bet · GP01KU16 · 2002-03-12 00:00:00 — Ändrade regler om annonser i TV-sändningar SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag i proposition 2001/02:82 Ändrade regler omannonser i TV-sändningar. Förslagen avser ändringari radio- och TV-lagen (1996:844). Enligt regeringensyftar förslaget till att minska de störningar somreklamavbrott i kommersiell TV innebär för publiken.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 april 2002.Utskottet behandlar i betänkandet också femmotioner som har avlämnats med anledning avpropositionen. Därutöver behandlar utskottet tvåmotioner från allmänna motionstiden 2001.Regeringens förslag tillstyrks av utskottet. Medanledning av en motion föreslår utskottet attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anför om en skyndsam översyn av 7 kap.5 § radio- och TV-lagen. I övrigt avstyrkerutskottet motionerna.Utskottets ställningstaganden har föranlett fyrareservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ändrade regler om annonser i TV-sändningarRiksdagen antar bifogat förslag till lag omändring i radio- och TV-lagen (1996:844). Därmedbifaller regeringens proposition2001/02:82 och avslår motion 2001/02:K75.Reservation 1 (mp)2. Undantag för att utjämna antalet reklamminuter vidangränsande timmeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om en skyndsam översynav 7 kap. 5 § radio- och TV-lagen (1996:844).Därmed bifaller delvis motion2001/02:K73 yrkande 1.3. Översyn av reklamregler för olika medierRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K71,2001/02:K72 och 2001/02:K243 yrkande 11.Reservation 2 (m)4. Reklamtid i den kommersiella lokalradionRiksdagen avslår motion 2001/02:K367 yrkande 6.Reservation 3 (kd)5. Harmonisering av TV-direktivetRiksdagen avslår motion 2001/02:K73 yrkande 2.Reservation 4 (kd)6. Utredning om samlat regelverk för audiovisuella tjänsterRiksdagen avslår motion 2001/02:K74.Stockholm den 12 mars 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (),(), (), Per (), (), (),(), () ochOla ().2001/02KU16Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2001/02:82 Ändrade regler om annonseri TV-sändningar föreslår regeringen att riksdagenantar de förslag till ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844) som regeringen lägger frampropositionen. Regeringens förslag återges i bilaga1 och lagförslaget i bilaga 2.Lagrådet har granskat regeringens lagförslag.Med anledning av propositionen har fem motionerväckts. I detta sammanhang behandlar utskottet äventvå motioner från allmänna motionstiden som rörnärliggande frågor. Förslagen i motionerna återges ibilaga 1.Utskottet har i ärendet uppvaktats av TV4 AB.BakgrundRegeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en översyn avradio- och TV-lagen och föreslå de lagändringar somföranleds av övervägandena före utgången av (dir. 2000:43). Från början ingick det i uppdragetatt föreslå ändrade reklam- och annonsregler somleder till att konkurrensvillkoren, så långt det kanske utan att möjligheterna att uppfylla syftena medden svenska lagstiftningen eftersätts, blir merlikvärdiga för de TV-företag som är verksamma på densvenska reklam-TV-marknaden. Frågan om regler omannonser och reklam ingick, enligt tilläggsdirektivden , dock inte längre i uppdraget(dir. 2001:11). Reklamfrågan skulle i ställetberedas i Regeringskansliet.Inom har därefter promemorianÄndrade regler om annonser i TV-sändningar (Ds2001:18) upprättats. Promemorian harremissbehandlats och ligger till grund för förslageni den proposition som är aktuell.