bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Det gällerrätten till liv, rätten att slippa tortyr och rättenatt inte godtyckligt frihetsberövas.Gällande reglerI djurskyddslagen (1988:534) finns grundläggandebestämmelser om hur djur skall hållas och skötas.Djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigtlidande och sjukdom. Djur som används förvetenskapligt ändamål skall dock inte anses varautsatta för onödigt lidande eller sjukdom vidanvändningen, om denna har godkänts av endjurförsöksetisk nämnd (2 §). Djur skall gestillräckligt med foder och vatten och tillräckligtillsyn. Stall och andra förvaringsutrymmen för djurskall ge djuren tillräckligt utrymme och skydd samthållas rena (3 §). Djur får inte överansträngas.Inte heller får de agas eller drivas på med redskapsom lätt kan såra eller på annat sätt skada djuret(5 §). Djur får inte hållas bundna på ett för djurenplågsamt sätt eller så att de inte kan få behövligrörelsefrihet eller vila eller tillräckligt skyddmot väder och vind (6 §).Tidigare behandlingUtrikesutskottet avstyrkte under förra ettmotionsyrkande om att skulle ta initiativtill en och FN-deklaration om djurensrättigheter. menade att ,internationellt och inom EU, verkar för djurens rätttill rimliga livsvillkor men ansåg inte att enspeciell skulle komma att förändrasituationen för djuren. Det arbete som redanbedrivs, främst inom EU, kan stärkas och utvecklas(bet. 2000/01: UU10).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning om viktenav att djur även människoapor har rimligalivsvillkor. Djurskyddslagstiftningen ger ocksåuttryck för ett sådant synsätt. Utskottet är dockinte berett att förorda att skyddet för djuren skalllikställas med det skydd för de grundläggande fri-och rättigheter som tillerkänns människor. Motion2001/02:K406 avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. och regeringsformen(punkt 2)av Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K278 yrkandena 13,2001/02:K60 yrkande 6, 2001/02:K80 i denna del samt2001/02:K236 yrkandena 7, 8 och 10.StällningstagandeMed beaktande av den stora betydelse de mänskligarättigheterna har när det gäller gränserna förstatsmakternas handlingsfrihet gentemot medborgarnahade vi väntat oss att regeringen i handlingsplanenskulle ägnat större utrymme åt bristerna ilagstiftningen.Såväl EU som bygger på enindividorienterad syn på mänskliga rättigheter.Genom våra internationella åtaganden omfattas nuäven vi av , vilket har inneburitatt utrymmet för att inskränka den enskildes rätthar minskat. bör dock upphöjastill grundlag för att uppnå en större samstämmighetmellan och regeringsformensskyddsnivåer. Det skulle dessutom vara en viktigsymbolhandling. Ett annat sätt att komma tillrättamed brist på överensstämmelse skulle kunna vara attutvidga tillämpningsområdet för 2 kap. 12 §regeringsformen till att omfatta ävenEuropakonventionen. Grundlagens skydd moträttighetsinskränkande lagstiftning bör vara likastarkt oavsett vilken fri- och rättighet det gäller.Det skulle bl.a. innebära att de tre allmännabegränsningsgrunderna i 2 kap. 12 § andra stycketregeringsformen blir tillämpliga även vidbegränsningar av t.ex. äganderätten. Vidare börminoritetsskyddet vid beslut om lagstiftning sominnebär inskränkningar i de medborgerliga fri- ochrättigheterna generellt stärkas genom att reglernaom särskilt beslutsförfarande i 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen blir tillämpliga. På så sättskulle en riksdagsminoritet om endast en sjättedelav ledamöterna i kammaren alltid kunna tvinga framett års uppskov av en i och för sig tillåtenrättighetsbegränsande lagstiftning.En annan åtgärd som också skulle stärka demänskliga rättigheternas ställning är attytterligare konventioner om mänskliga rättigheter,t.ex. konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter och ,inkorporeras i svensk rätt. Detta skulle innebäraatt de blir utkrävbara vid svensk domstol. Sverigehar kritiserats för attdiskrimineringsförbudet kränks. En fråga som harnära samband med frågan om skyddet för medborgerligafri- och rättigheter och som skulle stärka skyddetav dem väsentligt är frågan om lagprövningsrätten.Regeringen bör även verka för att EU ansluter sigtill för att tillförsäkra attEU:s skydd