bet · GP01BOU8 · 2002-03-21 00:00:00 — Denutarbetades då inte i regi av ett formellt regionplaneorgan.Regionplaneringen i har intensifierats påsenare tid, men drivs enligt uppgift inte med den uttalademålsättningen att ta fram en särskild regionplan.Regionplaneorganet GR fungerar mer som samtalspartner medkommunerna kring regionala spörsmål. Liksom RTK i Stockholmanordnar man seminarier, konferenser och tar fram olikaregionala planeringsunderlag. **FOOTNOTES**[114]: Utbyggnaden av i respektive utbyggnaden av Kupolens köpcentrum iBorlänge kommun. [115]: Höög, och , , medverkar i den kommunala fysiska planeringen,PLAN, 1/2001, s. 26 och 30. [116]: Denna tidiga dialog mellan kommuner och trafikverkkan ha konsekvenser för möjligheter attåstadkomma en lämplig samordning av de statliga intressenapå regional nivå. Som har nämnts behandlas dockinte frågor om den statliga samordningen närmare i dennastudie. [117]: i , Mellankommunala ochlänsövergripande frågor, arbetsmaterial, . [118]: Lag (1987:147) om regionplanering för kommunerna iStockholms län. [119]: verkar även en kommitté bl.a.med uppdrag att ta fram förslag till insatser som kanförbättra transportsystemet i (den s.k.Stockholmsberedningen).6 Några kommuners syn på länsstyrelsernasroll i den mellankommunala samordningenInledningFör att få en uppfattning om hur kommunerna ser pålänsstyrelsernas arbete med mellankommunal samordning inomPBL-området har en enkät skickats till ett urval av landetskommuner (enkäten återfinns i bilaga två). I urvalet finnsminst två kommuner från varje län. I de tre storstadslänen harfyra kommuner valts. Urvalet har också gjorts på ett sådantsätt att samtliga kommuntyper enligt typologifinns representerade. Sammanlagt har 46 kommuner fått enkäten.De kommuner som ingår i urvalet av kommuner samt vilkenkommuntyp de representerar listas i bilaga tre. Enkätenbesvarades av 39 kommuner vilket motsvarar av urvalet.ÖversiktsplaneringenI enkäten ombads kommunerna att redovisa sin synpå länsstyrelsernas arbete med mellankommunalsamordning under översiktsplaneprocessen.Kommunerna fick ange sin uppfattning på skalormellan ett och sju. I tabell 6.1 redovisasresultatet från kommunernas svar.Tabell 6.1 Kommunernas syn på arbete föratt främja en lämplig samordning i den kommunalaöversiktplaneringen------------------------------------------------------------|Hur upplever kommunen |Medel |Min ||Antal ||arbete för att | | | | ||främja en lämplig | | | | ||samordning i den kommunala | | | | ||översiktplaneprocessen? | | | | |------------------------------------------------------------|Betydelse (inte alls viktigt |4,5 |1 |7 |37 ||mycket viktigt) | |(1)* |(4) | |------------------------------------------------------------|Omfattning (inte alls omfattande |3,1 |1 (2) |7 |37 || mycket omfattande) | | |(1) | |------------------------------------------------------------|Tillräckligt (inte alls |3,9 |2 (8) |7 |37 ||tillräckligt fullt | | |(1) | ||tillräckligt) | | | | |------------------------------------------------------------|Relevans (inte alls relevant för |4,6 |1 (1) |7 |37 ||planeringsfrågorna i vår kommun | | |(4) | ||mycket relevant för | | | | ||planeringsfrågorna i vår kommun) | | | | |------------------------------------------------------------* Siffrorna inom parentes anger antalet kommuner som har angivit max-eller minvärdet.Tabellen visar att kommunernas genomsnittliga svar i samtligafall hamnar relativt nära det neutrala svarsalternativetfyra. Medelvärdet för betydelsen av länsstyrelsernas arbeteför att främja en mellankommunal samordning och arbetetsrelevans för planeringsfrågorna hamnar något över fyra, medanvärdet för arbetets omfattning och tillräcklighet hamnar någotunder. Den sammanfattande slutsatsen kan därmed vara attmedelkommunen anser att arbete för att främjamellankommunal samordning har en viss betydelse och relevans,men att arbetets omfattning inte är så stor och på gränsentill otillräckligt.En sambandsanalys visar ett relativt