bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Ökningenförklaras i huvudsak av en högrelönesumma.I propositionen framhålls att ett syftemed den förändrade avgiftsstruktur somriksdagen beslutat med anledning avbudgetpropositionen för (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr.1997/98:36) var att inom ramen för ett iprincip oförändrat avgiftsuttag skapabättre samstämmighet mellan inkomster ochutgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet.Regeringen föreslår ändringar av enskildaavgiftssatser medan det totalaavgiftsuttaget skall vara oförändrat.Underlaget för socialavgifterna beräknastill totalt ca för2003.För 2003 beräknas de kostnader somsjukförsäkringsavgiften skall täcka uppgåtill . Regeringenföreslår därför attsjukförsäkringsavgiften iarbetsgivaravgifterna höjs till avavgiftsunderlaget och till avavgiftsunderlaget i egenavgifterna.För 2003 beräknas de kostnader somarbetsskadeavgiften skall täcka uppgå till6,. Regeringen föreslårdärför att arbetsskadeavgiften iarbetsgivaravgifterna och i egenavgifternasänks till av avgiftsunderlaget.För 2003 beräknas de kostnader somarbetsmarknadsavgiften skall täcka uppgåtill . Regeringenföreslår därför att arbetsmarknadsavgifteni arbetsgivaravgifterna sänks till 3,70 %av avgiftsunderlaget och till avavgiftsunderlaget i egenavgifterna.Eftersom de ovan föreslagnaförändringarna således inte skall ledatill någon förändring av det sammantagnauttaget av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter, föreslår regeringen enhöjning av den allmänna löneavgiften med0,till avavgiftsunderlaget.Förändringarna i avgiftsnivåerna föreslåsgälla fr.o.m. den 1 januari 2003.MotionernaModeraternaI motion Fi287 yrkande 39 begärs attföretag inom sektorerna jordbruk,vattenbruk och fiske med driftställe istödområde A också skall omfattas av denregionala nedsättningen avsocialavgifterna. I motion Fi231 yrkande 4finns ett likartat yrkande.FolkpartietI motion Sk382 yrkande 25 begärs etttillkännagivande om att underlaget för dengenerella nedsättningen av arbetsgivar-och egenavgifterna skall höjas förarbetsgivaravgifterna till 1,5 miljonerkronor och för egenavgifterna till över300 . I motion Fi232 yrkande 4 finnsett likartat yrkande dock med deskillnaderna att aktuellt underlagavseende arbetsgivaravgifterna skall höjastill och att enmotsvarande ökning skall ske vad avseregenavgifterna. Förslagen beräknas minskastatens inkomster med 1 300 miljonerkronor och med 1 250 miljonerkronor för 2004.KristdemokraternaI motion Sk383 yrkande 5 begärs etttillkännagivande om generell nedsättningav arbetsgivar- och egenavgifter med 7procentenheter på lönesummor upp till900 respektive fr.o.m.2004. Samma yrkande framställs imotionerna Fi233 yrkande 6 och Fi256yrkande 15. Förslaget beräknas minskastatens inkomster med 3 160 miljonerkronor för 2004.I motion Fi256 yrkande 16 begärs ettbeslut om höjda arbetsgivaravgifter med0,, varav 0,25procentenheter på sjukförsäkringsavgiftenmed anledning av införande av ytterligareen karensdag, påföräldraförsäkringsavgiften med anledningav ökade förmåner inomföräldraförsäkringen och 0,10procentenheter på allmän löneavgift medanledning av växling mot lägreinkomstskatt. Förslaget beräknas ökastatens inkomster med 4 680 miljonerkronor och med 4 930 miljonerkronor för 2004.CenterpartietI motion Fi286 yrkande 18 begärs att dengenerella nedsättningen av arbetsgivar-och egenavgifterna skall uppgå till 8 %upp till nuvarande maximala underlag.Motionärerna anför att förslaget främjarde mindre företagen. Förslaget innebär enminskning av statens inkomster med och med . I motion Fi234yrkandena 11 och 12 finns motsvarandeyrkanden.I motion Fi286 yrkande 19 begärs attnedsättningen av arbetsgivaravgifternaskall beräknas på den årliga lönesummanoch inte som på en månadsvislönesumma. Enligt motionärerna behövs ensådan ändring för företag med storasäsongsvariationer. I samma motion yrkande20 begärs ett