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår i propositionen ändringar iradio- och TV-lagen (1996:844) om hur annonser fårsättas in i TV-sändningar. Enligt regeringen syftarförslaget till att minska de störningar somreklamavbrott i kommersiell TV innebär för publiken.Regeringen föreslår att ändringarna skall träda ikraft den 1 april 2002.Utskottets övervägandenBakgrundGällande svenska reglerYttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar ljudradio,television och vissa liknande överföringar samtfilmer, videogram, ljudupptagningar och andratekniska upptagningar.Enligt 1 kap. 12 § andra stycket YGL hindrar intebestämmelserna i denna grundlag att det i lagmeddelas föreskrifter om förbud i övrigt (utöver vadsom sägs i första stycket) mot kommersiell reklam iradioprogram eller om villkor för sådan reklam.Detsamma gäller föreskrifter om förbud mot ochvillkor för annan annonsering och sändning avprogram, som helt eller delvis bekostas av annan änden som bedriver programverksamheten.I radio- och TV-lagen (1996:844) har bestämmelsersom handlar om reklam och annan annonsering samlatsi 7 kap.Enligt 7 kap. 1 § första stycket gäller somhuvudregel att det före och efter varje sändning avannonser skall sändas en särskild signatur somtydligt skiljer annonserna från övriga sändningar.Vidare sägs i tredje stycket att med annonseravses reklam samt sändningar som utan att varareklam sänds på uppdrag av någon annan.I 4 § första stycket föreskrivs att reklam i ensändning inte får syfta till att fångauppmärksamheten hos barn under tolv år.Enligt 5 § första stycket gäller som huvudregel attannonser får sändas högst under en timmemellan hela klockslag. I TV-sändning får denna tiddels ,dels i rena undantagsfall utsträckas till högst 10minuter. Om sändningstiden inte omfattar en timmemellan hela klockslag får annonser sändas underhögst av den tiden.Vidare sägs i andra stycket att annonser fårsändas i en TV-sändning under högst avsändningstiden per dygn.I 7 § föreskrivs att annonser skall i TV-sändningsändas mellan programmen. Från detta finns dock tvåundantag. Det första gäller sportprogram där detförekommer längre pauser eller program som avserföreställningar eller evenemang med pauser förpubliken. I dessa fall får annonser sändas ipauserna. Det andra undantaget gäller program sombestår av avslutande delar och där varje del somföregås eller följs av annonser varar minst 20minuter. Annonser får i dessa fall sändas mellandelarna om varje del som föregås eller följs avannonser varar minst 20 minuter.Därutöver sägs i tredje stycket att reklam intefår förekomma före eller efter ettprogram eller en del av ett program somhuvudsakligen vänder sig till barn , omdet inte är fråga om ett s.k. sponsringsmeddelande.Efterlevnaden av radio- och TV-lagens bestämmelserom reklam, annan annonsering eller sponsringövervakas till viss del av förradio och TV och i övrigt av (9 kap. 2 §).Lokalradiolagen (1993:120) innehåller ocksåbestämmelser om reklam och sponsring i 2427 a §§.Bland annat föreskrivs i 25 § att det före och eftervarje sändning av annonser skall sändas en särskildsignatur som tydligt skiljer annonserna från övrigasändningar.Vidare föreskrivs i 27 § att annonser får sändashögst mellan helaklockslag.TV-direktivetRådets direktiv /552/EEG av omsamordning av vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television,ändrat genom och rådets direktiv97/36/EG (TV-direktivet), har till syfte attmöjliggöra fri rörlighet för TV-sändningar.Direktivet innebär att den medlemsstat varifrån ensändning härrör skall se till att sändningen följerlagen i den medlemsstaten. Andra medlemsstater skalltillåta fri mottagning och får inte hindravidaresändning av en TV-sändning från en annanmedlemsstat av skäl som omfattas av direktivet.Direktivet innehåller minimiregler som gäller förTV-sändningar från EU:s medlemsstater.I kapitel 1, artikel 1, definieras TV-reklam,smygreklam, sponsring och TV-köp.Vidare sägs i kapitel 2, artikel 2.1, att denansvariga medlemsstaten skall säkerställa att allaTV-sändningar som sänds av programföretag inom dessjurisdiktion överensstämmer med bestämmelserna i deträttssystem som gäller för sändningar avsedda förallmänheten i den medlemsstaten.I artikel 3.1 föreskrivs att medlemsstaterna harfrihet att föreskriva att TV-programföretagen inomderas jurisdiktion skall följa mer detaljerade