bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Även andrafaktorer kan enligt utskottet ha betydelse såsomersättningssystemens utformning, den ökandeförvärvsfrekvensen bland kvinnor kombinerat med attmännen inte tar sin del av ansvaret för barn och hemsamt läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen.För att komma till rätta med problemet med denalltjämt ökande sjukfrånvaron anser utskottet ilikhet med regeringen att det krävs insatser underflera år på många olika områden, där åtgärder förbättre arbetsmiljö, inklusive inflytande påarbetsplatsen för de anställda, tydligarearbetsgivaransvar och en förnyelse av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen är viktigakomponenter. Andra komponenter kan vara att få tillstånd en ändring av läkarnas sjukskrivningsmönster,satsningar på en utbyggnad av företagshälsovårdenoch förebyggande arbete i form av folkhälsoarbeteoch friskvård. Därtill måste det finnas möjligheteratt kombinera arbete med familj och fritid samtjämställdheten både på och utanför arbetsplatsenstärkas. Enligt utskottet kräver sjukfrånvaronskomplexitet således både ett brett perspektiv påfrågan och krafttag från alla berörda parter såsomarbetsgivare, sjukskrivande läkare,och andra aktörer verksamma påområdet.Det av regeringen presenterade 11-punktsprogrammetför bättre hälsa i arbetslivet innefattar flertaletovannämnda komponenter. Enligt vad som anförs ibudgetpropositionen har arbetet bl.a. resulterat iatt regeringen nu preciserat ett mål för ökad hälsai arbetslivet, nämligen att frånvaron frånarbetslivet på grund av sjukskrivning skall halverastill 2008 och att antalet nya aktivitets- ochsjukersättningar skall minska.Regeringens och samarbetspartiernas (v, mp)fortsatta strategi för ökad hälsa i arbetslivetinnefattar också en satsning på ca 750 miljonerkronor . av ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare,ökade resurser försocialförsäkringsadministrationen, rätt till egenkontaktperson för långtidssjukskrivna, flerförsäkringsläkare hos försäkringskassorna, förstärktutbildning för läkare i försäkringsmedicin,obligatorisk rehabiliteringsutredning, i vissa fallinhämtande av läkarintyg från annan läkare efteråtta veckors sjukskrivning och beviljande avsjukersättning, som ersätter förtidspension, förhögst i taget. Som framgår avbudgetpropositionen (volym 1) antas förslagenmedföra att antalet sjukdagar minskar med 10 %mellan 2002 och 2003, vilket minskar utgifterna medca . 2004 antas antaletsjukdagar minska med ytterligare ca 5 %.Utskottet välkomnar regeringens strategi för detfortsatta arbetet som innebär en vidareutvecklingoch konkretisering av 11-punktsprogrammet. I detfortsatta arbetet har regeringen till sittförfogande ett omfattande underlag i form av olikautredningar, t.ex. slutbetänkandeHandlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU2002:5). Därtill kommer att RFV ochArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) fått i uppdrag attunder 2002-2004 förnya den arbetslivsinriktaderehabiliteringen. I uppdraget ingår bl.a. attutveckla metoder för en tidig och fördjupadbedömning av den enskildes behov av rehabilitering.Även sjukskrivningsprocessen är föremål för enöversyn. Det uppdraget skall slutredovisas den 15februari 2003.Enligt utskottets mening är såväl inriktningen påregeringens arbete som dess omfattning och bredd välavpassad för den kraftfulla satsning som behövsför att komma till rätta med problemet med denökande sjukfrånvaron. Det finns därför all anledningatt anta att arbetet kommer att ge önskatresultat i form av färre antal sjukskrivna och färrenybeviljade aktivitets- och sjukersättningar. För ensådan omfattande satsning är det vidare nödvändigtatt det finns ett klart uttalat mål mot vilket allaberörda parter kan arbeta som vikten avatt prioritera det nödvändiga ohälsoarbetetpoängteras. Utskottet hyser således godaförhoppningar om att det av regeringen föreslagnamålet kommer att uppnås.Vad gäller frågan om att komplettera målet med attminst av