bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — I övrigt anser skatteutskottet attresultatet av Egendomsskattekommitténsarbete bör avvaktas. Utskottet avstyrkerde aktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi245(m) yrkande 1, Fi254 (kd) yrkandena 1-3,Fi256 (kd) yrkandena 13 och 14, Fi286 (c)yrkandena 9 och 11, Fi287 (m) yrkandena 18i denna del, 19 och 21, Sk382 (fp)yrkandena 8-10 och Bo216 (kd) yrkande 6.3.6.2 FörmögenhetsskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omslopad sambeskattning, sänktaskattesatser, avskaffande avförmögenhetsskatten m.m.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10(kd) och 11 (c).BakgrundFör fysisk person, dödsbo ochfamiljestiftelse är skattesatsen 1,5 %.För annan juridisk person är skattesatsen1,5 promille.Skatt påförs på den del av förmögenhetensom överstiger ett fribelopp. Makar ochhemmavarande barn som intesjälva ska lämna självdeklarationsambeskattas. Vid inkomsttaxeringär gränsen för uttag av förmögenhetsskatt1 för ensamstående och2 för sambeskattade par.Arbetande kapital i företag är fritt frånförmögenhetsskatt, och befrielsen gäller iprincip också arbetande kapital sominnehas via aktier. Aktier på börsens A-lista betraktas dock i flertalet fall somen kapitalplacering och värderas då till80 % av marknadsvärdet.Regeringen beslutade atttillsätta en parlamentarisk kommitté,(Fi 2002:06), somska utreda fastighetsskatten på småhusm.m., förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten. Kommittén ska avslutauppdraget senast vid utgången av 2003.MotionerI Moderata samlingspartiets motion Fi287yrkandena 18 delvis och 22-24 av LennartHedquist m.fl. (m) anförs attförmögenhetsskatten ökar avkastningskravetpå investeringar som görs i , ochde föreslår att den avskaffas . Ettförsta steg tas dåsambeskattningen slopas och fribeloppethöjs till per person.Vidare ska fastighetstaxeringsvärden ligga till grund förförmögenhetsbeskattningen fr.o.m. år 2003.I motion Fi245 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivande om attförmögenhetsskatten bör slopas omedelbart.Också i motion A315 yrkande 2 av m.fl. (m) föreslås attsambeskattningen av förmögenhet slopas.I liberalernas motion Sk382yrkandena 11 och 12 av . (fp) anförs att sambeskattningen avmakar i förmögenhetsbeskattningen är enrestprodukt i skattesystemet från den tiddå kvinnor inte betraktades som egnaekonomiska subjekt, och de föreslår attsambeskattningen slopas . Vidarebör fribeloppet höjas till 2,1 miljonerkronor med sikte på ett fullständigtavskaffande av förmögenhetsskatten.I motioner Fi256yrkandena 21 och 22 av m.fl.(kd) och Sk383 yrkande 3 av Per Landgrenm.fl. (kd) föreslås att effekten avsambeskattningen av förmögenhet avvecklashelt genom att fribeloppet försambeskattade par höjs till 3 000 000 kr.Därefter föreslår motionärerna attförmögenhetsskatten avvecklas med 0,5procentenhet så att den blir 1,0 %år 2004 och år 2005.I motion Fi286 yrkandena13 och 14 av m.fl. (c)anförs att starka skäl talar för attförmögenhetsskatten bör fasas ut ur detsvenska skattesystemet. Sambeskattningenav förmögenhet är en kvarleva från ettgammalt patriarkalt samhälle medfamiljeförsörjare och bör avskaffas redanår 2003. Vidare innebärförmögenhetsskatten också en dubbelbeskattning av det egna boendet. Innanförmögenhetsskatten är helt avskaffad bördärför förmögenhetsskatten endast beräknaspå halva taxeringsvärdet fr.o.m. 2003.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att en övergång tillsärbeskattning skulle medföra en oönskadstimulans för skattemotiveradeöverföringar inom familjen och att ettsystem med skilda fribelopp förensamstående respektive sambeskattade pardärför är att föredra. Utskottet är därförinte berett att tillstyrka förslagen omslopad sambeskattning.När det gäller förslagen om slopadförmögenhetsskatt m.m. anför utskottet attregeringen beslutat tillsättaen parlamentarisk kommitté,(Fi 2002:06), somska utreda fastighetsskatten på småhusm.m., förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten och att bakgrunden bl.a. äratt reglerna kritiserats för bristandeenhetlighet i behandlingen av olikatillgångar och för de fördelningspolitiskaeffekterna. Kommittén ska avslutauppdraget senast vid utgången av 2003.Utskottet anser att resultatet av dennautredning bör avvaktas och avstyrkerdärför motionsförslagen om slopadförmögenhetsskatt m.m.