bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Dessutom ökarr>platsbehovet vid en ökad differentiering av olikar>kategorier av intagna.r>r>r>Kostnaden per producerat vårddygn på anstalt var årr>2001 i genomsnittr>1 684 kr, vilket är en minskning med jämförtr>med föregående år.r>Dygnskostnaden per producerat vårddygn på häkte var 1r>809 kr, vilket ärr>samma kostnad som föregående år (se tabell).r>r>r>Genomsnittlig kostnad per producerat vårddygn på anstaltr>och häkter>---------------------------------------------------r>|År | Alla | Slutna | Öppna |Häkte |r>| |anstalter |anstalter |anstalter | |r>---------------------------------------------------r>|1998||||1 869 krr>|r>---------------------------------------------------r>|1999||||1 925 krr>|r>---------------------------------------------------r>|2000||||1 809 krr>|r>---------------------------------------------------r>|2001||||1 809 krr>|r>---------------------------------------------------r>Regeringen konstaterar att den högar>beläggningen har påverkatr>kriminalvårdens arbete . Under innevarande årr>har 150 miljonerr>kronor tillförts kriminalvården för att kunna hanterar>volymökningen pår>kort sikt. Den akuta situationen kan enligt regeringenr>härigenom hanterasr>och nya platser öppnas. Olika alternativ för en merr>långsiktig hanteringr>av platssituationen måste emellertid övervägas.r>r>r>I fråga om åtgärder för att förebygga återfall ir>brott kan följander>nämnas. Den totala sysselsättningsgraden för de intagnar>i anstalt under årr>2001 var , vilket är en minskning med 2r>procentenheter jämfört medr>året innan.r>r>r>Fördelning mellan olika slag av sysselsättning vidr>anstalt (tusental tim.)r>----------------------------------------------------------r>--r>|År |Arbets-|Utbild-|Intern|Program-|Övrig |r>Outnyttjadr>|r>| |drift |ning |service2|verksamhet|sysselsätt-|tidr>|r>| |1 | | | |ning |r>|r>-----------------------------------------------------------r>-r>|1998|2 081 |853 |1 296 | 652 | 968 |1 419r>|r>-----------------------------------------------------------r>-r>|1999|2 045 |845 |1 312 | 526 | 991 |1 234r>|r>-----------------------------------------------------------r>-r>|2000|2 062 |872 |1 425 | 402 | 1 018 |1 355r>|r>-----------------------------------------------------------r>-r>|2001|2 073 |898 |1 483 | 384 | 1 156 |1 561r>|r>-----------------------------------------------------------r>-r>1 Arbete med produktion m.m.r>r>2 Inre arbete såsom lokalvård, kökshandräckning samtr>underhåll av lokaler och grönytor.r>r>r>Kriminalvården har haft svårigheter att fullt utr>genomföra denr>utökade satsningen på nationella brotts- ochr>missbruksrelaterader>program. Detta har enligt berottr>på högr>personalomsättning och svårigheter att får>klienter tillr>programmen respektive att få dem att fullfölja dem, menr>även pår>en ökad medvetenhet om vikten av attr>programmen ärr>forskningsbaserade och genomförs i enlighet med uppställdar>krav.r>Antalet yrkesutbildningar finansierade avr>länsarbetsnämnderna harr>utökats och har lett till att kriminalvården kan erbjudar>intagnar>i och på andra håll i landet ettr>utökat antalr>yrkesutbildningar. Arbetet med att förbättra der>intagnasr>möjligheter till kontakt med sina familjer harr>fortsatt.r>r>r>Regeringen konstaterar att kriminalvårdens verksamhetr>under årr>2001 präglats av den höga beläggningsnivån och der>svårigheter somr>är förknippade med