bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — till myndigheten, skall myndighetenvara skyldig att svara på frågor från företagareninom samma tid.Det behövs enklare och färre regler försmåföretagen, anförs det i motion 2002/03:N343 (c).Många och komplicerade regler för dem som villstarta nya företag avskräcker många personer frånatt starta företag eller att utveckla ett befintligtlitet företag genom att anställa flera personer,anför motionärerna.I motion 2002/03:N1 (mp), som väckts med anledningav regeringens skrivelse, liksom i motion2002/03:N396 (mp), begärs tillkännagivanden iföljande avseenden: om att företagens kostnader föratt hantera regelverket skall minska; om företagetsuppgiftsskyldigheter; om en ny mätmetod; omhastigheten i regelförenklingsarbetet; om attregeringen bör göra en anmälan om en oberoende OECD-granskning. Motiveringarna i de nämnda motionerna ärlikartade. Intresset för regelförenkling är itilltagande i många länder, säger motionären. Honanser att om byråkratin är för omfattande ochregelverket för komplicerat växer inte småföretageni önskvärd utsträckning. I motionen redovisas detidigare nämnda beräkningarna från omkostnaderna för företagens regelhantering. Företagenhar ca 20 000 sidor företagsregler att hålla redapå, varav 2 500 ändras eller tillkommer ,säger motionären vidare. Hon konstaterar, i likhetmed andra motionärer, att i harparlamentet beslutat att företagens kostnader föratt hantera regelverket skall minska , varaven minskning uppnåddes . I har ett liknande målsatts upp, sägs det. På många håll i Sverigeskonkurrentländer pågår ett aktivt arbete för attminska företagens regelbörda, anför motionären. Honföreslår att målet för regelförenklingsarbetet skallvara att företagens kostnader för att hanteraregelverket skall minska ,varefter kostnaderna bör minska ytterligare undermandatperioden. Regeringen bör återrapportera tillriksdagen om utvecklingen i arbetet, anförmotionären.Företagens uppgiftslämnande måste minska och blienklare, anför motionären vidare.Grunddatabasutredningens förslag i betänkandetGrunddata i samhällets tjänst (SOU 1997:146) bördärvid kunna utgöra utgångspunkt. Utredningensförslag innebär i korthet att en registerbank medvissa återkommande företagsuppgifter, grunddata,skall upprättas med uppgifter som kan hämtas frånmyndigheter. Vid undersökningar som riktar sig tillsmåföretag bör urvalsundersökning tillämpas ochurvalen varieras, så att samma småföretag intebehöver störas alltför mycket, anför motionären. Honanser att dessa förenklingar bör genomföras senastunder och att regeringen kontinuerligt böråterrapportera till om utvecklingen iarbetet.Det saknas en tillförlitlig mätmetod som kan visapå hur regelbördan utvecklats ,säger motionären. Hon föreslår att det skallutvecklas en ny mätmetod, färdig att använda redanunder . SimpLex har getts alltför småresurser, och arbetet har därför framskriditalldeles för långsamt, anför motionären. Hon vill seen ökad takt i regelförenklingsarbetet redan underår 2003, varvid regeringen bör återrapportera tillriksdagen om utvecklingen i arbetet. Regeringenangav i förra årets skrivelse (skr. 2000/01: 143)sitt intresse av att skall genomföra enoberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete, konstaterar motionärenavslutningsvis. Hon påpekar att i årets skrivelsehar denna avsiktsförklaring försvunnit, vilket honfinner beklagligt, och hon menar att snarastbör anmäla sitt intresse för denna granskning föratt kunskap om position internationelltskall bli tillgänglig. Regeringen bör lämna in ensådan anmälan under /03,anser motionären.