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi245(m) yrkande 2, Fi256 (kd) yrkandena 21 och22, Fi286 (c) yrkandena 13 och 14, Fi287(m) yrkandena 18 i denna del och 22-24,Sk382 (fp) yrkandena 11 och 12, Sk383 (kd)yrkande 3 och A315 (m) yrkande 2.3.7 Skatt på varor och tjänsterTabell 43. Skatt på varor och tjänster*grafiskt element borttaget*3.7.1 En skattelättnad för studentbostäderoch äldrebostäderUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omhalverad byggmoms och om slopaduttagsbeskattning av fastighetsskötsel.Jämför reservationerna 10 (kd) och 11 (c).BudgetpropositionenRegeringen bedömer (avsnitt 8.6.2) att ensänkning av mervärdesskattekostnaden börprövas för studentbostäder ochäldrebostäder. I syfte att tillgodosehuvudsakligen ungdomarnas bostadsbehovvill regeringen även pröva förutsättningarna för att på ettkostnadseffektivt sätt minskaboendekostnaderna genom en sänkning avmervärdesskattekostnaderna för produktionav mindre hyreslägenheter.När det gäller den närmare avgränsningenav de byggprojekt som kan komma i frågaför en sänkning avmervärdesskattekostnaden krävs enligt vadsom anförs noggranna överväganden.Reglerna bör ges en sådan utformning attde inte leder till senareläggning avbyggprojekt som redan nu kan påbörjas.Kravet på förutsebarhet och klarhet iskattelagstiftningen måste beaktas.Byggherren måste redan vid projekteringenav ett nytt bygge ha möjlighet att bedömaskattekonsekvenserna. Ävenkontrollaspekterna är av stor vikt. Föratt utröna om sänkningen får avseddverkan, bör åtgärden tidsbegränsas tillatt gälla projekt som påbörjas föreutgången av 2006 och utvärderastillsammans med de övriga stöd som finnsför de aktuella bostadstyperna. Vidanalysen av på vilket sättmervärdesskattesänkningen lämpligen börgenomföras bör förutsättningarna för enåterbäring av mervärdesskatten i form aven skattereduktion övervägas.MotionerKristdemokraterna föreslår i motion Fi256yrkande 26 av m.fl. (kd) attmervärdesskatten på byggande halveras medstart . För att inte gåemot föreslår motionärerna attskattesänkningen utformas så attbyggföretaget efter deklaration erhålleren skattereduktion som motsvarar hälftenav den erlagda byggmomsen, dvs. Avsikten är attskattereduktionen ska ses som en del avskattesystemet och inte som ett bidrag.I motion Fi286 yrkande 15av m.fl. (c) anförs att enuttagsskatt på företag som driverfastighetsskötsel i egen regi infördes vid1990 års skattereform och att detta bl.a.har drabbat många allmännyttiga ochkooperativa bostadsföretag. Motionärernaföreslår att uttagsskatten slopas så attbeskattningen av hyresboendet blir lägreoch inte missgynnas i jämförelse med andraboendeformer.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attdet finns ett starkt behov av attytterligare stimulera produktionen avvissa typer av hyreslägenheter somstudentlägenheter, äldrebostäder ochmindre hyreslägenheter. användsinvesteringsbidrag t.ex. för att stimuleraproduktionen av studentlägenheter ochhyreslägenheter, och detta har haft en godeffekt när det gäller att få fram enproduktion av lägenheter till rimligarekostnader. Det har också lett till att ettantal aktörer har etablerat sig påmarknaden och bygger bostäder därkostnaderna är rimligare än vadkostnaderna är i den traditionellaproduktionen.Skatteutskottet har mot denna bakgrundingen invändning mot regeringens bedömningatt en momssänkning bör prövas som enkompletterande stimulans på detta område.När det gäller motionsförslaget om attriksdagen nu ska fatta