för mänskliga rättigheter inte är sämreän medlemsstaternas. Motionerna 2000/01:K278yrkandena 13 (m), 2001/02:K60 yrkande 6 (m),2001/02:K80 i denna del (m) samt 2001/02:K236yrkandena 7, 8 och 10 ( m) tillstyrks.2. Fri- och rättighetsskyddets omfattning(punkt 3)av () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:K267 och 2000/01:Sf25yrkande 8.StällningstagandeRegeringen bör tillsätta en utredning om förstärktamänskliga fri- och rättigheter. Varje samhälle utgårfrån en värdebas, en etik, som klargör hur man böruppträda mot varandra. Ett rättssystem bygger påprinciper som i grunden är uttryck för en etiskhållning. Den legitima rättsstaten måste visarespekt för de grundläggande mänskliga fri- ochrättigheterna. Rättsordningen måste präglas avrättslikhet, rättssäkerhet, rättstrygghet,rättstillgänglighet och öppenhet. Den nuvarandesvenska rättsordningen utgår i hög grad från etträttspositivistiskt betraktelsesätt, där rättendefinieras operationellt, det vill säga rätt är detsom lagstiftarna kallar rätt. Men rättsnormen skallta sin utgångspunkt i det som är etiskt godtagbart.Det är viktigt att tydligare anknyter tillden traditionen. Ett första betydelsefullt steg iden riktningen togs genom införlivandet avEuropakonventionen . Det ärviktigt att successivt sortera ut rättspositivismenur det rättsliga perspektivet i arbetet attförstärka de mänskliga fri- och rättigheterna.Det svenska skyddet för dessa fri- och rättigheterbehöver vidgas och förstärkas. Exempel på områdensom borde bearbetas ytterligare är t.ex. rätten tillliv, föräldrarätten, den negativa föreningsfrihetenoch äganderätten. Det behövs också ett tydligtdiskrimineringsskydd för människans integritetoberoende av religion, ålder, ras, hudfärg, kön,språk, sexuell identitet, genetiska särdrag, börd,ekonomisk eller social ställning, funktionshinder,etnisk eller politisk tillhörighet. Detta skyddmåste vara effektivt inte enbart i förhållande tillden enskilde och det allmänna utan rättsstaten måsteockså tillförsäkra ett sådant skydd mellan enskilda.Grundlagens, dvs. främst regeringsformens,grundläggande synsätt måste därför vidgas också föratt uppnå full parallellitet mellan regeringsformenoch , som kan antas åläggakonventionsstaterna viss skyldighet att genomlagstiftning trygga vissa fri- och rättigheter ävenmellan enskilda. Enligt vår mening vore detvärdefullt att utreda om även fri- och rättighetermellan enskilda borde grundlagsfästas och inte somnu i huvudsak vara inriktade på förhållandet mellanden enskilde och det allmänna. Detta bör med bifalltill motionerna 2000/01:K267 och 2000/01:Sf25yrkande 8 (båda kd) ges regeringen till känna.3. (punkt 4)av () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K79.StällningstagandeSverige bör i syfte att bredda och entusiasmera denetiska diskussionen med sikte på samhälletsfundament och därmed de mänskliga fri- ochrättigheterna tillsätta en värdekommission. Mycketav vår samtid karakteriseras av osäkerhet, iblandförvirring, ett sökande efter vad som är meningen.Det är viktigt att även politikerna möter dessabehov på ett naturligt sätt. Till det politiskaledarskapet hör också möjligheten att starta endiskussion och att försöka leda den in påmeningsfulla områden även om politiker i dessasammanhang skall akta sig för att komma med facit.Regeringen och de politiska partierna har i andrasammanhang , varit angelägna om att bidratill att debatt skapas kring andra frågor. Självaangreppssättet att stimulera debatt vilket envärdekommission borde ha till huvuduppgift äralltså inte främmande för svensk tradition. Dennorska värdekommissionen höll över 600 öppna möten,130 kommuner gav synpunkter, många skolor ochfrivilliga organisationer var engagerade idiskussionen. Utan tvivel skapade kommissionensarbete en bred debatt i . En svenskvärdekommission kan fokusera på frågeställningar somvilka de grundläggande värdena för ett gott samhälleär och vilka inspirationsgivarna är för dessa, hurvi tillägnar oss etiken/värdena, familjens, skolans,rättssystemets, mediernas och övriga signalgivaresbetydelse som värde- och normöverförare, hurrättssystemet och rättstänkande byggs upp utifrånden gemensamma värdebasen, samhällsekonominsberoende av en fungerande etik i form av tillit