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade i anslagsbetänkande2001/02:NU1 en motsvarande skrivelse från regeringenom regelförenklingsarbetet (skr. 2000/01: 143) ochett stort antal motioner om regelförenkling liknandede här aktuella. Utskottet anförde att det för attarbetet med regelförenkling skall kunna drivasframåt är nödvändigt att det finns klara mål attsträva mot och att det går att på något sätt mätahur långt arbetet har fortskridit. Utskottet ansågatt arbetet med målformulering och metoder föruppföljning bör ges hög prioritet och framhöll attdet viktiga för en småföretagare är att denadministrativa bördan minskas, snarare än att detåstadkoms en viss minskning av antalet lagar ellerregler. Att nedbringa den tid och den kostnad som ensmåföretagare behöver lägga på att uppfylla olikalagar och regler är sålunda, enligt utskottetsmening, den helt överordnade uppgiften. Utskottetunderströk också vikten av att småföretagarnas egnasynpunkter på regelförenklingsarbetet fångas upp.Utskottet såg fram mot en redovisning i nästföljandeskrivelse om vad arbetet med målformulering ochmetoder för uppföljning har gett för resultat. I enreservation (m, kd, c, fp) efterlystes åtgärder avregeringen beträffande regelförenklingsarbetet isyfte att skynda på och effektivisera detta arbete.Frågan om att kvantitativt kunna mäta denadministrativa bördan för småföretag tas upp i fleramotioner. Som nämns i skrivelsen har ITPS fåttregeringens uppdrag att utveckla en metod för detta.Enligt regeringsbeslutet skall ITPSutveckla en metod som gör det möjligt attkvantitativt mäta och samla in statistik över denadministrativa börda som uppstår för företagen tillföljd av olika regelverk såsom lagar, förordningaroch myndighetsföreskrifter. I uppdraget ingår att tafram en konkret definition på begreppetadministrativ börda. ITPS skall även föreslå hurgenomförandet av metoden bör organiseras. Iuppdraget ingår också att redovisa alternativamätmetoder. För respektive metod skall beräkningaravseende investerings- och genomförandekostnaderframgå samt för- och nackdelar i övrigt. ITPS skalli genomförandet av uppdraget studera och ta del averfarenheter från andra länder som har utvecklatliknande metoder.Eftersom det är av största vikt att metodenaccepteras och stöds av både regeringen ochnäringslivet skall ITPS utföra uppdraget i närasamarbete med och . ITPS skall även samrådamed Statskontoret, , SCB och etableradeforskare inom området. Inriktningen för arbetet äratt metoden skall kunna tas i bruk och en mätningkunna ske . En delrapport innehållandedefinition av begreppet administrativ börda,erfarenheter från andra länder och redovisning avalternativa metoders kostnader samt för- ochnackdelar i övrigt skall lämnas den 31 december2002. Uppdraget skall slutrapporteras den 31 mars2003, då även val av metod och förslag tillgenomförande skall redovisas. Enligt uppgift frånITPS fortskrider arbetet planenligt.Näringslivets nämnd för regelgranskningpresenterade, som omnämns i vissa motioner, i juni2002 en rapport, Regelindikator 2002, med enuppföljning av hur myndigheter, kommittéer ochRegeringskansliet efterlever de regler som skallföljas i samband med att de föreslår nya ellerförändrade regler som rör företag. Enligt rapporten,som baseras på en granskning av 150 olika förslagtill regler, är kvaliteten i de konsekvensanalysersom presenteras generellt sett låg och i flertaletfall undermålig. I rapporten föreslås följandeåtgärder för att åstadkomma ett långsiktigt ochmetodiskt arbete för att höja kvaliteten påkonsekvensanalyserna och minska de administrativakostnaderna för företagen: sätt upp mätbara mål förarbetet; beräkna företagens totala kostnader för attadministrera regelverket; ge starkt stöd från högstapolitiska nivå; genomför tidiga samråd medföretagen; ge en offentlig institution/myndighet detövergripande ansvaret för utbildning i och kontrollav kvaliteten avseende konsekvensanalyser; införsanktionsmöjligheter för att öka efterlevnaden avgällande regler. har, enligtuppgift från SimpLex, haft ett diskussionsmöte mednämnden med anledning av rapporten.Beträffande Småföretagsdelegationens förslag, somberörs i flera motioner, kan noteras attNäringsdepartementet i en promemoria till utskottetvåren gjorde en avstämning motSmåföretagsdelegationens förslag. Regeringenssamlade bedömning var, enligt denna, att