ellerstriktare regler inom de områden som omfattas avdirektivet.Kapitel 4, artikel 11.1, reglerar hur reklaminslagoch köp-TV-inslag får sättas in i program.Enligt artikel 11.1 skall reklaminslag och köp-TV-inslag infogas mellan program. I vissa fall är detdock tillåtet att infoga sådana inslag iprogrammen. En förutsättning är att det sker påsådant sätt och med hänsyn till naturliga pausersamt programmets sändningslängd och karaktär attvarken programmets integritet eller värde ellerinnehavarnas rättigheter kränks. Dessutom skallvillkoren i 11.25 vara uppfyllda.Artikel 11.2 gäller program som består avfristående delar, sportprogram eller evenemang somstruktureras på liknande sätt samt föreställningarsom innehåller pauser. I sådana program skallreklamen sättas in mellan delarna eller i pauserna.I artikel 11.3 behandlas spelfilmer eller filmergjorda för TV med undantag för TV-serier, lättaunderhållningsprogram och dokumentärer. Sådanaprogram får, om de har en programlagd sändningstidsom överstiger , avbrytas av reklam engång för varje hel 45-minutersperiod. Om denprogramlagda sändningstiden är minst 20 minuterlängre än två eller flera fullständiga 45-minutersperioder får ytterligare ett avbrott göras.Enligt artikel 11.4 skall minst 20 minuterförflyta mellan reklaminslag eller köp-TV-inslag iprogrammen. Detta gäller dock inte för sådanaprogram med pauser som avses i artikel 11.2.Därutöver anges i artikel 11.5 att vissaprogramtyper inte får avbrytas av reklaminslag ochköp-TV-inslag. Det gäller dels alla gudstjänster,dels nyhetsprogram, program om aktuellasamhällsfrågor, dokumentärprogram, religiösa programoch barnprogram om deras programlagda sändningstidär . Om den programlagdasändningstiden är skall vad somsägs i artikel 11.111.4 gälla.I artikel 18.1 föreskrivs att sändningstiden förköp-TV-inslag, reklaminslag och andra former avreklam, med undantag för sändningsblock för köp-TV ienlighet med artikel 18a, inte får överstiga avden dagliga sändningstiden. Sändningstiden förreklaminslag får inte överstiga av den dagligasändningstiden.Enligt artikel 20 får medlemsstaterna, medvederbörlig hänsyn till gemenskapsrätten, fastställaandra villkor än de som anges bl.a. i artikel11.211.5 i fråga om sändningar som är avseddauteslutande för det nationella territoriet och sominte kan tas emot, direkt eller indirekt, avallmänheten i en eller flera andra medlemsstater.Detta gäller utan att det påverkar tillämpningen avartikel 3.Enligt artikel 26 skall kommissionen senast den 31december 2000 och därefter tillEuropaparlamentet, rådet och Ekonomiska och socialakommittén överlämna en rapport om genomförandet avdetta direktiv i dess senaste lydelse och, omnödvändigt, utarbeta ytterligare förslag för attanpassa det till utvecklingen på TV-sändningsområdet, särskilt mot bakgrund av densenaste tekniska utvecklingen.En ändring av reglerna om annonser iTV-sändningar, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill ändringar i radio- och TV-lagen. Medanledning av motion 2001/02:K73 yrkande 1föreslår utskottet att som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anför om att 7 kap. 5 § radio- ochTV-lagen skyndsamt bör ses över. Därutöveravstyrker utskottet motionerna 2001/02:K71,2001/02:K72 och 2001/02:K243 som syftar tillatt reglerna för reklam bör ses överrespektive avvecklas. Utskottet avstyrkervidare motion 2001/02:K367 yrkande 6 omändringar av reglerna om reklamtid förkommersiell lokalradio. Vidare avstyrkerutskottet motion 2001/02:K73 yrkande 2 om enharmonisering av det s.k. TV-direktivet. Medhänvisning till att regeringen hartillkallat en utredning med uppdrag att seöver bl.a. lagstiftningen inom området förelektronisk kommunikation avstyrker utskottetmotion /02:K74.PropositionenBehovet av ändringRegeringen bedömer att den svenska lagstiftningen omTV-reklam bör ändras när det gäller hur annonser fåravbryta program.Som skäl för denna bedömning anför regeringen attdet vid en jämförelse mellan