningen har unika möjligheter attstudera erosionseffekter och återkolonisation avdjur och växter. Bara ett fåtal fornlämningar ärkända inom nationalparksområdet. Fynd av pilspetsaroch fångstgropar i närheten vittnar dock om attområdet har utnyttjats av jägarfolk sedanstenåldern, bland annat för vildrensjakt. De fastabosättningarna tillkom först , flertalet med ursprung i fäbodbruket. Någrafäbodplatser, med byggnader av varierande kvalitetoch värde, finns inom . Lavtäktförekom på fjällplatån för att dryga uttamboskapens vinterfoder. Slåtter av myrar och längsbäckar har skett i skogslandet. I södra delen finnsrester av ett brynstensbrott.Vidare framhålls bl.a. att ärattraktivt för det rörliga friluftslivet, bådesommar och vinter. På grund av den flackafjällplatån är det relativt lätt att röra sig iområdet. Led- och stugsystemet är väl utbyggt ochnyligen upprustat. Omfattande ledpartier är spångadeför att kanalisera friluftslivet och skydda känslignatur. Goda förutsättningar finns för att upplevastillhet, avskildhet och orörd natur. Njupeskärsvattenfall är ett högklassigt och lättillgängligtbesöksmål, liksom erosionsspåren vid Göljån. Viktigafriluftsaktiviteter i är, förutomvandring och skidåkning, bärplockning på de rikahjortronmyrarna, isklättring i Njupeskärsvattenfall, ädelfiske från uthyrningsbåtar undersommaren och från is, samt älgjakt ochsnöskoterkörning. är tänkt att delasin i zoner med olika föreskrifter som regleraraktiviteter och förutsättningar för upplevelser.Sammanfattningsvis anser regeringen attFulufjället har höga naturvärden främst knutna tilldess speciella geologi, morfologi och vegetation.Området har också kulturmiljövärden främst knutnatill tidigare fäboddrift. Motsvarigheter tillfjällhedarna och de djupa lavmattorna finns intenågon annanstans i landet. Naturen har starka dragav orördhet och fria vidder. Njupeskärs vattenfallär en stor sevärdhet. Området ger goda möjlighetertill attraktiva turer i lättillgänglig fjällterräng.Fulufjället är väl lämpat som den svenskafjällkedjans sydligaste nationalpark.Utskottet ansluter sig till regeringensöverväganden och tillstyrker att det i propositionenangivna området i kommun avsätts somFulufjällets nationalpark.I den med anledning av propositionen väckta motionMJ27 (m) framhålls bl.a. betydelsen av enkonstruktiv dialog med ortsbefolkning, markägare ochberörda då det gäller bildandet av Fulufjälletsnationalpark. Enligt motionären måste man vidgenomförandet ta mycket stora hänsyn till markägareoch boende i området.Som framhålls i propositionen är syftetmed att iväsentligen orört skick bevara ettsydligt fjällområde med särprägladvegetation och stora naturvärden iövrigt. Syftet är även att ta till varaområdets kulturhistoriska värden och attge förutsättningar för besökarnasupplevelser av stillhet, avskildhet ochorördhet i kombination med att i lämpliggrad underlätta för allmänheten attuppleva parkens natur- ochkulturmiljövärden. För att uppnå syftetbör inte exploaterande verksamhet ellerverksamhet som kan skada mark ochvegetation tillåtas. Vidare bör detförhindras att friluftsliv och skyddsvärtdjurliv störs. Som redovisas ipropositionen kommer området att delas ini zoner vad gäller nyttjande och skyddför att tillgodose såväl skyddsanspråksom önskemål om vissa aktiviteter.Parkens kärnområde, motsvarande ca 60 %av parkens areal, avses bli en orörd zonutan några verksamheter som stör naturoch naturupplevelser. Utgångspunkten harvarit att behålla det förlokalbefolkningen viktigaste nyttjandetmen i övrigt låta området vara såopåverkat som möjligt. Genom indelningeni zoner får de flesta intressenter sinamest angelägna önskemål tillgodosedda,men inom skilda delar av nationalparken.Vidare framhålls att renbete normalt inteskall tillåtas inom . Dettaär i överensstämmelse med den deklarationsom upprättades (den s.k.Idredeklarationen om markanvändningen iÄlvdalens kommuns fjällvärld). Somregeringen anför får denna fråga liksomfrågor om kulturmiljövärdena samt övrigamarkanvändningsfrågor hanteras närmare iarbetet med föreskrifter ochskötselplanen för parken. Detförberedande arbetet med Fulufjälletsnationalpark har som regeringenframhåller präglats av en strävan attförankra nationalparksförslaget hosortsbor och kommunala företrädare.Delaktighet, dialog, underifrånperspektivoch konkreta satsningar på bl.a.anläggningar, infrastruktur ochnätverksbyggande har varit nyckelord iprocessen. Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ27 (m) lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Särskilt yttrandeSkötselplan för nationalparkav () och ().Inrättandet av har berettsväl. instämmer i bedömningen atthanteringen varit föredömlig. Samerna är en avintressenterna när det gäller inrättandet avFulufjällets Nationalpark. En avgörande del för vårbedömning av ärendet är att samerna ansåg sig hafått sina intressen tillgodosedda. Enligtpropositionen är det så. Bland annat skulleIdredeklarationen följas. sompropositionen framlades och gick tillutskottsbehandling var skötselplanen förFulufjällets Nationalpark ute på remiss. I arbetetmed skötselplanen har dock intefört samtal med som underlag för arbetetmedan samtal förts med flera andra parter. Samernaanser att man i den planen inte fullt ut beaktarinnehållet i Idredeklarationen. Kristdemokraternautgår från att Idredeklarationen följs i enlighetmed förslaget i propositionen.Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen () föreslår iproposition 2001/02:116 att medger att som staten äger inom det angivna området iÄlvdalens kommun avsätts som Fulufjälletsnationalpark.Följdmotionen2001/02:MJ27 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en konstruktiv dialog medortsbefolkning, markägare och berörda då det gällerbildandet av .