åtgärdervidtagits för att undanröja majoriteten av de hindersom Småföretagsdelegationen uppmärksammat.Regeringen ansåg att av förslagen är viktigaoch bör genomföras i någon form. avförslagen var helt genomförda eller befann sig i engenomförandefas, och varunder utredning eller beredning. Det framhölls frånNäringsdepartementet att många av förslagen är avden karaktären att de aldrig kommer att kunna ansesvara helt slutförda. Det gäller t.ex. myndigheternasarbete med information och service till företagenoch flera av förenklingsförslagen, såsom lättnader iuppgiftslämnande för företag och förenkling avtullprocedurer. Ungefär en fjärdedel av förslagenföranleder inga åtgärder från regeringenssida; det gäller förslag på områden där det redanför närvarande förekommer statliga insatser, t.ex.kompetensområdet, liksom förslag på områden där detprimära ansvaret inte ligger på staten utan påkommunerna.I en kommentar från sägs nuatt Småföretagsdelegationens förslag handläggs inomolika delar av . Det konstaterasatt regeringen har vidtagit åtgärder för attundanröja majoriteten av de hinder för tillväxt somdelegationen identifierade, vilket har redogjortsför i interpellationsdebatter och frågesvar. Detframhålls att karaktär och omfattning på förslagenskiljer sig högst väsentligt åt sinsemellan ochdärmed även den tid som krävs för genomförande. Enstörre del av förslagen är fortfarande underutredning eller genomförande. Många förslag ärvidare av den karaktären eller omfattningen satt deinte går att genomföra omgående. I vissa fall närdet t.ex. gäller mer generella önskemål omförändrade attityder och ökad tillgänglighet hosmyndighet m.m. är det dessutom omöjligt att uttalasig om när ett förslag kan anses vara genomfört,utan det är snarare frågan om en kontinuerligutvecklingsprocess. Endast en tredjedel av förslagenfrån Småföretagsdelegationen kan anses vara renaregelförenklingsförslag, sägs det frånNäringsdepartementet.Inom pågår arbete med översyn avmyndigheternas service. Statskontoret har fåttregeringens uppdrag att stimulera och stödjautvecklingen av 24-timmarsmyndigheter genom atttillsammans med myndigheterna utveckla ochtillhandahålla metoder, vägledningar och avtal samtinitiera och genomföra samverkansprojekt. Arbetetskall syfta till att stimulera myndigheterna attbedriva ett aktivt utvecklingsarbete för attförbättra sin tillgänglighet och service med hjälpav informationstekniken, genom en rad olikaåtgärder. Arbetet bedrivs i samverkan med destatliga myndigheterna och i kontakt med företrädareför kommuner, landsting och andra aktörer avbetydelse för denna utveckling. Statskontoret harredovisat arbetet i lägesrapporter till regeringen idecember 2001 och . En ytterligarelägesrapport skall lämnas , ochen slutlig redovisning av uppdraget skall lämnassenast . Regeringen redovisar ibudgetpropositionen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning sin bedömningi frågan. Där sägs bl.a. att den långsiktigainriktningen bör vara att medborgare och företag iservicehänseende upplever den offentligaförvaltningen som en enda 24-timmarsmyndighet utanbesvärande myndighetsgränser. Det innebär bl.a. attett ärende så långt möjligt bara bör kräva en endamyndighetskontakt, vilket ställer stora krav påsamverkan mellan myndigheter. Det är dock viktigtatt myndighetsansvaret inte blir otydligt så attinsyn och ansvarsutkrävande försvåras.I några motioner efterlyses åtgärder för attminska företagens uppgiftslämnande. När det gällerSCB:s olika statistikgrenar tillämpar myndighetensedan en längre tid urvalsundersökningar när detgäller småföretag och ett s.k. rullande panelsystem,vilket innebär att ett småföretag som ingått i enundersökning inte skall tas ut i nästa. SCB ärvidare starkt engagerat i det arbete som bedrivsinom EU på statistikområdet. Inom EU var dettidigare i stort sett förbjudet att använda s.k.administrativt material i statistikproduktionen. Enförändring håller nu på att ske i detta avseende,och administrativa uppgifter kan