bet · GP01MJU23 · 2002-05-16 00:00:00 — 1997/98:JoU9, s. 28).Utskottet har också tillstyrkt regeringens förslagatt som delmål under miljökvalitetsmålet Hav ibalans samt levande kust och skärgård (bet.2001/02:MJU3 s. 71) skall gälla att de årliga totalabifångsterna av däggdjur skalluppgå till maximalt av respektive bestånd samtatt bifångsterna av sjöfåglar och oönskade fiskarterskall ha minimerats till nivåer som inte har negativpåverkan på populationerna. Enligt vad utskotteterfarit tyder undersökningar inte påannat än att bifångster i av marinadäggdjur och sjöfåglar befinner sig på en försumbarnivå. följer dock fortlöpande dennafråga för att om nödvändigt vidta lämpliga åtgärder.Utskottet stöder regeringens förslag att ialla sammanhang aktivt bör bidra till att ettselektivt fiske som omfattas av ett tydligt ochkontrollerbart regelverk utvecklas. Mot bakgrund avovanstående finner utskottet att syftet medmotionerna 2000/01:MJ404 (mp), 2001/02:MJ277 (mp)och 2001/02:MJ513 (mp) yrkande 13 är tillgodosett.Utskottet föreslår därmed att motionerna lämnas utannågon ytterligare åtgärd.I likhet med motionärerna ser utskottetutomordentligt allvarligt på problemet med dumpningav fisk. Det är angeläget att försöka få dumpningenav fisk att upphöra. Enligt Fiskeriverketsregleringsbrev skall en första delrapport om ettdumpningsförbud presenteras . I avvaktanhärpå föreslår utskottet att motion 2001/02:MJ370(v) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd.FiskerikontrollenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre yrkanden (m, v, mp)om införande av s.k. check-points och hårdarefiskerikontroll med hänvisning till pågåendeberedning inom , pågåendearbete nationellt och inom EU.SkrivelsenEnligt regeringen bör fiskerikontrollen ävenfortsättningsvis vara ett nationellt ansvar.Framtida fiskerikontroll bör ha ett riskbaseratangreppssätt som fortlöpande förbättras och ha enmed hänsyn till resursens nyttjande tillräckligeffektivitet. En grundläggande förutsättning för attregleringar skall efterlevas är att de är enkla,logiska samt möjliga att följa och kontrollera.Ansvaret för fiskerikontroll inom regionalafiskeriorganisationer bör åligga medlemsstaterna iproportion till deras fiske i området. Förändringarsom krävs för att uppnå förbättringar är bl.a. attgemenskapens rapporter och nationella rapporteraccepteras som bevismaterial i alla medlemsstateroch att överträdelser följs upp på ett sätt sommedger insyn. Detta skulle leda till attlikabehandlingen ökar inom gemenskapen. Det ställsvidare berättigade krav på medlemsstaterna attanvända strängare sanktioner så att yrkesfiskareeffektivt avskräcks från att begå enlagöverträdelse, t.ex. genom ekonomiska sanktioner.En skärpning av nuvarande förfaranden bör bidra förbättrad likabehandling.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ407 (v) skall regeringenagera nationellt och internationellt medinriktningen att bestånden inte skall skattas mer ärde tål och som ett led i detta agera för enregeländring som innebär att när fiskefartyg skallfiska i ett annat lands zon så skall in- ochutpassering ske vid vissa förutbestämda"checkpoints". I motion 2001/02:MJ235 (m) framförsmotsvarande yrkande om förbättrad övervakning avfisket genom att införa att reglerna om anmälan avin- och utpassering ändras, så att kontroller kangenomföras (yrkande 3). Detta sker enklast genomupprättandet av s.k. checkpoints där passagen skergenom anmälan i förväg. Enligt motion 2001/02:MJ513(mp) måste övervakning och kontroller av fisketförbättras och verkningsfulla sanktioner tas frameftersom det finns alltför många möjligheteratt komma undan kontrollen (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeFiskeriverket har till regeringen redovisatförslag om ändringar i den svenska användningen avsanktioner i ärenden om överträdelser avfiskebestämmelser. Beredning av dessa förslag pågårinom . Den svenskafiskerikontrollen har under de senaste åreninriktats allt starkare mot att bidra tillfiskeresursernas bevarande. Enligt regeringensbedömning har fiskerikontrollen efter EU-inträde successivt förbättrats. Det föreligger dockalltjämt behov av förbättring och effektivisering.Som framhålls i skrivelsen skall den svenskafiskerikontrollen utvärderas . Mot denbakgrunden avser regeringen att göra en fördjupadgranskning av svensk fiskerikontroll. Fiskeriverketoch har infört ett riskbaseratsystem för fiskerikontrollen vilket syftar till attsuccessivt förbättra och effektivisera denna. Somregeringen anför bör detta system löpande utvärderasoch förbättras, och myndigheterna bör årligenrapportera om de åtgärder som vidtagits. Utskottetansluter sig till regeringens och motionärernasbedömning att det är av stor vikt attfiskerikontrollen förbättras och att detta skerskyndsamt. Det genomförs förhandlingar ombilaterala