bet · GP01BOU13 · 2002-05-14 00:00:00 — Det skullenämligen vara föga meningsfullt med en ordning sominnebär att en av hyresgästen tagen försäkring skallutgöra ett villkor för en förhyrning, om hyresgästensedan hyreskontraktet tecknats utan vidare skullekunna säga upp försäkringen.Det förekommer att hyresvärdar ställer upp krav påhemförsäkring för att en hyresgäst skall få hyra enlägenhet. En hyresvärd kan ju som förutsättning föruthyrning i princip ställa upp de villkor han anserviktiga. (Det finns undantag, se t.ex. brottsbalkensförbud mot olaga diskriminering. )Villkoret kan iefterhand prövas av hyresnämnden. Bedöms det somoskäligt kan nämnden besluta att det inte längreskall gälla. Enligt vad utskottet erfarit har detinte genom ett överrättsavgörande prövats om ettkrav på försäkring är att anse som skäligt.Enligt utskottets mening får det anses rimligt atten hyresgäst själv får bestämma om denne genom enförsäkring vill skydda sig för det fall attskadeståndskrav riktas mot honom eller hans egendomförstörs. Det kan befaras att ett krav på hem- ellerbrandförsäkring skulle försvåra en resurssvaghyresgästs möjlighet att erhålla ett hyreskontrakt.Det kan i vart fall inte komma i fråga att iförhållande till en normalt aktsam hyresgäst göradennes rätt att fortsättningsvis hyra en lägenhetberoende av att han vidmakthåller en försäkring.Inte heller på annat sätt finner utskottet skäl attförorda att en hem- eller brandförsäkring görsobligatorisk även om en tagandet av en sådanförsäkring framstår som en klok handling. Utskottetavstyrker således motionen.SvarthandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omåtgärder mot svarthandeln medhyreslägenheter, jämför reservation 7 (v) och8 (c).I motion 2001/02:Bo312 (s) föreslås att åtgärderskall vidtas mot svarthandeln med hyresrätter.Motionärerna nämner bl.a. följande möjliga åtgärder.Ett "skälighetsrekvisit" kan införas i hyreslagensbytesregler. Enligt detta skall bytesparterna göradet troligt att det rör sig om ett faktiskt byte föratt få bytet godkänt av hyresnämnden, om byteterfarenhetsmässigt framstår som uppenbart oäkta.Yrkesförbud bör införas för svarthandlande mäklare.Tvångsförvaltning bör ske av svarthandlandehyresvärdars fastigheter. En hyresgäst som medverkartill att en svart lägenhetsaffär kommer tillmyndigheternas kännedom skall kunna få behålla sittbesittningsskydd som han får tillbaka 70 %av köpeskillingen. Resterande bör tas ut somkontrollavgift. En andrahandshyresgäst som sätterstopp för en svart lägenhetsaffär bör få ta överförstahandskontraktet.I motion 2001/02:Bo215 (v) yrkande 2 föreslås atten utredning görs av möjligheterna att använda detkommande lägenhetsregistret i syfte att bekämpasvarthandel med hyreslägenheter. Förslaget avser detlägenhetsregister bygger upp medsyfte bl.a. att effektivisera folk- ochbostadsräkningen.I motionerna 2001/02:Bo325 (c) yrkande 1 i dennadel (partimotion) och 2001/02:Bo6 (c) yrkande 4 idenna del lämnas förslag om att en utredning ges iuppdrag att få bort olägenheterna med svarthandelmed hyreskontrakt.Det kan här erinras om attbesittningsskyddsreglerna inte skyddar en hyresgästsom olagligt förvärvat sin lägenhet av en annanhyresgäst. Hyresgästen kan alltså bli vräkt från enlägenhet som han bytt till sig mot ersättning, omhyresvärden begär det. Har hyresgästen köpt sinlägenhet av fastighetsägaren torde han däremot havanligt besittningsskydd. Hyresgästen har rättatt återfå hela det belopp han betalat somersättning i strid mot hyreslagens förbud.Utskottet har till revisorerlämnat förslag om ett granskningsärende avseendesvarta lägenhetsaffärer. Revisorerna föreslås attgranska i vilken utsträckning dagens lagstiftningliksom myndigheternas insatser bidrar till attmotverka handeln med hyreslägenheter. Utskottet ärinte berett att nu för redovisa ettsakligt ställningstagande till de förslag motionernainnehåller utan anser att det finns skäl att förstavvakta vad utskottets förslag till Riksdagensrevisorer ger för