beslut om en liknande stimulans anser utskottet attregeringens förslag bör avvaktas.Utskottet avstyrker därför detmotionsyrkandet.När det gäller uttagsbeskattningen avviss fastighetsskötsel anförskatteutskottet att bakgrunden tillbestämmelsen är att mångafastighetsförvaltande företag, bl.a.bostadsförvaltningsföretagen, inte ärskyldiga att ta ut mervärdesskatt i sinverksamhet och därför inte heller kan draav den skatt som friståendefastighetsskötare debiterar. För attundvika att bostadsförvaltarna och andramomsbefriade företag av skatteskäl heltgår över till fastighetsskötsel i egenregi har sådan egenregiverksamhet belagtsmed moms om kostnaden överstiger ett vissbelopp. är inte berett atttillstyrka att denna beskattningsregelslopas.Utskottet avstyrker de aktuellamotionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi256(kd) yrkande 26 och Fi286 (c) yrkande 15.3.7.2 Mervärdesskatten på böcker ochtidskrifterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omhöjd moms på tidskrifter och om enutredning av mervärdesskatten påkulturområdet.Jämför reservationerna 10 (kd) och 11(c).BakgrundRiksdagen har beslutatatt sänka mervärdesskatten på böcker ochtidskrifter från till fr.o.m. den1 (prop. 2001/02: 45, bet.2001/02:SkU12).MotionerI motion Fi256yrkandena 27 och 29 av m.fl.(kd) anförs att den genomfördasänkningen av mervärdesskatten påtidskrifter inte kan ses som en angelägenskattesänkning, och de föreslår attmervärdesskatten på tidskrifter återställstill . De begär också etttillkännagivande om att regeringen börutreda hur kulturmomsen generellt skakunna sänkas till 6 %.Också motion Fi286 yrkande31 av m.fl. (c) föreslås attmervärdesskatten på tidskrifter höjs till25 %. Motionärerna anför att momsen påtidskrifter bör återställas till sin gamlanivå i avvaktan på en översyn av momseninom hela kulturområdet.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att både detkulturpolitiska syftet och administrativaoch praktiska skäl talar för att bådeböcker och tidskrifter bör ingå i områdetmed reducerad mervärdesskatt. Området harutformats i nära anslutning till detutrymme som finns i punkt 6 i bilaga Htill sjätte mervärdesskattedirektivet.Utskottet ser inte någon anledning attändra denna gränsdragning och avstyrkerdärför motionsyrkandena om höjdmervärdesskatt för tidskrifter.När det gäller yrkandena om en översyn avmomsen inom kulturområdet hänvisarutskottet till att utskottet i betänkande2001/02:SkU18 tagit upp de problem somområdena med nedsatt mervärdesskattorsakar och konstaterat att systemetkommit att bli alltmer svåröverskådligtoch krångligt. Gränsdragningen mellanvaror och tjänster som beskattas på normalnivå, 12-procentsnivån, 6-procentsnivånrespektive undantas från beskattningframstår i en del fall som svårbegriplig,godtycklig och orättvis.Skattemyndigheterna tvingas till grannlagaavgöranden om huruvida olika varor ochverksamheter ska hänföras till den enaeller den andra gruppen. En avlagstiftningstekniska och praktiska skälmotiverad önskan att göra gränsen för ettlågbeskattat område så snäv som möjligtför att underlätta tillämpningen geribland upphov till känsliga och vidlyftigarättvisediskussioner när ett besläktat ochnärliggande område beskattas på en högrenivå. Företag och andra näringsidkarelägger ibland ned avsevärda ansträngningaroch betydande kostnader på att få tillstånd en förmånligare mervärdesbeskattningav just de varor och tjänster som detföretaget eller den näringsidkarenproducerar, dvs. att få med dessa varoroch tjänster i en lågbeskattad sektor. Motdenna bakgrund föreslog utskottet då etttillkännagivande till regeringen ombehovet av en översyn avtillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna. biföllutskottets förslag (bet. 2001/02:17).Regeringen anför i budgetpropositionen(avsnitt 8.6.1) att det pågår ett arbetemed att ta fram direktiv till utredningenoch att avsikten är att utredningen skatillsättas under hösten 2002.Enligt skatteutskottets mening börresultatet av den aviserade utredningen avtillämpningsområdet för de reduceradeskattesatserna avvaktas. Utskottetavstyrker även motionsförslaget om enutredning om enhetlig kulturmoms.