de svenska reglerna ochTV-direktivet kan konstateras att möjligheterna attavbryta program med annonser är mindre enligt svensklagstiftning. Det står enligt regeringen emellertidklart att de svenska reglerna om hur annonser fårplaceras inte tillgodoser sitt syfte, dvs. attskydda publikens möjligheter att ta del avprogrammen utan att störas av annonser. Regeringenpåpekar att inget hindrar att ett program avbryterett annat program. En följd av denna reglering äratt längre program, som filmer, numera ofta avbrytsav ett eller t.o.m. två andra program, vilka omgesav annonssändningar. Avbrotten blir härigenombetydligt längre än om avbrott för annonser skulletillåtas.Vidare påpekar regeringen att det sedan våren 1999pågår TV-sändningar med digital teknik frånmarksändare i . har funnitatt vissa bolag som sänder i det digitala marknätetinte lyder under svensk jurisdiktion, eftersom deinte är etablerade i . De behöver därför intefölja de svenska reglerna i radio- och väljer emellertid enligtregeringen att i de avbrott i programmen där detsänds reklam i satellitsändningarna, i stället i detdigitala marknätet visa en skylt som talar om attdet inte är tillåtet att göra reklamavbrott.Regeringen anför att det som beskrivits visaratt den svenska TV-publiken drabbas av flerstörningar i porgrammen än vad som är avsett enligtde svenska reglerna.Till detta kommer enligt regeringen attskillnaderna mellan och andra länderslagstiftning om reklam i TV får till följd attföretag med inriktning på den svenska marknaden fåren konkurrensfördel om de etablerar sig utanförSverige och sålunda kommer att lyda under ett annatlands lagstiftning. Regeringen framhåller atteftersom antalet reklamfinansierade företag som äretablerade utomlands har ökat ärkonkurrensnackdelen mer kännbar jämfört mednär de dåvarande reglerna om satellitsändningarinfördes.Mot bakgrund av de redovisade problemen anserregeringen att det finns skäl att ändra de svenskareglerna om hur annonser får avbryta program. Denbeskrivna situationen är så störande för publikenatt det är motiverat med en ändring redan nu.Förslaget till ändrade reglerRegeringen föreslår att reglerna i radio- och TV-lagen ändras så att det under vissa förutsättningarblir tillåtet att avbryta TV-program med annonser.Som skäl för sitt förslag anför regeringen attsyftet med de föreslagna ändringarna i första handär att tittarna i högre grad än vad som ärfallet skall kunna ta del av programmen utan attdrabbas av avbrott som är längre än nödvändigt.Därför föreslår regeringen ingen ändring såvittavser mängden reklam. Det bör enligt regeringen inteheller vara möjligt att, som och har föreslagit, utjämnaantalet reklamminuter vid en angränsande timme isamband med att det visas exempelvis sportprogram.Regeringen anför vidare när det gäller förslagetsinverkan på ställning, att förslaget innebäratt de regler som gäller för å ena sidankommersiella TV-företag som är etablerade i ,däribland , och å andra sidan konkurrerandeföretag som är etablerade utomlands, blir mer likavarandra. Därutöver framhåller regeringen att dekonkurrensfördelar som uppstår genom att är detenda TV-företag som har rätt att sända rikstäckandeTV-reklam i det analoga marknätet, uppvägs avskyldigheten att betala koncessionsavgift tillstaten enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgiftpå televisionens och radions område.Därutöver påpekar regeringen att TV-marknaden harförändrats betydligt sedan inledde sinamarksändningar. Andelen hushåll som enbart kan taemot marksänd analog TV har minskat somutvecklingen av digitala marksändningar innebär attflera kommersiella TV-företag får möjlighet att nåäven de hushåll som endast har tillgång tillmarknätet. En naturlig följd av denna utvecklingtorde enligt regeringen vara att de kommersiella TV-företag som konkurrerar med får en starkareställning.Regeringen vill vidare, med anledning av vissaremissyttranden, betona att de ändringar som nuföreslås inte inverkar