ochförtroende och ekonomins drivkrafter, familjensbetydelse för ett gemenskapstänkande samtvärdebasens betydelse för uppbyggande av företags-och organisationskulturer, dess betydelse i ettinformationssamhälle jämfört med jordbruks- ochindustrisamhällena samt dess utveckling ochbetydelse i ett samhälle som får allt större etniskmångfald. Detta bör med bifall till motion2001/02:K79 (kd) ges regeringen till känna.4. Flyktingbegreppet (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K81 yrkande 1.StällningstagandeRund om i världen begås allvarliga brott motkvinnors och homosexuellas rättigheter. Det ärdärför angeläget att den nuvarande uppdelningen iutlänningslagen mellan flyktingar och övrigaskyddsbehövande upphör. om det förslag till direktiv somkommissionen lagt fram om att flyktingbegreppet ävenskall omfatta förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning bör därför inte avvaktas.Konstitutionsutskottet bör föreslå att medbifall till motion 2001/02:K81 yrkande 1 (fp) somsin mening ger regeringen detta till känna.5. Ombudmännen under regeringen (punkt 14)av (), (), (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse.Riksdagen avslår motionerna 1999/2000:Sf637 yrkande9, 2000/01:K401 yrkande 1, 2001/02:K350,2001/02:K381 yrkande 1, 2001/02:Ju450 yrkande 32,och 2001/02:A227 yrkande 5.StällningstagandeI uppdraget till den kommitté som skall överväga engemensam lagstiftning mot diskriminering ingår attöverväga en samordning av de ombudsmän underregeringen vars uppgifter är att motverkadiskriminering. Enligt vår mening får motionerna1999/2000:Sf637 yrkande 9 (c), 2000/01:K401 yrkande1 (mp), 2000/01:So451 yrkande 1 (c), 2001/02:K350(m), 2001/02:K381 yrkande 1 (mp), 2001/02:Ju450yrkande 32 och 2001/02:A227 yrkande 5 (kd) därmed ihuvudsak anses tillgodosedda. Utlänningars fri- och rättigheter (punkt 16)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K429 yrkandena 13 ochavstyrker motion 2001/02:429 yrkandena 4 och 6.StällningstagandeAtt fri- och rättigheter inte gäller på samma sättför svenska medborgare och utländska medborgare ärbeklagligt. Skillnaderna innebär bl.a. attbegränsningar i lag kan ske beträffande utlänningarutan att det är godtagbart i ett demokratisktsamhälle och utan att stå i proportion till nyttanmed bestämmelsen. Detta är enligt min mening ytterstdiskriminerande och inte godtagbart i ettdemokratiskt samhälle. Enligt somgäller som lag här i landet skall begränsningar varanödvändiga i ett demokratiskt samhälle och endastför de syften med hänsyn till vilka de tillåtits. tid när vi talar om integration, att bekämpafrämlingsfientlighet och rasism, att komma bort frånett vi och dom-samhälle, då vi skall få de nyasvenskarna med eller utan medborgarskap attkänna sig hemma och välkomna här i landet, kan viinte ge en sådan signal som avsaknaden av demateriella skyddsreglerna ger uttryck för. Att hadessa regler kvar i nuvarande skepnad, dvs. att deinte gäller fullt ut för utlänningar, visar att vianser att utlänningar inte är fullvärdigainvånare. Lojaliteten ligger naturligtvis inte imedborgarskapet. Demokrati innebär också att allainvånare är lika inför lagen och har samma värde.Någon form av skyddslagstiftning måste landetnaturligtvis ha för att minimera riskerna attutsättas för sådant och för att lagföra de skyldiga.Det innebär dock inte att människor med annatmedborgarskap skall behöva särbehandlas. Enpresumtiv orosstiftare kan vara såväl infödd svensk,naturaliserad svensk som utlänning. Det är som i såmånga andra sammanhang gärningarna som är avgörandeför hur människor skall bedömas, intemedborgarskapet.Europakonventionen är tillämplig i svensk rätt ochnaturligtvis också dess regel om krig eller allmäntnödläge som hotar nationens existens (art. 15)förutom 13 kap. regeringsformen om krig ochkrigsfara. Jag anser att det ger tillräckligagarantier för handlingsutrymme under extraordinäraförhållanden. En uttrycklig hänvisning tillEuropakonventionen skulle kunna införas i 2 kap. 22§ regeringsformen för att understryka den ventilden aktuella regleringen i nuvaranderättighetskatalog ger uttryck för, även om det ändåtorde stå klart att gäller. Dettabör med bifall till motion 2001/02:K429 yrkandena13 (mp) ges regeringen till