halveringen av sjukfrånvaron skallutgöras av minskade ersättningsdagar bland kvinnorkonstaterar utskottet att kvinnor utgör en betydligtstörre andel av de långtidssjukskrivna och denstörre andelen av personer med förtidspension ellersjukbidrag. Mot bakgrund härav torde det varanärmast självklart att ohälsoarbetet till stor delkommer att vara inriktat på att minskasjukskrivningar bland kvinnor. Regeringen hardessutom framhållit att arbetet med att halverasjukskrivningarna särskilt måste fokusera påkvinnors arbetsmiljöer och arbetsvillkor, att måletårligen skall följas och att särskild uppmärksamhetdå skall riktas mot utvecklingen av kvinnors ohälsa.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det förnärvarande pågår särskilda försök att minska ohälsaninom den offentliga sektorn, dvs. inom den del avarbetsmarknaden där en stor del av de anställdautgörs av kvinnor. Något skäl att i målformuleringenspecifikt ange ett mål för minskningen av kvinnorssjukskrivning kan utskottet därför inte se. Med detanförda anser utskottet att bör godkännaregeringens förslag till mål för ökad hälsa iarbetslivet. Därmed avstyrker utskottet motionernaSf291 yrkande 1, Sf290 yrkande 1, Sf335 yrkandena 5och 6 samt Sf331 yrkande 5. Motion Sf313 får ansesdelvis tillgodosedd med vad utskottet anfört.19:1 Sjukpenning och rehabiliteringm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:1 som bl.a.innebär att högst av de beräknadeutgifterna för sjukpenning skall få användasför samverkan inom rehabiliteringsområdet.Vidare bör anta regeringenslagförslag i proposition 2002/03:2 om att geförsäkringskassan utökade möjligheter attbidra med medel till samverkan inomrehabiliteringsområdet och om en förlängningav försökslagstiftningen om Socsam. Därmedbör avslå motionsyrkanden om delsannan medelsanvisning till anslaget, delsavslag på förslaget om utökade möjligheterför att bidra med medeltill samverkan inom rehabiliteringsområdet.Riksdagen bör även avslå motionsyrkandenbl.a. om en ny rehabiliteringsförsäkring, omkvinnors rehabilitering, om samverkan ochfinansiell samordning, om ansvarsfördelningenmellan myndigheterna vid rehabilitering ochom retroaktiv sjukpenning.Jämför reservationerna nr 17 (fp), 18 (kd),19 (c), 20 (kd, m, fp, c), 21 (m), 22 (fp),23(c) 24 (mp) och 25 (fp).Gällande bestämmelserFrån anslaget bekostas utgifter för sjukpenning,rehabilitering och närståendepenning inklusivestatlig ålderspensionsavgift.Som redovisas nedan i avsnittet Arbetsgivareskostnadsansvar m.m. har en arbetstagare enligt lagen(1991:1047) om sjuklön (SjLL) rätt att undersjuklöneperioden få sjuklön motsvarande en viss delav lönen och andra anställningsförmåner. Vad gällerreglerna om sjuklön i övrigt hänvisas till följandeavsnitt.Efter sjuklöneperioden utges sjukpenning enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL).Sjukpenningen utgör av den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI). För den som inte omfattas av SjLL,t.ex. egenföretagare och uppdragstagare, utgessjukpenning enligt AFL från sjukperiodens början.Sjukpenning utges dock inte för isjukperioden (karensdag). För tid därefter utgessjukpenning av SGI. Antalet karensdagar ärbegränsat till högst tio under entolvmånadersperiod.SGI är den årliga inkomst i pengar som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare få föreget arbete, antingen som arbetstagare i allmäneller enskild tjänst (inkomst av anställning) ellerpå annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete).För rätt till sjukpenning krävs att den försäkradehar en SGI som uppgår till av prisbasbeloppet.Vid beräkning av SGI bortses från inkomster somöverstiger 7,5 prisbasbelopp.Rehabiliteringsersättning utges under vissaförutsättningar när en försäkrad, vars arbetsförmågatill följd av sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i en arbetslivsinriktadrehabilitering. Rehabiliteringsersättning består avrehabiliteringspenning, som utges av SGI,och ett särskilt bidrag. För samverkan, köp avarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ocharbetstekniska hjälpmedel m.m. liksom förrehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso-och sjukvården (s.k. Dagmarmedel) avsätts särskildamedel.Närståendepenning utges enligt lagen (1988:1465)om ersättning och ledighet för närståendevård tillden som avstår från förvärvsarbete för att vårda ennärstående svårt sjuk person. Ersättning kan utgesäven om vården sker på sjukvårdsinrättning. Antaletersättningsdagar är begränsat förvarje person som vårdas. Närståendepenning utges med80 % av SGI och kan utges som hel, halv ellerfjärdedels förmån.Med stöd av lagen (1992:863) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring och hälso- och sjukvård bedrevsunder försöksverksamhet på lokal nivåinom fem försöksområden (Finsam). Syftet medförsöksverksamheten var att skapa drivkrafter inomsystemen för socialförsäkring respektive hälso- ochsjukvård för ett bättre utnyttjande av de gemensammaresurserna.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst får, omregeringen medger det, en försäkringskassa, ettlandsting och en kommun som har kommit överens omdet bedriva sådan försöksverksamhet i syfte attpröva möjligheterna till en effektivare användningav tillgängliga resurser (Socsam).Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skallavslutas senast vid utgången av 2002.Sedan den 1 januari 1998 får försäkringskassanträffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser(Frisam).Från och med den 1 januari 2003 kommer aktivitets-eller sjukersättning att utges vid långvarig ellervaraktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan. Dessa förmåner, som ersätternuvarande förtidspension och sjukbidrag, kommer attutgöra en del av sjukförsäkringen och utges sominkomstrelaterad förmån eller garantiersättning.Frågor om sjuk- och aktivitetsersättning behandlasnedan i avsnittet 19:2 Aktivitets- ochsjukersättningar.BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslås att till anslaget 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. anvisar ett ramanslag på 46943,4 miljoner kronor.Som tidigare redovisats har regeringen föreslagitatt skall godkänna ett mål för ökad hälsai arbetslivet bl.a. för att understryka vikten avatt den negativa utvecklingen inom ohälsoområdetvänds. Utskottet har ovan tillstyrkt regeringensförslag.Den fortsatta ökningen av antalet sjukskrivna ochinte minst långtidssjukskrivna är enligt regeringenett allvarligt hot mot välfärden i samhället.Regeringen har därför under det senaste åretintensifierat arbetet med att bryta den negativautvecklingen, bl.a. inom ramen för det s.k. 11-punktsprogrammet för ökad hälsa i arbetslivet.Programmet, som presenterades i budgetpropositionenför 2002, omfattar åtgärder för bättre arbetsmiljöoch tydligare arbetsgivaransvar, åtgärder för snabbåtergång till arbete efter ohälsa, åtagande för ökadtillgänglighet i hälso- och sjukvården samt insatserinom statistik, forskning m.m.Regeringen och samarbetspartierna (v,mp)fortsätter nu arbetet med att förbättra hälsan iarbetslivet genom en kraftfull satsning på fleraområden. skjuter regeringenoch samarbetspartierna till medel (ca 750 miljonerkronor vartdera året) för att bl.a. stärka detförebyggande arbetet. Stora satsningar görs också påett ökat stöd till dem som redan drabbats. genom ett förändrat rehabiliteringsarbete,t.ex. genom att införa en rätt till egenkontaktperson för långtidssjukskrivna och att görarehabiliteringsutredningen obligatorisk, samt genomatt tillföra mer resurser till försäkringskassorna,bl.a. för köp av arbetslivsinriktaderehabiliteringsutredningar. Sjukförsäkringssystemetskall vidare underlätta en snabb återgång tillarbete. Därför måste också sjukskrivningsprocessenförändras i flera delar, bl.a. genom att partiellsjukskrivning skall vara utgångspunkten vidsjukskrivning liksom en fördjupad medicinskbedömning i vissa fall efter åtta veckorssjukskrivning. Arbetslinjen är en annan viktigutgångspunkt, och förändringar som underlättar attden enskildes arbetsförmåga