i vissa fallanvändas. SCB har varit pådrivande i detta arbeteoch kommer att fortsätta att driva frågan omförenkling när det gäller statistikproduktionen. Iregeringens uppdrag till SCB omfördjupad prövning av inriktning och omfattning avofficiell statistik inom SCB:s ansvarsområde införtreårspeioden 20042006 konstateras bl.a. attuppgiftslämnarnas kostnader för statistiken ökar.Det är därför angeläget att SCB ökaransträngningarna för att underlättauppgiftslämnandet, särskilt för företagen, sägs det,och SCB skall särskilt redovisa planer på hurmyndigheten skall underlätta uppgiftslämnandet.Uppdraget skall redovisas senast den 15 januari2003.Grunddatabasutredningen föreslog i sitt tidigarenämnda betänkande beträffande företagensuppgiftslämnande bl.a. att ett mål bör vara attföretagen endast skall behöva lämna en och sammauppgift en gång och att formerna för elektroniskauppgiftslämnanden borde utvecklas. En arbetsgruppinom fick därefter iuppdrag att inventera och analysera det allmännasansvar för spridning av offentlig basinformation ielektronisk form. I promemorian Samhälletsgrundläggande information (Ds 2000:34) redovisadesen inventering av många års utredningsarbete som påolika sätt berör det allmännas ansvar för spridningav samhällets information i elektronisk form. Ibetänkandet lämnades förslag till en rad konkretaåtgärder. Betänkandet har remissbehandlats, ochfrågan bereds inom i ett bredaresammanhang, tillsammans med arbetet kring dentidigare nämnda 24-timmarsmyndigheten ochframtagande av ett nytt EU-direktiv omvidareutnyttjande och kommersialisering avhandlingar från offentliga sektorn.I det tidigare nämnda betänkandetFöretagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101),som avlämnats, föreslås under rubrikenEnkelhet för företag och företagare i syfte atttillmötesgå företagens önskan om en instans attvända sig till en samordning av arbetet hos de treaktörer, som handhar de viktigaste statligaföretagsstöden, , länsarbetsnämnden ochdet aktuella Almi-bolaget. Utredaren föreslår attdet i varje län skall öppnas en brevlåda ditföretagaren kan vända sig med ansökningar,förfrågningar och andra önskemål. Kontakten kan skevia post, telefon, e-post, personligt besök, osv. Detre nämnda huvudaktörerna får sedan gemensamthantera frågorna. För företagaren skall det räckamed en kontakt. bör ges i uppdrag atttillsammans med länsarbetsnämnd och Almi-bolagutarbeta den samarbetslösning som passar det egnalänet bäst. I försökslänen skallsjälvstyrelseorganen erbjudas samordningsuppgiften.Nutek skall ges i uppdrag att utforma riktlinjer förverksamheten samt följa upp att den genomförs.Företagarnas riksorganisation har nyligenpresenterat en rapport om företagens administrativabörda Krånglet ökar. Företagarna har ocksåtillställt statsminister en skrivelseom småföretagens administrativa börda. Målet börenligt Företagarna vara att under innevarandemandatperiod halvera den tid som företagaren måsteägna åt administration på grund av statliga regler.Företagarna föreslår att regeringen skall utse eninterdepartemental arbetsgrupp som skall genomförade åtgärder som krävs för att nå målet. Företagarnavill också att alla myndigheter som berörs skall gesi uppdrag att införa gemensamma definitioner påbegrepp som rör företagande, t.ex. anställda ochinkomster. Det förenklingsarbete som hittillsbedrivits i SimpLexgruppen måste utvecklas, ochgruppen måste få tillräckliga resurser så att denkan göra konsekvensanalyser av både föreslagna ochredan existerande regler, anser Företagarna.Näringsdepartementet har haft ettdiskussionsmöte med Företagarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regelförenklingsarbetet är avstörsta vikt för att skall kunna utvecklassom företagarnation. De regler som berörföretagandet bör vara lätta att förstå ochefterleva.Samhället har behov av effektiva regelsystem förskydd av människors liv och hälsa, miljöskydd ochsäkerhet, men detta får inte göra det alltförkrångligt att starta och driva