bet · GP01UBU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Jämställdhet inom utbildning och forskning SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 51motionsyrkanden, huvudsakligen från allmännamotionstiden , vilka tar upp jämställdhetsfrågorinom utskottets olika beredningsområden.Motionsyrkandena handlar om jämställdhetsarbetet iskolan och i lärarutbildningen samt omjämställdhetsfrågor inom grundläggandehögskoleutbildning och i forskning ochforskarutbildning.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, , ,förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Jämställdhetsarbetet i skolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub221 yrkande 27,2001/02:Ub222 yrkande 22,2001/02:Ub277 yrkande 2,2001/02:Ub338,2001/02:Ub395,2001/02:Ub431 yrkande 1,2001/02:Ub446 yrkande 4,2001/02:Ub447 yrkande 2,2001/02:Ub543 yrkande 5,2001/02:A212 yrkande 2 och2001/02:A229 yrkande 22.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd) delvisReservation 3 (c) delvis2. Genuskunskap i lärarutbildningenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub277 yrkande 1,2001/02:Ub543 yrkande 8 och2001/02:So495 yrkande 23.Reservation 4 (mp)3. Fler män inom förskolan och skolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub315 och2001/02:Ub543 yrkande 9.4. Åtgärder mot sexuella trakasserier iskolan m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Ub10 yrkande 4,2001/02:Ub225 yrkande 9,2001/02:Ub348,2001/02:Ub404,2001/02:Ub480,2001/02:A212 yrkande 1 och2001/02:A229 yrkande 24.Reservation 3 (c) delvisReservation 5 (fp) delvis5. Jämnare könsfördelning inom vissahögskoleutbildningarRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub2 yrkande 2 och2001/02:Ub396.Reservation 3 (c) delvis6. Jämställdhetsarbetet i högskolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub4 yrkande 6 och2001/02:Ub543 yrkande 4.Reservation 2 (kd) delvis7. Anställningar inom högskolanRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub261 yrkande 23 och2001/02:A229 yrkande 25.Reservation 5 (fp) delvis8. Karriärvägar inom forskningenRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub438 yrkande 5 och2001/02:Ub543 yrkande 1.Reservation 6 (m, kd, c, fp)9. Fördelning av forskningsresurser mellanmanliga och kvinnliga forskareRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub428 yrkande 4,2001/02:Ub438 yrkande 10 och2001/02:Ub521.Reservation 7 (m, kd)10. Genusperspektiv i vårdutbildningarRiksdagen avslår motion2001/02:Ub259 yrkande 2.Reservation 5 (fp) delvis11. Genusperspektiv inom medicinskforskning m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Ub259 yrkandena 1 och 35,2001/02:Ub376 yrkandena 2 och 3,2001/02:Ub428 yrkandena 13 och2001/02:Ub543 yrkandena 2 och 3.Reservation 8 (v) delvisReservation 5 (fp) delvis12. Kunskap om kvinnoförtryck i olikareligioner, kulturer och traditionerRiksdagen avslår motion2001/02:L321 yrkande 2.Reservation 8 (v) delvis13. Utvärdering av läromedel i ettgenusperspektivRiksdagen avslår motionerna2001/02:Ub277 yrkande 3,2001/02:Ub543 yrkandena 6 och 7 samt2001/02:A212 yrkande 4.Reservation 9 (v, mp)den 9 april 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), TomasHögström (m), (), (), (), (),(), (),(), (), (), () och ().2001/02UbU12Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stortantal motioner med yrkanden rörande jämställdhetinom utbildning och forskning. Dessa behandlas idetta betänkande. Några yrkanden i följdmotionertill propositionerna 2001/02:14 Hälsa, lärande ochtrygghet och 2001/02:15 Den öppna högskolan rörockså jämställdhetsfrågor och behandlas här.Motionsyrkandena handlar om jämställdhetsarbetet iskolan och i lärarutbildningen samt omjämställdhetsfrågor inom grundläggandehögskoleutbildning och i forskning ochforskarutbildning.Förslagen i motionerna, sammanlagt 51 yrkanden,återges i bilaga.Utskottets övervägandenJämställdhet inom skolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörarbetet med jämställdhet i skolan,genuskunskap i lärarutbildningen samt arbetetmot sexuella trakasserier i skolan. Utskottethänvisar till vidtagna åtgärder och visstutredningsarbete.Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (kd), 3(c), 4 (mp) och 5 (fp).Jämställdhetsarbetet i skolanMotionerSynpunkter på jämställdhetsarbetet i skolan och hurdetta kan förbättras förs fram i flera motioner.Kristdemokraterna framhåller i motion2001/02:Ub446 yrkande 4 att jämställdhet är en av deviktiga frågor som behöver etisk belysning i skolan.Därtill måste skolan uppmärksamma och ta hänsyn tillflickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig,både verbalt och med kroppsspråk. Såväl flickor sompojkar bör aktivt uppmuntras att söka sig till yrkensom domineras av motsatt kön. EnligtKristdemokraternas motion 2001/02:Ub447 yrkande 2 ärdet i gymnasieskolan fortfarande en storsnedfördelning mellan könen, bl.a. när det gällerval av gymnasieprogram. Åtgärder behövs för attbryta de traditionella mönstren. I motion2001/02:Ub338 (kd) anför motionären att studier somvisar på brister i jämställdhet mellan kvinnor ochmän bör tas upp i skolundervisningen med syftet attpåverka pojkars och mäns syn på flickor och kvinnor.I motion 2001/02:A212 yrkande 2betonas att arbetet med ökad jämställdhet inte fårstanna vid skrivna formuleringar i läroplanen. Detkrävs ett samlat grepp där klart mätbara mål ochmetoder för att mäta dessa mål utformas.Motionärerna anser därför att regeringen bör geSkolverket i uppdrag att, i nära samverkan medlärarnas organisationer, utarbeta ett samlat programför ökad jämställdhet i skolan.Enligt i motionerna 2001/02:Ub222yrkande 22 och 2001/02:Ub221 yrkande 27, rörande respektivegymnasieskolan, skall ett jämställdhetsperspektivgenomsyra all undervisning. Pedagogiken igrundskolan måste anpassas så att både flickor ochpojkar kan intressera sig och aktivt ta del avundervisningen. Gymnasieskolan måste ta ett ansvarför att organisera undervisningen och väljapedagogiska metoder så att hänsyn tas till varjeindivids intressen och mognads- och kunskapsmässiganivå, oavsett vilket kön individen tillhör. Enanpassning av pedagogik och metodik kan i bådaskolformerna ibland innefatta arbete med enkönadeundervisningsgrupper. Också i motion 2001/02:A229yrkande 22 understryker attorganiseringen av undervisningen och valet avpedagogiska metoder måste göras med hänsyn till deolika krav som flickor och pojkar ställer.Betydelsen av att på pedagogisk väg gegrundskoleelever större förståelse för jämställdhetmellan könen lyfts fram i motion 2001/02:Ub277 (m)yrkande 2. Motionären påpekar att en utvärdering somSkolverket gjort visar att få lärare uppfattarjämställdhet som ett angeläget ämne att arbeta medpå särskilt sätt. Det är viktigt att gesi uppdrag att gå igenom med kommunerna hur dessa isin uppföljning av verksamheten i skolan haruppmärksammat jämställdhetsarbetet.Motsvarande synpunkter om utvärderingoch vikten av att kommunerna uppmärksammarjämställdhetsarbetet anförs i motion 2001/02:Ub395 (s). Motionärerna anser därutöver attjämställdhetslagen, som är mycket konkret, bör gällaäven för barn och ungdomar i förskola och skola.I motion 2001/02:Ub431 (s) yrkande 1 hänvisasockså till att i en rapport visat attjämställdheten inte hinns med i skolansundervisning. Enligt motionärerna måste regeringenta denna rapport på yttersta allvar. Skolverketmåste se till att arbetet med demokratiuppdraget sominkluderar jämställdhet uppvärderas i skolvärlden.Enligt motion 2001/02:Ub543 yrkande 5 frånMiljöpartiet måste pedagogiken i skolan ochförskolan ha en tydligare koppling till genuskunskapför att man på allvar skall kunna ta itu medproblemet med bristande jämställdhet i skolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare vid behandlingen avmotsvarande motionsyrkanden om jämställdhetsarbeteti skolan, och senast i betänkande 2000/01:UbU11,konstaterat att synen på jämställdhet som både