bet · GP01FÖU7 · 2002-03-14 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas den del avregeringens proposition Fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop.2001/02:10) som är benämnt Personal i detnya försvaret. Utskottet tar också härställning till följdmotioner tillpropositionen och till propositionenBättre villkor för totalförsvarspliktiga(prop. 2001/02:11). Dessutom tarutskottet ställning till motioner i olikapersonalfrågor från de allmännamotionstiderna 2000/01 och 2001/02.Utskottet framhåller följande områden somsärskilt viktiga i ett nyttpersonalförsörjningssystem.§ Personalförsörjningssystemet börreformeras så att det möter de krav somde nya uppgifterna i Försvarsmakten förmed sig.- Totalförsvarsplikten böralltjämt utgöra grunden förFörsvarsmaktens personalförsörjning.- Befordrings- och karriärsystemetför de anställda bör utvecklas.- Tjänstgöring i fredsfrämjandeverksamhet utomlands bör betraktas som ennaturlig del av yrkesofficerarnastjänstgöring.- Försvarsmakten bör vidtaåtgärder så att andelen kvinnligaofficerare ökar.- De civilanställdas kompetens börutnyttjas bättre.- Reservofficerssystemet börreformeras.- Utnyttjandet av kompetensen hosdem som genomfört värnplikt börsäkerställas.- Det militära skolsystemet börfortsätta att reformeras.- Den frivilligaförsvarsverksamheten bör utformas utifrånde förändringar som totalförsvaret iövrigt genomgår.- Försvarsmakten bör förstärka ochsamordna sin arbetsgivarroll.- Etnisk och kulturell mångfaldbör betraktas som en förutsättning förFörsvarsmaktens personalförsörjning.- Försvarsmakten bör öka sinaansträngningar för att förhindra olikaformer av trakasserier.Karriär- och utvecklingsmöjligheter samtutbildningsfrågor m.m.Utskottet anser att nya karriär- ochutvecklingsmöjligheter skall skapas förde olika personalkategorierna iFörsvarsmakten. Befälssystemet föryrkesofficerarna ochreservofficerssystemet bör utvecklas. Decivilt anställdas kompetens bör särskiltbeaktas och tas till vara.Kvinnliga officerareEnligt utskottet bör andelen kvinnligaofficerare i Försvarsmakten öka. Dettabör ske genom olika åtgärder, bl.a. börrekryteringsmål för kvinnliga officerareinföras samt förändringar av fysiskabaskrav och förbättringar i arbetsmiljönför kvinnor ske. Regeringen bör vid nästariksmöte återkomma till med enredovisning.Visstidsanställning av soldater ochsjömänUtskottet framhåller att det finns ettbehov av att inom olika områden kunnautnyttja den kunskap som de har som nyssgenomfört grundutbildning. Utskottet harerfarit att det inom pågår ett arbete medatt ta fram ett system för attsäkerställa detta.Tjänstgöringsskyldighet i internationellverksamhet för yrkesofficerareUtskottet framhåller att deltagande iinternationell fredsfrämjande verksamhetdnda har varit en avFörsvarsmaktens huvuduppgifter. Utskottetanser det självklart att yrkesofficerarnaskall ha skyldighet att delta i all deninternationella verksamhet som kanifrågakomma, inklusive fredsbevarande ochfredsframtvingande verksamhet, sett motbakgrund av den ökade vikt somdeltagandet i den internationellaverksamheten successivt fått förFörsvarsmakten.Regeringen bör skyndsamt återkomma tillriksdagen med erforderligalagändringsförslag för att möjliggöra atttjänstgöringsskyldighet i allinternationell verksamhet föryrkesofficerare kan införas. Utskottetanser emellertid i likhet med regeringenatt själva skyldigheten att tjänstgörainte skall regleras i lag.Försvarsmakten kommer eftererforderliga lagändringar att ha en grundför att som arbetsgivare kunna införa ettsystem där yrkesofficerare har skyldighetatt tjänstgöra i all internationellverksamhet.ReservationerModerata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna har lämnat en gemensamreservation om visstidsanställning avsoldater. Härutöver har Moderatasamlingspartiet, ,liberalerna och Miljöpartietde gröna avgivit reservationer i någraolika frågor.