bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — Det är en princip somutskottet vill slå vakt om.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion U332 (kd) yrkandena 15 och 19är besvarad.I motion U319 (fp) yrkande13 beskrivs EU:s respektive Natosutvidgningar som viktiga bidrag till attstärka de institutionaliserade strukturersom främjar fred och säkerhet i Europa.Utskottet vill framhålla att Sverigesstarka stöd till utgör enmedveten prioritering i utvecklingen motett allt närmare samarbete mellan Europasstater och folk. Detta gäller även påsäkerhetspolitikens område. Gråzoner,intressesfärer eller säkerhetsvakuumutgör säkerhetsrisker och måste därförundvikas. Detta görs genom att varjelands rätt att själv väljasäkerhetspolitisk linje respekteras fulltut. Detta gäller såväl för de länder somvalt medlemskap i och/eller Nato, somför dem som valt en annan linje.Med vad utskottet ovan anfört anserutskottet att motion U319 (fp) yrkande 13är besvarad.I motion U319 (fp) yrkande 14 framhållsatt utvidgningarna av EU och Nato intebör begränsas vare sig geografiskt ellertidsmässigt.EU står öppet för medlemskap för allaeuropeiska länder som delar degrundläggande värden och principer somunionen bygger på och som uppfyller dekriterier som ställts upp, de s.k.Köpenhamnskriterierna. Som utskottetredan anfört är en utvidgning av EU ettstarkt svenskt intresse. Därför ärSverige drivande i processen att stödjaoch förbereda EU:s kandidatländer förmedlemskap. Europaavtalen medkandidatländerna är i sig viktiga steg iprocessen mot fullt medlemskap.När det gäller Natos utvidgningkonstaterar utskottet att organisationensmedlemsstater upptog ,och , tre tidigareWarszawapaktsländer, till medlemskap ialliansen. Vid nästkommande toppmöte somäger rum i förutses ettbeslut om vilka länder som kan komma attingå i en ny utvidgningsomgång. Nato hardeklarerat att dörren står öppen för flermedlemmar och ett särskilt program -Membership Action Plan - har skapats föratt förbereda kandidatländerna för ettframtida medlemskap i alliansen.Vad avser förutsättningarna förNatomedlemskap och vilka länder som skallingå i en kommande utvidgning är frågorsom Nato och dess medlemsstater har attta ställning till. Det ankommer inte påSveriges riksdag att ta ställning i dessafrågor.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion U319 (fp) yrkande 14 ärbesvarad.Vidare menar i motion U319(fp) yrkande 16 att bör ge debaltiska staterna fullt stöd i derasansökan om medlemskap i såväl Nato somEU. Även Moderata samlingspartiet anser imotion U312 (m) yrkande 1 att börstödja de baltiska staternas önskan omNatomedlemskap.Inledningsvis konstaterar utskottet attsäkerhetsstrukturen fortsätter attutvecklas och institutionaliseras iEuropa. Europeiska unionens fördjupningav samarbetet och stundande utvidgning äräven ur säkerhetspolitisk synvinkelcentrala processer. Detta gäller särskiltför närområde, Östersjöregionen.Sverige ger sitt fulla stöd till ,och i derasförberedelser för EU-medlemskap.Det förtjänar att framhållas, menarutskottet, att det initialasuveränitetsstödet, därefter detomfattande säkerhetsfrämjande samarbetet,på ett verksamt sätt har bidragit tillatt möjliggöra dessa länders egna,självständiga säkerhetspolitiska val.Utskottet kan vidare konstatera attEstland, och har valtatt söka sin säkerhet genom medlemskapäven i Nato och genom godagrannrelationer. Utskottet menar attprocessen att sätta punkt för kallakrigets uppdelning i vår del av ärinte avslutad förrän också dessa länderhar förverkligat sina säkerhetspolitiskamål. Därtill måste band med EUoch Nato breddas och fördjupas ävenfortsättningsvis. En sådan gynnsamsäkerhetspolitisk utveckling är till gagnför och hela regionens säkerhet,menar utskottet.Med vad ovan anförts anser utskottet attmotionerna U319 (fp) yrkande 16 och U312(m) yrkande 1 är besvarade.I motion U312 (m) yrkande 16 betonas attdet svenska suveränitetsstödet till debaltiska staterna måste fortsätta ävenefter det att