envärdegrundsfråga och en pedagogisk fråga hartydliggjorts . Åtgärder har vidtagitspå nationell nivå för att stödja och stimulera detlokala jämställdhetsarbetet ute i skolorna. För attge en överblick vill utskottet återigen nämnaföljande.Genom beslut av infördes iskollagens portalparagraf, 1 kap. 2 §, enbestämmelse att den som verkar inom skolan särskiltskall främja jämställdhet mellan könen (prop.1994/95:164, bet. UbU18, rskr. Riksdagendelade regeringens bedömning att jämställdhet skalllyftas fram som en pedagogisk fråga i skolansdagliga arbete.Sedan den 1 november 1997 finns i instruktionenför inskrivet att verket inom sittverksamhetsområde aktivt och medvetet skall främjaflickors, kvinnors, pojkars och mäns lika rätt ochmöjligheter.Under ett drygt år, t.o.m.utgången av , arbetade inomUtbildningsdepartementet en projektgrupp med uppgiftatt utveckla arbetet med värdegrunden i skolan.Värdegrunden som formuleras i läroplanerna anger degrundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta och som skolan skall förmedla ochförankra hos eleverna. Projektgruppen har bl.a.genom olika informativa och målgruppsanpassadeinsatser gett stöd till och stimulerat skolorna attkonkretisera värdegrunden i sin verksamhet.Skolverket har publicerat entemabild om värdegrunden, med . Den bygger på de kunskaper ocherfarenheter inom området som införskaffats undersenare år, och ger en övergripande och samlad bildav de möjligheter och problem som finns i arbetetmed att omsätta de grundläggande demokratiskavärdena i praktiken. har också i november2000, på uppdrag av regeringen och utifrån denanalys som återfinns i temabilden, presenterat enlångsiktig Strategi för arbete med dedemokratiska värdena. Bland annat anges där hurverket avser att arbeta med att stödjakompetensutveckling vid förskolor och skolor i dessafrågor samt verkets planer på framtidautvecklingsprojekt.Enligt regleringsbrevet för skall verket ta fram och spridalärande exempel på hur skolor och kommuner, isamverkan med olika organisationer och myndigheter,arbetar med jämställdhet och social och etniskmångfald. Syftet är att främja och intensifieraskolornas och kommunernas jämställdhetsarbete.Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2003.Vidare har i nämnda regleringsbrev under anslagetUtveckling av skolväsende och barnomsorg avsattshögst för utbildning avpedagogiskt kvalificerade s.k. resurspersoner ijämställdhet och genuskunskap. De båda nationellavärdegrundscentrumen vid ochUmeå universitet/skallanlitas. Målet är att det skall finnas minst ensådan utbildad lärare eller pedagog i varje kommunår 2004. Dessa resurspersoner skall arbeta medjämställdhetsfrågor i den pedagogiska praktiken föratt höja kvaliteten och öka måluppfyllelsen inomdetta kunskapsområde.Därtill bör nämnas att fr.o.m. höstterminen 2000gäller reviderade kursplaner för alla ämnen igrundskolan. I dessa har eftersträvats att skolansvärdegrund, däribland jämställdhet som en fråga omdemokrati, skall genomsyra undervisningen i allaämnen. Till exempel har ambitionen varit attinnehållet i kursplanerna för de naturorienterandeämnena skall vara uttryckt på ett sådant sätt attdet kan tilltala både flickor och pojkar.Utskottet kan inte nog understryka vikten av attskolan till eleverna förmedlar de demokratiskavärdena, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Därför ser utskottet positivt på det arbete sompågår för att intensifiera skolans arbete i dessafrågor.Genuskunskap i lärarutbildningen m.m.MotionerMiljöpartiet framhåller i motion 2001/02:Ub543yrkande 8 att målbeskrivningen för den nyalärarexamen, att studenten skall kunna insebetydelsen av könsskillnader iundervisningssituationen, inte är tillräcklig. Ämnetgenuskunskap bör finnas med som självständigt ämne ilärarutbildningen, och genusaspekten bör genomsyrautbildningen i övrigt.I motion 2001/02:So495 yrkande 23hävdas att socialt konstruerade könsroller hämmarbåde mäns och kvinnors möjligheter till personligutveckling. Att vara medveten om detta när man möterbarn och motverka stereotypa föreställningar om vadsom är kvinnligt och manligt är en viktig del avarbetet för jämställdhet. Därför är information tilloch utbildning av lärare och personal i förskoloroch skolbarnsomsorg i jämställdhetsfrågor ennödvändighet. Ämnet jämställdhet skall enligtmotionärerna ingå i berörda utbildningar.