den. Trots det har kriminalvårdenr>fortsattr>strävandena mot ett effektivt återfallsförebyggander>arbete.r>Regeringen anser att den inriktning avr>programverksamheten därr>kvalitet snarare än kvantitet prioriteras är värdefullr>och attr>detta arbete bör fortsätta. Att kriminalvården inte harr>uppnåttr>det uppställda målet att alla intagna med behov skallr>erbjudasr>grundskole- och gymnasieutbildning serr>regeringen somr>oroväckande, eftersom utbildning är en mycket viktigr>faktor förr>möjligheterna till återanpassning till samhället.r>Regeringenr>påtalar vidare vikten av att det arbete som inleds underr>tiden ir>anstalt med att förebygga återfall i brott fortsätterr>efterr>verkställighetens slut. För att inledande åtgärderr>skall har>eftersträvad effekt krävs att också andra huvudmän ir>samhälletr>fortsätter det arbete som påbörjas underr>verkställigheten. Ettr>stärkt samarbete mellan kriminalvården ochr>olikar>frivilligorganisationer är enligt regeringen positivtr>och börr>fortsätta.r>r>Angående målet att frigivningsförberedelserna skallr>förbättrasr>kan konstateras att problemet med att många intagnar>friges tillr>en oordnad social tillvaro med missbruksproblem ochr>negativar>sociala kontakter kvarstår och att andelen intagna somr>frigesr>direkt från häkte har ökat. Kriminalvården har sedanr>hösten 2001r>infört ett nytt sätt att planera för de intagnas tid ir>anstaltr>innebärande att en risk- och behovsbedömning alltidr>görs somr>grund för planeringen såväl vad avser säkerhetr>som der>individuellt prioriterade brottsrelaterade behoven.r>Härigenom harr>kriminalvården redan från verkställighetens början ettr>störrer>fokus på frigivningen.r>r>Den treåriga försöksverksamheten medr>användning avr>intensivövervakning med elektronisk kontroll som ettr>led ir>frigivningsförberedelserna (IÖV-utsluss) inleddes den 1r>oktoberr>2001 och har inledningsvis fungerat väl.r>Enligtr>Kriminalvårdsstyrelsen har intresset förr>självförvaltning, ir>syfte att förbereda de intagna för frigivningen och attr>stärkar>den enskildes personliga ansvar, ökat blandr>kriminalvårdensr>myndigheter. Verksamhet med självförvaltning harr>genomförts pår>ett antal anstalter.r>r>Kriminalvården har fortsatt sitt bredar>samarbeter>med externa myndigheter och olikar>frivilligorganisationer inomr>ramen för arbetet med att förbereda de intagna förr>frigivning.r>För att ytterligare stimulera samarbetet med olikar>ideellar>organisationer har avsatt ochr>fördelatr>särskilda medel, i avsikt att kunna betala förr>tjänster somr>utförts av vissa organisationer i utslussningsarbetet.r>Vidare harr>många kriminalvårdsmyndigheter tecknat avtal medr>lokalar>arbetsförmedlingar.r>r>Regeringen anser att det är oroväckande att andelenr>intagna somr>friges direkt från häkte har ökat, men att de extrar>medel somr>regeringen har tillfört kriminalvården under innevarander>år börr>leda till en förbättrad situation i detta avseende.r>Regeringenr>ser det också som positivt att den inleddar>försöksverksamhetenr>med intensivövervakning med elektronisk kontroll ir>samband medr>frigivningen inledningsvis haft goda resultat. Vidarer>anförr>regeringen att kriminalvården bör fortsättar>utvecklingen avr>samarbetet med kommunerna och andra huvudmän ir>samhället.r>r>Antalet personer som i någon form var klienter hosr>frivårdenr>ökade (se tabell).r>r>r>Genomsnittligt antal frivårdsklienterr>-----------------------------------------------------------r>r>|År |Frivård|Skydds-|Villkorligt|Samhälls-|Kontrakts-|r>Intensiv-r>|r>| |(totalt)|tillsyn1|frigivna|tjänst |vård |r>övervakn.r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>|1998|11 |5 470 |4 023 | 680 |1 013 | 381r>|r>| |567 | | | | |r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>|1999|11 |5 084 |4 219 |1 0112 |1 091 | 340r>|r>| |753 | | | | |r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>|2000|11 |4 765 |4 234 |1 4183 |1 092 | 218r>|r>| |727 | | | | |r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>|2001|12 |4 734 |4 233 |1 8024 |1 048 | 202r>|r>| |019 | | | | |r>|r>-----------------------------------------------------------r>r>1 Exklusive skyddstillsynsdömda med föreskrift omr>samhällstjänst ellerr>kontraktsvårdr>r>r>2 Varav 854 skyddstillsynsdömda och 157 villkorligr>domr>r>3 Varav 1 087 skyddstillsynsdömda och 331 villkorligr>domr>r>4 Varav 1 156 skyddstillsynsdömda och 646 villkorligr>domr>r>r>Med anledning av att antalet personer som dömtsr>tillr>påföljdskombinationer innehållande samhällstjänstr>harr>fortsatt att öka har regeringenr>gettr>Brottsförebyggande rådet i uppdrag att utvärderar>dessar>påföljdskombinationer såsom de har kommit attr>tillämpasr>efter . Uppdraget kommer attr>redovisasr>under våren 2003.r>r>r>Under år 2001 fortsatte kriminalvårdensr>myndigheterr>arbetet med att stärka samverkan med andra delarr>avr>rättsväsendet och övriga samverkanspartner. Denr>samverkanr>som sker med det övriga rättsväsendet ärr>enligtr>Kriminalvårdsstyrelsen av primär betydelse för attr>spridar>kännedom om frivårdsalternativen och öka tilltronr>tillr>dessa. Frivården deltar i flera olika samverkansprojektr>förr>att få till stånd en snabbare lagföring. Erfarenheternar>frånr>dessa projekt är enligt mycketr>goda.r>r>Den 1 januari 2002 var antalet lekmannaövervakare 4r>508,r>vilket motsvarar en ökning sedan den 1 januarir>2001.r>Andelen klienter med lekmannaövervakare har dockr>minskatr>under den senaste femårsperioden, från 1998 till 44r>%r>2002.r>r>Regeringen ser positivt på de åtgärder somr>kriminalvårdenr>vidtagit för att försöka öka antalet lekmannaövervakarer>ochr>konstaterar att det verkar som att de vidtagnar>åtgärdernar>haft effekt och att det är angeläget att dettar>arbeter>fortsätter. Regeringen anför slutligen attr>frivårdenr>uppfyller en central del av kriminalvårdens uppdrag.r>Inter>minst mot bakgrund av arbetet med försöksverksamhetenr>medr>intensifierade frigivningsförberedelser kommerr>regeringenr>att ha anledning att noga följa frivårdens arbeter>framöver.r>r>r>Drogmissbrukare inskrivna i anstalt per den 1 oktoberr>årenr>1998-2001r>--------------------------------------------------------r>r>|År | |Narkotikamiss-|Blandmiss- |Alkoholmiss-r>|r>| |Totalt|brukare | |r>|r>| | antal| |brukare |brukarer>|r>| | | | |r>|r>| | intagna| | |r>|r>--------------------------------------------------------r>r>| | |Antal | % |Antal | % |Antal | %r>|r>--------------------------------------------------------r>r>|1998|3 546 |1 021 |28,8 |590 |16,6 |523 |14,7r>|r>--------------------------------------------------------r>r>|1999|3 536 |1 025 |29,0 |634 |17,9 |551 |15,6r>|r>--------------------------------------------------------r>r>|2000|3 633 |1 215 |33,4 |624 |17,2 |479 |13,2r>|r>--------------------------------------------------------r>r>|2001|3 708 |1 279 |34,5 |555 |15,0 |468 |12,6r>|r>--------------------------------------------------------r>r>I fråga om bekämpningen av narkotika och andra drogerr>framgår det avr>uppgifter som anstalterna har lämnat att antaletr>anstalter medr>daglig förekomst av narkotika minskat under år 2001.r>Åtta anstalterr>har uppgivit att missbruk förekommit ofta eller så gottr>som dagligenr>under perioden april-september 2001, jämfört med nior>anstalter underr>motsvarande period . Andelenr>narkotikamissbrukare i anstaltr>har ökat . av de intagnar>var år 2001r>klassificerade som narkotika- eller blandmissbrukarer>(se tabell).r>Det bör här påpekas att detta inte innebär att hälften avr>de intagnar>missbrukar ; innebörden är attr>hälften av der>intagna bedömdes vara aktiva missbrukare när de togs in.r>Även blandr>frivårdsklienterna har andelen med känt missbrukr>ökat.r>r>r>För att hålla anstalter och häkten fria frånr>droger harr>kriminalvården bl.a. vidtagit flera olika ingripander>åtgärder, somr>kontroll, differentiering av intagna ochr>påverkansinsatser. Somr>specialresurser för att motiverar>narkotikamissbrukare tillr>behandling fanns 474 inrättade platser i början av årr>2001, vilketr>är en ökning jämfört med föregående år. Vid ingången avr>år 2002 hader>antalet platser ökat ytterligare till 633.r>Antaletr>narkotikamissbrukare som var placerade enligt 34 § lagenr>(1974:203)r>om kriminalvård i anstalt (KvaL) ökade något underr>år 2001 ir>jämförelse med de föregående åren, även om antaletr>var fortsattr>lågt. Enligt kan detta vara enr>antydan tillr>att den negativa trenden i detta avseende harr>brutits. Enligtr>Kriminalvårdsstyrelsen är finansieringsfrågan fortsattr>ett stortr>problem vid placeringar av detta slag. Ävenr>de längrer>verkställighetstiderna och den därmed lägrer>genomströmningen somr>varit kan ha lett till färre placeringar.r>r>Inom ramen för regeringens narkotikapolitiskar>handlingsplan harr>Kriminalvårdsstyrelsen fått i uppdragr>att genomförar>en särskild satsning på att bekämpar>narkotikamissbruket blandr>kriminalvårdens klienter. För detta ändamål harr>regeringen avsattr>100 miljoner kronor . Målsättningenr>är bl.a.r>att samtliga narkotikamissbrukare som kommer ir>kontakt medr>kriminalvården skall identifieras och erbjudas vård,r>att utvecklar>och utvärdera de missbruksrelaterade programmen ochr>att flerr>narkotikamissbrukare genomgår dessa program, attr>kraftigt minskar>införseln av narkotika på anstalter och häktenr>samt att ökar>personalens kunskaper om motivation avr>narkotikamissbrukare. Ir>uppdraget ingår även att kartlägga problemen som hindrarr>placeringarr>enligt 34 § KvaL och att utveckla särskildar>program förr>kontraktsvård.r>r>Regeringen konstaterar att narkotikasituationen vidr>anstalter ochr>inom frivården återspeglar utvecklingen avr>narkotikasituationen ir>samhället i stort. harr>narkotikasituationen vidr>såväl anstalter som inom frivården försämrats.r>Andelenr>narkotikamissbrukare bland nyintagna på anstalt harr>ökat. Detsammar>gäller bland frivårdens klienter. Enligt regeringen ärr>det en avr>kriminalvårdens viktigaste uppgifter attr>bekämpar>narkotikamissbruket. Detta arbete har fortsatt högr>prioritet, vilketr>bl.a. visas genom att regeringen tillförtr>kriminalvården särskildar>medel för satsningen på att bekämpar>narkotikamissbruket blandr>kriminalvårdens klienter. Att så sker är också avr>väsentligr>betydelse för att förebygga återfall i brott.r>Regeringen avser attr>noggrant följa kriminalvårdens insatser motr>narkotikamissbruk.r>r>Beträffande kampen mot brott med rasistiska,r>främlingsfientligar>eller homofobiska inslag konstaterarr>regeringen attr>Kriminalvårdsstyrelsen ställt sig bakom denr>strategi somr>Brottsförebyggande rådet har utarbetat för attr>säkerställa attr>rättsväsendets personal har god kunskap om såväl grundenr>för brottr>med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiskar>inslag somr>situationen för dem som utsätts för dessa brott.r>Personalen inomr>kriminalvården kommer, som ett led i den nyar>grund- ochr>fortutbildningen, att få lära sig om grunden för dessar>brott ochr>situationen för de grupper som utsätts för dem. Förr>intagna som ärr>dömda för denna typ av brott är differentiering,r>utbildning ochr>deltagande i påverkansprogram viktiga delar ir>strategin för attr>motverka och begränsa rasism, främlingsfientlighet ochr>homofobi.r>r>Beträffande kriminalvårdens personal kan det noterasr>att antaletr>årsarbetskrafter uppgick till 6 754,r>vilket är enr>marginell ökning jämfört med föregående år.r>Kriminalvårdsstyrelsenr>betraktar personalomsättningen som relativt låg ellerr>åtminstone somr>normal. I fråga om kompetensutvecklingen blandr>personalen framgårr>att det genomfördes grundutbildningr>av personalr>med klientnära arbete, vilket utgör en ökning jämförtr>med åren 1999r>och 2000 då som mest 19 000 grundutbildningsdagarr>genomfördes.r>Utöver grundutbildningen användes ca 35 500r>utbildningsdagar tillr>annan kompetensutveckling, varav ca avsågr>utbildning avr>personal med klientnära arbete. Från årsskiftetr>2001/2002 harr>kriminalvården tagit i bruk en ny utbildningsmodell,r>benämnd KRUT,r>för såväl grundutbildning som fortbildning. Måletr>är att höjar>kompetensen, främst hos vårdarpersonalen.r>Nyanställda inomr>kriminalvården genomgår utbildning varvat med praktisktr>arbete . För nyanställda som saknarr>högskoleutbildningr>kommer en tio poängs högskoleutbildning att ingå.r>Kriminalvården harr>även upplevt svårigheter att rekryterar>medarbetare medr>rätt utbildning och erfarenhet.r>r>Regeringen anför att kriminalvårdens personalr>utgör en mycketr>viktig resurs och att det därför är angeläget att der>har relevantr>och tillräcklig utbildning för det arbete som der>skall utföra.r>Regeringen ser positivt på den satsning pår>utbildning somr>kriminalvården nu genomför. Eftersom andrar>kompetensprofiler varr>aktuella då många av dem som arbetar inomr>kriminalvårdenr>rekryterades är kompetensutveckling av centralr>betydelse. Det ärr>enligt regeringen viktigt att personalen ges de rättar>verktygen förr>att kunna bedriva en effektiv kriminalvård. Regeringenr>betonar ocksår>vikten av att kriminalvården även i fortsättningenr>vidtar åtgärderr>för att personalen i ökad utsträckning skall ha enr>varierad etniskr>bakgrund och att kriminalvården fortsätter strävandenar>efter enr>jämnare könsfördelning mellan olika yrkeskategorier.r>r>Utskottet vill i fråga om de enskildar>verksamhetsområdena framförar>följande.r>r>Vad gäller beläggningssituationen på anstalter ochr>häkten kanr>utskottet konstatera att denna ytterligarer>förvärrats under detr>första halvåret 2002. Utskottet instämmer emellertid ir>regeringensr>bedömning att den akuta beläggningssituationen kanr>hanteras och nyar>platser öppnas genom de extra medel som kriminalvårdenr>tillförts.r>När det gäller den mer långsiktigar>hanteringen avr>beläggningssituationen är det viktigt attr>kriminalvården gesr>möjlighet att hantera volymförändringar utan attr>verksamheten ir>övrigt blir lidande. Som regeringen konstaterarr>måste olikar>alternativ för en mer långsiktig hantering avr>platssituationenr>övervägas.r>r>I fråga om åtgärder för att förebygga återfall ir>brott kanr>utskottet konstatera att den totalar>sysselsättningsgraden för der>intagna fortsatt att minska även . Somr>utskottetr>anförde i föregående års budgetbetänkande (2001/02:JuU1r>s. 86) ärr>det viktigt att fängelsetiden ges ett meningsfulltr>innehåll och attr>de intagna därvid erbjuds lämplig sysselsättning.r>Utskottet delarr>regeringens uppfattning om betydelsen av att arbetetr>under tiden ir>anstalt med att förebygga återfall i brottr>fortsätter efterr>verkställighetens slut.r>r>När det gäller frigivningsförberedelser välkomnarr>utskottet attr>kriminalvården infört ett nytt sättr>att planerar>verkställigheten, med ett redan från början störrer>fokus pår>frigivningen. Det är glädjande attr>försöksverksamheten medr>användning av intensivövervakning med elektroniskr>kontroll som ettr>led i frigivningsförberedelserna (IÖV-utsluss)r>inledningsvis harr>fungerat väl. Som regeringen konstaterar är detr>emellertid oroander>att andelen dömda som friges direkt från häkte harr>ökat.r>r>Bekämpning av droger är en av kriminalvårdensr>viktigaste uppgifterr>och av väsentlig betydelse för att förebyggar>återfall i brott.r>Utskottet kan konstatera att missbrukssituationen pår>anstalternar>inte har blivit bättre . De särskilda medelr>regeringenr>har tillfört kriminalvården för satsningen pår>att bekämpar>narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter ärr>välkomna ochr>torde vara av väsentlig betydelse för strävandenar>mot drogfriar>anstalter och häkten.r>r>Utskottet vill slutligen framhålla viktenr>av attr>kompetensutvecklingen bland personalen fortsätter. Detr>är angelägetr>att kriminalvårdens personal har relevant och tillräckligr>utbildningr>för det arbete som de skall utföra. En kompetent ochr>välutbildadr>personal är av avgörande betydelse för attr>kriminalvården skallr>kunna uppfylla de mål som gäller för verksamheten, t.ex.r>att erbjudar>de intagna i anstalterna ett meningsfulltr>verkställighetsinnehåll.r>En bra grundutbildning för nyanställda ochr>kompetensutveckling avr>befintlig personal i klientnära arbete är såledesr>mycket viktigt.r>Den nya utbildningsmodell för grundutbildning ochr>fortbildning somr>kriminalvården börjat tillämpa under innevarande årr>framstår somr>ändamålsenlig för att uppfylla dessa behov.r>r>Sammanfattningsvis har utskottet inte funnit något somr>talar emotr>de slutsatser regeringen dragit i fråga omr>de olikar>verksamhetsmålen. Utskottet vill tillägga attr>kriminalvården har enr>mycket svår uppgift och att målen är högt satta.r>r>r>r>Prioriteringar inför budgetåret 2003r>r>r>r>r>I fråga om verksamhetens inriktning under kommander>budgetår anförr>regeringen bl.a. följande. Kriminalvårdens arbete skallr>präglas avr>ambitionen att minska riskerna för återfall i brott utanr>att kravenr>på att utdömda påföljder verkställs på ett säkert ochr>trovärdigtr>sätt eftersätts. Genom de ekonomiska tillskott som harr>tillförtsr>kriminalvården innevarande år och de som föreslås förr>kommande årr>finns förutsättningar att hantera de inträffader>volymökningarna der>närmaste åren. Det innebär att kriminalvården kanr>fortsätta attr>utveckla verksamheten mot de prioriterade målen,r>dvs. förebyggar>återfall i brott, förhindra grovr>brottslighet underr>verkställigheten, förbereda frigivningen ochr>bekämpar>narkotikamissbruket. Regeringens narkotikapolitiskar>handlingsplanr>innefattar en särskild narkotikasatsning inomr>kriminalvården som görr>att arbetet med att bekämpa narkotikan - både genomr>kontrollåtgärderr>och behandlingsinsatser - kan bedrivas med ökadr>intensitet. Genomr>extern granskning av kriminalvårdensr>resursutnyttjande ochr>tillsättandet av en utredning som skall utarbetar>förslag till enr>modern lagreglering av verkställigheten avr>påföljder stärksr>förutsättningarna för en effektivt bedrivenr>verksamhet.r>r>r>Utskottet har ingen erinran mot de bedömningarr>regeringen harr>gjort i denna del.r>r>r>r>Anslagetr>r>r>r>r>I tabellen nedan återfinns en jämförelse avr>regeringens ochr>oppositionens förslag till anslag för kriminalvården förr>år 2003.r>r>r>r>(Beloppen anges i tusental kronor)r>---------------------------------------------------------r>r>|Anslag |Prop. | m | fp | kd | cr>|r>|2002 | 2003 | | | |r>|r>|inkl. TB | | | | |r>|r>---------------------------------------------------------r>r>|4 282 603 |4 472 939 |+ 114 |+ 100 |+ 87 |+ 200r>|r>| | |998 |000 |000 |000r>|r>---------------------------------------------------------r>r>För år 2002 uppgår kriminalvårdens anslag, inklusiver>medel som tillförts pår>tilläggsbudget, till . Vidr>ingången av året hader>en anslagskredit om ca utnyttjats.r>Utgiftsprognosen förr>år 2002 är beräknad till knappt 4,3 miljarderr>kronor.r>r>r>Regeringen föreslår ett ramanslag för pår>närmare 4,5 miljarderr>kronor. För att ge kriminalvården förutsättningarr>att både behålla der>platser som öppnas under innevarande år och klarar>förväntade platsbehovr>under kommande år föreslår regeringen att anslagetr>tillförs 230 miljonerr>kronor. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökasr>med 20 miljoner kronorr>i enlighet med tidigare beslut att under periodenr>2002-2004 avsätta 100r>miljoner kronor för en särskild narkotikasatsningr>inom kriminalvården (ser>prop. 2001/02:91). Regeringen föreslår ocksår>för detta syfte attr>kriminalvården tillförs av detr>under utgiftsområde 9r>uppförda anslaget 14:8 Alkohol- ochr>narkotikapolitiska åtgärder. Ir>anslagsberäkningen har även hänsyn tagits tillr>beräknade utgiftsökningar förr>löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader samtr>en delfinansiering avr>arkivhållningen hos . Därutöver harr>regeringen föreslagit attr>anslagsnivån justeras ned med drygt 31 miljoner kronorr>i syfte att begränsar>statlig konsumtion.r>r>I motion Ju370 (m) begärs en höjning av anslaget medr>115 miljoner kronorr>för att överföra institutionsvården av ungar>lagöverträdare från Statensr>institutionsstyrelse till kriminalvården. I motionr>Ju353 och Fi232 (båda fp)r>begärs en höjning av anslaget med 100 miljonerr>kronor. Beloppet skallr>användas bl.a. till en ökning av antaletr>anstaltsplatser samt tillr>personalförstärkningar inom kriminalvården. I motionr>Ju346 (kd) begärs enr>höjning av anslaget med . De ökader>medlen skall bl.a.r>användas till att korta tiden i häkte i väntan pår>anstaltsplacering, tillr>utbildningsinsatser för anställda som arbetar nära der>intagna och till attr>öka narkotikabekämpningen inom anstalterna.