beslut om riktade sänkningarav arbetsgivaravgifterna förinrättande av övergångsmarknader.Motionärerna anser att sådana riktadesänkningar är nödvändiga för att gearbetslösa förutsättningar att fåanställning. Sistnämnda förslag innebärinkomstminskningar för staten med 750miljoner kronor och med . I motion Fi234yrkande 11 och 12 finns motsvarandeyrkanden.Utskottets bedömningNär det gäller ,och kravpå sänkta arbetsgivaravgifter anserutskottet att det inte finns utrymme varesig för en generell sänkning avsocialavgifterna eller en höjning avunderlagen för avgiftsnedsättning.Utskottet noterar i övrigt att Riksdagensrevisorer - på förslag av utskottet -gjorde en granskning av den nedsättning avsocialavgifterna om som infördes den 1januari 1997. Revisorerna konstaterade iförslag till (2001/02:RR2) attsyftet med stödet är att stimuleranyanställningar och uppmuntraegenföretagande. Konstruktionen av stödetinnebar dock att sysselsättningseffekternablev begränsade, medan de statsfinansiellakonsekvenserna blev stora. Orsaken härtillvar framför allt att nedsättningen endasti begränsad omfattning påverkadeföretagens anställningsbeslut. Revisorernaansåg att regeringen borde ges i uppdragatt redovisa effekterna avnedsättningen av socialavgifterna och attutvärderingen i första hand borde avsesysselsättningseffekter. Revisorernaföreslog att som sin meningskulle ge regeringen detta till känna.Frågan behandlades i betänkande2001/02:FiU1. anförde attregeringen i proposition 2001/02:45 hadeföreslagit en utökad nedsättning avsocialavgifterna i stödområde A. Motbakgrund av att den generellanedsättningen av socialavgifterna varit ikraft en relativt begränsad tidsperiodsamt att regeringen avsåg att föreslåförändringar i nedsättningen gjordeutskottet bedömningen att en sådanutvärdering som revisorerna efterlyste förnärvarande inte var påkallad. Enutvärdering borde ske när det utvidgadesystemet varit i kraft . Därmedavstyrkte utskottet revisorernas yrkande.Beträffande krav påhöjda procentsatser för vissasocialavgifter är förslaget knutet tillreformer i form av införande avytterligare en karensdag, höjdaföräldraförsäkringsförmåner och sänktinkomstskatt. Eftersom utskottet inteanser att dessa reformer skall genomföraskan utskottet inte tillstyrka förslaget.Beträffande yrkande om attreduktionen av arbetsgivaravgifterna skallberäknas på den årliga lönesumman harutskottet i sitt av godkändabetänkande /01:SfU5 avstyrkt ettliknande motionsyrkande. I betänkandetbehandlade utskottet regeringensproposition /01:8 Ny socialavgiftslag,vari anfördes att betalningsperioden förarbetsgivaravgifter enligtsocialavgiftslagen av både systematiskaoch pedagogiska skäl borde vara densammasom i skattebetalningslagen. Utskottetansåg att bestämmelserna om månadsvisberäkning och betalning avarbetsgivaravgifterna av administrativaskäl då inte kunde ändras. Utskottetvidhöll i yttrande 2001/02:SfU1y dennainställning. Utskottet finner inte skälatt nu göra en annan bedömning.Vad gäller förslag om ökadnedsättning av socialavgifterna i Norrlandkonstaterar utskottet att lagen omutvidgning av de särskilda avdragen enligtsocialavgiftslagen faller inom ramen fördet s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. I lagen undantas därför företaginom bl.a. sektorerna kol- ochstålindustri, jordbruk, vattenbruk ochfiske. Enligt utskottets mening är detviktigt att stödet ges en utformning somär förenlig med de regler som gäller inomEU för statsstöd. Utskottet noterar attregeringen lämnat förslag om upphävande avbestämmelsen att lagen inte skalltillämpas på verksamhet inom kol- ochstålindustri.Det regionala avdraget vid beräkning avarbetsgivaravgifterna skall i första handavse sjukförsäkringsavgiften och därefterföräldraförsäkringsavgiften. Detsammagäller avdraget från egenavgifterna somdessutom skall avse arbetsskadeavgiftenoch efterlevandepensionsavgiften.Utskottets principiella inställning är attdet bör finnas ett