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi256(kd) yrkandena 27 och 29 samt Fi286 (c)yrkande 31.3.7.3 Skatt på lågpriscigaretterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom minimipunktskatt på cigaretter på 90 %och avslår motionsförslaget om en högreminimiskatt.Jämför reservation 10 (kd).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.5.2, punkt36) att en minimipunktskatt införs den1 på cigaretter som har ettlägre detaljhandelspris än cigaretter iden mest efterfrågade priskategorin.Skatten bestäms till av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mestefterfrågade priskategorin. Vidare införsen skyldighet för tillverkare att lämnauppgifter till omförsäljning av cigaretter i de olikapriskategorierna.Regeringen anför att ett antal s.k.lågpriscigaretter lanserats på den svenskamarknaden . Cigaretternahar ett pris som per paket ligger ca 10 krunder priset på ett cigarettpaket i denmest efterfrågade priskategorin. Dessalågpriscigaretters andel av marknaden harsuccessivt ökat, och de står förnärvarande för avcigarettkonsumtionen i landet. Även iandra medlemsstater har denna kategori avcigaretter tagit marknadsandelar. Det lågapriset på dessa cigaretter medför en riskför att cigarettrökningen kommer att öka.Regeringen anser därför att det finns skälatt införa en minimipunktskatt förcigaretter som har ett lägredetaljhandelspris än cigaretter i den mestefterfrågade priskategorin. Enligt EG-reglerna skulle det vara möjligt att ta uten minimipunktskatt på av densammanlagda skatten på cigaretter i denmest efterfrågade priskategorin.Regeringen bedömer dock att det inte ärlämpligt att fastställa enminimipunktskatt på med hänsyn tillatt en sådan höjning av punktskatten pålågpriscigaretter skulle kunna öka riskenför smuggling av cigaretter. En för lågminimipunktskatt skulle dock inte få någonstörre effekt på cigarettkonsumtionen. Viden samlad bedömning utifrån nuvarandeförhållanden har regeringen funnit att enminimipunktskatt som uppgår till avden punktskatt som tas ut på cigaretter iden mest efterfrågade priskategorin börinföras.MotionI motion Sk397 avRagnwi Marcelind (kd) anförs attmöjligheten att införa en minimiskatt påcigaretter bör utnyttjas till . Meden skatt på kan lågpriscigaretternafortfarande vara hela billigare änden mest säljande priskategorin, ochrisken är överhängande att lågpriscigaretterna fortsätter att locka ungarökare. Med en skatt på ökar prisetmed ytterligare , och det finns då enmöjlighet att lågpriscigaretterna på siktkan försvinna helt.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrande intefunnit någon anledning till invändning motregeringens förslag om att införa enminimiskatt på cigaretter för att på detsättet dämpa den ökande andelen för dessacigaretter. I likhet med regeringen görutskottet bedömningen att skatten börbestämmas till en nivå som tar hänsyn bådetill behovet av att dämpa efterfrågan ochtill risken för smuggling om skattesatsenskulle sättas för högt. Utskottetinstämmer därför i regeringens slutsatsatt en nivå som uppgår till av denpunktskatt som tas ut på cigaretter i denmest efterfrågade kategorin är lämplig.Utskottet tillstyrker regeringens förslagoch avstyrker motionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och tillstyrker propositionenpunkt 36 och avstyrker motion Sk397 (kd).3.7.4 PrivatinförselkvoterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjda kvoter för privatinförsel.