bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — Bakgrunden är att framförtatt den bestämmelse i 7 § som stadgar att enbrevröst får göras i ordning senast dagen förevaldagen borde tas bort eftersom det inte finnsnågon garanti för att en brevröst som görs i ordningså sent hinner fram till den centrala valmyndigheteni tid och att bestämmelsen därför är vilseledande.Av 9 § samma lag framgår att brevrösterna skallpostas i så god tid att de kan beräknas vara frammehos den centrala valmyndigheten senast dagen eftervaldagen. Enligt borde bestämmelsenändras så att det i stället anges att brevröstenskall postas i så god tid att den beräknas vara dencentrala valmyndigheten till handa senast lördagenföre valdagen. Regeringen ansluter sig till dennabedömning. Regeringen har emellertid inte föreslagitnågon lagändring. Utskottet anser att det ibrevröstningslagen klart bör framgå när brevrösternasenast skall vara framme hos den centralavalmyndigheten. Vidare anser utskottet attbrevrösterna skall få göras i ordning tidigast 30dagar före valdagen, oavsett vilket val det gälleroch oavsett om brevrösten görs i ordning utomlandseller på ett fartyg. Det saknas också anledning attgöra skillnad på svenska fartyg i utrikes trafik ochutländska fartyg i utrikes trafik.Regeringen avser att på lämpligt sätt låta följaupp och utvärdera val med avseende på bl.a.genomförandet av förtidsröstningen. Utskottet utgårfrån att även brevröstningen ingår i dennautvärdering.Utskottet föreslår att riksdagenantar utskottets i bilaga 3framlagda förslag till lag omändring i lagen (1997:159) ombrevröstning i vissa fall.Valdistriktens storlek, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag sombl.a. innebär att ett valdistrikt normaltinte skall omfatta färre än 300 eller fler än2 000 röstberättigade personer.PropositionenBör det införas en absolut övre gräns förvaldistriktens storlek?Ett valdistrikt bör, enligt 4 kap. 3 § vallagen,omfatta 1 200-1 500 personer som har rösträtt. Omdet finns särskilda skäl, får ett valdistriktomfatta färre än 300 som har rösträtt. Länsstyrelsenfår besluta om valdistrikt som omfattar fler än 1800 personer som har rösträtt.Regeringen anser att det även i fortsättningenskall vara möjligt att lägga samman valdistrikt såatt de omfattar fler än 1 800 röstberättigadepersoner. Givetvis får detta inte innebära attväljarna får försämrad möjlighet att rösta. Det bördärför uttryckligen anges i vallagen att det åliggerde valadministrativa myndigheterna - länsstyrelsenoch kommunen - att svara för att allaröstberättigade i valdistriktet har en rimligmöjlighet att kunna rösta på valdagen.Normalstorleken på ett valdistriktVid allmänna val fanns det 126 valdistriktmed färre än 300 och 108 valdistrikt med fler än1 800 röstberättigade personer. Mer än hälften avvaldistrikten, drygt 3 000, hade mellan 300 och1 200 röstberättigade personer. Antalet distrikt medmellan 1 200 och 1 500 röstberättigade - vilket ivallagen anges som den normala distriktsstorleken -uppgick till knappt 2 000, dvs. färre än entredjedel.Det sätt på vilket indelningen i valdistriktgenomförs får betydelsefulla konsekvenser i skildahänseenden. För att t.ex. röstsammanräkningen skallkunna genomföras snabbt och säkert är en väl avvägdindelning avgörande. Ett alltför stort antalröstberättigade i ett valdistrikt kan riskera attarbetet i vallokalen blir alltför betungande och attrapporteringen under valnatten fördröjs.När det gäller frågan om en befolkningsmässigtlämplig storlek på ett valdistrikt med utgångspunkti behovet att klara röstsammanräkningen ochrapporteringen på valnatten, kan nämnas att det i enrapport () som lämnats av en arbetsgrupp medföreträdare för valmyndigheter på såväl central somregional och lokal nivå anges att ett lämpligt antalröstberättigade i varje valdistrikt är omkring 2 000personer.Regeringen anser att detta är en rimligutgångspunkt. Det innebär att de nuvaranderiktlinjerna