känna.7. Funktionshindrades rättigheter (punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motionerna 1999/2000:So321 yrkande 18,2000/01:So538 yrkande 8 och 2001/02:So618 yrkande 12och delvis motion 2001/02:So619 yrkande 7.StällningstagandeDet förekommer diskriminering i näringsverksamhet,t.ex. genom att personer med funktionshinder inteblir insläppta på restauranger eller inte får tecknaen livförsäkring. FN har i sina standardreglertydligt slagit fast att diskriminering avfunktionshindrade är en fråga om mänskligarättigheter. Standardreglerna är visserligen intejuridiskt bindande utan deras funktion är att varanormbindande och ligga till grund för beslut imedlemsstaterna. Om vill säkerställa allamänniskors fulla rättigheter krävs att Sverigeslagar anpassas efter de krav som uppställs i FN:sstandardregler. I regeringsformens 2 kap. omgrundläggande fri- och rättigheter finns tvåbestämmelser om diskrimineringsförbud, nämligen 15 §om etniska minoriteter och 16 § omkönsdiskriminering. Vi anser att 2 kap. bör utökasmed förbud mot diskriminering av funktionshindrade.Med ett sådant tillägg skulle funktionshindrade fåmöjlighet att göra sin sak gällande i svenskdomstol. Vidare bör arbeta för attEuroparådet breddar diskrimineringsförbudet iEuropakonventionen om de mänskliga fri- ochrättigheterna, så att det blir ett generelltdiskrimineringsförbud som även innefattar människormed funktionshinder. En sådan förändring skulletroligtvis ha större betydelse än en ändring iregeringsformen eftersom har endomstol som uttolkar bestämmelserna och ger demkonkretion och slagkraft. Detta bör med bifall tillmotionerna 1999/2000:So321 yrkande 18 (fp),2000/01:So538 yrkande 8 (fp) och 2001/02:So618yrkande 12 (fp) ges regeringen till känna.8. Diskriminering på grund av sexuell läggningm.m. (punkt 18)av (), () och PerLager (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2000/01:Sf22 yrkande 5,2001/02:K244 och 2001/02:L371 yrkande 2 samtavstyrker motionerna 2000/01:L459 yrkande 8,2001/02:K82 yrkande 9, 2001/02:L367 yrkande 7 och2001/02:A388 yrkande 5 i denna del.StällningstagandeDet är av yttersta vikt att det införs ett förbud i2 kap. regeringsformen mot lagar och andraföreskrifter som missgynnar någon av skäl som harsamband med sexuell läggning. Rätten tilllikabehandling oavsett sexuell läggning är engrundläggande mänsklig rättighet, skyddad bl.a.enligt den europeiska konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna och internationella konventionom medborgerliga och politiska rättigheter. Enligtbåda dessa människorättsinstrument, som ärfolkrättsligt bundet av, åligger det statsmakternaatt säkerställa att denna rätt till likabehandlingförverkligas. Ett av många sätt att långsiktigtbidra till det vore att införa ett skydd motdiskriminerande lagstiftning m.m. i regeringsformen.Vi är av den åsikten att det förekommerdiskriminerande lagstiftning. Den ordning viföreslår skulle förebygga att sådana regler antaseller tillåts fortleva. Detta bör med bifall tillmotionerna 2000/01:Sf22 yrkande 5 (v), 2001/02:K244(v) och 2001/02:L371 yrkande 2 (v, s, c, fp, mp) gesregeringen till känna.9. Motverkande av diskriminering mothomosexuella (punkt 19)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:So637 yrkande 16.StällningstagandeJag anser att människan skall bestämma om sin trooch sin livsstil. Samhället skall präglas avöppenhet, tolerans och lika behandling av allatrosuppfattningar. Diskriminering av homosexuellamåste motverkas, bland annat genom en skärptlagstiftning men också genom att polis och åklagareprioriterar dessa brott högre. Detta bör med bifalltill motion 2001/02:So637 yrkande 16 (fp) gesregeringen till känna.10. (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K81 yrkande 2.StällningstagandeEn parlamentarisk utredning för att se överbarnkonventionens tillämpning bör tillsättas. Iförarbetena till den s.k. portalparagrafen iutlänningslagen sägs att kravet om barnets bästa ejär absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen,såsom samhällets intresse att reglera invandringen,kan leda till att åtgärder som i och för sig inte ärförenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Dettaär enligt vår mening inte acceptabelt. Hänsyn tillbarnets bästa måste