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.5.1,punkterna 37 och 38) att den mängd spritdrycker, vin och öl som privatpersoner kanföra in till från ett annat EU-land utan att skatt ska betalas i Sverigeökas från . Från dennatidpunkt kan en privatperson föra in 5liter spritdryck, vin och 64liter öl utan att svensk skatt skabetalas. Kvoterna för s.k. starkvin ochför tobaksprodukter ändras inte.Skatteutskottets yttrandeUtskottet har inte funnit någon anledningtill erinran mot förslaget och tillstyrkerdärför propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i likhet medskatteutskottet inte funnit någonanledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker därför propositionen punkterna37 och 38.3.7.5 Skatten på alkoholdryckerUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen omsänkta skatter på öl, vin och sprit.Jämför reservation 8 (m).BakgrundSkattesatsen på öl över 2,8 volymprocentär för varje volymprocent alkoholoch liter. Vid en alkoholhalt på ärskatten per liter.Skatten på lättvin tas ut i "trappsteg"och uppgår till per liter för vinöver 8,5 och upp till 15 volymprocent.Skatten på sprit är per literren alkohol. Skatten på starkspritär ca 200 kr.MotionerI Moderata samlingspartiets motioner Fi207yrkandena 1-4 av m.fl.(m) och Fi287 yrkandena 30-32 av LennartHedquist m.fl. (m) anför motionärerna attde höga skatterna och de ökandeinförselkvoterna gör att skatteinkomsternaminskar och att den svenskabryggerinäringen slås ut, och de föreslåren sänkning av de svenska alkoholskatternamot nuvarande danska nivå. En sådansänkning är enligt motionärernas meningstatsfinansiellt neutral. Skatten på vinmed en alkoholhalt på 8,5-15,0volymprocent sänks från till 9 krper liter, med motsvarande ändring för vinmed annan alkoholhalt. Skatten på öl sänksfrån till per volymprocentoch skatten på sprit sänks från 501,75 krtill per liter ren alkohol.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande attSverige håller fast vid en restriktivalkoholpolitik som syftar till attbegränsa alkoholens skadeverkningar genomen minskad totalkonsumtion. Politikenutgörs främst av en kombination av högaskatter och restriktioner som på olikasätt begränsar tillgängligheten samtinformation, opinionsbildning ochbehandlingsinsatser. Utskottet anför attEU-medlemskapet och den ökadeinternationella rörligheten har medförtändrade förutsättningar föralkoholpolitiken och att prioriteringardärför måste göras till de områden därinsatserna ger störst effekt. Strävan äratt hålla fast vid de mest verkningsfullaalkoholpolitiska medlen så länge de hareffekt och ta bort sådana restriktionersom bedöms ha mindre alkoholpolitiskbetydelse och som ifrågasätts från EG-rättslig synpunkt. har i dennationella handlingsplanen för attförebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20,bet. 2000/01:SoU8) antagit åtgärder föratt fortsättningsvis, även vidhöjda införselkvoter, ska kunna behållamålet om att begränsa alkoholensskadeverkningar och verka för att minskaden totala alkoholkonsumtionen.Skatteutskottet anser att ett av deviktigaste alkoholpolitiska medlenfortfarande är prispolitiken och att detinte är lämpligt att genomföra sådanaskattesänkningar som föreslås i de nuaktuella motionerna. Utskottet avstyrkermotionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottetsbedömning och avstyrker motionerna Fi207(m) yrkandena 1-4 och Fi287 (m) yrkandena30-32.3.7.6 Grön skatteväxling - höjdkoldioxidskatt och elskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagom höjd skatt på koldioxid och el med denutvidgning som föreslås i motion Fi230 (s,v, mp).Utskottet avstyrker motionsförslagen om enbegräsning av industrinskoldioxidskatterabatt och om införande aven kväveoxidskatt.Jämför reservationerna 8 (m), 10 (kd)och 11 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitten 8.4.1.1-3,punkt 33 i denna del) att koldioxidskattenpå bränslen höjs . För bensin ochdieselolja sänks energiskattesatserna likamycket som koldioxidskattesatserna höjs.Drivmedel som endast belastas medkoldioxidskatt undantas frånkoldioxidskattehöjningen. Tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna kompenseras genomatt koldioxidskatterabatten för