i vallagen för vad som skall anses varaett normaldistrikt - 1 200 till 1 500röstberättigade - bör höjas.När det gäller den nedre gränsen på minst 300röstberättigade i ett valdistrikt anser regeringenatt denna med hänsyn till skyddet av valhemlighetenbör behållas. Det bör dock som vara möjligtatt vid indelningen kunna gå under den gränsen omdet finns särskilda skäl.Ett valdistrikt skall normalt inte omfatta färreän 300 eller fler än 2 000 röstberättigade personer.Kopplingen till församlingar inom bör upphöraEnligt 2 kap. 7 § vallagen skall en valkrets för valtill kommunfullmäktige utformas så att den kan fåminst 15 kommunfullmäktige. Den bör ha ensammanhängande gränslinje. En församling skalllämnas odelad eller i vart fall inte delas i fler äntvå kretsar. Denna indelning har i vissa fallbetydelse även för indelningen i valkretsar för valtill (2 kap. 5 § vallagen). Av4 kap. 2 § vallagen framgår att om en kommun harfler än en valkrets för val till kommunfullmäktige,skall varje sådan krets omfatta ett eller fleravaldistrikt.Kopplingen till församlingar vidutformningen av valkretsar för val tillkommunfullmäktige skall upphöra. I stället skall detav vallagen framgå att för varje fastighet samtligaröstberättigade skall hänföras till sammavaldistrikt.Tidpunkten för beslut om indelning ivaldistriktEnligt 4 kap. 4 § vallagen skall länsstyrelsensbeslut om indelning i valdistrikt meddelas senastden året före det år då beslutet skalltillämpas . I 5 § föreskrivs attregeringen eller den myndighet som beslutar omändring i landets indelning i landsting ellerkommuner får, om det behövs, bestämma att beslut omindelning i valdistrikt får meddelas senare än somsägs i 4 §. Att i vissa fall fårbesluta om ändring i rikets indelning i kommunerföljer av 1 kap. 3 § lagen (1979:411) om ändringar iSveriges indelning i kommuner och landsting.Länsstyrelsen skall enligt regeringen kunnabesluta om smärre ändringar i indelningen ivaldistrikt även efter året förevalåret, om detta är påkallat med hänsyn tilländringar i fastighetsindelningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Samråd i indelningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attalla beslut om indelning av en kommun ivaldistrikt normalt skall föregås av ettställningstagande av kommunfullmäktige.PropositionenEnligt den huvudregel som gäller beslutarlänsstyrelsen om kommunens indelning i valdistriktpå förslag av fullmäktige i kommunen. Det åliggerockså kommunen att se över indelningen inför varjeriksdagsval. får också, om det behövs,självmant besluta om indelningen i valdistrikt.Innan fattar ett sådant beslut, skallfullmäktige i kommunen få tillfälle att yttra sig.För det fall det är fråga om att besluta omvaldistrikt som omfattar fler än 1 800 personerskall först samråda med valnämnden.Regeringen anser att bestämmelsen om samråd medvalnämnden bör upphävas. Härigenom kommer allabeslut om indelning i valdistrikt att fattas med be-aktande av fullmäktiges ställningstagande. Anser sigfullmäktige inför sitt ställningstagande i fråganbehöva särskild sakkunskap, kan fullmäktige påvanligt sätt få den av sin egen valnämnd.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Framställning avröstlängdsstatistik, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagavseende framställning avröstlängdsstatistik, m.m.PropositionenBehovet av samordningPå skilda ställen i vallagen finns bestämmelser omframställning av röstlängdsstatistik.Valkretsindelningen i en kommun skall grundas påantalet röstberättigade i folkbokföringsdatabasen,enligt lagen (2001:182) om behandling avpersonuppgifter i skatteförvaltningensfolkbokföringsverksamhet, det år beslutom valkretsindelning fattas. Fördelningen av defasta valkretsmandaten i olika val skall grundas påantalet röstberättigade i folkbokföringsdatabasenden året före valåret. Detsamma gällerberäkningen av antalet fria valsedlar. Tidpunkternaför uttag av statistik är kvar från