företag. Kostnadernaför ett svenskt företag med 1-19 anställda för attadministrera skatte-, arbetsmarknads- ochmiljöreglerna uppgår, som tidigare redovisats,enligt en OECD-beräkning till ca peranställd och år. Motsvarande kostnader är förföretag med 20-49 anställda ca och förföretag med 50-500 anställda ca . Applicerasdessa siffror på det totala beståndet av företag,kan företagens kostnader för att administrera lagar,regler och föreskrifter beräknas till minst50 miljarder kronor per år.I många av konkurrentländer pågår ettaktivt arbete med att minska företagens regelbörda.I har parlamentet beslutat attföretagens kostnader för att hantera regelverketskulle minskas till år 2002.Men trots att hela den holländska regeringen harvarit engagerad och starkt prioriterat frågan harinte en 10-procentig minskning uppnåtts underperioden. som det illustrerar hurkomplicerad frågan om regelförenkling är får detinte avskräcka från höga svenska ambitioner påområdet. En genomgång av hela det regelverk somberör företagen skulle fordra en mycketresurskrävande satsning som riskerar att gå ut överhandläggningen av andra för företagen viktigafrågor. Regeringen bör dock anlägga ett bredare ochmer systematiskt angreppssätt än tidigare ochpresentera ett handlingsprogram sominriktas på de befintliga regelverken och somomfattar åtgärder hos såväl departement sommyndigheter.Takten i regelförenklingsarbetet måste öka. Ettinstrument för att åstadkomma detta är att det tasfram ett mått som kan visa hur regelbördanutvecklas. har mångårig erfarenhet avregelförenklingsarbetet i olika medlemsländer ochgenomför t.ex. enkätundersökningar riktade motföretag för att jämföra den administrativa bördanländer emellan. Dessa enkäter ställs sedan sammanländervis och jämförelser kan därmed göras. IDanmark, och har ocksåmätmetoder tagits fram. Den danska metoden baseras,i likhet med OECD-metoden, på enkäter. I harITPS fått i uppdrag att ta fram förslag på lämpligmätmetod. Eftersom , ochNederländerna har kommit längre än har ITPSsärskilt analyserat dessa länders mätmetoder innanmyndigheten skall lämna sitt förslag till regeringenom en svensk mätmetod.När det gäller de oberoende granskningar som OECDgenomför av olika länders regelförenklingsarbete ärdet angeläget att regeringen under kalenderåret 2003inger anmälan till med begäran om granskning avregelförenklingsarbetet i . Genom en sådangranskning kan värdefull kunskap om Sverigesposition i en internationell jämförelse erhållas.Ytterligare ett område där utskottet anser att detkrävs omedelbara åtgärder från regeringen gällerregelverket vid en företagsstart. Regeringen börgöra en översyn av handläggningstiden i startskedetoch uppdra åt de myndigheter som inteprioriterar snabb handläggning att minskahandläggningstiden för dessa ärenden. Myndigheternamåste därutöver förbättra sin service gentemotföretagen och i större utsträckning kunna agera somlots i sina kontakter med företagen.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta de åtgärder som utskottetangivit. Därmed blir motionerna 2002/03:N356 (s, v)och 2002/03:N1 (mp) väsentligen tillgodosedda.Motion 2002/03:N2 (m, fp, kd, c) blir också i vissadelar tillgodosedd. Övriga motionsyrkanden avstyrks.Riksdagen bör också lägga regeringens skrivelse medredogörelse för regelförenklingsarbetet tillhandlingarna.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24NäringslivUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslag underutgiftsområde 24 Näringsliv i huvudsak ienlighet med vad som föreslagits ibudgetpropositionen. Enligt utskottet börriksdagen med bifall till förslag i enmotion (s, v, mp) besluta om enöverflyttning av medel mellan två avanslagen. De medel om perår som har tilldelatsför miljöteknikutveckling bör i ställetsatsas på miljödriven affärsutveckling underNuteks anslag för näringslivsutveckling. Föratt ta till vara den kraft som marknadenuppvisar och styra den mot hållbarhet bör ennationell satsning på miljödrivennäringslivsutveckling