resultat. Motionerna avstyrks.SjälvförvaltningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attsjälvförvaltning skall stimuleras, jämförreservation 9 (kd, c).I motion 2001/02:A226 (c) yrkande 9 (partimotion)förespråkas att de kommunala bostadsföretagen ihögre utsträckning skall stimulera de boende tillsjälvförvaltning av bostadshusen. till att motverka segregation i utsattaområden.Den 1 juli 1997 infördes i hyresförhandlingslagenbestämmelser avseende kollektiva avtal om öppnasystem för självförvaltning. gjordes vissmindre ersättning till hyresgästerna för derasdeltagande skattefri (prop. 1996/97:119, yttr.1996/97:BoU8y).Sedan den 1 april gäller en permanent lagstiftningom kooperativ hyresrätt. Kooperativ hyresrättförekommer i två former, ägarmodellen ochhyresmodellen. Den förstnämnda formen innebär atthyresgästerna själva äger det hus i vilket de ärhyresgäster. Den sistnämnda upplåtelseformen innebäratt hyresgästerna genom en kooperativ förening istället hyr huset och sedan upplåter lägenheternamed hyresrätt till sig själva. Hyresmodellen innebäratt praktiskt taget hela fastighetsförvaltningen kanföras över från fastighetsägaren till hyresgästerna.Utskottet ser gärna att självförvaltning somförvaltningsform utvecklas både till omfattning ochinnehåll. Ett stort ansvar för detta ankommer påkommunerna i deras egenskap av fastighetsägare.Hyresmarknadens parter kan genom överenskommelseranpassa självförvaltningsverksamheten så att dentillgodoser önskemålen hos de boende i olikabostadsområden eller hus. Utskottet är inte berettatt nu förorda utredningsinsatser i fråga omsjälvförvaltning utan anser att ytterligareerfarenheter bör vinnas av den lagstiftning somfinns. Utskottet avstyrker med hänvisning till detsagda c-motionen.Ombildning till bostadsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om· att förbudet mot dubbelupplåtelseavskaffas, jämför reservation 10 (m, kd, -)och·- att särskilda regler skall införas förombildning från andelsrätt till bostadsrätt,jämför reservation 11 (m, -).-Förbudet mot dubbelupplåtelseI tre motioner lämnas förslag om att förbudet motdubbelupplåtelse skall avskaffas partiellt. Förbudetbör enligt motionärerna inte gälla i förhållandetill kommunen eller ett kommunalt bostadsföretag.Sådana förslag lämnas i motionerna 2001/02:Bo247 (m)yrkande 7, 2001/02:Bo245 (m) yrkande 2 och2001/02:Bo320 (kd) yrkande 15. I den senast nämndam-motionen föreslås därutöver att en utredning börgöras av frågan om förbudet bör kvarstå även iförhållande till andra fastighetsägare.Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär attbostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhet somär upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 §bostadsrättslagen). Bostadsrätt kan dock upplåtastill en hyresgäst som önskar få sin hyresrättomvandlad till bostadsrätt. Förbudet kan i vissafall försvåra ombildningen till bostadsrätt.Förbudet har behandlats vid många olikatillfällen. Bland annat skedde det i endepartementspromemoria om s.k. bostadsrättsoptionerm.m. (Ds 1993:54). I promemorian bedömdes attförbudet inte skulle tas bort eftersom detta skullekunna innebära oklarheter och missförstånd som i sintur skulle kunna leda till rättsförluster förhyresgäster i bostadsrättslägenheter. Bakgrundentill den bedömningen är att hyreslagen i vissaavseenden särreglerar uthyrning avbostadsrättslägenheter, bl.a. vad gällerhyresgästens besittningsskydd.Utskottet har tidigare avstyrktmotsvarande motionsyrkande (senast i bet.2000/01:BoU3). Utskottet har då ansett - liksomredovisats i promemorian - att negativa effekterskulle uppstå om förbudet togs bort helt ellerdelvis. Ett partiellt förbud skulle dessutom, föratt skydda hyresgästerna, behöva medföra ett förbudför kommunen eller dess bolag att överlåtabostadsrätten.Det kan enligt utskottets mening inte komma ifråga att avskaffa förbudet helt. Kommittén förhemlösa har föreslagit att förbudet skall upphävasdelvis. Förslaget skall göra det möjligt för enhyresgäst att kunna bibehålla ett kommunaltbostadsföretag som hyresvärd eller alternativt fåkommunen direkt som hyresvärd i samband med enombildning till bostadsrätt. Förslaget avser att ökamöjligheterna till bostadsförsörjning för hushållmed en svag ställning på bostadsmarknaden. Samtidigtlämnas med samma syfte en del andra förslag, bl.a.att en bostadsanvisningslag skall införas. mening finns det skäl att med deutgångspunkter kommittén angivit överväga omförbudet bör kvarstå helt och fullt. Denna frågabereds nu inom . Det finns därförinte anledning för att nu ta ett sakligtställningstagande. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta m- och kd-motionerna.Ombildning från andelsrätt m.m.I motion 2001/02:Bo321 (m), yrkandena 1 och 2,uppmärksammas problemen kring andelsrätter ochföreslås att ombildningen till bostadsrätt därförskall underlättas. Motionen avser sådantandelsägande av ett flerfamiljshus där delägarna varoch en har rätt att använda en lägenhet i huset.Rätten grundas på ett avtal mellan samtligadelägare. Avtalet ger inte upphov till någothyresförhållande. Motionären pekar bl.a. på att enandelsrätt inte är pantsättningsbar och desvårigheter som därmed följer vad gällermöjligheterna till överlåtelse samt attskattelagstiftningen inte medger uppskov medreavinstbeskattningen m.m.Lagstiftningen är inte avpassad till andelsägandesom en upplåtelseform. Andelsägande med dennainriktning ger ibland de boende en del särskildasvårigheter och problem som bostadsrätt ochkooperativ hyresrätt inte har. En övergång till ensådan upplåtelseform har därför många fördelar.Möjligheter till ombildning finns enligt gällanderätt. Motionsförslaget synes syfta till införandetav en särskild, lagreglerad beslutsordning somlättare gör det möjligt för en grupp andelsägare attfå en ombildning genomförd mot övrigas vilja. Utanatt förringa de problem som ett andelsägande avförevarande slag kan medföra för enskilda personerkan lagstiftningsbehovet knappast betecknas somomfattande. Utskottet är därför, i vart fall förnärvarande, inte berett att förorda den i m-motionenefterlysta lagstiftningen.BostadsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- att bostadsrättens pantvärde skall stärkas,jämför reservation 12 (m, -) och-· att en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgar skallstärkas, jämför reservation 13 (m, -).·PantvärdeI motion 2001/02:Bo247 (m) yrkande 3 föreslås enutredning om möjligheterna att förstärkabostadsrättens pantvärde. Översynen skall omfatta enbostadsrättshavares möjligheter att avsäga sig sinbostadsrätt. Motionen innehåller också förslag -yrkande 4 - om att alla panthavare - oavsett ompanthavaren är en juridisk eller fysisk person - somskyddar sin rätt genom att själv förvärvabostadsrätten vid exekutiv försäljning ochtvångsförsäljning bör få ovillkorlig rätt tillinträde i föreningen och till andrahandsupplåtelse.Genom motionens yrkande 5 föreslås att enpantförskrivning i förmånsrättshänseende bör geutdelning framför alla de fordringar motbostadsrättshavaren som föreningen har, ävenavseende avgifter.Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma attmotionsförslaget inte berör bostadsrättshavarensmöjligheter att efter uppsägning frånträdabostadsrätten om avgiften höjts väsentligen (7 kap.17 § bostadsrättslagen) eller en förhandstecknaresmöjligheter att efter uppsägning frånträda ettförhandsavtal (5 kap. 8 § bostadsrättslagen).En bostadsrättshavare får avsäga sig sinbostadsrätt tidigast från upplåtelsen ochdärigenom bli fri från sina förpliktelser sombostadsrättshavare. Genom avsägelsen övergårbostadsrätten till föreningen tidigast vid detmånadsskifte som inträffar närmast efter tre månaderfrån avsägelsen (4 kap. 11 § bostadsrättslagen).Syftet med bestämmelsen är att ge enbostadsrättshavare som inte klarar av de ekonomiskaförpliktelser som bostadsrätten medför, möjlighetatt komma ifrån sitt betalningsansvar för framtiden.Föreningens skyldighet att ta emot bostadsrätten kanvara ekonomiskt