som regel gå före samhälletsintresse att reglera invandringen, särskilt i defall där det är uppenbart att barn varit utsatta förallvarliga övergrepp och därav har medicinskavårdbehov. En parlamentarisk utredning bör snarasttillsättas med uppgift att se över bestämmelserna ombarnets bästa och dess tillämpning. Detta bör medbifall till motion 2001/02:K81 yrkande 2 gesregeringen till känna.11. Barnbilaga m.m. (punkt 21)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motionen 2001/02:K82 yrkande 10.StällningstagandeBarnperspektivet skall beaktas i all offentligverksamhet och beslutsfattandet på nationell,regional och nivå. Barnbilagor skall ingå ibåde kommunal- och statsbudget. Detta bör med bifalltill motion 2001/02:K82 yrkande 10 ges regeringentill känna.12. De ensamma flyktingbarnens situation (punkt22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K81 yrkande 3 och bifallerdelvis motion 2001/02:K82 yrkande 5 samt avslårmotion 2001/02:K82 yrkande 6.StällningstagandeUnder senare tid har uppmärksammats fall där ensammaflyktingbarn far illa, men dessa problem har funnitslänge. , och ytterst regeringen, harvarit alldeles för passiv och inte vidtagit denödvändiga åtgärder som krävts.Omhändertagandet av de ensamkommandeflyktingbarnen måste förbättras och utgå frånbarnets bästa. bör ges ett tydligareansvar och resurser för att ta hand omflyktingbarnen. I de kommuner där det finnsflyktingförläggningar bör utses en socialsekreteraremed särskilt ansvar för förläggningen ochomhändertagande av asylsökande barn. Det kräverockså att samordningen mellan kommunen ochMigrationsverket förbättras avsevärt. Regeringen börsnarast återkomma med förslag på huromhändertagandet av ensamma flyktingbarn skallförbättras.Detta bör med bifall till motion 2001/02:K81yrkande 3 (fp) och delvis bifall till motion2001/02:K82 yrkande 5 (mp) samt med avslag på motion2001/02:K82 yrkande 6 ges regeringen till känna.13. De gömda barnen m.m. (punkt 23)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K82 yrkande 4.StällningstagandeBarns speciella skyddsbehov måste i enlighet medbarnkonventionen beaktas vid asyl/uppe-hållstillståndsprövningen och handläggningen somsådan. Myndighetspersoner som handlägger ärenden därbarn förekommer eller som i anledning av ett ärendekommer i kontakt med barn måste ha den kompetens somkrävs för att förhålla sig till barn, barns behovoch deras utsatta situation. Problematiken med gömdabarn måste särskilt uppmärksammas. Alla utländskabarn som är gömda, ensamma eller med familjer, måsteav humanitära skäl och med hänsyn tillbarnkonventionens krav ges uppehållstillstånd.Detta bör med bifall till motion 2000/01:K82yrkande 4 (mp) som sin mening ger regeringen dettatill känna.14. Ratificering av , m.m.(punkt 27)av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K224 och avslår motion2001/02:MJ525 yrkande 5.StällningstagandeILO-konvention nr 169 innehåller bestämmelser somskall säkra ursprungsbefolkningarnas rätt till marksom de innehaft eller använt under lång tid.Konventionen trädde i kraft och harratificerats av 14 länder, däribland ochDanmark. I har frågan utretts.Utredaren drar slutsatsen att samernas rätt tillrenbetesmark måste stärkas för att skallkunna ratificera konventionen. Det finns risk föratt markägare och kommunala företrädare irenskötselområdet kommer att göra motstånd mot attsamerna skulle få en förstärkt rätt till marken. Föross är det emellertid naturligt att ta ställning förursprungsbefolkningarnas rättigheter och attförespråka att även ratificerarkonventionen. Det måste då bli en statlig uppgiftatt garantera rättigheterna för de individer somingår i minoritetsgrupper, om lokalamajoritetsbeslut riskerar att motverka minoritetensrättigheter. bör med bifall till motion2001/02:K224 (fp) tillkännage för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ILO-konvention169 bör ratificeras.15. Samernas rättegångskostnader och markfrågan(punkt 28)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:82 yrkande 12.StällningstagandeSverige kan alltjämt inte på ett godtagbart sättvärna om och skydda den ursprungsbefolkning somlever innanför vår nationella gräns. komen hovrättsdom i en marktvist mellan ett antalsamebyar och en större grupp markägare.