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Karriär- ochutvecklingsmöjligheter samtutbildningsfrågor m.m.Riksdagen avslår motionerna2001/02:Fö1 yrkandena 6-8, 2001/02:Fö9yrkande 13, 2001/02:Fö265,2000/01:Fö306 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (v, mp)2. Kvinnliga officerareRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fö1 yrkande 10, 2001/02:Fö10yrkande 20 (i denna del), 2001/02:Fö15yrkandena 1 och 2, 2000/01:Fö306yrkande 3, 2001/02:Fö212 yrkandena 1,2 (i denna del) och 3-5 samt2001/02:Fö222 yrkandena 1 och 2.Reservation 3 (fp)3. Visstidsanställning avsoldater och sjömänRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fö1 yrkande 9, 2001/02:Fö9yrkande 12 och 2001/02:Fö10 yrkande17.Reservation 4 (m, kd, fp)4. Avtals- och försäkringsfrågor vidcivil krishanteringRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö12yrkande 4.5. Trakasserier på grund avsexuell läggningRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fö10 yrkande 20 (i denna del),2000/01:Fö331 yrkandena 1 och 2,2000/01:Ju724 yrkande 15, 2001/02:Fö266 och 2001/02:L371 yrkande 36.Stockholm den 14 mars 2002På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), ToneTingsgård (s), (), StigSandström (v), (), OlleLindström (m), (), RolfGunnarsson (m), (), BerndtSköldestig (s), (),(), (), (), (), () ochKurt ().2001/02FöU7Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlade i betänkandetFörsvarsbeslut för 2002-2004 (bet.2001/02:FöU2) regeringens förslag ipropositionen Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (prop. 2001/02:10).Utskottet valde då att inte behandladet avsnitt i propositionen som ärbenämnt Personal i det nya försvaret.Regeringen lämnade inte några förslag ianslutning till detta avsnitt. Utskottetbehandlar nu propositionens personal-avsnitt i detta betänkandeFörsvarsmaktens personal (bet.2001/02:FöU7). Utskottet tar också härställning till motioner från de allmännamotionstiderna 2000/01 och 2001/02 samtföljdmotioner till proposition 2001/02:10och till propositionen Bättre villkor förtotalförsvarspliktiga (prop. 2001/02:11).Vid ärendets beredning har utskottetsärskilt hört Försvarsmakten ochFörsvarsdepartementet i frågor omutlandstjänstgöring för officerare och omhur kompetensen hos dem som nyssgenomfört värnplikt skall säkerställas.Försvarsmakten har vidare lämnat ensärskild redovisning för det arbete sompågår inom myndigheten för att ökaantalet kvinnliga officerare och förändraattityder mot homosexuella. Vidberedningen av ärendet har utskottetockså mottagit uppvaktningar avOfficersförbundet behandlar här motionerna Fö1(m) yrkandena 6-10, Fö9 (m) yrkandena12 och 13, Fö10 (fp) yrkandena 17 och20 (i denna del), Fö12 (v) yrkande 4,Fö15 (kd) yrkandena 1 och 2,2000/01:Fö306 (v) yrkandena 1-3,2000/01:Fö331 yrkandena 1 och 2,2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande15, Fö212 (v) yrkandena 1, 2 (i dennadel) och 3-5, Fö222 (kd) yrkandena 1och 2, Fö265, Fö266 (s) och L371 (v, s,c, fp, mp) yrkande 36.Utskottets bedömning och förslag ikorthet:Karriär- och utvecklingsmöjlighetersamt utbildningsfrågor m.m.Utskottet anser att nya karriär- ochutvecklingsmöjligheter skall skapas förde olika personalkategorierna iFörsvarsmakten. Befälssystemet föryrkesofficerarna ochreservofficerssystemet bör utvecklas.De civilt anställdas kompetens börsärskilt beaktas och tas till vara.Utskottet föreslår att motionerna Fö1(m) yrkandena 6-8, Fö9 (m) yrkande 13,Fö265 (s), 2000/01:Fö306 (v) yrkandena1 och 2 avslås.Kvinnliga officerareEnligt utskottet bör andelen kvinnligaofficerare i Försvarsmakten öka. Dettabör ske genom olika åtgärder, bl.a. börrekryteringsmål för kvinnligaofficerare införas samt förändringar avfysiska baskrav och förbättringar iarbetsmiljön för kvinnor ske.Regeringen bör vid nästa riksmöteåterkomma till med enredovisning. Utskottet föreslår attmotionerna Fö1 (m) yrkande 10, Fö10(fp) yrkande 20 (i denna del), Fö15(kd) yrkandena 1 och 2, 2000/01:Fö306(v) yrkande 3, Fö212 (v) yrkandena 1, 2i denna del och 3-5 samt Fö222 (kd)yrkandena 1 och 2 avslås.Visstidsanställning av soldater ochsjömänUtskottet framhåller att det finns ettbehov av att inom olika områden kunnautnyttja den