det tidigaremantalskrivningsförfarandet och anpassade tillskattecykeln. som statistik omantal röstberättigade skall tas fram måste i stortsett de bearbetningar ske som görs vid framställningav röstlängdsregister för valet. Det innebär iprincip att en röstlängd framställs.Sedan förfarandet med en alltid gällande röstlängdersattes med ett förfarande där röstlängden bara tasfram inför val, folkomröstning eller annanomröstning, gör man i stället "röstlängder" fyragånger inför varje val - två gånger för statistik,en gång därför att partierna har rätt till gratisavskrift av röstlängden inklusive väljarnasadressuppgifter och slutligen den egentligaröstlängden för valet.Det vore enligt utredningen en fördel om statistikeller uppgifter om röstberättigade kunde samordnasvid de tillfällen som kräver röstlängdsstatistikm.m. Det är emellertid inte praktiskt möjligt attbesluta om indelningen i valkretsar somvalåret. Det gör att statistik för detta måste tasfram året före valåret. Det skulle å andra sidanmedföra att det blir gamla uppgiftersom kommer att ligga till grund för fördelningen avfasta mandat som man inte kommer ifrån attsenare göra en "röstlängd" för att ge partiernaavskrifter. Det talar för att man - precis som i dag- måste ha en ordning med framställning avröstlängdsstatistik både året före valåret ochvalåret.Utredningen har därför förordat en lösning med enstående statistiklängd som också kan användas vidupprättande av den egentliga röstlängden. Regeringenansluter sig till utredningens bedömning. Dettainnebär följande.Den 1 mars året före valåret upprättas enstatistiklängd som underlag för indelningen ivalkretsar och valdistrikt. Med uttaget som underlagkan också göras en preliminär fördelning av de fastamandaten i valkretsarna för samtliga val. Detta ären uppgift som är vägledande för partiernasnomineringar som börjar året förevalåret. Uttaget kan också läggas till grund förberäkning av antalet fria valsedlar i varje område.Den 1 mars valåret görs ett "preliminärtröstlängdsregister" med den nya valdistrikts- ochvalkretsindelningen. Med hjälp av detta upprättasstatistik för att slutligt bestämma antalet fastamandat och antalet fria valsedlar. Med registret somunderlag kan också de utdrag med väljaradresser sompartierna har rätt till framställas.Registret skall fr.o.m. valåretajourföras med uppgifter frånfolkbokföringsdatabasen t.o.m. kvalifikationsdagen.Det innebär att registret också kan användas för denpreliminära valbarhetskontroll av kandidaterna somsker i samband med att partierna beställervalsedlar. Omkring förekvalifikationsdagen hämtas ett nytt register medfastighetsbeteckningar kopplade till valdistriktfrån för att fånga upp deförändringar i fastighetsindelningen som har skettsedan den 1 mars året före valåret ochvaldistriktstillhörigheten prövas igen för dem somhar rösträtt i valet. På kvalifikationsdagen erhållsen sista uppdatering från folkbokföringsdatabasenför att beakta de förändringar som skett under sistaveckan före kvalifikationsdagen. Därefter upprättasröstlängden för valet. Röstlängdsuppgifterna låsesmen den veckovisa ajourföringen av personuppgifterfortsätter fram till valdagen för att kunna läggastill grund för den slutliga valbarhetskontrollen.Fördelen med den nu beskrivna ordningen är attbrister i de register som ligger till grund förröstlängden kan upptäckas och rättas förevalet. Registret kan användas förvalbarhetskontroller, till skillnad från dåkandidatuppgifterna skickas tillfolkbokföringsdatabasen för avstämning. Det innebärockså att hela förfarandet sker ivaladministrationens valdatasystem och inte i någonannan administrations system.Enligt regeringen bör en särskild statistiklängdmotsvarande en röstlängd upprättas åretföre valåret och för detta ändamål användas framtill valåret.Framställning av statistik förvalkretsindelningAntalet personer som har rösträtt i en kommun skallberäknas på grundval av uppgifterna