tas till vara så långtsom möjligt måste genomföras. Inriktningen är ocksåatt införa ekonomiska incitament för attarbetsgivare i ökad utsträckning skall ta ett störreansvar för förebyggande arbetsmiljöarbete ochrehabilitering.För att skapa förutsättningar för en effektivarerehabilitering i samverkan krävs enligt regeringenatt det tillförs ytterligare medel för dettaändamål. Regeringen föreslår därför att högst avde beräknade utgifterna för sjukpenning skall fåanvändas för samverkan inom rehabiliteringsområdet(Frisam). Regeringen avser att återkomma med förslagom ändring av reglerna för sådan samverkan i ensärskild proposition. I proposition 2002/03:2 harregeringen därefter återkommit med förslag.Propositionen redovisas nedan.Enligt regeringens uppfattning är det vidaremotiverat att närmare överväga att vidgamöjligheterna att uppbära rehabiliteringspenning vidarbetsträning och studier.Frågan om att införa en särskildrehabiliteringsförsäkring har förtsfram från olika håll. Regeringen avser därför attförutsättningslöst studera möjligheterna att införaen sådan försäkring.Enligt vad som anges i budgetpropositionen skallden solidariskt finansierade försäkringen grundas påinkomstbortfallsprincipen, och den som är berättigadtill försäkringsersättning skall ges en skäliglevnadsstandard. För att nå denna målsättning avserregeringen att föreslå en höjning avinkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen från7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. ,om det statsfinansiella läget medger det.Proposition 2002/03:2Sedan 1998 bedrivs samverkan inomrehabiliteringsområdet i enlighet med riktlinjerna iproposition 1996/97:63 Samverkan,socialförsäkringens ersättningsnivåer ochadministration, m.m. I proposition 1996/97:63tydliggörs behovet av samverkan mellan berördamyndigheter i syfte att stödja de personer sombehöver särskilda insatser. Det handlar om personersom är aktuella hos olika rehabiliteringsaktörersamtidigt eller som vandrar mellan dem. Enligtproposition 1996/97:63 skall samverkan ges engemensam ram för åtgärder och insatser, men deekonomiska besluten skall fattas av respektivemyndighet/förvaltning. En förutsättning för dennasamverkan är att alla inblandade parter bidrar medmedel som står i proportion till deras ansvar föråtgärder för den grupp som samverkan riktar sig till(bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273).Med anledning av tillkännagivandehösten 2001 om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en finansiell samordningsom omfattar socialförsäkringen, hälso- ochsjukvården, ocharbetsmarknadsmyndigheterna har en arbetsgrupptillsatts inom för att utarbetaett sådant förslag. Förslaget skall träda i kraftunder . I avvaktan på en lagstiftning omfinansiell samordning och i syfte att minska ohälsanoch sjukskrivningskostnaderna anser regeringen attdet redan nu bör skapas utökade möjligheter tillsamverkan inom rehabiliteringsområdet.Situationen med kraftigt ökande sjukskrivningarmotiverar enligt regeringen att försäkringskassanfår ytterligare medel i syfte att förbättra sam-verkansformerna och effektivisera rehabiliteringen.I budgetpropositionen har regeringenföreslagit att högst av de beräknade utgifternaför sjukpenning skall få användas för samverkan inomrehabiliteringsområdet.I proposition 2002/03:2 förslås en ändring i 18kap. 2 § AFL som innebär att fårutökade möjligheter att bidra med medel församverkan inom rehabiliteringsområdet. Enligtförslaget, som avses träda i kraft den 1 januari2003, får dessa medel utgöra statens samlade andel isamverkan.Förslaget innebär att i de fall bådeförsäkringskassan och länsarbetsnämnden deltar i ettsamverkansprojekt får svara förstatens andel av kostnaderna. I de fall somlänsarbetsnämnden, men inte ,deltar skall länsarbetsnämnden liksom svaraför sin del av finansieringen. Kommuner ochlandsting skall även fortsättningsvis bidra medmedel som står i proportion till deras ansvar.Regeringen avser att ge berörda myndigheter iuppdrag att utforma ett