starkt positivt sambandmellan de två första variablerna. Det innebär att de kommunersom anser att omfattningen på arbete för attfrämja mellankommunal samordning är stor också anser att dettaarbete har betydelse. [120] Mellan variablerna Omfattning ochTillräckligt är sambandet något svagare, men inteobetydligt. [121] Man kan alltså med visst fog hävda attkommuner som anger att omfattningen är stor också menar attden är tillräcklig. Mellan variablerna Betydelse ochTillräckligt är sambandet svagt negativt, dvs. de kommuner somanger att betydelsen är stor har en tendens att mena attlänsstyrelsens arbete för att främja mellankommunal samordninginte är tillräckligt. [122]I kommentarer till denna fråga har några avStockholmskommunerna angivit att mycket av den mellankommunalasamordningen sker inom ramen för Region- ochtrafikplanekontorets arbete. En kommun menar dock att dettainte hindrar att borde kunna ta ett störreansvar och spela en större roll.Någon kommun anger att det för deras del handlar mycket ommellankommunal samordning över länsgränsen och att man i detsammanhanget har fått föredömligt stöd från idet egna länet (F län).Variationen mellan kommunerna i olika länAntalet kommuner i urvalet är litet, men om man ändå tittarnärmare på hur kommunerna i respektive län har svarat finnerman att medelvärdena varierar på det sätt som anges i tabell6.2.Tabell 6.2 Länsvisa variationer i kommunernas syn pålänsstyrelsens arbete för att främja en lämplig kommunalsamordning i den kommunala översiktplaneprocessen------------------------------------------------------------|Hur upplever kommunen |Medel |Länsmedelvärdenas|Antal ||arbete för att | |variationsintervall |län*||främja en lämplig | | | ||samordning i den kommunala | | | ||översiktplaneprocessen? | | | |------------------------------------------------------------|Betydelse (inte alls viktigt |4,5 |2,56,0 |13 ||mycket viktigt) | | | |------------------------------------------------------------|Omfattning (inte alls omfattande |3,1 |2,05,5 |14 || mycket omfattande) | | | |------------------------------------------------------------|Tillräckligt (inte alls |3,9 |2,56,0 |14 ||tillräckligt fullt | | | ||tillräckligt) | | | |------------------------------------------------------------|Relevans (Inte alls relevant för |4,6 |1,56,5 |13 ||planeringsfrågorna i vår kommun | | | || Mycket relevant för | | | ||planeringsfrågorna i vår kommun) | | | |------------------------------------------------------------* Länsmedelvärden har endast beräknats för län där fler än en kommun iurvalet har tagit ställning till respektive påstående.Av tabellen framgår att variationen är relativt stor mellanhur kommunerna i olika län ser på arbete. [123]Variationen mellan olika kommuntyperPå motsvarande sätt kan man analysera hurkommuner av olika typ ser på länsstyrelsernasarbete under översiktsplaneprocessen.Medelvärdena för de olika kommuntyperna redovisasi tabell 6.3.Tabell 6.3 Olika kommuntypers syn på arbeteför att främja en lämplig samordning i denkommunala översiktplaneringen*------------------------------------------------------------| |Alla |S |SS |MS |FK |ÖSK |LBK |S |GBK|| | | | | | | | | | || |(37)**|(3)|(8) |(7) |(5)|(5) |(4) |SS |LBK|| | | | | | | | | | || | | | | | | | |MS |ÖMK|| | | | | | | | | | || | | | | | | | |(18) |(7)|------------------------------------------------------------|Betydelse|4,5 |5,3|4,0 |4,4 |4,4|5,0 |4,25 |4,4 |4,7|------------------------------------------------------------|Omfattning|3,1 |2,0|2,5 |3,6 |3,4|3,0 |3,5 |2,8 |3,9|------------------------------------------------------------|Tillräckligt|3,9|3,3|3,5 |4,3 |4,0|3,0 |4,5 |3,8 |4,7|------------------------------------------------------------|Relevans|4,6 |5,3|3,6 |4,9 |5,2|5,0 |3,75 |4,4 |4,6|------------------------------------------------------------* Förkortningarna i tabellen förklaras i bilaga tre. ** Siffrorna inom parentes anger antalet kommuner i kategorin som harbesvarat frågorna.Av tabellen kan man