betungande för föreningen och därmedövriga bostadsrättshavare. Det är alltså ytterstfråga om en avvägning mellan två mot varandrastående intressen. I departementspromemorianBostadsrätt - ochpanthavares rätt till betalning, tvångsförsäljningm.m. (Ds 1994:7) övervägdes att införa ett förbudmot avsägelse av en bostadsrätt som är pantsatt.Något förbud befanns inte motiverat eftersom detskulle innebära ett alltför stort ingrepp i enbostadsrättshavares grundläggande rätt till skyddför sina ekonomiska intressen. En avsägelse bedömdesför övrigt vara till fördel för panthavaren på såsätt att bostadsrätten inte belastas av ytterligareavgifter som bostadsrätten innehas avföreningen.Utskottet delar utredarens värdering att skyddetför den enskilde bostadsrättshavaren väger så tungtatt rätten till avsägelse inte bör avskaffas.Hösten 1995 beslutade om vissa ändringarav bostadsrättslagen som syftar till att stärkabostadsrättens pantvärde (bet. 1995/96:BoU3). Genomdenna lagstiftning, som trädde i kraft den 1 januari1996, har en juridisk person tillagts en rätt attunder utöva bostadsrätten utan att varamedlem i föreningen, om den juridiska personen harförvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljningeller tvångsförsäljning och då hade panträtt ibostadsrätten. Till denna rätt är kopplad en rättatt upplåta den i bostadsrätten ingående lägenheteni andra hand. Denna lagtekniska lösning har delvissom förebild de regler som gäller dödsbons rätt attutöva bostadsrätt efter en avliden.Ett motionsförslag med samma innebörd som det somnu väckts om rätten till medlemskap ochandrahandsuthyrning behandlade vid sittställningstagande till de nya reglerna. Utskottetanförde då sammanfattningsvis bl.a. följande. Debetänkligheter som är förknippade med attpanthavaren inte har rätt till medlemskap är inte avsådan styrka att någon annan lösning bör väljas.Tidsbegränsningen av rätten att utnyttjabostadsrätten är skälig eftersom bostadsrättslageninte ger juridiska personer någon rätt tillmedlemskap. Fysiska personers lån med bostadsrättensom säkerhet är uteslutande personligt betingade ochbehöver därför inte behandlas på samma sätt som enjuridisk persons förvärv. Utskottet finner inte skäl att ändrasitt ovan redovisade tidigare ställningstagande.Genom det nämnda lagstiftningsärendetinfördes en legal panträtt för föreningen omfattandefordran på förfallna avgifter. Föreningen erhölldärvid, jämfört med tidigare, en mindre omfattanderätt till företräde i förhållande till en panthavareför fordringar gentemot bostadsrättshavaren.Utskottet har tidigare intagit den ståndpunktenatt omfattningen av den legala panträtten utgör enbra avvägning mellan å ena sidan föreningensintressen och å andra sidan panthavarens krav atterhålla betalning för sin fordran (bet.1995/96:BoU3). Utskottet finner inte heller på dennapunkt skäl till annat ställningstagande.Bostadsrättsutredningen har lämnat ett förslagtill införande av ett bostadsrättsregister och etthelt nytt system för pantsättning.Utredningsbetänkandet Bostadsrättsregister (SOU1998:80) har varit ute på remiss och är nu föremålför vidare beredning inom . De avBostadsrättsutredningen föreslagna förändringarnaavser bl.a. att höja bostadsrättens värde som pant.Enligt utskottets mening bör riksdagensställningstagande till behovet av en utredning om enförstärkning av bostadsrättens pantvärde i övrigtanstå till dess att man vet hurpantsättningssystemet skall se ut.Utskottet avstyrker på anförda skäl m-motionenssamtliga förslag.Bostadsrättsföreningens självbestämmandeDet föreslås i motion 2001/02:Bo247 (m) yrkande 6att medlemmarnas inflytande över sinabostadsrättsföreningar bör stärkas genom att andravillkor för ändringar av föreningsstadgarna som gårutöver bostadsrättslagens villkor bör vara ogiltiga.I bostadsrättslagen anges att om det i enförenings stadgar intagits något villkor för ändringav stadgarna utöver vad som följer av lagen sågäller det villkoret (9 kap. 24 §bostadsrättslagen). Ett exempel på ett villkor avdetta slag är att en vid sidan av enbostadsrättsförening ståendebostadsrättsorganisation skall godkänna ett beslutom stadgeändring.Senast under förra (bet. 2000/01:BoU3)avstyrkte utskottet en motsvarande motion medmotiveringen att det får anses vara en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation att självabesluta om organisationen skall ha det inflytandeett i motionen åsyftat stadgevillkor ger.Utskottet finner inte anledning att ändra sittställningstagande och avstyrker m-motionen.