ifolkbokföringsdatabasen det år beslutetom valkretsindelning fattas. Antalet personer somhar rösträtt i en kommun är avgörande för kommunensindelning i valkretsar (2 kap. 6 § vallagen). Beslutom ändrad indelning i valkretsar skall meddelassenast året före det valår då den nyaindelningen skall gälla första gången (2 kap. 10 §vallagen).Enligt kommunerna infaller det nu gällande datumetför framtagning av statistikunderlag för sent föratt beslut om indelning i valkretsar skall kunnafattas före valåret.Statistikuppgifterna används också för att se övervaldistriktsindelningen. Kommunen behöver heltenkelt för att hinna bereda ärendet införfullmäktiges avgörande. Detta har medfört attkommunerna i stället har använt sig av statistik somkommunerna själva tar fram.Regeringen anser att de synpunkter som kommunernaframfört om en tidigareläggning av detta datum börtillgodoses, så att de kan följa vallagensföreskrifter. Tidpunkten för beräkning av antaletröstberättigade i en kommun för indelningen ivalkretsar skall, enligt regeringens förslag,tidigareläggas till året före valåret.Framställning av statistik för mandatberäkningHur många mandat varje valkrets skall ha för valtill , ochkommunfullmäktige beror på hur många personer det ärsom har rösträtt (3 kap. 2, 6 och 8 §§ vallagen).Beräkningen av antalet röstberättigade skall göraspå grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasenden året före valåret. Beslut ommandatfördelningen skall fattas senast den 30 aprildet år då ordinarie val skall hållas (3 kap. 10 §vallagen).Eftersom beslut om fördelningen av de fastamandaten mellan valkretsarna får ske senast den 30april, behöver underlaget inte tas fram förrän den 1mars valåret. Regeringen föreslår därför atttidpunkten senareläggs till det år då valhålls.Framställning av statistik för beräkning avantalet fria valsedlarVissa partier har enligt bestämmelserna i 6 kap.8-10 §§ vallagen rätt till fria valsedlar av staten.Antalet fria valsedlar som partiet har rätt tillberor bl.a. på antalet personer som har rösträtt ivalet. Vid tillämpningen av dessa bestämmelserberäknas enligt 6 kap. 11 § vallagen antaletpersoner som har rösträtt på grundval av uppgifternai folkbokföringsdatabasen året förevalåret. Av sådana samordningsskäl som regeringenanfört när det gäller övriga statistikuttag bör ävendenna tidpunkt knytas till . Regeringenföreslår därför att tidpunkten senareläggs till den1 mars valåret.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Ansvaret för framställningen avröstlängder och röstkortUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attansvaret för att upprätta röstlängder ochröstkort flyttas från skattemyndigheternatill den centrala valmyndigheten.PropositionenAv olika skäl måste röstlängden bygga påförhållanden som avser före valdagen. Detbehövs tid för att framställa röstlängden.Allmänheten måste också få tid att före valetgranska uppgifterna i röstlängden. Regleringen kringröstlängdsförfarandet finns i 7 kap. vallagen.Kvalifikationsdagen för rösträtt är förevaldagen vid val till samt tilllandstings- och kommunfullmäktige. Enligt vallagenupprättar skattemyndigheten en röstlängd för varjevaldistrikt. Det är uppgifterna ifolkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) ombehandling av personuppgifter i skatteförvaltningensfolkbokföringsverksamhet på kvalifikationsdagen somskall ligga till grund för uppgifterna iröstlängderna. Uppgifterna i folkbokföringsdatabasenligger också till grund för beslut om vilkenröstlängd de som har rösträtt skall finnas i.Databasen uppdateras . Bestämmelserna ifolkbokföringslagen (1991:481) om rättfolbokföringsort ligger således till grund föruppgifterna i röstlängden.Enligt huvudregeln skall väljarna tas upp iröstlängden för det valdistrikt inom vilket de ärfolkbokförda på kvalifikationsdagen. De som då inteär folkbokförda i landet skall tas upp i röstlängdeni det valdistrikt inom vilket de senast varfolkbokförda. Saknas