utläsa att kommunerna i de trestorstäderna (S) anser att betydelsen av arbeteför att främja mellankommunal samordning är större än förgenomsnittet för samtliga kommuner och kommuntyper. Samtidigtanger storstäderna låga värden för variablerna Omfattning ochTillräckligt. I storstäderna anser man såldes attlänsstyrelsens arbete är viktigt men av en liten ochotillräcklig omfattning. Ett liknande men inte lika tydligtmönster finner man för de större städerna (SS).Betydelsevariabeln får exempelvis ett lägre medelvärde ängenomsnittet för samtliga kommuner som har besvarat enkäten.I tabellens två sista kolumner redovisas medelvärden för enaggregering av städer respektive landsortskommuner. Pådetta sätt kan dimensionen stadland analyseras. Det framgåratt landsortskommunerna anger ett högre medelvärde förbetydelsen av arbete än vad stadskommunernagör. Detta kan möjligen sammanhänga med att de mindrekommunerna är i större behov av stöd från föratt få gehör för sina synpunkter i mellankommunala frågor ände större kommunerna. Motsvarande förklaring kan gälla för detfaktum att landsortskommunerna anger ett högre värde påvariabeln Relevans än vad de städerna gör. De mindrekommunerna anger också ett högre genomsnittligt värde förvariabeln Omfattning, om än ett värde som ligger under deneutrala värdet fyra på den sjugradiga skala som haranvänts. Även för variabeln Tillräckligt anger de mindrekommunerna ett högre värde än städerna. Landsortskommunernaär alltså mer nöjda med omfattningen av länsstyrelsensinsatser än man är i de större städerna.DetaljplaneringenPå motsvarande sätt som för översiktplaneringenhar kommunerna fått redovisa sin syn pålänsstyrelsernas arbete med mellankommunalafrågor i kommunernas arbete med detaljplaner ochområdesbestämmelser. Resultatet från denna frågaredovisas i tabell 6.4.Tabell 6.4 Kommunernas syn på arbete föratt främja en lämplig samordning i kommunensarbete med detaljplaner och områdesbestämmelser-------------------------------------------------------------|Hur upplever kommunen |Medel|Min* |* |Antal ||arbete för att | | | | ||främja en lämplig | | | | ||samordning i kommunens arbete med | | | | ||detaljplaner och | | | | ||områdesbestämmelser? | | | | |-------------------------------------------------------------|Betydelse (inte alls viktigt |4,0 |2 |7 (1) |36 ||mycket viktigt) | |(5) | | |-------------------------------------------------------------|Omfattning (inte alls omfattande |3,0 |1 |6 (1) |36 ||mycket omfattande) | |(3) | | |-------------------------------------------------------------|Tillräckligt (inte alls |4,5 |1 |7 (3) |36 ||tillräckligt fullt | |(2) | | ||tillräckligt | | | | |-------------------------------------------------------------|Relevans (inte alls relevant för |4,1 |1 |6 (4) |36 ||planeringsfrågorna i vår kommun | |(1) | | ||mycket relevant för | | | | ||planeringsfrågorna i vår kommun) | | | | |-------------------------------------------------------------* Siffrorna inom parentes anger antalet kommuner som har angivit max-eller min-värdet.Tabellen visar att medelvärdena för samtliga de fyravariablerna hamnar relativt nära det neutralasvarsalternativet fyra. Variabeln Omfattning avviker något,vilket antyder att länsstyrelsernas arbete med mellankommunalsamordning under detaljplaneringen inte är så omfattande.Värdet är dock ungefär detsamma som för översiktsplaneringen.Värdena för de övriga tre variablerna är lägre än vad de varför översiktsplaneringen.Man kan således dra slutsatsen att kommunerna anser attlänsstyrelsernas arbete för att främja mellankommunalsamordning under detaljplaneringen är mindre viktigt ochtillräckligt i högre grad än vad det är underöversiktsplaneringen. Även arbetets relevans är högre iöversiktsplaneringen än i detaljplaneringen. I kommentarertill denna fråga har flera, vanligen mindre, kommuner angivitatt detaljplaneaktiviteten allmänt sett är låg eller att dendetaljplanering som sker inte har några mellankommunaladimensioner.En analys av