Ägarlägenheter och tredimensionellfastighetsindelningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om attlagstiftning om ägarlägenheter ochtredimensionell fastighetsindelning skallinföras, jämför reservation 14 (m, kd, c,fp, -) och särskilt yttrande 2 (m, kd, c, fp,-).I flerpartimotionen 2001/02:Bo211 (m, kd, c, fp)yrkandena 1 och 2 liksom i motionerna 2001/02:Bo318(m) yrkande 4 (partimotion), 2001/02:N319 (m)yrkande 3, 2001/02:Bo320 (kd) yrkandena 18 och 19,2001/02:Bo325 (c) yrkande 14 (partimotion) samt2001/02:Bo324 (fp) yrkandena 5 och 6 (partimotion)föreslås införandet av ägarlägenheter ochtredimensionell fastighetsbildning. I bl.a.flerpartimotionen föreslås att nu skallanta den lagstiftning som behövs.Ägarlägenhetsutredningen har lagt fram sittförslag i betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU2002:21). Förslaget ansluter till atttredimensionell fastighetsindelning införs.Utredningsbetänkandet bereds inom Regeringskansliet.För närvande pågår remissbehandling. Remisstidenutgår den 30 september.Förslag om införande av tredimensionellfastighetsbildning återfinns i utredningsbetänkandetTredimensionell fastighetsindelning (SOU 1996:87).Också det förslaget bereds inomRegeringskansliet.Det finns mot bakgrund av det beredningsarbete sompågår inom inte anledning förriksdagen att nu sakligt ta ställning tillmotionsförslagen. De avstyrks därför.BostadsförsörjningRätten att hyraUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om eninventering m.m. av krav och villkor somhyresvärdar ställer upp, jämför reservation15 (v, mp).I motion 2001/02:Bo246 (v) yrkande 6 (partimotion)föreslår motionärerna att skall få iuppdrag att genomföra en inventering ochkartläggning av vilka krav och villkor somhyresvärdar ställer upp för den som önskar hyra enlägenhet.Den frågeställning som motionärerna tar upp harhög aktualitet. Framför allt på orter där tillgångenpå hyresbostäder inte är tillräcklig ges detförutsättningar för hyresvärdar att ställa allehandakrav och villkor för förhyrning.I den mån det handlar om villkor i hyresavtaletvill utskottet erinra om hyresgästers möjligheteratt vid hyresnämnd få villkors skälighet prövad mothyreslagens (12 kap. jordabalken) bestämmelser. I defall det handlar om att vissa hyressökande nekasavtal, på grund av att hyresvärden t.ex. inte önskarhyra ut till barnfamiljer, kan dock som motionärernapåpekar frågan inte komma till rättslig prövning.Motionärerna förespråkar vidare, dock utan någotyrkande om tillkännagivande i denna del, att detskulle införas en rätt att överklaga hyresvärdensskäl att neka rätten till ett hyreskontrakt. Det fårantas att motionärerna anser att överprövningenskall göras av en myndighet och att denna skallkunna besluta att hyresgästen skall erhållahyreskontrakt.En sådan överprövning skulle i sig innebära eninskränkning i fastighetsägares rätt att bestämmaöver sin egendom.