bet · GP01FÖU11 · 2002-05-16 00:00:00 — Regeringen anser att dennasamlade strategi kan utvecklas ur den inriktning förmaterielförsörjningen som beslutade i mars2000. Avsikten är att strategin ur ettstatsmaktsperspektiv skall· beskriva ett tydligt samband mellan önskadoperativ förmåga och kompetens och behovet avforskning, teknikutveckling ochmaterielförsörjning,·· tydliggöra övergripande prioriteringar ochavvägningar,·· ange hur processerna för forskning,teknikutveckling och materielförsörjning börutvecklas,·· ange förutsättningarna för att tidigt kunnaidentifiera och värdera alternativahandlingsvägar,·· skapa goda förutsättningar för internationelltsamarbete och för en inom utvalda områdenkonkurrenskraftig inhemsk försvarsindustri.·Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning avbehovet av en övergripande strategi för det militäraförsvarets materielförsörjning, forskning ochteknikutveckling. Denna strategi måste varalångsiktig. Den framtida materielförsörjningenbehöver anpassas till de nya förutsättningarna förförsvarets utveckling. Den behöver bli mer flexibeloch ge utrymme för en större handlingsfrihet änhittills. Det är således inte längre godtagbart meden materielplanering där regering och riksdag i senaskeden tvingas till beslut utan reellavalmöjligheter utöver bifall eller avslag, däravslag ofta får besvärande industrikonsekvenser.Riksdagens insyn i och inflytande över frågor somrör försvarets materielförsörjning bör därförförstärkas. Vidare behöver den s.k. spårbarhetenmellan operativ förmåga och materielförsörjningenutvecklas. Likaså behöver formerna för styrning ochuppföljning utvecklas. Det finns härvid anledningatt granska och precisera olika aktörers roller ochuppgifter i materielförsörjningen.Utskottet har erfarit att (Försvarsdepartementet), sedan proposition2001/02:30 har beslutats, har påbörjat arbetet medatt utforma en samlad och övergripande strategi förmaterielförsörjning, forskning och teknikutveckling.Flera uppdrag har getts till försvarsmyndigheternamed begäran om underlag i olika avseenden, och ettsärskilt strategiseminarium har hållits meddeltagare från , berördamyndigheter och försvarsindustrin. Regeringen avseratt successivt börja tillämpa strategin, bl.a. ibudgetarbetet. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen när en samlad strategi föreligger.Utskottet förutsätter att då ges möjlighetatt ta ställning till denna strategi.Utredningen (dir. 2001:21) för översyn av styrningoch organisation av materielförsörjningen förförsvaret (STYROM) har lämnat sina förslagtill regeringen (SOU 2002:39). Utredningsmannen harför utskottet föredragit utredningens övervägandenoch förslag.Utskottet kan konstatera att revisorersgranskning och Reger-ingskansliets arbete medförsvarets materielförsörjning har utgått från istort samma förutsättningar och problembeskrivning.Revisorernas granskning har i praktiken avslutats ijuni 2001 i och med att revisorerna beslutade om singranskningsrapport (2000/01:11). I Regeringskansliethar emellertid arbetet medmaterielförsörjningsfrågorna pågått och kunnat förasytterligare framåt. Proposition 2001/02:10, ochRegeringskansliets arbete därefter, aviserar i flerafall åtgärder som täcker in vad revisorerföreslår.Utskottet kan vidare konstatera att utredningenSTYROM föreslår flera åtgärder som syftar till atteffektivisera statsmakternas styrning ochuppföljning av försvarets materielförsörjning.Utskottet förutsätter därför att det nämndaarbetet i , kompletterat medunderlag från , leder fram tillden precisering av roller och ansvar för regering,försvarsmyndigheter och industri som Riksdagensrevisorer efterlyser. Arbetet bör vidare ge en godgrund för att kunna besluta om den av revisorernaförordade uppföljningen av effektiviteten imaterielförsörjningen.Arbetet förutsätts också leda fram till slutsatserom resultatet av den s.k. LEMO-reformen ocheventuella behov av att förändra styrningen. Fråganbehandlas av varför det börfinnas tillräckligt beslutsunderlag. Någon särskildutredare, vilket revisorerna förordar, ser utskottetför närvarande inte behov av. Utskottet anser därföratt revisorers förslag 1, 2 och 5 intebehöver bifallas.I kommittémotion Fö6 (kd) ansluter sig motionärernatill bedömningen av behovet av en samlad strategiför materielförsörjning, forskning ochteknikutveckling. framförs yrkanden om attindustrin bereds möjlighet att delta i arbetet meddenna strategi (yrkande 14) och att regeringen förriksdagen bör redovisa hur resurserna fördelasmellan långsiktiga åtaganden och åtaganden som krävsför att säkerställa handlingsfrihet ochanpassningsförmåga (yrkande 15). Utskottet utgårfrån att arbetet med den samlade strategin kommeratt tillgodose motionärernas förslag varföryrkandena avstyrks.I kommittémotion Fö243 (mp) föreslås