på de upphovsrättsligareglerna. En kränkande ändring eller ett avbrott iett filmverk kommer enligt regeringen, i den mån detföljer av avtal eller gällande rätt, även iframtiden att kräva rättighetshavarens tillstånd.Regeringen delar uppfattningen att det är viktigtatt i möjligaste mån undvika störande ingrepp ifilmer. Med de föreslagna reglerna undviks enligtregeringen onödigt långa avbrott som detskall tas hänsyn till var i programmen det ärlämpligt att bryta för annonser. Regeringen anseratt detta innebär att avbrotten blir mindre störandeän vad som kan bli fallet.Enligt regeringen bör följande särskilda reglergälla för hur olika slags program skall få avbrytasav annonser. Regeringen konstaterar att annonserenligt nuvarande regler får sändas mellan delar avprogram som består av avslutade delar. Somförutsättning gäller att varje del som föregår ellerföljs av annonser varar minst . Regeringenpåpekar att TV-direktivet innehåller en liknanderegel, dock utan krav på att delarna skall ha enviss längd. För att de svenska reglerna inte utansärskilda skäl skall skilja sig från TV-direktivetföreslår regeringen att kravet på minsta längd skalltas bort.Regeringen föreslår också att annonser även skallfå sättas in i andra program. För program iallmänhet föreslås att annonser får sättas in underförutsättning att minst förflyter mellanannonserna i programmet.I fråga om spelfilmer och filmer gjorda för TV,utom TV-serier, lätta underhållningsprogram ochdokumentärer, föreslår regeringen att inget avbrottskall få göras om den programlagda sändningstiden ärhögst . Om sådan sändningstid överstiger45 minuter får enligt förslaget annonser sättas inen gång för varje hel period samtytterligare en gång om den programlagdasändningstiden är minst längre än tvåeller flera fullständiga perioder om 45 minuter.Vissa programtyper bör enligt regeringen inte fåavbrytas av annonser. Det gäller alla gudstjänsteroch alla program som huvudsakligen vänder sig tillbarn under tolv år.Vidare föreslår regeringen att program somhuvudsakligen handlar om nyheter ellernyhetskommentarer, dokumentärprogram och program omlivsåskådningsfrågor inte får avbrytas av annonserom den programlagda sändningstiden är kortare än 30minuter.Regeringen framhåller att de föreslagna reglernastämmer överens med TV-direktivet artikel 11.311.5utom på en punkt. Enligt artikel 11.5 är det endastotillåtet att avbryta barnprogram om de har enkortare sändningstid än . Det har enligtregeringen emellertid ansetts bäst förenligt medintresset att skydda yngre barn mot påverkan av TV-reklam att förbudet gäller alla program somhuvudsakligen vänder sig till barn under tolv åroberoende av sändningslängd. Regeringen anför attdetta har att göra med att yngre barn inte kanskilja mellan TV-reklam och annat programinnehåll,och att även barn som kan se skillnaden inte förstårsyftet med reklamen (se prop. 1990/91:149 s. 122).Av samma skäl föreslår regeringen ingen ändring avdet nuvarande förbudet mot att sända reklamomedelbart före eller efter program somhuvudsakligen vänder sig till barn under tolv år.Enligt regeringens uppfattning är och TV som bör bedömaom förutsättningarna för avbrott är uppfyllda.Regeringen påpekar att det i första hand ankommer påprogramföretagen att avgöra var i programmen det ärlämpligt att placera avbrotten. I sista hand blirdet som får pröva om reglerna haröverträtts.MotionernaMed anledning av propositionenI motion 2001/02:K71 av Per m.fl. (m) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om en översyn av reglerna för reklamför olika medier i . Enligt motionärerna ärdet uppenbart att det behövs en ordentlig översyn avreglerna för reklam för olika medier i Sverige.Bättre konkurrensförutsättningar behöver enligtmotionärerna skapas för bl.a. TV-reklammarknaden ivårt land. Det finns alltfler andra aktörer som har stor täckning, men där regelverket ger olikaförutsättningar beroende på sändarland ochsändningsteknik. Motionärerna anser