Även i motion 2001/02:Ub277 (m) yrkande 1 betonarmotionären vikten av att ge lärare högre kompetens ijämställdhetsfrågor. Alla grundskollärare bör fåkunskap om genus (det sociala könet), omjämställdhet och om hur undervisningen kan utformasså att den motsvarar båda könens förutsättningar ochintressen. Fortbildning inom detta område börprioriteras.Behovet av fler män inom skolan och förskolan lyftsfram i motion 2001/02:Ub543 yrkande 9.Detta är viktigt ur såväl jämställdhetsperspektivsom barnperspektiv, menar motionärerna. De påpekaratt många barn saknar manliga förebilder i sinvardag.Riksdagen bör enligt motion 2001/02:Ub315 (kd)begära att regeringen tillsätter en utredning medsyftet att finna metoder för en jämnarekönsfördelning bland personer som arbetar med barn.Enligt motionären har barn behov av att kunnaidentifiera sig med både män och kvinnor. Det ärdärför olyckligt att könsfördelningen är så snedjust i förskolan och de tidigare åren i skolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.I den nya lärarutbildningen som riksdagenbeslutat om (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. 5) lyfts fram att studentenför att erhålla lärarexamen skall äga sådankompetens att han eller hon kan dels förmedla ochförankra samhällets och demokratins värdegrund, delsinse betydelsen av könsskillnader iundervisningssituationen och vid presentation avämnesstoffet. Detta har genom en ändring ihögskoleförordningen (1993:100, ändr. 2001:23), somträtt i kraft , intagits imålbeskrivningen för den nya lärarexamen.För att vidga kunskapen om jämställdhet i lärandetm.m. har regeringen i regleringsbrev för budgetåret2002 uppdragit åt att stimulera envidareutveckling av lärarutbildningen i dessaavseenden. För ändamålet har avsatts 1,5 miljonerkronor under anslaget Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. En rapport omvidtagna åtgärder skall lämnas i samband medårsredovisningen 2003.Som utskottet återkommer till i det följande harregeringen i regleringsbrev för universitet ochhögskolor ålagt lärosätena att vidtaåtgärder för en jämnare könsfördelning i bl.a.lärarutbildningarna.Regeringen har i enlighet med vad somredovisades i propositionen Den öppna högskolan(prop. 2001/02:15) inrättat en delegation meduppgift att fördela medel för att främja och breddarekryteringen av studenter till högskolan.Rekryteringsdelegationen förfogar över 40 miljonerkronor . Bland ansökningar ommedel i den första ansökningsomgången ()finns enligt uppgift ett par projekt på högskolorangående ettårig preparandutbildning för att få flermän till skolan respektive fler män tilllärarutbildningen.Åtgärder mot sexuella trakasserier i skolanm.m.MotionerCenterpartiet anför i motion 2001/02:A212 yrkande 1att det alltmer utbredda sexualiserade språket ochspråkvåldet, som går allt längre ned i åldrarna, ärett uttryck för nedsättande attityder och enfelaktig inställning till jämställdhet. Detta ärinte acceptabelt och måste motverkas. En anpassningav jämställdhetslagstiftningen måste göras tillskolsystemets samtliga stadier och även till denhögre utbildningen.I motioner 2001/02:Ub10 yrkande 4,2001/02:Ub225 yrkande 9 och 2001/02:A229 yrkande 24förordas att en lag skall införas mot sexuellatrakasserier av elever, efter förebild ijämställdhetslagen. Enligt motionärerna är detviktigt att elevers situation när det gällersexuella trakasserier uppmärksammas på samma sättsom arbetstagarnas. Det är självfallet skolansuppgift att reagera mot det grova språkbruket iskolan.En översyn av diskrimineringslagarna begärs imotion 