sambandet mellan de värden som kommunerna harangivit för respektive variabel visar en relativt starktkorrelation mellan variablerna Betydelse och Omfattning. [124]Annorlunda uttryckt: De kommuner som anger att länsstyrelsensarbete har stor betydelse anger också ofta att detta arbete ärrelativt omfattande. På samman sätt som föröversiktsplaneringen är sambandet svagare, om än positivt,mellan variablerna Omfattning och Tillräckligt. [125] Det ärsåledes inte givet att de kommuner som anger att omfattningenpå arbete är stort också anser att det ärtillräckligt.Variationen mellan kommunerna i olika länOm man beräknar medelvärden för kommunerna irespektive län (se tabell 6.5) finner man attvariationen, liksom för översiktsplaneringen, ärrelativt stor.Tabell 6.5 Medelvärdenas variation i länen-------------------------------------------------------------|Hur upplever kommunen |Medel|Länsmedelvärdenas |Antal ||arbete för att främja en lämplig | |variationsintervall |län*||samordning i den kommunala | | | ||detaljplaneprocessen? | | | |-------------------------------------------------------------|Betydelse (inte alls viktigt mycket |4,0 |2,56,0 |14 ||viktigt) | | | |-------------------------------------------------------------|Omfattning (inte alls omfattande |3,0 |1,54,5 |14 ||mycket omfattande) | | | |-------------------------------------------------------------|Tillräckligt (inte alls tillräckligt |4,5 |3,06,0 |14 ||fullt tillräckligt) | | | |-------------------------------------------------------------|Relevans (inte alls relevant för |4,1 |2,55,5 |13 ||planeringsfrågorna mycket relevant | | | ||för planeringsfrågorna, i vår kommun) | | | |-------------------------------------------------------------En analys av sambanden mellan de länsvisa medelvärdena för detalj-respektive översiktsplaneringen visar att detta är förhållandevis starktpositivt för samtliga variabler. Länsstyrelser som får höga värden försina insatser i översiktsplaneringen får som regel också höga värden fördetaljplaneringen. Låga värden för översiktsplaneringen innebär ofta lågavärden för detaljplaneringen. [126]Variationen mellan olika kommuntyperOlika kommuntypers sätt att se på arbete med mellankommunafrågor i detaljplaneringen redovisas i tabell 6.6. **FOOTNOTES**[120]: Korrelationskoefficienten=0,41. [121]: Korrelationskoefficienten=0,33. [122]: Korrelationskoefficienten=-0,18. [123]: Här redovisas inte närmare vilka län som har höga respektive lågamedelvärden. Motivet till detta är att skydda de enskilda kommunernasuppgifter. [124]: Korrelationskoefficienten=0,53. [125]: Korrelationskoefficienten=0,16. [126]: Märk att sambandsanalysen endast omfattar 14 län. I övriga län harendast en kommun besvarat frågorna, och några medelvärden har således intekunnat beräknas.Tabell 6.6 Olika kommuntypers syn på arbete för att främjalämplig samordning i den kommunala detaljplaneringen*------------------------------------------------------------| |Alla|S |SS |MS |FK |ÖSK |LBK |S |GBK || | | | | | | | | | || | |(3)**|(8)|(7) |(5) |(5) |(4) |SS |LBK || | | | | | | | | | || | | | | | | | |MS |ÖMK || | | | | | | | | | || | | | | | | | |(18) |(6) |------------------------------------------------------------|Betydelse|4,0|4,3 |4,0|3,3 |4,8 |4,2 |3,5 |3,8 |4,0 |------------------------------------------------------------|Omfattning|3,0|3,0 |2,6|2,6 |3,4 |3,2 |3,25 |2,7 |3,7 |------------------------------------------------------------|Tillräckligt|4,5|3,7|4,6|5,1 |4,4 |3,2 |5,0 |4,7 |5,3 |------------------------------------------------------------|Relevans |4,1|4,3 |3,6|3,1 |5,2 |4,8 |4,0 |3,6 |4,5 |------------------------------------------------------------* Förkortningarna i tabellen förklaras i bilaga tre** Siffrorna inom parentes anger antalet kommuner i kategorin som har besvaratAv tabellen kan utläsas att förortskommunerna anger det högsta värdetvariablerna Betydelse och Relevans. Även storstadskommunerna anger relativt hövärden på båda dessa variabler. De