uppgift om folkbokföring menfinns det en uppgift om i vilken kommun som desenast varit folkbokförda, bestämmerskattemyndigheten i vilken röstlängd i kommunen deskall tas upp.Från folkbokföringsdatabasen kommerpersonuppgifter samt uppgifter om vilken fastighetpersonerna är folkbokförda på. Uppgift om vilkafastigheter som ligger inom ett valdistriktframställs ur fastighetsregistret avLantmäteriverket. Uppgifter om vallokaler m.m.hämtas från valdatasystemet.Röstkort skall upprättas för var och en som ärupptagen i röstlängden. För väljare som inte harnågon känd adress upprättas röstkort bara om debegär det. Röstkorten skickas ut så snart sommöjligt, dock senast i så god tid att de kanberäknas vara väljare som är folkbokförda i landettill handa dagar före valdagen. Eftersomuppgifterna i val- och folkomröstningsdatabasenhämtas från folkbokföringsdatabasen, finns det intenågon röstlängd att framställa röstkort mot förekvalifikationsdagen.Av den redogörelse som utredningen har lämnat (SOU2000:125 s. 121 f.) framgår att det i praktiken ärden centrala valmyndigheten som upprättar röstlängdoch röstkort och inte skattemyndigheterna.Skattemyndigheterna har inte någon del i dettaarbete med undantag för rättelseförfarandet ochutfärdandet av nya röstkort. Utredningen har därförföreslagit att ansvaret för att upprätta röstlängdoch röstkort också formellt flyttas frånskattemyndigheterna till den centralavalmyndigheten. Regeringen ansluter sig till dettaförslag.Som anfört bör det av vallagenframgå att även fastighetsregisterskall användas för framställning av röstlängder. 4 § vallagen bör därför hänvisas inte bara tilllagen (2001:182) om behandling av personuppgifter iskatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet utanäven till lagen (2000:224) om fastighetsregister.Fråga är om ett sådant registerändamål som avses i 2§ sistnämnda lag.Enligt regeringens förslag bör således ansvaretför att upprätta röstlängder och röstkort flyttasfrån skattemyndigheterna till den centralavalmyndigheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Registrering och redovisning avindelningen i valdistriktUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attlänsstyrelserna med stöd avfastighetsregistret skall föra register överindelningen i valdistrikt.PropositionenUtredningen har föreslagit att får iuppgift att föra register över indelningen ivaldistrikt. ansvarar för attröstkortsuppgifterna i valdatabasen hålls aktuellamed hjälp av uppgifter från i huvudsak kommunernasvalnämnder, och det kan därför inte anses vara någonfrämmande uppgift för länsstyrelserna att ocksåsvara för registerföringen av valdistriktsuppgifter.Det avgörande skälet för utredningens förslag varemellertid att det är som fattarbesluten om indelningen i valdistrikt. För attröstlängdsförfarandet skall fungera med den snävatidsram som gäller krävs attvaladministrationen snabbt och säkert kan hänföravarje röstberättigad person till det valdistrikt därhan eller hon är bosatt. Detta kan enligtutredningens mening bäst uppnås om det är sammamyndighet som beslutar om valdistriktsindelningensom också har ansvaret att föra register överindelningen. Den nuvarande redovisningen avvaldistrikt i fastighetstaxeringsregistret behövs dåinte längre för framställningen av röstlängder ochröstkort. Om indelning dessutom förs med tillämpningav geografiskt informationssystem (GIS) bör, enligtutredningen, fel som uppstår till följd avfelregistreringar försvinna. Det blir därmednaturligt att svarar för ett registersom kan ligga till grund för bestämningen av varjefastighets valdistriktstillhörighet.Regeringen ansluter sig till utredningens förslag.Det närmare tillvägagångssättet bör konkretiserasenligt följande. register skallinnehålla röstberättigade personer fördelade på val-distrikt. Till grund för registret ligger uppgifterur folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182)om behandling av personuppgifter iskatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet(personer kopplade till fastighet) kompletterade medgeografiska lägesangivelser från (fastighetsbeteckningar med valdistriktskod). Dendigitala valdistriktsindelningen, somlänsstyrelserna skall ansvara för, är grunden förkopplingen av varje fastighet till ett valdistrikt.Varje person kan därefter knytas till ett visst val-distrikt genom sin folkbokföringsfastighet.Regeringen föreslår att länsstyrelserna, med stödav fastighetsregistret, skall föra register överindelningen i valdistrikt.