2001/02:Ub404 (s). Översynen bör ske i syfteatt stärka rättigheterna för de skolelever som i dagdiskrimineras på grund av kön, etnisk tillhörigheteller sexuell läggning.I motion 2001/02:Ub480 (s) betonas behovet avsamlevnads- och sexualundervisning i skolan. För attmotverka det ökande sexistiska våldet bör det redani förskolan och tidigt i skolan ingå som en naturligdel i lärandet hur män och kvinnor levertillsammans, anser motionärerna.Enligt motion 2001/02:Ub348 (s) kan förekomsten avpornografi i medierna ge unga människor ensnedvriden bild av kärlek och sexualitet.Motionärerna framhåller att skolan ochorganisationslivet har en viktig roll när det gälleratt motverka inflytandet från pornografin.Stödmaterial för lärare och organisationsaktiva bördärför tas fram i syfte att lyfta framjämställdhetens och kärlekens positiva sidor.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning attkönsmobbning i skolan, bl.a. bruket av ettsexistiskt språk, inte kan tolereras och på allasätt måste stävjas. Utskottet anser emellertid attriksdagen bör avslå motionsyrkandena med hänvisningtill följande.Den 1 januari 1998 skärptes och förtydligadesskollagen (1985:1100) som stöd för det lokalaarbetet mot mobbning (prop. 1997/98:6, bet. UbU5,rskr. Enligt den därefter gällande lydelsen av1 kap. 2 § skollagen är den som verkar inom skolanskyldig att aktivt motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden.Utskottet ansåg att sexuella trakasserier likasåmåste betraktas som en allvarlig form av kränkandebehandling (bet. 1997/98:UbU5 s. 30). På utskottetsförslag gjorde ett tillkännagivande tillregeringen om att regeringen borde överväga hur manpå lämpligaste sätt skall kunna markera atttrakasserier på grund av kön eller sexuell identitetinte får förekomma.Skolverket genomförde på regeringensuppdrag en nationell kvalitetsgranskning om hurskolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning,främst ur ett jämställdhetsperspektiv (rapport dnr99:208). Detta ledde i sin tur till ett nyttregeringsuppdrag, att ta fram en långsiktigstrategisk planering för hur skolor kan arbeta medde grundläggande demokratiska värdena. Som utskottetredovisat i det föregående har i november2000 fullgjort uppdraget genom skriften Strategi förSkolverkets arbete med de demokratiska värdena.Som också nämnts i det föregående har kursplanernaför alla ämnen reviderats medtillämpning från . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tidskall avsättas för att diskutera och reflektera överbegrepp som identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet. Där betonas vikten av att tala omvärdefrågor i samband med undervisning om samlevnadoch relationer, människosyn och språkbruk. Även ikursplanen för de naturorienterande ämnena och ibiologi finns naturligen vissa inslag kringundervisningen i sex och samlevnad.I regleringsbrevet för harSkolverket fått i uppdrag att, i samråd med berördamyndigheter och organisationer, kartläggaförekomsten av bl.a. sexuella trakasserier, homofobioch könsrelaterad mobbning i skolan samt analyseraoch redovisa vilka insatser som i övrigt behövervidtas. Uppdraget skall avrapporteras senast den 1november 2002.Under anslaget Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg får innevarande budgetåranvända högst för insatser för attstärka flickors självförtroende och bl.a. gemöjlighet till självförsvarsträning. Arbetet börfrämst inriktas på att motverka kränkandebehandling.Enligt direktiven till skollagskommittéhar kommittén i uppgift att utreda och föreslå huren ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas(dir. 1999:15). Kommittén skall vid behov föreslåförändringar för att stärka barns och ungdomarsskydd och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten. Kränkande behandling pekassärskilt ut i direktiven. Kommittén skall ocksåutreda om statens sanktionsmöjligheter gentemotkommunerna behöver stärkas. skallredovisa sitt uppdrag i december 