en särskildutredning för att ge underlag för hurförsvarsforskningen skall kunna inriktas mot civilverksamhet. Motionärerna föreslår också trepilotprojekt som grund för planering av fortsattarbete. Utskottet anser att arbetet med denövergripande materielförsörjningsstrategin skall geunderlag för att inrikta forskningen. I detsammanhanget är det aktuellt att prioritera mellanolika angelägna forskningsbehov, vilket kan ledatill eventuella omavvägningar. Utskottet anserdärmed att det inte nu finns skäl för en särskildutredning enligt motionens förslag. Utskottet anservidare att inte bör ta ställning tillenskilda forskningsprojekt. Det är regeringens ochmyndigheternas ansvar. Utskottet avstyrker därförmotionen.Försvarsindustriell utveckling ochinternationellt materielsamarbeteUtskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet delar regeringens syn på denförsvarsindustriella utvecklingen. Att inomutvalda områden behålla försvarspolitisktviktig industrikompetens bidrar till en säkermaterielförsörjning.Det internationella materielsamarbetet, sombör utvidgas och fördjupas, skall vara tillnytta för alla berörda parter. Enförutsättning för statens exportstöd skallvara att aktuella materielprojekt skall varagodkända från exportkontrollsynpunkt.Utskottet anser att motionerna Fö3 (m)yrkande 1 och Fö9 (m) yrkande 10 ärtillgodosedda i berörda delar varföryrkandena bör avslås. bör ävenavslå motionerna Fö8 (mp) yrkande 4 och Fö10(fp) yrkande 21.Utskottet delar den syn på den försvarsindustriellautvecklingen som reger-ingen redovisar ipropositionen. Att inom vissa utvalda områdenbehålla försvarspolitiskt viktig industrikompetensbidrar således till en säker materielförsörjningtill det svenska försvaret. För att behålla ochutveckla denna kompetens behövs aktiva åtgärder frånregeringen och myndigheterna för att stödjaindustrins medverkan i internationellasamarbetsprojekt och exportansträngningar. Det ärockså viktigt att vi från svensk sida deltar i olikaforsknings- och utvecklingsprojekt.En av de viktigaste förutsättningarna för attkunna stödja svensk industris exportansträngningarär, som också särskilt framhålls i motion Fö9 (m),att materiel som vi vill exportera också värderas såhögt att vi själva är beredda att anskaffa dennamateriel till våra egna förband.Grundläggande för det internationellamaterielsamarbetet är att det skall vara till nyttaför alla berörda parter. Det är också viktigt attsamarbetsparterna kan enas om krav ochspecifikationer för materielen, liksom omtidsförhållanden, ansvarsfördelningen för olikadelar i projekten och om finansieringen. Nationelloch internationell samverkansförmåga(interoperabilitet) bör prioriteras.I kommittémotion Fö3 (m) föreslås vissa grunderför en långsiktig strategi för det militäraförsvarets materielförsörjning, bl.a. att detmellanstatliga materielsamarbetet bör fördjupas ochutvidgas samt att industrins konkurrenskraft skulleförbättras med ökade krav på samverkansförmåga(interoperabilitet). I stort likalydande resonemangoch förslag framförs i partimotion Fö9 (m).Enligt utskottets mening ger propositionen uttryckför en sådan fördjupad och utvidgad ambition förmaterielsamarbetet som motionärerna i de bådamotionerna efterlyser. Propositionen uttalar sigvidare för att ländernas regelverk bör varatillräckligt harmoniserade och att försvarsindustrini högre utsträckning än bör kunnakonkurrera om underhållet av militär materiel, någotsom motionärerna också förordar. Ett annat uttalandei propositionen, vilket också utskottet ställer sigbakom, är att en förutsättning för statensexportstöd är att de aktuella materielprojektenskall vara godkända från exportkontrollsynpunkt.Utskottet anser därför att de båda motionerna ärtillgodosedda i här berörda delar. Följaktligenavstyrks Fö3 (m) yrkande 1 och Fö9 (m) yrkande 10.Kommittémotion Fö10 (fp) har också synpunkter på detinternationella samarbetet kring försvarsmaterieloch hävdar att detta samarbete måste vara i linjemed den svenska restriktiva politiken när det gällerexport av krigsmateriel. Utskottet ser ingaavgörande skillnader mellan de ambitioner som detges uttryck för i propositionen och de synpunktersom motionärerna anför. Utskottet avstyrker därföryrkande 21 i nämnda motion.Kommittémotion Fö8 (mp) avvisar stödet tillkrigsmaterielexporten. Som framgått av detföregående har utskottet en annan uppfattning.Utskottet erinrar för övrigt om att det tidigareuttalat sig för att regeringen (bet. 1998/99:FöU1) ien situation med en vikande internationell marknadför försvarsmateriel och skärpt konkurrens skallytterligare förbättra förutsättningarna förangelägen export av viktiga försvarsmaterielprojekt,bl.a. Utskottet avstyrker därföryrkande 4 i nämnda motion.Försvarsindustriell kompetens iRegeringskanslietUtskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet anser i likhet med regeringen attförutsättningarna för Försvarsmaktensmaterielförsörjning har förändrats i fleraviktiga avseenden. Som såväl Riksdagensrevisorer som motionärer och utredningen ommaterielförsörjningen för försvaret (STYROM)påpekar behöver därför den analytiskakompetensen för försvarsindustriärenden iRegeringskansliet förstärkas. Att besluta omde organisatoriska formerna för detta bördock ankomma på respektivedepartementsledning, inte på riksdagen.Utskottet föreslår därför att riksdagenavslår revisorers förslag 3 ochmotion Fö6 (kd) yrkande 16.Riksdagens revisorer bedömer attFörsvarsdepartementet inte har tillräcklig förmågaatt styra den nya materielförsörjningen. De föreslårdärför (förslag nr 3) att regeringen förstärker denanalytiska kompetensen i Försvarsdepartementet. Medsamma motiv föreslås i kommittémotion Fö6 (kd) attden försvarsindustriella kompetensen iRegeringskansliet bör förstärkas (yrkande 16).Utskottet kan för sin del konstatera attförutsättningarna för Försvarsmaktensmaterielförsörjning har förändrats i flera viktigaavseenden. Materielförsörjning och forskning behöverstyras över mot nya behov och operativa förmågor.Vidare behövs en ökad handlingsfrihet i samtligaskeden i materielförsörjningen, liksom en förbättradförmåga att värdera och tidigt välja alternativ.Samtidigt ökar kraven på att kunna delta i detinternationella materielsamarbetet. Allt dettamedför i sin tur att styr- ochuppföljningsprocesserna behöver utvecklas.Med dessa förändrade förutsättningar är detsjälvfallet avgörande att Re-geringskanslietsjälvständigt kan bedöma behov och konsekvenser avolika handlingsalternativ samt att det aktivt kanstyra och följa upp materielförsörjningen ochforskningen. Såväl revisorer som motionärer, liksomSTYROM-utredningen, påpekar därför att denanalytiska kompetensen för försvarsindustriärendenbehöver förstärkas. Utskottet anser emellertid attde organisatoriska konsekvenserna härav är en frågasom respektive departementsledning skall bedöma ochavgöra, inte . krav påregeringen bör i första hand formuleras i funktions-och måltermer. Materielförsörjningsprocessen skallsålunda vara effektiv. Den skall kunna förseregering och riksdag med ett beslutsunderlag somtidsmässigt och i sak är relevant och som i övrigthar hög kvalitet. Utskottet har i betänkande1996/97:FöU4 Styrning och uppföljning avtotalförsvaret (s. 11 och 12) relativt utförligtredovisat sin syn på beslutsunderlag m.m. tillriksdagen i materielförsörjningsfrågor. Utskottetutgår från att berörda departementsledningargenomför de kompetensförändringar som kan föranledasav de förändrade förutsättningarna förmaterielförsörjningen. Härav följer att utskottetinte ser skäl för att skall bifallaRiksdagens revisorers förslag 3 och motion Fö6 (kd)yrkande 16.Handlingsfrihet vid budgetårsskiftenUtskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet utgår från att regeringenåterkommer till med eventuellaförslag om ändrade finansiella regler, t.ex.ändringar i budgetlagen (1996:1059).Utskottet föreslår att avslårRiksdagens revisorers förslag 4.Riksdagens revisorer anser att den ekonomiskaflexibiliteten kring budgetårsskiften är för låg ochföreslår att regeringen överväger att ökaFörsvarsmaktens handlingsutrymme överbudgetårsgränserna (förslag 4).Utskottet erinrar om att regeringen enligt lagen(1996:1059) om statsbudgeten får beviljaFörsvarsmakten och andra myndigheter enanslagskredit som motsvarar högst av tilldelatanslag. Regeringen prövar behovet avanslagskredit. har regeringen beslutat omkrediter motsvarande av Försvarsmaktensanslag. Budgetlagen medger också att regeringen kanbesluta att Försvarsmakten får använda outnyttjademedel . Med stöd av detta harregeringen i anslagsförordningen (1996:1189)föreskrivit att en myndighet får disponera ettanslagssparande av anslaget och att enmyndighet efter särskilt beslut av regeringen ävenkan få disponera den del som överstiger 3 %.Regeringen har prövat ochmedgivit att Försvarsmakten i sin helhet fåttdisponera anslagssparanden som överstiger 3 %.Utskottet anser att det ankommer på regeringen,inte på , att besluta om anslagskrediteroch anslagssparande inom de ramar som budgetlagen(1996:1059) ger. Utskottet anser att denna lag förnärvarande ger utrymme för erforderlig flexibilitetför regeringens handlande. Härav följer attutskottet avstyrker revisorers förslag 4.STYROM-utredningen föreslår vissa förändringar av definansiella styrmedlen så att dessabättre än kan främja en effektivresursanvändning och minska behovet avlikviditetsstyrning. Utskottet utgår frånatt regeringen, efter överväganden medutgångspunkt i vad STYROM föreslår, vidbehov återkommer till medförslag om ändrade finansiella regler,t.ex. ändringar i budgetlagen(1966:1059).