kunskap som de har somnyss genomfört grundutbildning.Utskottet har erfarit att det inomHögkvarteret och Regeringskanslietpågår ett arbete med att ta fram ettsystem för att säkerställa detta.Utskottet föreslår att motionerna Fö1(m) yrkande 9, Fö9 (m) yrkande 12 ochFö10 (fp) yrkande 17 avslås.Avtals och försäkringsfrågor vid civilkrishanteringSåväl utrikesutskottet som detsammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet har tidigareunderstrukit vikten av att arbetet medatt utveckla den civila internationellakrishanteringsförmågan drivs framåt.Utskottet delar denna uppfattning ochavstyrker motion Fö12 (v) yrkande 4.Trakasserier på grund av sexuellläggningEnligt utskottet är det viktigt attFörsvarsmakten fortsätter att vidtaetgärder för att förebygga ochförhindra att någon utsätts förtrakasserier på grund av sexuellläggning. Motionerna Fö10 (fp) yrkande20 (i denna del), 2000/01:Fö331 (s)yrkandena 1 och 2, 2000/01:Ju724 (v, s,c, fp, mp) yrkande 15, Fö266 (s) ochL371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 36 börenligt utskottet inte bifallas.PropositionenRegeringen inleder personalavsnittet ipropositionen Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (prop. 2001/02:10) med denredovisning som försvarsutskottet begärtav ett sammanhållet reformeratpersonalförsörjningssystem som gällersamtliga personalkategorier inomFörsvarsmakten. Redovisningen bör enligtregeringen betraktas som ensammanfattning av den förändring som ärnödvändig för attpersonalförsörjningssystemet skall kunnatillgodose de personella behov som följerav Försvarsmaktens förändrade uppgifter.Regeringen utvecklar därefter sin syn påde åtgärder som bör vidtas.Ansvaret för att genomföra deförändringar som regeringen redovisar äri allt väsentligt Försvarsmaktens ochförutsätter sedvanliga överenskommelsermed de fackliga organisationerna.Regeringen avser att göra deförfattningsändringar som är nödvändigaoch vid behov återkomma till omlagstiftningsfrågor.Regeringen erinrar om att huvuddelen avde frågor som rör totalförsvarspliktenbehandlas i den särskilda propositionenBättre villkor för totalförsvarspliktiga(prop. 2001/02:11). Regeringen anmälerockså att den avser att återkomma tillriksdagen med frågor som berör denfrivilliga försvarsverksamheten. Tillföljd av de totalförsvarspliktigas och defrivilligas betydelse för Försvarsmaktensförmåga att utföra sina uppgifterredovisas dock i propositionen sådant omdessa personalkategorier som ingår i densamlade synen på den framtidapersonalförsörjningen.Regeringen anför också att den ibudgetpropositionen (prop.2001/02:1 utg.omr. 6 Totalförsvar) harredovisat några av de strukturellapersonalförsörjningsproblem som förnärvarande finns i Försvarsmakten.Försvarsmaktenspersonalförsörjningssystem bör enligtregeringen reformeras så att dettillgodoser de personella behov somföljer med de uppgifter som regeringenger myndigheten. Reformarbetet börgrundas på de krav som övergången frånett invasionsförsvar till ettinsatsförsvar, de internationellainsatserna, anpassningsförmågan och denväpnade striden ställer.Totalförsvarsplikten bör vidare alltjämtutgöra grunden för Försvarsmaktenspersonalförsörjning.Bland de svårigheter sompersonalförsörjningssystemet har attmöta, anser regeringen attrekryteringskraften, dvs. förmågan att ikonkurrens med andra anställa ellerengagera personal på frivillig basis,utgör den största utmaningen. I takt medatt läget i den närmaste omvärldenförbättras, antalet totalförsvarspliktigareduceras och den militärainfrastrukturen förändras påverkas ocksåFörsvarsmaktensrekryteringsförutsättningar. Regeringenmenar att det är nödvändigt förFörsvarsmakten att utveckla formerna försin rekrytering och att gepersonalförsörjningssystemet en sådanutformning att det även i framtidenattraherar människor med olika bakgrund.Var och en av de personalkategorier somregeringen beskriver har sina speciellarekryteringsförutsättningar. Regeringenfäster därvid särskild vikt vid attFörsvarsmakten skapar en tillräckligtbred bas för sin rekrytering av yrkes-och