Överprövningsrätten kan ifrågasättas även av andraskäl. Utskottet har tidigare (bet. 1999/2000:BoU3)pekat på att lägenheten i de allra flesta fall inteskulle vara ledig när ett avgörande av tvistenföreligger. Om hyresvärden då skulle bli tvungen atttillhandahålla annan lägenhet kan det visa sig varaomöjligt. I andra fall torde det kunna bli envansklig uppgift att avgöra om hyresvärden somalternativ erbjuder en tillräckligt bra lägenhet. Omavsikten i stället är att hyresvärden inte skall fåhyra ut lägenheten innan tvisten är avgjordföreligger en risk för att lägenheten under långttid skulle komma att stå tom. Om myndighetens beslutskulle vara överklagningsbart, vilket synesnaturligt inte minst då det handlar om enskildasrättigheter, skulle tidsutdräkten bli än längre. Idet perspektivet skulle överprövningsrätten kunnaleda till att tillgången på hyreslägenheter blev änmindre än den är i dag.Det kan i sammanhanget även påpekas att man inomarbetsrättens område valt att inte ge arbetssökandemöjlighet att genom myndighetsbeslut erhålla en söktprivat tjänst. Diskrimineringslagstiftningeninnehåller i stället skadeståndssanktioner. Enmotsvarande möjlighet inom hyresrättens område kan ioch för sig inte helt uteslutas. Den torde dock föramed sig vissa tillämpningsproblem. Till exempel kan,om hyresvärden inte skulle betas rätten att utansanktioner hyra ut till den som först hör av sig,bevissvårigheter förutses om han och denhyressökande har olika uppfattningar om tidpunkternaför olika ansökningar. I det begränsade antalet falldär hyresvärden inte godtar en av en kommunalbostadsförmedling anvisad hyressökande synes dockdetta problem inte infinna sig.Enligt bostadsutskottets mening måste detbeträffande alla förslag om utredningsinsatserställas frågan om syftet med utredningen och vad deni förlängningen skulle kunna leda till. Detmotionärerna anför i denna del är att det bordeligga i regeringens intresse att få en samlad bildav alla de krav och regler som finns påbostadssektorn avseende rätten till hyreskontrakt.Det ligger även nära till hands att anta attmotionärerna ser utredningsuppdraget som ett förstegtill den önskade överprövningsrätten.Om regeringen vill få tillgång till deefterfrågade uppgifterna så kan den på egetinitiativ ge , eller annan, det aktuellauppdraget. Beträffande det begränsade antalet falldär en hyresvärd avvisar en hyressökande som haranvisats en lägenhet får det förutsättas attregeringen utan något särskilt tillkännagivande ifrågan följer utvecklingen på området och tar deinitiativ som behövs.Ett tillkännagivande är på de av motionärernaanförda skälen inte behövligt. Utskottet finner inteheller tillräckliga skäl för att med hänvisning tillden förespråkade överprövningsrätten eller annat nugå motionärerna till mötes beträffande den önskadeutredningen. Utskottet avstyrker förslaget.FörmedlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- obligatorisk bostadsförmedling, jämförreservation 16 (m, kd, c, fp, -) och särskiltyttrande 3 (v),-1. särskilda uppgifter förbostadsförmedlingar, m.m., jämförreservation 17 (m, kd, c, fp, -) ochsärskilt yttrande 3 (v),2.3. förmedling av bostadslägenheter i andrahand, jämför reservation 18 (v),4.5. avräkning av köavgift motförmedlingsavgift, jämför reservation 19(v),6.7. förmedlingsavgiftens storlek, m.m., jämförreservation 20 (v),8.9. yrkesmässiga bostadsförmedlare, jämförreservation 21 (v).10.Obligatorisk bostadsförmedlingMotion 2001/02:Bo224 (v) yrkandena 3 och 4 (partimotion)innehåller förslag om införande av obligatoriskkommunal bostadsförmedling med möjlighet tillundantag efter regeringsbeslut. I första handförespråkas riksdagsbeslut om ändring av 3 §bostadsförsörjningslagen i enlighet med ett imotionen intaget lagtextförslag och i andra hand etttillkännagivande om att regeringen skall lägga framett motsvarande förslag.Även motion 2001/02:Bo246 (v) yrkande 8(partimotion) innehåller förslag om införande avobligatoriska kommunala bostadsförmedlingar.Den nuvarande regleringen innebär att regeringen,om en kommun inte anordnar bostadsförmedling trotsatt det behövs, kan förelägga kommunen att anordnasådan. Motionärerna önskar att skyldigheten attanordna bostadsförmedling skall vara huvudregel ochatt regeringen skall kunna medge dispens därifrån.Vid införandet av bostadsförsörjningslagen yttradesig till bostadsutskottetöver ett motsvarande yrkande (se bet. 2000/01:BoU2). Utskottet anförde bl.a. att den förordadelagtekniska lösningen var mindre lämplig eftersomden innebar att vad som i realiteten är ett undantagformuleras som huvudregel.