större och de medelstora städerna angförhållandevis låga värden på variablerna Betydelse och Relevans. Detta ksammanhänga med att den detaljplanering som sker förekommer i anslutning ticentralorten och att denna inte ligger i närheten av kommungränsen. Dessa båkommuntyper anger dessutom båda att arbete för att främmellankommunal samordning är tillräckligt (medelvärdet > fyra).De sammanvägda medelvärdena i tabellens två sista kolumner visar att skillnadenmellan städerna och landsortskommunerna när det gäller arbetets betydelseliten, och medelvärdet hamnar i båda fallen nära det neutrala svarsalternativfyra. Städerna anser att arbete har relativt liten omfattnimen att det är tillräckligt (medelvärdet > fyra). En liknande uppfattniuppvisar landsortskommunerna. Det kan tyckas något förvånande alandsortskommunernas medelvärde för variabeln Relevans är högre än städernaFörklaringen kan vara densamma som för översiktsplaneringen, nämligen attmindre kommunerna är i större behov av stöd från för att få gehför sina synpunkter i mellankommunala frågor än de större kommunerna.Kommunernas syn på länsstyrelsernas roll i samband med mellankommunalaPBL-frågorSamordning med eller utan ?På motsvarande sätt som för länsstyrelserna ställdes ett antalfrågor till kommunerna om hur de ser på länsstyrelsernas roll iarbetet med mellankommunala PBL-frågor.Av figur 6.1 framgår att det är en relativt jämn spridning i inställningen tipåståendet att kommunen huvudsakligen hanterar frågor om mellankommunsamordning inom PBL-området utan medverkan (medelvärdet är 4,2Fjorton kommuner instämmer inte i att de hanterar mellankommunala frågor utlänsstyrelsens medverkan (värden fyra). Femton kommuner instämmer i atthuvudsakligen sköter mellankommunala frågor utan direkinblandning (värden > fyra). Länsstyrelsernas svar på motsvarande fråga (se fig5.1) gav ett medelvärde på 3,6, och det var färre länsstyrelser som instämdepåståendet än som inte gjorde det. Noteras bör även att de länsvisa variationerär relativt stora. Medelvärdet för kommunernas svar i respektive län liggmellan 1,5 och 6,0. Det innebär att kommunerna i vissa län inte alls anser aman hanterar de mellankommunala frågorna utan länsstyrelsernas medverkan meddet omvända förhållandet tycks råda i andra län. [127]Tittar man närmare på de olika kommuntyperna finner man att variationen är storäven här. Landsbygdskommunerna uppvisar det lägsta medelvärdet (2,2) vilket ksägas innebära att man i dessa kommuner inte hanterar mellankommunala frågor utlänsstyrelsens medverkan. Den motsatta uppfattningen tycks råda i de tstorstäderna som uppvisar det högsta medelvärdet (5,7). En tolkning skulle kunvara att man i storstäderna har resurser och erfarenheter av att hantemellankommunala frågor medan detta saknas i landsbygdskommunerna. Länsstyrelseroll kan i det senare fallet vara att genom sin medverkan i processen kompenseför dessa bristande resurser.Länsstyrelsen som medlare?Studerar man figur 6.2 finner man att huvuddelen av kommunerna inte anser alänsstyrelsen främst intar en medlarroll i samband med hanteringenmellankommunala PBL-frågor (anger värden fyra). Medelvärdet var 3,Motsvarande värde för länsstyrelserna var 3,9. I länsstyrelsernas fall var dnågra fler som instämde i påståendet än som inte gjorde det (se figur 5.2).Medelvärdena för respektive län uppvisar en variation mellan 1,5 och 5,0. I vislän ser kommunerna såldes främst som en medlare medan uppfattningi princip är den motsatta i en del andra län.Betraktar man variationen mellan olika kommuntyper framkommer att medelvärdenaför samtliga kommuntyper, utom landsbygdskommunerna, hamnar under fyra, dvs.flesta instämmer inte i att främst fungerar som medlare. Lägmedelvärde uppvisar de större städerna (2,0).När agerar ?Kommunerna fick även ta ställning till ett påstående om när i planprocesserna slänsstyrelserna agerar. Resultatet redovisas i figur 6.3.Av figuren framgår att en klar majoritet av kommunerna anser att länsstyrelsearbete för att främja