reservofficerare. Traditionellt hardessa rekryterats bland de befälsuttagnatotalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt. Med det begränsade antaltotalförsvarspliktiga som Försvarsmaktenbehöver för sin insatsorganisation menarregeringen att det kan komma att visa sigvara svårt att rekrytera de ca 1 000yrkes- och reservofficersaspiranter somFörsvarsmakten behöver. Enligtregeringens uppfattning krävs det därförkraftfulla informationsinsatser somriktas till alla ungdomar, och särskilttill unga kvinnor, för att Försvarsmaktenlångsiktigt skall behålla den starkarekryteringskraft som de bådaofficersyrkena har.Tjänstgöring i den fredsfrämjandeverksamhet som Försvarsmakten bedriverutomlands bör betraktas som en naturligdel av de anställdas yrkesutövning.Yrkesofficerare som nyanställs bör varaskyldiga att tjänstgöra i utlandsstyrkan.Redan anställda yrkesofficerare bör gesmöjlighet att göra ett sådant åtagande.Den internationella verksamheten bör äveni framtiden i första hand grundas påfrivillighet, vilket ställer krav på attFörsvarsmakten vidtar åtgärder som görsådan tjänstgöring attraktiv.Tillgången till den militära kompetenssom yrkesofficerarna har kommer även iframtiden att vara av stor betydelse förFörsvarsmaktens förmåga att utföra deuppgifter som regeringen ger myndigheten.Yrkesofficerare bör företrädesvisplaceras på befattningar som kräver deraskompetens. Det nuvarande befälssystemetbör utvecklas. Genom att erbjuda nyakarriär- och utvecklingsmöjligheter bören ökad kompetensbredd kunna uppnås.Kopplingen mellan s.k. nivåhöjandeutbildning och befordran bör tas bort. Istället bör befordran grundas på enhelhetsbedömning av den enskildesförutsättningar. Det bör vara möjligt attanställa personer med särskild kompetensefter en anpassadyrkesofficersutbildning. Utbildningen börges en utformning som tillgodoserkvalitetsaspekterna på officersyrket.Tidsbegränsade anställningar föryrkesofficerare bör inte införas.Försvarsmakten bör vidta omfattandeåtgärder för att påtagligt öka andelenkvinnliga officerare. I detta bör ingåatt ange tydliga och successivt ökanderekryteringsmål, att differentiera defysiska baskraven samt att förbättraarbetsmiljön för kvinnor. Vidare är detnödvändigt att fördjupa kunskaperna omvarför så få kvinnor söker sig tillofficersyrket och om vilka erfarenheterkvinnor har av att utöva yrket, så attkraftfulla åtgärder kan vidtas.De civilanställdas kompetens börutnyttjas bättre i Försvarsmaktensverksamhet. Vidare bör möjligheterna attutvecklas i sitt arbete förbättrasexempelvis genom kompetensutveckling,internationell tjänstgöring ochdistansarbete. Den civilanställdapersonalen bör i en ökande omfattningkomma i fråga för befattningar somtidigare i allt väsentligt bemannats avyrkesofficerare. Detsamma gällermöjligheterna till en chefskarriär. Denya karriär- och utvecklingsmöjlighetersom avses införas bör bidra tillutvecklingen.Reservofficerssystemet bör behållas menreformeras i grunden. Ett attraktivt ocheffektivt reservofficerssystem bör kunnaskapas genom att erbjuda reservofficerareplaceringar i insatsorganisationen samttjänstgöring i grundorganisationen ochutomlands. Reservofficerarnas betydelseför Försvarsmaktens anpassningsförmågakommer fortsatt att vara av avgörandebetydelse. Behovet bör vara styrande förantalet reservofficerare. Behovet börbestämmas av Försvarsmakten. Ettobligatoriskt tjänstgöringsår bör införasför nyexaminerade reservofficerare.Tjänstgöringsåret bör kunna genomföras isåväl nationell som internationellverksamhet och när så är lämpligt delasupp i flera perioder. Reservofficerarnasfortsatta tjänstgöring bör ges enindividuell utformning. Reservofficerarebör i likhet med vad som föreslagits föryrkesofficerare kunna befordras utifrånen helhetsbedömning av den enskildesförutsättningar. Det bör vara möjligt attanställa personer med särskild kompetensefter en anpassadreservofficersutbildning.Grundutbildningen för detotalförsvarspliktiga bör planeras så atteftergymnasiala studier endast iundantagsfall skall behöva skjutas