system för ekonomiskredovisning samt för uppföljning av uppnåddaresultat. Det betonas särskilt att berörda myndig-heter har ansvar för att, i enlighet med nu gällanderiktlinjer för samverkan inom reha-biliteringsområdet, utarbeta gemensamma verksamhets-och handlingsplaner på central och regional nivå.Enligt regeringen är det också angeläget att denuvarande Socsamförsöken får möjlighet att utanavbrott i verksamheten ställa om denna till denlagstiftning om finansiell samordning som skallträda i kraft . Regeringen föreslårdärför att lagen (1994:566) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvårdoch socialtjänst förlängs t.o.m. utgången av2003.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaSten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf357yrkandena 8 och 12 (delvis) att beslutaratt för till anslaget 19:1 anvisa mindre än vad regeringenföreslagit.I samma motion yrkande 1 liksom även i motionSf291 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (m)begärs dels att ytterligare en karensdag den åttondefrånvarodagen införs, dels att ett högkostnadsskyddför karensdagar för särskilt behövande personerutreds. Ett sådant skydd behövs för personer medkroniska och återkommande sjukdomar.I motion Sf357 yrkande 2 begärs att SGI skallberäknas på ett genomsnitt av de två föregåendeårens inkomster. Likalydande yrkanden finns imotionerna Sf291 yrkande 9 och Sf342 yrkande 1(delvis) av m.fl. (m).I motion Sf357 yrkandena 3 och 4 begärs att sjuk-och rehabiliteringsersättning utges för lönedelarupp till 7,5 inkomstbasbelopp och att kostnaden försjukskrivningar på grund av trafikolyckor skallöverföras från sjukförsäkringen tilltrafikförsäkringen.I motion Sf291 yrkande 10 begärs att taket isjukförsäkringen inte skall höjas.Bo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Fi231 yrkande13 verksamma åtgärder mot sjukfrånvaron.Motionärerna anser att vårdgaranti och en extrakarensdag bör införas samt att resurser måstetillföras försäkringskassorna för köp av vård ochrehabilitering.Sten Tolgfors m.fl. (m) begär i motion Sf1 yrkande1 avslag på regeringens förslag om ändring i 18 kap.2 § AFL. Enligt motionärerna är förslaget kryptisktformulerat och dåligt motiverat. Dessutom saknas enekonomisk konsekvensanalys.FolkpartietI motionerna Fi232 yrkande 14 (delvis) av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och Sf377 yrkande 9 (delvis)av och () begärs attriksdagen beslutar att för tillanslaget 19:1 anvisa mindre änvad regeringen föreslagit. Motionärerna anser bl.a.att höjningen av förmånstaket bör genomföras förstfr.o.m. den 1 januari 2004.I motion Fi232 yrkande 23 begärs en lagändring såatt sjukförsäkringens kostnader för trafikolyckorförs över till trafikförsäkringen.I motion Sf377 yrkande 1 begärs att rätten tillnärståendepenning och ledighet för närståendevårdförlängs från den 1 januari 2003.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf290yrkande 7 en lag om finansiell samordning i huvudsakenligt de av 1992 antagna principerna förden s.k. Finsamverksamheten. Motionärerna anser attfinansiell samordning mellan ochsjukvården måste möjliggöras.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande 24(delvis) att beslutar att för budgetåret2003 till anslaget 19:1 anvisa 4 990 miljoner kronormindre än vad regeringen förslagit. Motionärernaavvisar tanken på att höja taket i sjukförsäkringenoch vill införa med bibehållethögriskskydd om tio dagar.I samma motion yrkande 14 liksom även i motionernaA224 yrkande 7 av m.fl. (kd) ochA318 yrkande 8 av m.fl. (kd) begärsatt en ny rehabiliteringsförsäkring införs fr.o.m.den 1 juli 2003 i enlighet med den modell somföreslagits av iutredningsbetänkandet SOU 2000:78. I motion Sf335yrkande 17 begärs att regeringen påbörjar detnödvändiga lagstiftningsarbete som krävs för attinföra den nya rehabiliteringsförsäkringen. I sammamotion yrkande 22 begärs att en ny modell förtrafikförsäkringen införs. Motionärerna anser attpersonskador på grund av trafik skall föras övertill