tydligt samband mellande socialavgifter som erläggs och de olikaförmåner som dessa avgifter skallfinansiera. Ett sådant samband är lagfästi den nya lagen om fördelning avsocialavgifter. En regional nedsättning avsocialavgifter avsedd att bl.a. stimulerasmåföretagandet i det aktuella stödområdetmåste betraktas som en del avregionalpolitiken. Mot bakgrund av dettaoch att det dessutom finnsavgifter/löneskatter som inte har tillsyfte att finansiera förmåner inomsocialförsäkringen kan det ifrågasättas,och särskilt vid en eventuell utvidgningav avdraget, om det är lämpligt att för enregional åtgärd ta i anspråk avgifter somär avsedda att finansiera vissapreciserade sociala förmåner somsjukpenning och föräldrapenning.Utskottet kan således inte tillstyrkaModeraternas motionsförslag.Med dessa påpekanden godtar utskottet,såvitt avser socialavgifter ochlöneskatter, regeringens beräkning avstatsbudgetens inkomster för budgetåret2003. Utskottet avstyrker i motsvarandedelar motionerna Fi287 yrkande 39, Fi231yrkande 4, Sk382 yrkande 25, Fi232 yrkande4, Sk383 yrkande 5, Fi256 yrkandena 15 och16, Fi233 yrkande 6, Fi286 yrkandena 18-20och Fi234 yrkandena 11 och 12.Motion om höjning av det allmännagrundavdragetI motion Fi230 (s, v, mp) yrkande 12begärs beträffande det allmännagrundavdraget bl.a. en höjning av detlägsta skiktet från till avprisbasbeloppet. Med anledning häravfinner utskottet anledning att anföraföljande.För varje år som en person har varitförsäkrad och har haft inkomster här ilandet som är pensionsgrundande, skallhans eller hennes pensionsgrundandeinkomst fastställas. Detta gäller dockendast om summan av de inkomster som ärpensionsgrundande uppgått för tillminst och till minst40,av det för intjänandeåret gällandeprisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring.Allmän pensionsavgift tas ut förfinansiering av försäkringen förinkomstpension och tilläggspension enligtlagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension och tilläggspension i formav ålderspension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring. Avgiften betalas avden enskilde och beräknas på ett underlagsom består av inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbete till dendel summan av inkomsterna inte överstiger8,07 inkomstbasbeloppet. Avgiften utgörför närvarande av avgiftsunderlaget.Avgiften betalas inte av den varsinkomster för året understiger vid2003 års taxering och därefter avprisbasbeloppet.Statlig ålderspensionsavgift tas ut förfinansiering av försäkringen förinkomstgrundad ålderspension. Avgiftenbetalas på vissasocialförsäkringsersättningar m.m. tillden del dessa ersättningar tillsammans medövriga pensionsgrundande inkomster inteöverstiger 8,07 inkomstbasbelopp. Dessutomskall statlig ålderspensionsavgift betalaspå pensionsgrundande belopp (fiktivinkomst som grundar pensionsrätt bl.a. förföräldrar till små barn) och fr.o.m. 2003på inkomstrelaterad ålderspension ochinkomstrelaterad sjukersättning ochinkomstrelaterad aktivitetsersättningenligt 8 kap. lagen om allmän försäkringmed . Avgiften betalas inte påersättningar och inkomster som för år 2002understiger och därefter avprisbasbeloppet.Enligt nuvarande bestämmelser i lagen(2001:1227) om självdeklaration ochkontrolluppgifter är bl.a. fysisk personskyldig att lämna självdeklaration närhans eller hennes intäkter av tjänst ochav aktiv näringsverksamhet underbeskattningsåret uppgått till sammanlagt29,och fr.o.m. nästa beskattningsårminst av prisbasbeloppet. Detinnebär att inkomster som understigerdenna gräns inte läggs till grund förtaxering. En höjning av det allmännagrundavdraget från till 42,3 %av prisbasbeloppet bör få till följd attgränsen för skyldigheten att lämnasjälvdeklaration och kontrolluppgift skallhöjas till av prisbasbeloppet.Därmed kommer inkomster som understigerdenna gräns inte att läggas till grund förtaxering.Eftersom taxeringen tjänar som underlagför beräkning av avgifter