uppeller så att uppehåll inte skall behövaske under mer än två terminer. Inryckningtill grundutbildning får först ske efterdet att gymnasieutbildning ellerutbildning som kan jämställas medgymnasieutbildning avslutats. Deförbättringar som efter hand sker av detekniska hjälpmedlen i den militärautbildningen bör kunna begränsautbildningstidens längd. Det bör finnasen flexibilitet i bedömningen av hur långutbildningstiden för olika befattningareller verksamheter skall vara. Det finnsanledning att även i fortsättningen förolika kategorier reglera den tid somutbildningen får ta i anspråk. Regeringenbedömer att antalet inryckandetotalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt bör vara ca 15 350 ,ca 16 000 under 2003-2004 för attdärefter öka till 17 000-18 000 fr.o.m.2005.Mot bakgrund av den säkerhetspolitiskautvecklingen har behovet av att genomföragrundutbildning som är längre än 60 dagarför totalförsvarspliktiga med civilpliktminskat. bör antaletinryckande totalförsvarspliktigaräddningsmän, sanerare ochammunitionsröjare för kommunala behovvara ca 500. börantalet minskas till ca 300. Utbildningenav totalförsvarspliktigaflygplatsbrandmän bör avbrytas heltfr.o.m. För energiförsörjningen börca 120 totalförsvarspliktigalinjereparatörer och driftbiträdeninkallas årligen.Kompetensen hos dem som nyligenfullgjort värnplikt bör tillvaratas föratt kunna säkerställa en rationellflygtidsproduktion, för att förstärkasäkerheten i bemanningen av deinternationella insatserna samt för attförstärka utbildningsverksamheten. Dettabör åstadkommas genom att utnyttja ochutveckla befintliga anställningsformer.Vidare bör ett system medberedskapssoldater studeras.Det militära skolsystemet bör fortsattreformeras så att det tillgodoser deframtida kompetensbehoven och bidrar tillatt skapa alternativa karriärvägar föranställd personal. Utbildningens statussamt utbildningsmål, längd, antal,innehåll och inbördes samband för deolika stegen i skolsystemet, bör ses överliksom möjligheterna att införa entreårig grundläggande utbildning och attutnyttja utbildningar utanför detmilitära skolsystemet. De militäraskolornas antal, organisation,huvudmannaskap och lokalisering bör inteförändras förrän ett reformeratskolsystem utformats. Ytterligareöverväganden är nödvändiga innan ettförslag kan redovisas för riksdagen.Skolsystemet bör bli flexiblareavseende såväl chefsutbildningar som fack-och expertutbildningar. En störreflexibilitet avseende antalet tjänsteårmellan skolstegen bör medges och dentidigare kopplingen mellan vissa skolstegoch befordran bör tas bort. Det växandeinternationella engagemanget bör på etttydligare sätt återspeglas i utbildningensamtidigt som en ökad individuellanpassning bör övervägas. Inom ramen fördetta reformarbete bör ansvar för olikadelar av utbildningen och dessgenomförande ses över.Inriktningen för den fortsattareformeringen av relevanta delar av detmilitära skolsystemet bör vara attutbildningen ges en utformning sominnebär att den kvalitetsmässigt kanlikställas med högskoleutbildning enligthögskolelagen (1992:1434). En utredningbör tillsättas så snart det är möjligtmed uppgift att se över det militäraskolsystemets utveckling. Utredningen böräven pröva och föreslå vilka examina sombör införas för denna utbildning. Vidarebör villkoren för yrkes- ochreservofficersaspiranter, inklusive deteventuella införandet avstudiemedelsfinansiering, ses över. Tillsdenna översyn skett bör villkormotsvarande dagens behållas. Utredningenbör redovisa resultatet av sitt arbetesenast den 1 juli 2003.Den frivilliga försvarsverksamhetensinriktning bör anpassas utifrån deförändringar som totalförsvaret i övrigtgenomgår.Försvarsmakten bör stärka och samordnasin arbetsgivarroll. Bland annat börmyndigheten vidta åtgärder för attförbättra styrningen och uppföljningen avpersonalförsörjningen. Försvarsmakten börockså vidta åtgärder för att förbättraförtroendet för myndigheten i frågor somrör arbetsgivarrollen.Tjänstgöringstiderna för yrkesofficerarei befattningar bör generellt vara längreän . Försvarsmakten börutveckla sina metoder för att bedömabehovet av personal ochkostnadsutvecklingen inompersonalområdet. De underlag somutarbetas bör vara kvalitetssäkrade.Etnisk och kulturell mångfald börbetraktas som en förutsättning förFörsvarsmaktens personalförsörjning ochför myndighetens förankring i samhälletsom helhet. Vidare bör Försvarsmakten ökasina ansträngningar att förhindra olikaformer av trakasserier.De åtgärder som regeringen redovisarkommer att ge effekt i olikatidsperspektiv. Några åtgärder, t.ex. deförbättrade utvecklingsmöjligheterna förcivilanställd personal och att tillvarataden kompetens som de som nyligengenomfört värnplikt har, kan enligtregeringens uppfattning komma att geeffekt . Andraåtgärder, som att öka andelen kvinnligaofficerare och att reformerareservofficerssystemet, bedöms ge effektförst . Regeringenredovisar också åtgärder, t.ex. enöversyn av det militära skolsystemet, somtill följd av sin komplexitet kommer attpåverka personalförsörjningen först i ettlängre perspektiv.Personalförsörjningsutredningensförslag överensstämmer i allt väsentligtmed det som regeringen redovisat. I frågaom hur kompetensen hos dem som nyligenfullgjort värnplikt bör tillvaratas,antalet yrkesofficerare, en lagregleradinternationell tjänstgöringsskyldighetför nyanställda yrkesofficerare ochutvecklingen av det militära skolsystemethar dock regeringen kommit till delvisandra slutsatser än utredningen.Försvarsberedningen har i sin rapportNy struktur för ökad säkerhet -nätverksförsvar och krishantering (Ds2001:44) redovisat sin syn påFörsvarsmaktens personalförsörjning.Regeringen delar genomgåendeFörsvarsberedningens syn.MotionernaI Moderata samlingspartietskommittémotion Fö1 (m) av HenrikLanderholm m.fl. framhålls att för en ungmänniska som skall välja livsbana ärförsvaret en av många möjliga vägar,oavsett om avsikten är ett kortsiktigtengagemang som värnpliktig eller en merpermanent karriär som anställd.Anställning i försvaret måste ges enpositiv bild. Meritvärdet måste stå isamklang med möjligheter på andra håll.De högt specialiserade officersyrkenakräver en extra stor insats för attuppfattas som en plattform för andrayrken och andra arbetsgivare.Förutsättningarna för yrkesväxling börbyggas in redan i utbildningen genomsamordning med civila utbildningsvägar.Löfte om livstidskarriär kan förefallaattraktivt för vissa men kan lika gärnauppfattas som begränsning utifrån dagensvärderingar och är kanske också svårt attgöra trovärdigt när många lämnarofficersyrket . Insatserför yrkesväxling kan inte begränsas tillkortsiktiga beslut om vidareutbildningnär organisationsförändringar redan ärbeslutade.För en person som funderar på att bytaarbete inom ett civilt yrke skallförsvaret vara ett alternativ. Inom mångafunktioner i försvaret behövs i förstahand civil kompetens och där skall ocksåkunna anställas civila experter.Officerare skall kunna rekryteras direktfrån andra yrkesområden och fåkomplettera med militär utbildning. Medmöjligheter till yrkesväxling kan flerofficerare som sökt sig till områdenutanför försvaret också söka sigtillbaka.Fler av de anställda i försvaretbehöver ha erfarenheter från andra yrken.Också inom försvaret behövs merspecialiserade karriärvägar. Med flerspecialister och människor med varierandebakgrund ställs nya krav påorganisationen att utveckla ledarskap,yrkesroller, attityder och arbetssätt.Det krävs en ökad öppenhet för olikhetoch en utmaning att också accepterastörre konkurrens i en krympandeorganisation.Ambitionen att få fler kvinnligaofficerare sätter ljuset på fleraförändringskrav för officersyrket ochförsvarets organisation. Många av dessaförändringar behövs för att göraofficersyrket och försvaret till denattraktiva arbetsplats vi anser nödvändiginför framtiden. Hur det går attrekrytera fler kvinnor till försvaret kanutgöra ett mått på hur man lyckas med ennödvändig förnyelse för att skapaattraktionskraft för flera och inteenbart kvinnor. Det har visat sig svårtatt gå från ord, planer och program tillverklig handling och förändring.