de tre staterna har blivitEU-medlemmar.Det svenska säkerhetsfrämjandesamarbetet fortsätter och harnyligen fattat beslut om detta för år2002 (bet. 2001/02:UU2). Utskottet menaratt stödet utgör en hörnsten i svenskÖstersjöpolitik. De åtaganden och planersom lagts fast fullföljs.Det är värt att notera att från och medår 2000 har regeringen antagit årsplanerför det säkerhetsfrämjande samarbetet medEstland, och . Påmotsvarande sätt görs s.k.arrangemangsplaner upp för samarbetet medRyssland. Genom dessa årsplanereftersträvas ett mer långsiktigt och välintegrerat stöd, grundat på ländernasegna prioriteringar.I regeringens proposition 2000/01:119"i omvandling - Sverigesutvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa" slås fast att kopplingen tillEU-medlemskapet på vissa av de sektorersom omfattas av det säkerhetsfrämjandestödet överlag är mindre än på andrasamarbetsområden som dessainsatser kan bedömas vara av storbetydelse för svensk säkerhet. Så gällerinte minst på totalförsvarsområdet därdet finns mer långsiktiga behov av stöd.Riksdagen ställde sig bakom dessaöverväganden i betänkande 2000/01:UU9.Med vad ovan anförts anser utskottet attmotion U312 (m) yrkande 16 är besvarad.Folkpartiet betonar i kommittémotion U319(fp) vikten av goda relationer tillRyssland. I yrkande 9 betonas att Sverigeoch andra länder bör välkomna Rysslandsgradvisa normalisering som en europeiskdemokrati. För att underlätta deteuropeiska samarbetet är det viktigt attRyssland ej framställs som en motpol ochett särfall i . I yrkande 15 isamma motion föreslås att även Rysslandskall kunna kvalificera sig förmedlemskap i de säkerhetspolitiskastrukturer som växer fram i ,däribland EU och Nato. I kommittémotionU332 (kd) yrkande 18 betonas vikten avatt utveckla förtroendefulla relationertill Ryssland.Riksdagen har på grundval avbetänkande 2000/01:UU4 behandlat frågorkring och dess relationer medomvärlden. framhöll ibetänkandet att det är av stor vikt attså långt som möjligt engagera ieuropeiskt säkerhetsfrämjande samarbete.Vidare konstaterade utrikesutskottet attSveriges relationer till ärmycket goda och att samarbetet under desenaste åren har utvecklats kraftigt bådepå det multilaterala och det bilateralaplanet.Utrikesutskottet framhöll att det är enviktig uppgift för att utvecklaEU:s nordliga dimension, som i storadelar handlar om samarbete inom energi-och miljöområdena. Vidare noteradeutskottet att inom ramen för EU:ssäkerhets- och försvarspolitik breddasoch fördjupas den politiska dialogen medRyssland och det praktiska samarbetetutvecklas. Ett omfattande bilateraltsamarbete utvecklas påden nationella nivån, såväl mellanstatliga och kommunala som mellan privataoch enskilda aktörer. Utrikesutskottetbetonade även det omfattande ochvärdefulla samarbete som äger rum inomolika regionala organisationer såsomÖstersjöstaternas råd, . Även deltar isamarbetet inom dessa regionalaorganisationer.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet konstaterar attansträngningar att utvecklaförtroendefulla relationer med Rysslandredan pågår och att därvid harsökt utnyttja olika instrument.Under ordförandeskap iEuropeiska unionen utgjordedet närmare samarbetet med Ryssland,bl.a. på säkerhetspolitikens område, ettväsentligt mål. Utskottet menar att dettavar en riktig prioritering av det svenskaordförandeskapet och ser positivt på attEU och delar intresset av ennärmare dialog och ett fördjupatsamarbete inom säkerhetspolitikensområde. Utskottet vill även framhålla attdet politiska och ekonomiska samarbetetmellan och utvecklas vilketäven accentueras med EU-utvidgningen.Utskottet betonar att denna utveckling ärtill gagn för säkerhet.Vad gäller relationerna mellan EU ochRyssland konstaterar utskottet att EU:srelationer med , liksom medUkraina, baseras på partnerskaps- ochsamarbetsavtalet (PSA) och på dengemensamma strategin som antogs i . tidigare framhållit är ettutvidgat EU ett starkt svenskt intresse.Sverige är därför drivande i processenatt