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Nya rutiner för framställningen avröstlängdsregisterUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att enregisterstomme bör tas fram den 1 marsvalåret.PropositionenÄven om de problem som berörts i föregående avsnitttorde kunna lösas med förslaget om registrering ochredovisning av valdistriktsindelningen, återstårändå några komplikationer som hänger samman med denbegränsade tid som står till förfogande vidupprättandet av röstlängden. En ytterligare åtgärdför att säkerställa framställningen av en korrektröstlängd är därför att förekvalifikationsdagen skapa ett röstlängdsregister somhålls ajour fram till valdagen. Det skulle göra detmöjligt att upptäcka och rätta fel förekvalifikationsdagen.Riksskatteverket har som central valmyndighetunder arbetet med att ta fram ett nytt ADB-stöd förvalverksamheten använt en lösning där ett röst-längdsregister skapas i i samband med att statistik som skall liggatill grund för antalet fasta mandat i valkretsar tasfram. Fastigheter som av någon anledning inte harfått valdistriktskod eller som fått fel kod skulledå upptäckas . Uppgifternaför berörda fastigheter kan då rättas. Registretuppdateras fram till kvalifikationsdagenmed uppgifter från folkbokföringsdatabasen. Omkring40 dagar före valdagen görs en ny avstämning medhjälp av valdistriktskartan och Lantmäteriverketsfastighetsregister och uppkomna fast-ighetsfel rättas. När den slutliga sambearbetningensker på kvalifikationsdagen skulle fel endast kunnauppkomma för de personer som har flyttat under densista veckan före kvalifikationsdagen.Andra vinster med att valadministrationen har ettröstlängdsregister under valåret är att registretkan användas för preliminär valbarhetskontroll avkandidaterna när partierna beställer valsedlar och april. Registret kan också utgöra underlagför utskrift av de röstlängdskopior som partiernahar rätt till.När det gäller den senare lösningen med att i godtid före kvalifikationsdagen skapa en stomme tillröstlängdsregister skulle den medföra en betydandetidsvinst. I praktiken skulle den innebära en delvisåtergång till det tidigare systemet med en alltidgällande röstlängd, men med den skillnaden att manhär skulle ha ett preliminärt register över deröstberättigade för sambearbetning med övrigagrundregister för röstlängdsframställningen. Ettsådant förfarande är fullt möjligt redan i dag.Enligt regeringens bedömning bör rutinerna förframställningen av röstlängdsregister ändras. Enregisterstomme bör tas fram redan den 1 marsvalåret.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning.Utskrift av duplettröstkort, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attduplettröstkort skall kunna skrivas ut iröstningslokaler. Utskottet anser däremotinte att möjligheten till direktåtkomst tilluppgifter om personnummer, namn ochvaldistrikt skall utökas och föreslår därföratt avslår förslaget till ändring i2 kap. 8 § lagen (2001:183) om behandling avpersonuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningar. Utskottet tillstyrkerregeringens övriga förslag till ändringar ilagen (2001:183) om behandling avpersonuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningar med den ändringen att dessaskall träda i kraft den 1 april 2002.PropositionenFör var och en som finns i en röstlängd skallskattemyndigheten upprätta ett röstkort.