dessutom att deti en sådan genomgång bör ingå en översyn av deregler som tillåter sponsring av program i SverigesTelevision (SVT). Att på en begränsad reklammarknaderbjuda sponsringsutrymme som alternativ till andrareklamformer ger enligt motionärerna SVT enmaktställning som kan missbrukas. Motionärerna anseratt en utredning bör tillsättas med uppgiftatt genomlysa reklamreglerna och ge regeringenunderlag för att återkomma med förslag tillregelverk som innebär att staten ställer sig heltneutral inför olika TV-kanaler, bolag ochsändningstekniker.I motion 2001/02:K72 av ochGöran () yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförs om attTV-bolagen utan statlig reglering skall ha möjlighetatt sända reklam. Enligt motionärerna kanmedborgarna, TV-bolagen och marknaden själva reglerahur reklam sänds utan statlig lagstiftning.I motion 2001/02:K74 av m.fl. (fp)yrkas att ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om behovet av en utredning omett teknikneutralt regelverk för audiovisuellatjänster. Motionärerna vill se en ny, modernlagstiftning som bygger på Konvergensutredningensförslag om ett samlat regelverk för audiovisuellatjänster. En utredning bör tillsättas med uppdragatt ta fram ett sådant lagförslag.I motion 2001/02:K73 av m.fl. (kd)yrkas att beslutar att i radio- och TV-lagen föreskriva undantagsregler för att utjämnaantalet reklamminuter vid en angränsande timme underdirektsändning i TV av t.ex. sport ellernöjesevenemang (yrkande 1). Motionärerna påpekar attom en annons förskjuts in på nästa timme brytersändande företag mot radio- och TV-lagen trots attden totala annonsvolymen om inte överskrids.Nuvarande ordning innebär enligt motionärerna attsändande företag har problem att sända storanyhetshändelser och direktsända evenemang utan attöverträda bestämmelsen. Motionärerna anser attkortare överträdelser av sändningstiden för annonserunder mellan hela klockslag i samband meddirekt TV-sändning bör kunna godtas underförutsättning att de varit oförutsedda ellertillfälliga, dvs. då endast förståeliga ochdriftsmässiga omständigheter kan åberopas. Det börenligt motionärerna framgå av lagtexten i 7 kap.radio- och TV-lagen.Därutöver yrkas i motionen att gerregeringen till känna vad som anförs omharmoniserande annonsregler på TV-området inom EU(yrkande 2). Eftersom internationaliseringen ocheuropeiseringen är under stark frammarsch även påmedieområdet bör enligt motionärerna Sverigeeftersträva en harmonisering av annonsreglerna inomEuropeiska unionen.I motion 2001/02:K75 av m.fl. (mp) yrkasatt avslår förslaget om att radio- och TV-lagen ändras så att det under vissa förutsättningarblir tillåtet att avbryta TV-program med annonser.Miljöpartiet delar inte regeringens uppfattning attlagstiftningen om hur annonser får avbryta programbehöver ändras. Enligt motionärerna bör omsorgen ompublikens möjligheter att följa TV-program så ostörtsom möjligt fortfarande utgöra ledstjärna ilagstiftningen. Regeringen borde i stället definieravad som är ett program, om det är detta problem manvill komma åt. Att vissa TV-bolag sänder från andraländer där reklamavbrott är tillåtna ansermotionärerna inte heller vara skäl nog för enändring. tror vidare att det blir svårtatt avgöra vad vissa förutsättningar är, undervilka det blir tillåtet att avbryta TV-program medannonser. Det hade enligt motionärerna varitönskvärt med en definition av i vilka avseendenannonsavbrotten skulle kunna vara kränkande.Motionärerna anser att det är lättare att leva meddagens otydlighet än att släppa loss förreklamavbrott och kommande otaliga tvister om vadsom är vissa förutsättningar och kränkande. De ärockså oroade för att den föreslagna EU-anpassningenöppnar vägen för nästa steg, att tillåta reklam förbarn under tolv år.Från allmänna motionstiden 2001I motion 2001/02:K243 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar om avveckling av regleringenav tiden för reklam i radio- och TV-sändningar(yrkande 11).