en lämplig mellankommunal samordning främst sker undplanprocessernas program- respektive samrådsskeden. Medelvärdet var 5,1.När det gäller de länsvisa medelvärdena kan man konstatera att dessa, med ettundantag, endast avviker svagt från hela urvalets medelvärde. Medelvärdet fkommunerna i är nämligen endast 2,7. Förklaringen till detta kantingen vara att i främst agerar före eller vsidan om de formella planprocesserna eller att de mellankommunala frågorna främpoängteras under senare delar av planprocesserna, exempelvis i samband mlänsstyrelsens granskningsyttranden. För den senare tolkningen talar den höfrekvensen påpekanden om brister som förekommer i län.De olika kommuntyperna visar ingen större variation kring hela urvaletsmedelvärde (5,1).Är och kommunerna oftast överens i mellankommunala frågor?Kommunerna fick ta ställning till om de ansåg att de och vanlighade gemensamma uppfattningar i mellankommunala frågor. Resultatet redovisasfigur 6.4.Svaren vittnar om en relativt god överensstämmelse mellan kommunernas olänsstyrelsens uppfattning i mellankommunala PBL-frågor.Medelvärdet var 4,8. Två tredjedelar av de kommuner som besvarade frågan ansågatt och kommunen som regel har en gemensam uppfattning i desfrågor (angav värden > fyra). Medelvärdena för länen varierade mellan 2,5 o6,0. I några län överensstämmer således inte kommunernas syn påmellankommunala frågorna med . De flesta länen uppvisade domedelvärden över fyra.De olika kommuntypernas medelvärden uppvisar endast mindre avvikelser från helaurvalets medelvärde. Medelvärdet är dock högst för landsbygdskommunerna (5,7Lägger man samman landsbygdskommuner, glesbygdskommuner och övriga mindkommuner blir medelvärdet 5,3. Mindre och mer glesbefolkade kommuner tycsåledes ha lättare att komma överens med när det gällmellankommunala PBL-frågor. Detta sammanhänger troligen med attmellankommunala frågorna är få i dessa kommuner och att de som förekommer inteav det mer kontroversiella slaget, som exempelvis externhandelsetableringar.Kommunernas syn på när kan tillämpa prövningsgrundenlämplig mellankommunal samordning i 12 kap. 1 § PBLI anslutning till figur 5.4 i föregående kapitel har länsstyrelsernas synmöjligheterna att tillämpa prövningsgrunden inte lämplig mellankommunsamordning i fall då kommuner är överens redovisats. Medelvärdet flänsstyrelserna blev 5,2 med en betydande spridning i svaren. Motsvaranmedelvärde för kommunerna blev 4,4. Spridningen i kommunernas svar åskådliggörsfigur 6.5.Av figuren framgår att variationen i svaren var stor även bland kommunerna. [12Det var exempelvis flera kommuner som ansåg att det inte alls fanns rättslgrund för att pröva en plan om kommunerna var överens. Det fanäven de som angav det andra ytterlighetsvärdet och som alltså menade alänsstyrelsen hade rätt att pröva planen även om kommunerna var överens. Det vdock flera kommuner som menade att det inte fanns en rättslig grund att pröplanen (fjorton kommuner angav värden > fyra) än som inte ansåg detta (nkommuner angav värden fyra).Kommunernas syn på problem i länsstyrelsernas arbete med mellankommunalaPBL-frågor och deras förslag till lösningarProblem ...Kommunerna ombads att ange vilka eventuella problem man upplevdelänsstyrelsernas arbete med mellankommunala PBL-frågor. Flera kommuner angresursbrist eller personalbrist hos som ett problem. Enligt någkommuner leder detta bl.a. till att länsstyrelserna har svårt att ligga föprogram, regionala planer etc.Den mellankommunala sakfråga som flera kommuner anser att länsstyrelserna harhaft problem att hantera är externa handelsetableringar. I några fall angbristande regional samordning kring större infrastruktursatsningar som emellankommunalt problem.Någon mindre kommun menar att möjligheter att åstadkommaförändringar är begränsade. Skälet skulle vara att det är svårt för länsstyrelsatt ändra en stor kommuns åsikter.Några kommuner ifrågasätter mandat och roll i förhållande tillregionala självstyrelseorgan eller regionplaneorgan.