trafikförsäkringen.I motion Sf335 yrkande 20 begärs att SGI skallberäknas på ett genomsnitt av de senaste två årensinkomster och att skattepliktiga förmåner ochsemesterersättning skall vara SGI-grundande. Ettlikalydande yrkande finns i motion Sf380 yrkande 30(delvis) av m.fl. (kd).I motion Sf335 yrkande 21 begärs etttillkännagivande om en steglös ersättningsnivå isjukförsäkringen. Ett likalydande yrkande finns imotion Sf212 av (). Motionären,som hänvisar till Sjukförsäkringsutredningensförslag om att partiell ersättning frånsjukförsäkringen skall kunna utges efter enindividuell prövning, dock lägst , anseratt frågan bör utredas.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf347yrkande 1 (delvis) att beslutar att till anslaget 19:1 anvisa mindre än vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkandena 2 och 3 begärs att avanslaget 19:1 skall dels 3,3 miljarder kronoranvändas till rehabiliteringsersättning ochrehabiliteringsstöd, och i motsvarande grad skallsjukpenningen minskas, dels 500 miljoner kronoravsättas för finansiell samordning (ellermotsvarande) och för rehabiliteringsutredningar m.m.Maud m.fl. (c) begär i motion Sf331yrkande 3 en höjning av grundnivån i sjukpenningentill per dag. Motionärerna anser att det ärnödvändigt för att möjliggöra en rimliglevnadsstandard. I samma motion yrkande 9 begärs enrehabiliteringsgaranti. Efter 30 dagarssjukskrivning skall den försäkrade undersökas av tvåläkare, skall den försäkrade deltai en åtgärd och skall enindividuell rehabiliteringsplan upprättas som syftartill återgång i arbete. per årbör anslås för rehabiliteringsutredningar ochförsäkringskassans handläggning och bedömning,inklusive finansiering av tvåläkarkontrollerna. Iyrkande 12 begär motionärerna en lag om permanentfinansiell samordning mellan hälso- och sjukvården,, socialförsäkringen ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Ett första delmål börvara att av medlen för sjukpenning,arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättningavsätts för sådan samordning.Övriga motionerRehabiliteringBo Lundgren m.fl. (m) begär i motion Sf291 yrkande 4ett tillkännagivande om att enrehabiliteringsutredning skall starta senast den29:e sjukfrånvarodagen.I motion Sf203 av () begärs iyrkande 2 att en rehabiliteringsförsäkring skapas.Sjukpenning och arbetslöshetsersättning bör utformastill en rehabiliteringsförsäkring som gäller oavsettom arbetshindret utgörs av sjukdom eller inte. Isamma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom monopol på rehabilitering.Andra konkurrerande rehabiliteringskassor bör kunnafå ansvar för rehabiliteringen.I motion Sf275 av de ()begärs ett tillkännagivande om behovet avrehabilitering för alla. Rehabiliteringsbegreppetmåste ges en definition som infattar social,medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf290yrkande 2 ett förslag om rehabiliteringsgaranti ochtvå läkares prövning av längre sjukskrivningar. Enrehabiliteringsgaranti bör förenas med krav på atten annan läkare skall pröva rehabiliteringsbehov ochfortsatt sjukskrivning normalt mensenast efter åtta veckors sjukskrivning. I sammamotion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande omfördelningen av rehabiliteringsinsatser. Bland annatlångtidssjuka arbetslösa och förtidspensionerade böromfattas av rehabiliteringsinsatser.I motion So362 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande omrehabilitering och habilitering. Alla människor meden funktionsnedsättning bör ha tillgång tillrehabilitering/habilitering.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande4 ett tillkännagivande om sanktionsåtgärder motarbetsgivare som inte skickar inrehabiliteringsunderlag. Motionärerna är tveksammatill sanktionsåtgärder och anser att positivaincitament i stället bör utvecklas.Ulla och () begär i motionSf328 ett tillkännagivande om behovet av attskyndsamt tillsätta en utredning som särskiltbelyser det totala behovet av rehabilitering förkvinnor med kroniska sjukdomar ochfunktionsnedsättningar.