och avpensionsgrundande inkomst tvingasutskottet konstatera att ett höjt allmäntgrundavdrag medför, förutom att den nedreinkomstgränsen för betalning av allmänpensionsavgift och statligålderspensionsavgift måste höjas imotsvarande mån, att detsamma gäller förgränsen för fastställande avpensionsgrundande inkomst.Utskottet har i yttrande 2001/02:SfU1ykommenterat då föreslagna ändringar av denpensionsgrundande inkomsten ochpensionsavgifter till följd av en höjningav det allmänna grundavdraget till 40,3 %av prisbasbeloppet. Utskottet ansåg detolyckligt om en annars vällovligskatteväxling ledde till att enskildapersoners ålderspension påverkades. Ävenom förslagen innebar att pensionsavgiftinte skulle betalas om inkomsternaundersteg detta belopp, kunde förändringarav grundavdraget och därmeddeklarationsskyldigheten medföra attenskilda personer fick svårt att bilda sigen uppfattning om vilka inkomster somskulle komma att läggas till grund för denframtida pensionen. Utskottet godtog dockregeringens förslag om höjd gräns förfastställande av pensionsgrundande inkomstliksom förslagen avseendepensionsavgifterna. Om ytterligare höjningav det allmänna grundavdraget skulle bliaktuell, fanns det, enligt utskottetsmening, skäl att överväga om den indirektakopplingen mellan ett höjt grundavdrag ochden nedre gränsen för att fastställapensionsgrundande inkomst kan bibehållas.Med detta påpekande tillstyrkte utskottetregeringens förslag till ändringar i lagenom allmän pensionsavgift, lagen ominkomstgrundad ålderspension och lagen omstatlig ålderspensionsavgift.Enligt utskottets mening bör en höjning avdet allmänna grundavdraget från 40,3 %till av prisbasbeloppet medföra attriksdagen antar motsvarande följdändringarvad avser pensionsgrundande inkomst,allmän pensionsavgift och statligålderspensionsavgift. Utskottet anservidare att regeringen bör överväga om denindirekta kopplingen mellan ett höjtgrundavdrag och den nedre gränsen för attfastställa pensionsgrundande inkomst skallbibehållas. Det sistnämnda bör gesregeringen till känna.Stockholm den 12 november 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), AnnaLilliehöök (m), () ochMona ().Avvikande meningar1. Moderata samlingspartietSten Tolgfors, och (alla m) anser att utskottetsyttrande i nedan angivna avseenden bordeha följande lydelse:Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarModerata samlingspartiet anser attanslaget Utvecklingsinsatser istorstadsregionerna bör upphöra och attandra metoder som är effektivare ochbättre skall prövas. Vi menar att en av deviktigaste uppgifterna är att skapa socialoch geografisk rörlighet i det svenskasamhället. Detta kan uppnås bl.a. genomatt bostadsmarknaden och arbetsmarknadenavregleras. Anslaget Inte-grationsåtgärderbör avvecklas och medel tillorganisationer som arbetar mot bl.a.rasism och diskriminering bör iställetdistribueras genom utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och omsorg. Vimotsatte oss att ett särskiltintegrationsverk inrättades och anser attverket skall läggas ned. AnslagetOmbudsmannen mot etnisk diskriminering börflyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv.Anslaget Hemutrustningslån kan minskasgenom ändrade regler. Slutligen föreslårvi att anslaget till Migrationsverketökas. Målet bör vara att väntetiden förbeslut om uppehållstillstånd uppgår tillmaximalt sex månader.Vi föreslår i enlighet med motion Fi231yrkandena 5 och 6 en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med 327,4miljoner kronor och för budgetåret 2004med 126,5 miljoner kronor.