genomföras. Utskottetsförslag till anslag under utgiftsområde 24Näringsliv framgår av bilaga 3. Övriga häraktuella förslag till riksdagsbeslut somregeringen framlägger under dettautgiftsområde tillstyrks av utskottet.InledningUtskottet redogör i det följande avseende deanslag som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv för regeringens förslag och motsvarande förslag imotioner (se bilaga 2). Därefter redovisar utskottetsitt ställningstagande i ett sammanhang (se bilaga3).NäringspolitikVerket för innovationssystem:Förvaltningskostnader (26:1)PropositionenAnslaget finansierar förvaltningskostnader vidVerket för innovationssystem (), som bildadesden . Myndighetens uppgift är attfrämja hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle ocharbetsliv genom utveckling av effektivainnovationssystem och finansiering avbehovsmotiverad forskning och utveckling.Anslagsnivån har justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003.Regeringen beräknar anslaget för till110,2 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en besparing påanslaget med , med hänvisning tilldet ekonomiskt osäkra läget och för att finansierareformer som föreslår och somsyftar till generella förbättringar för företagen.Anslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c). behöver fåvärldens bästa företagsklimat, och det målet nåsinte i första hand genom att bygga utMyndighetssverige, säger motionärerna. De anser attföretagsamhet och tillväxt kommer underifrån frånmånga kreativa entreprenörer. ärrestriktivt till ökad byråkratisering inom svenskamyndigheter och sparar därför in påförvaltningskostnader, sägs det.Verket för innovationssystem: Forskning ochutveckling (26:2)PropositionenAnslaget finansierar behovsmotiverad forsknings- ochutvecklingsverksamhet samt utveckling avinnovationssystemet. Inriktningen för de närmasteårens verksamhet har beskrivits i proposition2000/01:3 om forskning och förnyelse och iproposition 2001/02:2 om FoU och samverkan iinnovationssystemet. föreslås en ökningav anslaget med för uppbyggnad avett nationellt inkubatorprogram. Därutöver haranslagsnivån justerats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till . Regeringen begär vidareriksdagens bemyndigande att besluta ombidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 1,9 miljarder kronorunder åren 20042008.MotionernaI motion 2002/03:Fi230 (s, v, mp) föreslås att demedel om som sedanår 2001 har tilldelats för miljöteknikutveckling istället skall satsas på miljödriven affärsutvecklinggenom Nutek.En neddragning på anslaget med 100 miljoner kronorförslås i motionerna 2002/03:Fi232 (fp) och2002/03:N263 (fp).I motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en besparingpå anslaget med 30 miljoner kronor.Kristdemokraterna avvisar den av regeringenföreslagna satsningen med föruppbyggnad av ett nationellt inkubatorprogram ochvill i stället satsa motsvarande summa för attstärka de industriella utvecklingscentrumens (IUC)funktion som inkubatorer, sägs det.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande förslaget i motion 2002/03:Fi230 (s, v,mp) om en minskning av anslaget med 10 miljonerkronor kan följande noteras. I samband med attMiljöteknikdelegationen avslutade sitt arbete /01 framlade den förslag om hur ettfortsatt arbete inom området skulle kunna ske. Deberörda medlen på som Vinnovafr.o.m. har disponerat förmiljöteknikutveckling har enligtNäringsdepartementet kunnat ses som ett led i ettfortsatt miljöteknikarbete iMiljöteknikdelegationens anda. har inte haftnågon särskild miljötekniksatsning utan har låtithållbar utveckling vara en integrerad del i allasina program.Verket för näringslivsutveckling:Förvaltningskostnader (38:1)PropositionenAnslaget täcker förvaltningskostnader för Verket förnäringslivsutveckling () och (). Enligt förslaget ibudgetpropositionen skall anslaget tillföras10 , varvid finansiering sker genomen överföring från utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling.