bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Motionärernaanser det angeläget att avgränsningen av vad som ären handikapporganisation inte blir så snäv att denutestänger de föreningar som består av anhöriga tillpersoner som själva har så dålig hälsa att de inteförmår vara aktiva i föreningar. Bidragssystemetbehöver omarbetas och det bör vara klart tillriksdagens beslut om budget , anförmotionärerna.I motion So260 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om som bidragsberättigadehandikapporganisationer (yrkande 1). Motionärernaanför att föreningar som gör ovärderliga insatser när detgäller utbildning och stöd för anhöriga. De anseratt dessa föreningar bör klassificeras somhandikapporganisationer och få bidrag som sådana.Samma yrkande finns också i motion So470 av KerstinHeinemann m.fl. (fp) yrkande 1.I motion So508 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om ettnytt statsbidrag till anhörigorganisationer (yrkande7). För att frivilligorganisationer ochanhörigföreningar tillsammans med kommunerna skallkunna stödja anhörigvårdarna med utbildning och stödbehöver de ekonomiska resurser, anför motionärerna.De anser att ett nytt statsbidrag bör inrättas somskiljer sig till inriktning och karaktär frånnuvarande bidrag till handikapporganisationer.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att i samband med att den nyaförordningen om statsbidrag tillhandikapporganisationer trädde ikraft den 1 juli2001 fick i uppdrag att kartläggaoch redovisa effekterna av de nya bestämmelserna.Myndigheten redovisade resultaten i december 2001.De visade att en övervägande del av handikapp-organisationerna anser att det nya regelsystemet ärbättre och mer rättvist än det gamla. Kritik riktasdock mot det nya systemet då ett fåtal gamlaorganisationer får och kommer att få kraftigtminskade bidrag. Regeringen anser att dessa negativaeffekter bör begränsas och avser att återkomma påtilläggsbudget i samband med den ekonomiskavårpropositionen . Utskottet finner inteskäl att nu föreslå någon ytterligare översyn avanslaget. Utskottet tillstyrker därmed denföreslagna medelsanvisningen och avstyrker motionSo466 (m) yrkande 15.Mot bakgrund dels av den nämnda översynen somskall redovisas , dels det arbete somplaneras och beskrivs under anslaget 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitikenanser utskottet att resultatet av detta arbete böravvaktas. Utskottet konstaterar vidare att fortsattstöd till nationella anhörigorganisationer m.m.kommer att utgå även . bör därförinte ta något initiativ med anledning av motionernaSo260 (fp) yrkande 1, So362 (fp) yrkande 13, So470(fp) yrkande 1 och So508 (kd) yrkande 7.Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation (16:6)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:6 Bidragtill utrustning för elektroniskkommunikation. bör därmed avslå ettmotionsyrkande om att inte anvisa medel tillanslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 20 126 000 kranvisas under anslaget 16:6 Bidrag till utrustningför elektronisk kommunikation.Syftet med ersättningen till utrustning för elek-tronisk kommunikation är att ge personer som ärdöva, gravt hörselskadade, talskadade ellerspråkstörda möjlighet att kommunicera via ettkommunikationsnät.De utgifter som belastar anslaget är ersättningtill landstingen för inköp av sådan kommunika-tionsutrustning samt för utrustning som skallanvändas av närstående. Verksamheten regleras iförordningen (2001:638) om statsbidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation.Socialstyrelsen skall följa upp effekterna förbrukarna av de nya reglerna för ersättning tilllandstingen som trädde i kraft . Enuppföljning skall redovisas senast den 31 juli 2003.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget att för anvisamedel till anslag 16:6 Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation (yrkande 16). Motionärernahänvisar till att de i ett flertal år föreslagit atten hjälpmedelsgaranti skall införas. Den konkretautformningen av hjälpmedelsgarantin måste bliföremål för särskild utredning där noggrannaanalyser och avvägningar görs. Enligt motionärernasuppfattning finns det dock redan nu anledning attpröva införandet av en statlig hjälpmedelsgarantiomfattande de hjälpmedel som finansierasmed statliga anslag, d.v.s. bilstödet och bidragtill utrustning för elektronisk kommunikation. Dessaanslag bör överföras till ett nytt anslag betecknatstatlig hjälpmedelsgaranti. Motionärerna bedömer attgarantin ryms inom nuvarande ramar.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att anslaget bör bibehållas och attSocialstyrelsens uppföljning av de nya reglerna böravvaktas. Utskottet kan inte ställa sig bakomförslaget att slå samman anslaget med anslaget förbilstöd till handikappade för att införa en statlighjälpmedelsgaranti. Motion So466 (m) yrkande 16avstyrks därmed. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen.Bilstöd till handikappade (16:7)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:7 Bilstödtill handikappade. bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare avslåmotionsyrkanden om förändringar av bilstödetmed hänvisning till att utskottet förutsätteratt regeringen återkommer motbakgrund av ett redan beslutattillkännagivande. Jämför reservationerna 9(m) och 10 (kd, c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 164 000 000 kranvisas under anslaget 16:7 Bilstöd tillhandikappade.Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funk-tionshindrade personer och föräldrar med funk-tionshindrade barn för anskaffning och anpassning avmotorfordon m.m. Bestämmelser om bilstöd finns bl.a.i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden ombilstöd till handikappade. ochde allmänna försäkringskassorna ansvarar förbilstödet. Stöd kan lämnas i form av grundbidrag,inkomstprövat anskaffningsbidrag ochanpassningsbidrag. kan,under vissa förutsättningar, bidrag också lämnastill körkortsutbildning till den som beviljatsbilstöd. Genom en förordningsändring under hösten1997 begränsades utbetalningarna för bilstödet såatt de för respektive budgetår ryms inom ramen förde medel som anslås.Anslaget tillfördes itilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition. I samband med behandlingav budgetpropositionen lämnade riksdagenett tillkännagivande (rskr. 2001/02:94) om attregeringen bör vidta åtgärder för atteffektivisera och förbättra tillämpningen av bilstödsamt återkomma till med enredovisning av vilka åtgärder som vidtas.Frågan om effektiviseringar och förbättringar avtillämpningen av bilstöd bereds iRegeringskansliet. Regeringen avser att snaraståterkomma i frågan.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget att för anvisamedel till anslag 16:7 Bilstöd till handikappade(yrkande 17). Som tidigare redovisats villmotionärerna införa ett nytt anslag betecknatstatlig hjälpmedelsgaranti och överföra bl.a.föreslagna medel för bilstödet till detta nyaanslag.I motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkasatt anvisar mer än vadregeringen föreslagit till anslag 16:7 Bilstöd tillhandikappade (yrkande 15, delvis). Samma yrkandefinns också i motion Sf377 av och (båda fp) yrkande 8, delvis.I motion So509 av m.fl. (kd) yrkas att riksdagenbeslutar att höja anslaget för bilstöd i enlighetmed vad som anförs i motionen (yrkande 28) och attanvisa utöver vad regeringenföreslagit till anslag 16:7 Bilstöd tillhandikappade (yrkande 29, delvis). Regeringen haråterigen sänkt anslaget för bilstöd. Detta kommeratt leda till att personer med funktionshinder nekasbilstöd långt före årets utgång med hänvisning tillatt det saknas pengar, anför motionärerna. De ansersamtidigt att det bör skapas en större flexibilitetmellan de olika systemen för bilstöd, färdtjänst ochutökad tillgänglighet i kollektivtrafiken.Övriga motionerI motion So457 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om principerna för bilstödet(yrkande 11) och att teknisk och ergonomiskkompetens måste finnas hos dem som handläggerbilstödet (yrkande 12). Motionärerna anser att denfaktiska funktionsnedsättningen skall utgöra grundför rätt till bilstöd. Kan inte denfunktionshindrade själv framföra ett fordon skallfamiljemedlemmar eller assistenter kunna fungera somchaufförer. Motionärerna anser också attåldersgränserna skall slopas.I ytterligare fyra motioner begärs tillkännagivandenom förändringar av bilstödet. I motion So305 av LarsGustafsson (kd) begärs tillkännagivande om bilstödför funktionshindrade. Motionären anser attregeringen bör återkomma med förslag till enpermanent lösning.I motion So201 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om enförändring av gällande bestämmelser vad gällerbilstöd för handikappade. Motionären anser attåldersgränsen vid måste tas bort.I motion So256 av () begärstillkännagivande om nödvändigheten av förbättringarav bilstödet. Motionären anför att dagenslagstiftning behöver ses över och justeras.Också i motion So395 av och (båda s) begärs tillkännagivande omatt se över möjligheterna till förändring ibilstödsreglerna. Motionärerna anser att kriteriernaför bilstöd är för hårda vad gäller väsenligaförflyttningssvårigheter och/eller avsaknad avmöjlighet att använda allmänna kommunikationer.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte, som just redovisats, ställa sigbakom förslaget att slå samman anslaget för bilstödtill handikappade med anslaget för bidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation för attdärigenom införa en statlig hjälpmedelsgaranti.Motion So466 (m) yrkande 17 avstyrks därmed.Utskottet erinrar om det uttalande som utskottetgjorde angående reglerna för och tillämpningen avbilstödet i samband med behandlingen avbudgetpropositionen jämte motionerna för 2002.Utskottet konstaterade då, efter en inledandeomfattande beskrivning, vartill hänvisas(2001/02:SoU1 s. 104 f.), att ett flertal motionertog upp olika problem som är förenade med reglernaför bilstöd till handikappade. Vad som anfördes gavvid handen att en förändring av gällande regelsystemsyntes nödvändig. Omständigheter som borde beaktasvid en översyn som borde föregå en ändring avregelsystemet gäller bl.a. kriterierna för bilstöd,förutsättningarna för anpassningsbidrag,nödvändigheten av körkortskrav för personerberättigade till statlig assistansersättning,åldersgränserna samt nivån på grundbidrag ochanpassningsbidrag. Utskottet ansåg att regeringensnarast skulle vidta åtgärder i syfte atteffektivisera och förbättra tillämpningen avbilstödet till handikappade. Utskottet förväntadesig att regeringen återkommer tillriksdagen med en redovisning av vilka åtgärder somvidtas. beslöt, på utskottets förslag, attge regeringen detta till känna (2001/02:SoU1, rskr.2001/02:94).Utskottet konstaterar att någon redovisning ienlighet med tillkännagivandet intelämnats. Utskottet förutsätter att regeringensnarast återkommer. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen och avstyrkermotionerna So509 (kd) yrkandena 28 och 29 (delvis),Fi232 (fp) yrkande 15 (delvis) och Sf377 (fp)yrkande 8 (delvis).Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrkerutskottet också motionerna So201 (m), So256 (s),So305 (kd), So395 (s) och So457 (kd) yrkandena 11och 12.Kostnader för statligassistansersättning (16:8)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 16:8 Kostnaderför statlig assistansersättning. Riksdagenbör därmed avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget. börvidare som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om personligassistans m.m. Utskottet anser att tiden nuär mogen för en kartläggning och analys avhur tillämpningen ser ut vad gäller makarsoch sambors gemensamma ansvar för hem ochhushåll när den ene är funktionshindrad ochhar rätt till personlig assistans. Det behövsockså en kartläggning och analys av hur barnsrätt till personlig assistans utvecklats itillämpningen. Utskottet anser vidare att detfinns skäl att nu kartlägga och analysera hurpsykiskt funktionshindrades behov av någonform av sysselsättning i realitetentillgodoses. bifaller därmed delvismotionsyrkanden. bör avslåmotionsyrkanden om statligt kostnadsansvarför assistansersättningen m.m. med hänvisningtill pågående arbete på området. Jämförreservationerna 11 (m, fp, kd, c), 12 (kd)och 13 (c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 8 436 000 000 kranvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning.Statlig assistansersättning lämnas till funktions-hindrade personer som har behov av personligassistans för sin dagliga livsföring under igenomsnitt per vecka.Anslaget disponeras av . Deallmänna försäkringskassorna administrerar ochbeslutar om ersättningen. Frågor om assistans-ersättning regleras i lagen (1993:389) omassistansersättning och i förordningen (1993:1091)om assistansersättning. Rätten gäller för svårtfunktionshindrade personer som inte fyllt 65 år.Från och med den 1 januari 2001 gäller att personersom beviljats assistansersättning före ålderfår behålla denna rätt även därefter.Regeringen redovisar att såväl antalet personersom beviljats assistansersättning som antaletassistanstimmar har ökat kraftigt sedan reformeninfördes . Utgiftsökningen berortill lika delar på ökningen av antaletassistansberättigade, ökningen av genomsnittligtantal assistanstimmar och höjningen aversättningsnivån.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen under anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning för anvisar1 utöver vad regeringen föreslår(yrkande 18). Motionärerna vill återföra detekonomiska ansvaret för assistansersättningensförsta till staten. De anser att rättentill personlig assistans under skoltid och vidvistelse på dagcenter skall återföras samt attschablonersättningen skall slopas. Rätten tillpersonlig assistans bör också omfattafunktionshindrade i gruppboende. För detta avsätterde ytterligare samt vill återföra900 av kommunens kostnader för deförsta till staten.I motion So229 av och ElizabethNyström (båda m) begärs tillkännagivande om att påprov införa en icke schabloniseradassistansersättning.I motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkasatt anvisar 3 mer än vadregeringen föreslagit till anslag 16:8 Kostnader förstatlig assistansersättning (yrkande 15, delvis).Motionärerna anser att systemet med personligassistans skall föras över från kommunerna tillstaten och skall de tidigare rättigheternavad gäller assistans återställas. Vidare bör medelavsedda för kommuner med höga kostnader för stöd ochservice till vissa funktionshindrade samt medelavsatta för särskilt kostnadskrävande insatseröverföras från utgiftsområde 25 till utgiftsområde9. Samma yrkande finns också i motion Sf377 av BoKönberg och (båda fp) yrkande 8,delvis.I motion So362 av m.fl. (fp)begärs att regeringen lägger fram förslag tillåterställare av tidigare gällande regler enligthandikappreformen (yrkande 4). Vidare bör riksdagenbesluta att återföra ansvaret förde 20 första assistanstimmarna enligt frånkommunerna till försäkringskassorna (yrkande 5).Motionärerna anser att de rättigheter som lagen omstöd och service för vissa funktionshindrade ochlagen om assistansersättning ursprungligen givitpersoner med funktionshinder och deras anhörigamåste återinföras.I motion So513 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om attstaten och övertar hela ekonomi-och handläggningsansvaret för lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade, LSS (yrkande5). Motionärerna anser att kommunens ansvar för deförsta medför problem för den enskildeoch ger olika utslag, beroende på handläggning ochpå kommunens ekonomi samt på hur man organiserarhemtjänsten. Motionärerna anför att en återgång tilltidigare system inte är budgetpåverkande utan skallske genom att motsvarande bidrag till kommunernaminskar.Övriga motionerI ett antal motioner begärs utredningar av olikaslag. I motion So230 av och UllaLöfgren (båda m) begärs tillkännagivande om attutreda om funktionshindrades rätt till föräldraskapkan införas som ett femte kriterium i LSS.Motionärerna anser att de behov som föräldraskapetgenererar skall tillgodoräknas som grundläggandebehov. Eftersom detta är en komplicerad fråga anserde att en noggrann beredning bör göras så att intetillägget påverkar annan relevant lagstiftning.I motion So362 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omutredning för att möjliggöra utvidgningen av rättentill daglig verksamhet enligt LSS (yrkande 7).Motionärerna anser att rätten till daglig verksamhetockså bör omfatta varaktigt psykiskt sjuka. Enutvidgning av LSS när det gäller daglig verksamhetmåste dock av praktiska skäl ske successivt, bl.a.med hänsyn till möjligheterna att rekrytera ochutbilda personal. Vidare behövs regler för hur enstegvis uppbyggnad skall kunna förenas med enrättighetslagstiftning. Detta och andra frågor börutredas.I motion So509 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om en utredning kring möjligheternaför staten att ta över kostnadsansvaret för LSS-insatser (yrkande 19). Motionärerna anför att depsykiskt funktionshindrade inte får hjälp genom LSS-insatser i avsedd omfattning. LSS är enrättighetslag som ger den funktionshindrade enabsolut rätt till vissa insatser. I praktiken ärdock LSS för hårt reglerad för att finansieras medkommunala medel, anför de. Regeringen bör därförutreda möjligheterna för staten att ta överkostnadsansvaret för LSS.I motion So457 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om ett förtydligande av LSSvad gäller bedömningen av barns omvårdnadsbehov(yrkande 8). Motionärerna anser att det behövs enlagändring som förtydligar att samma bedömning avomvårdnadsbehovet skall göras vid ansökan om LSSoavsett om det gäller ett barn eller en vuxenperson. Motionärerna begär vidare att regeringenåterkommer med direktiv till en utredning med syfteatt se över LSS tillämpning för psykisktfunktionshindrade (yrkande 9). De anför atthandläggare på kommunerna har ansett LSS svår atttillämpa när det gäller psykiskt funktionshindrade,varför de ofta i stället beviljar insatser enligtsocialtjänstlagen. En översyn bör belysa hurinsatserna i LSS är preciserade med tanke påpsykiskt funktionshindrades behov och personkretsensavgränsning, anför motionärerna.Även i motion So275 av () begärstillkännagivande om en översyn av LSS-lagstiftningen(yrkande 4). Motionären anför att psykisktfunktionshindrade inte får del av LSS-insatser påsamma sätt som andra funktionshindrade.I motion So513 av m.fl. (v) begärsatt regeringen låter göra en översyn av lagen omassistansersättning enligt vad i motionen anförs ommakars ansvar, ersättningstider, personkrets m.m.(yrkande 7). Motionärerna anför att det förväntasatt äkta makar/sambor alltid skall finnas till handsför att tillhandahålla assistans inom ramen för äktamakars ansvar för varandra. Detta vill motionärernaändra på. De anser också att dagens begränsningarvad gäller rätt till assistansersättning undersjukhusvistelse skall tas bort och att ersättningskall utgå efter den assistansberättigadesdödsfall. Vidare vill de att begreppetbegåvningsmässigt funktionshinder skall ersättas avkognitivt funktionshinder. Regeringen bör göra enöversyn och komma med förslag till åtgärder i dessafrågor.I motion So296 av m.fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär en utredning ompsykiskt funktionshindrades rätt till personligassistans (yrkande 9). Förutsättningarna för attutvidga assistansreformen till att gälla personermed psykiska funktionshinder bör utredas, anförmotionärerna. De begär vidare tillkännagivande ombarns rätt till personlig assistans (yrkande 11).Barn och ungdomar som är i behov av en personligledsagare skall kunna erhålla ersättning förassistans för de timmar som de är i barnomsorg ochskola. Motionärerna anför vidare att börbegära att regeringen lägger fram förslag tilländring i lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade (yrkande 12). Motionärernaanser att även psykiskt funktionshindrade skall gesrätt till daglig verksamhet. Slutligen anför de attriksdagen bör begära att regeringen lägger framförslag om en utredning av ett eventuellt statligtkostnadsansvar för lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (yrkande 13).En verksamhet som är så reglerad som LSS bör intefinansieras via kommunala skattepengar, då det ipraktiken inte finns någon möjlighet att kommunaltpåverka besluten, anför motionärerna.I motion So414 av () begärstillkännagivande om en översyn avpersonkretsindelningen i lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade (LSS). Motionären anföratt personer med kognitiva funktionshinder mednuvarande lagstiftning inte får möjlighet tilldaglig verksamhet. Detta bör ses över.I motion Ub429 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att låta vuxenutbildning varaunderlag för rätt till assistent enligt LSS (yrkande23).I motion So344 av () begärstillkännagivande om att se över LSS ochfunktionshindrades rätt till daglig verksamhet.I motion So480 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om översyn av LSS och LASS.Motionärerna anför att reformen präglats av vissatillämpnings- och finansieringsproblem och atträtten till personlig assistans snävats in.I motion So482 av () begärstillkännagivande om kostnadsansvaret för LSS.Motionären anser att staten bör ta överkostnadsansvaret för LSS.I motion So504 av och i (båda s) begärstillkännagivande om behovet av en översyn av LSS.Motionären anser att bör stå förde kostnader som uppstår vid en brukares bortgång.I motion So506 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att en översyn av LSS genomförs.Motionärerna anser det inte minst angeläget attbelysa det mellankommunala kostnadsansvaret.Tidigare behandling m.m.Utskottet har behandlat flera av de frågeställningarsom motionärerna tar upp senast i betänkande2001/02:SoU1. Utskottet anförde då följande (s.84-85):Utskottet vill understryka att syftet medassistansreformen har uppnåtts. Reformen harinneburit ökad valfrihet, större inflytande ochbättre livskvalitet för många svårtfunktionshindrade personer. Såväl antaletpersoner som beviljats assistansersättning somantalet assistanstimmar har ökat kraftigt sedanreformen infördes . Utskottet kan konstateraatt regeringen räknar med en fortsatt ökningockså framöver och att anslaget föreslås räknasupp med ca för . - - -Utskottet motsätter sig fortfarande ettförstatligande av de 20 första timmarna.Utskottet vidhåller sin uppfattning attfunktionshindrade barns och vuxnas behov avsärskilt stöd i t.ex. barnomsorg och dagligverksamhet i princip bör tillgodoses inom ramenför den kommunala verksamheten, t.ex. genom höjdpersonaltäthet, specialpedagogiskt stöd ellerelevassistent. Det bör vara huvudmannens uppgiftatt se till att de resurser som krävs med hänsyntill den funktionshindrades behov tillförsverksamheten. Utskottet vidhåller också attstatlig assistansersättning kan erhållas även viddessa verksamheter, om särskilda skäl föreligger,nämligen om funktionshindret är sådant ellerkombinationen av funktionshinder sådan att denfunktionshindrade behöver tillgång till någonperson med ingående kunskap om denfunktionshindrade och dennes hälsotillstånd.Enligt lagen om assistansersättning (1993:389)får ersättning inte lämnas för tid då denfunktionshindrade bor i en gruppbostad (4 §). Avför-arbetena framgår att det i en gruppbostadskall finnas erforderlig fast kollektiv bemanningsom i huvudsak skall täcka de boendes helastödbehov. Utskottet konstaterar vidare att iinsatsen bostad med särskild service för vuxnaockså skall ingå omvårdnad enligt 9 b § lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). I insatserna bostad medsärskild service för barn och ungdom samt bostadmed särskild service för vuxna ingår ocksåfritidsverksamhet och kulturella aktiviteterenligt samma paragraf. Utskottet anser detviktigt att de boende får det stöd och denstimulans som de behöver för att leva ett värdigtliv.