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappUtgifterna för sjukpenning ochrehabilitering har ökat dramatiskt underde . Till skillnad frånregeringen anser vi att sjukfrånvaron intekan minskas enbart genom åtgärder påarbetsplatserna.Ersättningsnivåer och karensdagar harhistoriskt sett visat sig påverka antaletersatta sjukpenningdagar. Vi föreslår atten andra karensdag införs den åttondefrånvarodagen.Vi anser att utbildningen av läkare iförsäkringsmedicin behöver förbättras. Detav regeringen föreslagna resurstillskottetpå ärotillräckligt, och vi tillför därför RFVytterligare för sådanutbildning.Vi föreslår vidare att densjukpenninggrundande inkomsten beräknas påett genomsnitt av de två föregående årensinkomst och att sjukskrivningar till följdav trafikskador bryts ut ursjukpenningförsäkringen och i stället försöver till trafikförsäkringen.För att ge försäkringskassorna möjlighetatt upphandla rehabiliteringstjänster avannat landsting än det egna, av privataföretag eller vid behov utomlands föreslårvi att , utöver vadregeringen föreslagit, tillförsförsäkringskassorna för detta ändamål.Genom ökade kontrollinsatser kan enligtvår mening antalet felaktigaförtidspensioneringar minska och flermänniskor återvända till arbetslivet.Vi motsätter oss de nya lägre beviskraveni arbetsskadeförsäkringen och anser istället att ett arbetsskadeobligatoriumbör införas för arbetsgivare. Arbetsgivarekan då teckna en privatarbetsskadeförsäkring som premiesättsefter de risker olika verksamheter skapar.Detta leder till att arbetsgivare fårökade incitament att förebyggaarbetsskador.Vidare motsätter vi oss en höjning avtaket i sjukförsäkringen och föreslår attsjuk- och rehabiliteringspenning utges förlönedelar upp till 7,5 inkomstbasbelopp.I enlighet med motion Fi231 yrkandena 5och 6 föreslår vi en - i förhållande tillregeringens förslag - minskning avutgiftsramen för med och för budgetåret 2004med 13 215 miljoner kronor.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomVi anser att av bostadskostnadenmellan och skall kunnaläggas till grund för det generellabostadstillägget. Enligt vår uppfattninghar utformningen av bostadstilläggetverkat kostnadsdrivande på framför alltkommunernas hyressättning. För pensionärermed full BTP innebär förslaget som mest enförsämring med . Dettakompenseras av förslag omhöjning av grundavdraget, vilket innebäratt en pensionär med garantipension får ca130 och mer efterskatt 2003 respektive 2004.Vi föreslår i enlighet med motion Fi231yrkandena 5 och 6 en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramarna för budgetåren 2003 och2004 med per år.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnVi anser att statens stöd till familjeroch barn präglas av alltför mycketdetaljreglering och vill återgebarnfamiljerna valfriheten. Det görs bästgenom att barnfamiljerna får mer pengaratt fritt förfoga över. Vi föreslårdärför, utanför politikområdet, att ettgrundavdrag införs i den kommunalabeskattningen på per barn 2003.För att främja valfriheten motsätter vioss dessutom den redan införda extramamma/pappamånaden i föräldraförsäkringen.Vidare motsätter vi oss regeringensaviserade höjning av taket iföräldraförsäkringen. Vi anser att densjukpenninggrundande inkomsten (SGI) iföräldraförsäkringen skall baseras på detvå föregående åren. Underhållsstödet börses över.Vi tillför medel för att adoptionsbidragskall kunna utges av kostnadenför adoptionen av ett barn, dock högst55 . Medel avsätts för en månadsretroaktivitet i samband med ansökan omvårdbidrag för funktionshindrade barn.Från och med 2004 föreslår vi att enbarnomsorgspeng införs för de familjer sominte utnyttjar kommunalt finansieradbarnomsorg. Barnomsorgspengen skall,enligt vårt förslag, utgå med 3 000 krskattefritt för barn mellan ettoch . Eftersom föräldralediga kanutnyttja denna barnomsorgspeng när barnetfyller , anser vi att de tre extragarantimånaderna i föräldraförsäkringenkan avskaffas fr.o.m. 2004.Vi föreslår i enlighet med motion Fi231yrkandena 5 och 6 en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med och för budgetåret 2004med 577 miljoner kronor.Statsbudgetens inkomsterNedsättningen av arbetsgivaravgifterna med15 % inom stödområde A är en form avregionalpolitik som är att föredra framförbidragspolitik. Vi anser emellertid attfler branscher