stödja och förbereda EU:skandidatländer för medlemskap.Europaavtalen med kandidatländerna är isig viktiga steg i processen mot fulltmedlemskap. Utskottet vill betona attutvecklandet av ett partnerskap mellan EUoch och utvidgningen av EU ochär processer som bör löpa parallellt.Vad gäller Natos relationer med Rysslandkonstaterar utskottet att det grundas påden s.k. Founding Act ochNato-Rysslandsrådet () från 1997.Sedan 1998 har en mission tillNato och öppnades ettNatoinformationskontor i . ministermötet idecember 2000 bekräftade Nato ochRyssland sin strävan att bygga ettstarkt, stabilt partnerskap på likavillkor till gagn för säkerheten ochstabiliteten i . Ett sådantpartnerskap är positivt också förSveriges säkerhet. Vad avser utvidgningenav medlemskretsen inom Nato och vilkaförutsättningar som gäller för detta ärdet frågor som Nato och dessmedlemsländer har att ta ställning till.När det gäller att bygga upp ettsamarbete med för att uppnå ökadsäkerhet vill utskottet framhålla attSverige kan lämna värdefulla bidrag genomegna initiativ för att integrera Rysslandi de säkerhetspolitiska strukturerna.Utskottet konstaterar att på europeisknivå har aktivt verkat, inteminst under ordförandeskapet i EU, föratt fördjupa dialogen mellan EU ochRyssland i bl.a. säkerhetspolitiskafrågor, särskilt gällandekonfliktförebyggande och krishantering(ESDP) samt gällande nedrustning och icke-spridning. En fördjupad relation mellanEU och också inom dessa områdenbidrar till att undanröja riskerna förnya skiljelinjer i Europa.I ett regionalt sammanhang villutskottet nämna det s.k. Kielinitiativetav och Tysklandsförsvarsministrar om fördjupad dialog ochpraktiskt samarbete mellan såväl ländernai som övriga länder medintressen i regionen. har vidarearbetat intensivt för att involveraRyssland i Partnerskap för fred, även vadgäller konkret övningsverksamhet.Utskottet vill även lyfta fram att detmellan och Rysslandsförsvarsmakter finns välutveckladekontakter och ett livaktigt besöksutbyte.Sverige lämnar även bilateraltsäkerhetsfrämjande stöd till Ryssland,bl.a. för att bidra till förstöring avryska kemiska vapen, hanteringen av arvetfrån det sovjetiska programmet förbiologiska vapen, utbildning i folkrättför ryska officerare samt miljöhanteringoch miljösanering i samband med militärverksamhet. Utskottet har inhämtat attsom kommande samarbetsprojekt planerasstöd till ledarskap och demokrati inomden ryska försvarsmakten.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet ser sammanfattningsvispositivt på demokratisering ochdess breddade och fördjupade samarbeteinom ramen för de euroatlantiskasäkerhetsstrukturerna. Denna utvecklingstärker vår egen säkerhet, säkerheten iSveriges närområde och i ochvärlden i sin helhet.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motionerna U319 (fp) yrkandena 9 och15 samt U332 (kd) yrkande 18 ärbesvarade.Att bekämpa internationell terrorismI den enskilda motionen U317 (m) yrkande1 framhåller motionären att terrorismenär ett allvarligt hot mot detdemokratiska systemet och vårt öppna,västerländska samhällssystem. I sammamotion yrkande 5 framhålls att de regimersom skyddar terrorister och exempelvisger dem möjlighet att träna, ha baser,finansiera sin verksamhet och planeraterroristattacker utifrån sinaterritorier, skall anses varadelansvariga i de brott som begås. Vidarebetonas i motionens yrkande 2 detgemensamma ansvaret för världens länderatt motverka terrorism. Även i motionensyrkande 3 understryks behovet avinternationell samverkan mot terrorism.Även anför ikommittémotion U332 (kd) yrkande 9 attkampen mot terrorism förutsätterinternationellt samarbete. Ikommittémotion Ju451 (mp) yrkande 1 menarMiljöpartiet att det är av vikt attbekämpa sociala klyftor och orättvisorsamt att i det långsiktiga arbetet motterrorism även integrerafattigdomsbekämpning och främjademokratisering.Terroristattackerna mot den 11september var en attack mot detdemokratiska och öppna samhället och detvärsta exemplet på en ny typ avhot som riktas mot detta. Det var ocksåen urskillningslös terrorhandling riktademot oskyldiga människor mitt i denamerikanska vardagen, en handling prägladav total okänslighet införmänniskovärdet. Den reaktion som följtinte bara i men även i många andraländer präglas av både sorg och ilska.Sorg över de tusental människoliv somgått till spillo, över de många skadadeoch över att många människor känneren osäkerhet i tillvaron. Ilska därföratt terrorismen har valt oskyldigamänniskor till måltavla och att den hotarbåde säkerheten och välfärden i världen.Terroristattackerna visar på detmoderna samhällets sårbarhet.Handlingarna har av världssamfundetkarakteriserats som både kriminellahandlingar och som ett hot motinternationell fred och säkerhet.Utskottet delar dessa uppfattningar ochmenar att det inträffade på ettdramatiskt och tragiskt sätt illustreraratt den säkerhetspolitiska hotbilden harfått en delvis ny dimension. Målet fördem som begår denna typ avvåldshandlingar är inte att vinna ellerockupera territorium utan att genomföraattacker mot politiska, tekniska ochekonomiska värden samt att skapastörningar även i civilasamhällsfunktioner för att på så sätt nåsina syften.Utskottet vill framhålla att det är avutomordentlig betydelse attvärldssamfundet håller samman och att dethar bildat en gemensam front motterrorismen. Det är därför av stor viktatt har ageratenhälligt på ett mycket tydligt ochframåtsyftande vis i det uppkomna läget.Redan dagen efter terrordåden antogsäkerhetsrådet resolution 1368.Säkerhetsrådet betraktar de i USAbegångna terrorhandlingarna som ett hotmot internationell fred och säkerhet.Säkerhetsrådet betonar i sammanhangetäven rätten till individuellt ochkollektivt självförsvar som är fastlagd iFN:s stadga.Säkerhetsrådet sätter i resolutioneninternationell terrorism i samband medhot mot internationell fred och säkerhet(art. 39 i FN:s stadga). I dennaresolution gör förförsta gången även en koppling mellanbegreppet självförsvar i FN:s stadga(art. 51) och kampen mot internationellterrorism.I resolution som antogs avsäkerhetsrådet uppreparsäkerhetsrådet sina ståndpunkter vadgäller terrorism som ett hot motinternationell fred och säkerhet samträtten till självförsvar. I dennaresolution görs även en hänvisning tillkapitel VII i FN:s stadga där de två ovannämnda artiklarna ingår. Enligtresolutionen skall medlemsländerna avståfrån alla typer av stöd, aktivt ellerpassivt, till organisationer ellerpersoner inblandade i terroristhandlingarsamt förvägra användandet av respektivestats territorium för finansiering,planering eller genomförande avterroristhandlingar mot annan stat. Medantagandet av resolutionen beslötsäkerhetsrådet även att upprätta enunderkommitté för terroristbekämpning föratt följa genomförandet av de beslutadeåtgärderna som FN:s medlemsstater ärskyldiga att rapportera till senast den27 december år 2001.Den 12 november 2001 antogsäkerhetsrådet i resolution endeklaration om den globala kampen motterrorism. att internationell terrorism står imotsatsställning till syfteoch principer och att finansiering,planering och förberedelser liksom varjeannan form av stöd till internationellaterroristhandlingar likaså står imotsatsställning till syfte och principeri stadgan. betonar ävennödvändigheten av att vidta fortsattainternationella ansträngningar för attöka förståelsen mellan samhällen ochkulturer, för att åtgärda regionalakonflikter liksom alla globala frågor,inklusive utvecklingsfrågor. Sådanaåtgärder kommer att bidra tillinternationellt samarbete och samverkan,vilken är nödvändig för att upprätthållastörsta möjliga engagemang i kampen motinternationell terrorism, heter detvidare i resolutionen.Utskottet välkomnar dessa entydigaställningstaganden från säkerhetsrådet.De lägger en folkrättslig grund för detinternationella samfundet, lett av FN,att bekämpa internationell terrorism.Detta innefattar även användandet avtvångsåtgärder genom hänvisningen till kapitel VII i resolution 1373samt genom förklaringen i resolution 1377att internationell terrorism utgör etthot mot internationell fred och säkerhet.Utskottet konstaterar vidare attregeringen i sina uttalanden givit FNsitt stöd i detta arbete. I sitt talinför den 13november 2001 framhöll utrikesministerAnna bl.a. att sällan har detinternationella samfundets strävan efterfred och säkerhet utmanats så som genomterroristhandlingarna den 11 september.FN antog utmaningen, konstateradeutrikesministern, och tog ledningen ikampen mot den internationellaterrorismen. I talet betonade hon vidareatt FN och dess medlemsländer sällan haruppvisat en reaktion präglas av sådanstyrka, beslutsamhet och enighet. Sverigestår helhjärtat bakom FN i dess uppmaningtill medlemsländerna att bekämpaterrorismen framhöll utrikesministern isitt tal. Utskottet ser positivt påutrikesministerns uttalanden.Utskottet konstaterar vidare att EUgenom en rad uttalanden har fördömtterroristhandlingarna i . VidEuropeiska rådets extraordinära möte den21 framhöllmedlemsländerna i EU gemensamt islutsatserna att det på grundval av FN:sresolution är legitimt att USAsätter sig till motvärn motterroristhandlingarna. Medlemsländernaförklarar sig redo att delta i dettaarbeta, var och en med utgångspunkt frånsina möjligheter. I en gemensamdeklarationen den 14 september 2001framhåller unionens stats- ochregeringschefer bl.a. att de skyldigamåste lagföras och dömas för dessa grovabrott, att attackerna var riktade motalla öppna, demokratiska, multikulturellaoch toleranta samhällen, att EU aktivtmåste arbeta för att lösa konflikter somalltför ofta tjänar som förvändning förilldåd och att särskilt FN starkt måsteprioritera kampen mot slog även fast attunderrättelsearbetet inom EU motterrorism måste stärkas samt att ettskyndsamt införande av en europeiskarresteringsorder är nödvändig. Utskottetnoterar vidare att både EU:stransportministrar och justitie- ochinrikesministrar vid särskilda mötenbeslutat om riktade insatser för attförhindra internationell terrorism inomEU och vidta åtgärder för att höjaflygsäkerheten.Utskottet noterar att regeringen hartagit aktiv del i detta arbete. Utskottetvälkomnar både de uttalanden som gjortsoch de åtgärder som beslutats inom EU föratt bekämpa internationell terrorism äveninom Europeiska unionen.Vad gäller står, enligtutskottets mening, världssamfundet införtvå stora uppgifter:Det är nödvändigt att bistå detafghanska folket när det gäller deomedelbara behoven. Folket i Afghanistanhar genomlidit krig och förtryck undermånga år. De har varit gisslan hos enicke-demokratisk regim. Kvinnor och barnhar varit värst utsatta. Kvinnor harförvägrats sjukvård och arbete ochflickor har ålderförvägrats rätten att gå i skola. Dentalibanska regimen har grovt brutit motde mänskliga rättigheterna. På kort siktär det enligt utskottets uppfattningviktigt att skapa grundläggande säkerhetoch trygghet för befolkningen iAfghanistan. En del i denna uppgift kanvara att en internationell styrka bistårafghanska ledare att upprätthållasäkerheten för befolkningen i landet ochskapa förutsättningar för en merlångsiktig politisk process. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att detinternationella samfundet har svaratpositivt på behovet av att ställa militärpersonal till förfogande för detta syfte.Den humanitära situationen i landet ärakut. Insatser för att förbättra dennamåste omgående vidtas menar utskottet. FNoch dess medlemsländer måste enligtutskottets mening snabbt öka dehumanitära insatserna för att svara motde stora behoven. Det är även utskottetsmening att det är FN:s ansvar att dethumanitära biståndet kommer in i landetoch når den behövande delen avbefolkningen. Det är i sammanhangetviktigt att de väpnade grupper som harkontrollen över landets olika delar kanupprätthålla säkerheten och ge FN:stransporter och personal tillräckligtskydd.Insatser för att bistå detafghanska folket med att återuppbyggasamhället är också en viktig uppgift förFN och dess medlemsländer. Att skapa ettfredligt samhälle kräver en politiskprocess som mynnar ut i en bred regeringmed representation för alla folkgrupper ilandet och som skapar grund för endemokratisk utveckling och ett samhälledär respekten för de mänskligarättigheterna står i centrum. Skydd avkvinnors rättigheter och kvinnorsdeltagande i samhällets alla funktionerbör i detta arbete stå högt pådagordningen. En omfattande avväpning ochförstöring av vapen - särskilthandeldvapen - måste äga rum för attskapa säkerhet i vardagen för människornai . De många afghanskasoldaterna måste demobiliseras ochintegreras i samhället vilket är enprocess som vanligtvis tar attgenomföra. Utländska soldater som striderpå talibanernas sida måste avväpnas.Utskottet välkomnar därför denlångsiktiga plan för fredsskapande ochsamhällsuppbyggnad som FN:s särskildasändebud för - LahkdarBrahimi - presenterade i säkerhetsrådetden . Utskottet välkomnaräven beslutet avFN:s generalsekreterare attutarbeta en femårsplan föråteruppbyggnadsarbetet i ochatt utse chefen för () till att leda detta arbete.I resolution (1378), som antogs den 14november, uttalar säkerhetsrådet bl.a.sitt stöd till det afghanska folket föratt bygga upp en övergångsadministrationmed syfte att bilda en regering. Bådaskall vara brett sammansatta,representera alla etniska grupper,representativa för det afghanska folketoch sträva efter att leva i fred medAfghanistans grannländer. De skallrespektera de mänskliga rättigheternaoavsett kön, etniskt tillhörighet ellerreligion. De skall vidare respekteraAfghanistans internationella åtaganden,vilket innefattar ett deltagande i deinternationella ansträngningarna för attbekämpa terrorism och olaglig droghandelinom och från . Vidare skallde verka för att tillfredsställa deomedelbara behoven av humanitärt biståndoch underlätta flyktingåtervändande närsituationen så tillåter.I resolutionen riktar säkerhetsrådet enuppmaning till FN:s medlemsländer att deskall ge sitt stöd till enövergångsadministration och en blivanderegering genom olika snabbinsatser.Medlemsländerna bör skyndsamt bidra medhumanitära insatser för att lindralidandet för det afghanska folket, bådeinom landet och för de afghanskaflyktingarna. Detta skall enligtresolutionen även innefatta minröjning.De uppmanar även medlemsländerna att gelångsiktigt bistånd för den sociala ochekonomiska återuppbyggnaden och välkomnarinitiativ i den riktningen frånmedlemsländerna.Utskottet ser positivt på att FN såtidigt har engagerat sig i både de kort-och långsiktiga ansträngningarna förkrishantering, återuppbyggnad ochutveckling av det afghanska samhället.Utskottet vill vidare framhålla att detinternationella samfundet, utöver atthålla samman för att bekämpainternationell terrorism, även måstesamarbeta för att hantera andravärldsomspännande problem i kampen förglobal rättvisa. Den ökandeglobaliseringen, öppenheten och denförbättrade och allt snabbaremediabevakningen gör att människor iandra länder är mer medvetna om vad dehar - och vad de saknar. Människor i alladelar av världen ställer högre krav pådelaktighet i globala processer, vill hastörre del av utvecklingens frukter.Detta är enligt utskottets meningpositivt, och det är en stor utmaning fördet internationella samfundet att minskagapet mellan rika och fattiga länder.Globalisering skapar ett större välståndi världen men det måste fördelas merajämlikt, menar utskottet.Mer än en miljard människor lever i dagi absolut fattigdom. Vidgeneralförsamlingens särskilda sessionhösten antogs målet att halverafattigdomen i världen . Detär ett välkommet initiativ menarutskottet men inte tillräckligt.Utvecklingssamarbete, bistånd, särskiltatt fler länder skall uppnå FN:s mål om0,av BNI i officiellt bistånd,marknadstillträde förutvecklingsländerna, ökad handel,rättvisa villkor för handel och invester-ingar samt reformer vad gäller deindustrialiserade ländernasjordbrukspolitik måste samverka i dennalångsiktiga strävan avfattigdomsbekämpning.