2002.Utskottet ser det som angeläget att elever sålångt det är möjligt får ett skydd mot sådankränkande behandling som sexuella trakasserierinnebär. Resultatet av arbete meddessa frågor bör emellertid avvaktas.Jämställdhet inom högskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändringar i fråga om arbetet medjämställdhet i högskolan och jämställdhetinom forskningen, innefattande bl.a. enjämnare könsfördelning.Jämför reservationerna 3 (c), 2 (kd), 5(fp),6 (m, kd, c, fp) och 7 (m, kd).Jämnare könsfördelning inom vissahögskoleutbildningarMotionerCenterpartiet begär i motion 2001/02:Ub2 yrkande 2att regeringen skall ta initiativ till att ökarekryteringen av män till kvinnodomineradeutbildningar. Motionärerna åsyftar särskilt vård-och undervisningsutbildningarna.Bland annat för att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden är det enligt motion 2001/02:Ub396(s) viktigt att locka fler kvinnor tillingenjörsutbildningarna. Tydliga mål måste sättasupp vid universitet och högskolor för att höjaandelen kvinnor i dessa utbildningar och förslagläggas fram hur man når dessa mål. Förslagen kan medfördel tas fram med hjälp av studenterna själva,anser motionärerna. Resultaten bör därefterutvärderas och redovisas.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Regeringen har i regleringsbrev för budgetåret2002 avseende anslag till universitet och högskolorm.m., , ålagt lärosätena att isina årsredovisningar redogöra för vilka åtgärdersom vidtagits för att få en jämnare könsfördelning bl.a. i utbildningar med ojämn könsfördelning, såsomvissa lärar- och vårdutbildningar samtnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar.Av lärosätenas årsredovisningar framgår attinsatser görs för att åstadkomma en jämnarekönsfördelning, men att det har visat sig särskiltsvårt att rekrytera män till utbildningar där män ärunderrepresenterade. Detta lyfts fram iHögskoleverkets , studentinflytande samt social ochetnisk mångfald (rapportserie 2000:8 R).Enligt uppgift från har en ökningskett av andelen kvinnor som påbörjar tekniskutbildning. har andelenkvinnor bland nybörjarna tillcivilingenjörsutbildning ökat från 21 till 29 /01 och till högskoleingenjörsutbildningfrån /01. Kvinnornasinbrytning på de mansdomineradehögskoleingenjörsutbildningarna förefaller dock haavstannat . Utskottet serdet som viktigt att flickors intresse stimulerastidigt genom insatser redan i , t.ex.genom det s.k. NOT-projektet.Jämställdhetsarbetet i högskolan m.m.MotionerKristdemokraterna framhåller i motion 2001/02:Ub4yrkande 6 att jämställdhetsarbetet i högskolan måstefortsätta, och högskoleutbildningen anpassas tillkvinnors särskilda behov. Det skall t.ex. varaenkelt att göra studieuppehåll för barnledighet.Regeringen måste ta ansvar för att högskolelärarnaär väl förtrogna med jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv. Detta för att påskynda denpedagogiska förnyelsen och förbättra studenternasrättssäkerhet. Även studenterna borde omfattas avjämställdhetslagstiftningen.I motion 2001/02:Ub543 yrkande 4anmärker motionärerna att det är vanligare blandkvinnor än bland män att den totala studietidensträcks ut över en längre tidsperiod och att man görstudieuppehåll . Ett viktigt steg ijämställdhetsarbetet är att underlätta för kvinnoratt studera över längre tidsperioder.Folkpartiet hävdar i motionerna 2001/02:Ub261yrkande 23 och 2001/02:A229 yrkande 25 att det finns tecken på att detpågår en diskriminering av kvinnor i samband medanställningar inom högskolan. Åtgärder måste därförvidtas för att stoppa könsdiskrimineringen inomhögskolan. Motionärerna anser att det behövs ökadöppenhet när det gäller urval och antagningar,tydliga och formellt reglerade kriterier utifrånvilka tjänster tillsätts och en jämställdrepresentation i nämnder som svarar förtillsättningar. Vidare måste möjligheten attbefordras till professor säkras fullt ut, vilket kange positiva följdverkningar frånjämställdhetssynpunkt.