dessanäringar höjs från till 74 %.Energiskatten på el höjs med perkWh.Samtliga energi- ochkoldioxidskattesatser höjs motsvarandeförändringarna i konsumentprisindex . Höjningarnaträder i kraft den 1 januari 2003.Regeringen anför att det är viktigt attfortsätta att öka tyngden av koldioxidskatten i förhållande tillenergiskatten. Eftersom det är angelägetatt åstadkomma en begränsning avkoldioxidutsläppen föreslås en höjning avkoldioxidskatten . Tillsammans medden årliga indexuppräkningen innebär detatt koldioxidskatten höjs från 63 till 74öre per kg utsläppt koldioxid.Energiskatten ändras inte för bränslen somanvänds för uppvärmning. För bensin ochdieselolja sänks dock energiskatten medsamma belopp per liter som motsvararkoldioxidskattehöjningen. När gasol, metanoch naturgas används som drivmedelbelastas de inte med någon energiskatt.För att även skatten på dessa drivmedelska vara oförändrad undantas de frånhöjningen av koldioxidskatten.Vidare anförs att höjningen avkoldioxidskatten på fossila bränslenbegränsar användningen av dessa, men attdet relativa priset på el samtidigtsjunker. Det kan medföra attelanvändningen ökar, vilket motiverar attenergiskatten på el höjs för att motverkadetta. med den föreslagnahöjningen av koldioxidskatten föreslåsdärför en energiskattehöjning på el med2,per kWh för samtligaenergiskattesatser på el.MotionerI motion Fi230 yrkande 12 delvis av BrittBohlin m.fl. (s, v, mp) anförs attregeringen, ochMiljöpartiet träffat överenskommelse omatt den av regeringen föreslagna grönaskatteväxlingen på 2,6 miljarder kronorska utvidgas så att den får en totalomslutning på och attdetta ska ske genom ytterligare höjningarav koldioxidskatten på bränslen ochenergiskatten på el. De tillkommandeintäkterna ska användas till ytterligarehöjningar av grundavdraget, riktade tillpersoner i de lägsta inkomstskikten. Påsamma sätt som i budgetpropositionenundantas tillverkningsindustri, jordbrukoch vattenbruk från höjningen genom enhöjning av den procentuellakoldioxidskatterabatten för dessasektorer, och skatteuttaget för drivmedelneutraliseras. Mot denna bakgrund föreslårmotionärerna att koldioxidskatten höjs med19 % och att samtliga energiskattesatserpå el höjs med på /kWh.Moderata samlingspartiet hemställer attförslagen om höjda skatter på koldioxidoch el avslås. Yrkandena framställs imotion Fi287 yrkandena 12 och 13 avLennart m.fl. (m) och motion N301yrkande 9 av m.fl. (m).Även föreslår en grönskatteväxling på år2003. Motionärerna tillstyrker höjningarnaav koldioxidskatten, energiskatten,avfallsskatten och skatten på naturgrusoch föreslår i motion Fi256 yrkande 32 avAlf m.fl. (kd) att skatten på elhöjs med mer än vad regeringenföreslagit. Skatteväxlingen finansierarmotionärernas förslag om ett grundavdragpå 26 500 kr.I motion Fi286 yrkandena25 och 26 av m.fl. (c)anförs att de senaste två årensskatteväxling har lett till att skillnadenmellan de enskildas och industrinskoldioxidskatt ökat, och motionärernaföreslår att denna skillnad nu reducerasgenom att industrins rabatt minskas med 2miljarder kronor. Vidare anförs attkväveoxidutsläppen stadigt har ökat ochatt därför även avgifterna på utsläpp avkväveoxid bör öka. Motionärerna föreslåratt kväveoxidskatt ska tas ut med 10 krper kilo NOx i pannor med en större effektän och med en nyttiggjordenergiproduktion större än 20 gigawatt.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att en fortsatt grönskatteväxling utgör en central del iregeringens strategi för att omvandlaSverige till ett ekologiskt hållbartsamhälle och att det främsta syftet medskatteväxlingen är att bidra till attfastställda miljömål uppnås genom en ökadmiljöstyrning via skattesystemet. Genommiljöskatter sätter man ett pris påmiljön, och det blir dyrare att släppa utföroreningar. Härigenom får hushållenekonomiska motiv att välja en mermiljövänlig och resurssnål livsstil medanföretagen stimuleras att utveckla en mermiljövänlig teknik.