i stödområdet bör få sänktaavgifter, såsom jordbruk, vattenbruk ochfiske.Med det anförda anser vi att motionernaFi287 yrkande 39 och Fi231 yrkande 4 börtillstyrkas.2. liberalernaBo Könberg och (båda fp)anser att utskottets yttrande i nedanangivna avseenden borde ha följandelydelse:Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarFolkpartiet anser att en dominerande delav de projekt som finansieras inomanslaget Utvecklingsinsatser istorstadsregionerna inte haft entillfredsställande effektivitet ochförankring bland de berörda och anserdärför att anslaget bör upphöra. Vi anserockså att kan minska iomfattning. Dessutom bör Migrationsverkettillföras och anslagetOffentligt biträde tillföras 18 miljonerkronor. Genom ökade satsningar på snabbarebehandling av asylärenden förkortashandläggningstiderna och kostnaderna förmottagande av asylsökande minskar.Vi föreslår i enlighet med motion Fi231yrkandena 6 och 7 en, i förhållande tillregeringens förslag, minskning avutgiftsramen för med 484miljoner kronor och för budgetåret 2004med 662 miljoner kronor.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappOm inte ökningen av sjukskrivningar ochförtidspensioneringar kan stoppas ochpressas tillbaka är det enligt våruppfattning ett hot mot helavälfärdssystemet. Genom att tillföraförsäkringskassorna ,utöver vad regeringen har föreslagit, förinköp av rehabiliteringstjänster kanutgifterna för sjukfrånvaron minska iförhållande till vad som är möjligt medregeringens förslag. Vidare tillför viförsäkringskassorna föråtgärder mot felaktiga utbetalningar. Enfinansiell samordning mellan bl.a.försäkringskassan och sjukvården för attkorta ned sjukskrivningstider och få bortvårdköer är också en viktig åtgärd för attkomma till rätta med problemet med denökande sjukfrånvaron. sjukpenningmedlen bör avsättas försådan finansiell samordning.Vi anser att de sjukpenningkostnader somtrafiken förorsakar bör bekostas avtrafikförsäkringen. kompenserarvi individerna för de ökadetrafikförsäkringskostnaderna genom enskattereduktion.Vi vill också att närståendepenningenförbättras genom att antalet dagar utökasfrån nuvarande till 120 dagar.I syfte att hålla tillbaka kostnadernaföreslår vi att höjningen av taket isjukförsäkringen skjuts upp till den 1januari 2004.Vi föreslår i enlighet med motion Fi232yrkandena 6 och 7 en - i förhållande tillregeringens förslag - minskning avutgiftsramen för med och för budgetåret 2004med 7 395 miljoner kronor.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomEnligt vår mening bör tiden föromställningspensionen för efterlevandeutan barn utökas redanfrån . Vi anser vidare attfritidsfastigheter inte skall ingå iårsinkomsten vid beräkning avbostadstillägg.Vi föreslår i enlighet med motion Fi232yrkandena 6 och 7 en, i förhållande tillregeringens förslag, ökning avutgiftsramen för med 125miljoner kronor och för budgetåret 2004med 170 miljoner kronor.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnFör oss liberaler är det oerhört viktigtatt ansvaret för hem och familj delas likamellan föräldrarna. I vår strävan att fåfler pappor att ta ut sin föräldraledighetvill vi därför införa enjämställdhetsbonus. Den innebär att enhögre ersättning, , utgår för varjemånad som den ena föräldern tar ut och sommotsvaras av en månad som den andraföräldern också tar ut. Vi anser även atttaket i föräldraförsäkringen bör höjas,dock först den 1 januari 2004.Enligt vår mening kan besparingar görasinom anslaget underhållsstöd, bl.a. genomatt det gemensamma föräldraansvaretmarkeras och genom att rätten till bidragminskar för vårdnadshavare med godainkomster. Ytterligare besparingar inomutgiftsområdet kan göras genom attåtgärder vidtas mot felaktigautbetalningar.Utanför utgiftsområdet föreslår vi från2003 en skattereduktion för barnfamiljermed ca och barn.För att ge barnfamiljerna större frihetföreslår att ett barnkonto på40 per barn införs 2004 för barn iförskoleåldern.