fiskeavtal i mellan och övriga kuststater. Enligt vadutskottet erfarit så har inom ramen fördetta arbete tillkommissionen framfört önskemål om införande avrutiner för in- och utpassering vid fiske i annatlands fiskezon i , s.k. check-points. Dettaförslag har dock inte fått tillräckligt stöd avövriga medlemsländer. I det bilaterala avtaletmellan och har dock sådana rutinerredan införts . Vidare har inom ramen för (IBSFC) upprättatsnationella aktionsplaner för kontroll ochövervakning av torskfisket i . Planernainnehåller en rad åtgärder som syftar till att höjaambitionsnivån för kontroll och förbättrainformationsutbytet mellan vadgäller torskfiske. Utskottet förutsätter att Sverigekommer att fortsätta att driva frågan i kommandeförhandlingar. Enligt vad utskottet erfarit harKustbevakningen en ambition att genomföraförhållandevis frekventa kontroller vid landningar iSverige av tredje lands fartyg. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna 2000/01:MJ407 (v),2001/02:MJ235 (m) yrkande 3 och 2001/02:MJ513 (mp)yrkande 7 lämnas utan vidare åtgärd.StrukturpolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (voch mp) om bl.a. avveckling av subventioneroch minskning av den totala fångstkapacitetenmed hänvisning till att dessa i huvudsak fåranses tillgodosedda.SkrivelsenI skrivelsen framhålls bl.a. att fiskeflottanskapacitet är för stor i förhållande tillbefintliga fiskresurser. Detta gäller såväl globalt,som inom gemenskapen och i . En minskningmåste komma till stånd. Enligt regeringen måste dennya flottpolitik som skall fastställas under år 2002bli effektivare och utformas så att fiskeflottanskapacitet minskar och fiskeansträngningen anpassastill de långsiktigt hållbara fiskresurserna.Effekterna av de tekniska framstegen måste beaktasså att flottans sammanlagda effektivitet blir denavsedda. Ekonomisk ersättning för att minskafiskeflottans fångstkapacitet bör bibehållas.Nuvarande FUP IV bör inte ersättas av en ny flerårigutvecklingsplan (FUP) med årliga mål för olikasegment. I stället bör ekonomisk ersättning för attminska fiskeflottans fångstkapacitet, exempelvisgenom skrotningsbidrag, fortsatt lämnas. Deneffektivitetsökning som sker på grund av tekniskaframsteg bör motverkas genom ett system medin/utträdeskvoter för kapacitet som innebär ensystematisk reducering av kapaciteten över tiden,dvs. att större kapacitet måste föras ut än vad someventuellt förs in i flottan. Målen förstrukturstödet måste anpassas såväl tillflottpolitiken som till övriga delar av dengemensamma fiskepolitiken. Enligt regeringen bör detdirekta företagsstödet till fiskeflottan, utom förminskning av fiskeflottans fångstkapacitet, fasas utoch avvecklas till utgången av innevarandeprogramperiod . Även för vattenbruket ochberedningsindustrin bör marknaden vara drivkraftenför utvecklingen och det direkta företagsstödetfasas ut. Stöd till projekt som syftar tilllångsiktiga förbättringar bör fortsatt komma ifråga. Vad gäller miljöförbättrande åtgärder börgemenskapens regelverk medge större möjligheter tillnationella anpassningar än vad som är fallet i dag.MotionernaI motion 2001/02:MJ370 (v) framförs krav på attSverige i EU bör verka för att subventionerna tillfiskenäringen avvecklas (yrkande 11) Underen övergångsperiod kan stödet dock användasmålinriktat både för att minska fiskekapaciteten ochför att ändra fiskerinäringens struktur ochinriktning. Enligt motion 2001/02:MJ513 (mp) måstenedskärningar som medför reella minskningar av dentotala fångstkapaciteten genomföras (yrkande 6). Denedskärningar som skett har utgått frånfiskeflottans tonnage. som tonnaget harminskat har fartygens fångstkapacitet emellertidökat genom effektivare metoder och utrustning, såatt den totala kapaciteten har ökat i stället förminskat. Dessutom måste direkta subventioner skärasned och bidragens konsekvenser utredas (yrkande 8).Andra EU-program och åtgärder får inte undergrävamålet om ett långsiktigt hållbart fiske. Som exempelkan nämnas åtgärder som påverkar fisket iickeeuropeiska vatten, såsom åtgärder inom EU:sbistånd och strukturfonder (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med såväl regeringen sommotionärerna att fiskeflottans kapacitet ärför stor i förhållande till befintliga fiskresurseroch att detta gäller såväl globalt, som inom EU ochi . Utskottet gör även samma bedömning sommotionärerna när det gäller flottpolitiken och attden måste bli effektivare och utformas så attfiskeflottans kapacitet minskar reellt liksom atteffekterna av de tekniska framstegen beaktas så attflottans sammanlagda effektivitet blir den avseddaoch att uttaget av fisk anpassas till de långsiktigthållbara fiskresurserna. Som framhålls i skrivelsenmåste fortsatt ekonomisk ersättning lämnas för attminska fiskeflottans fångstkapacitet, exempelvisgenom skrotningsbidrag. Den effektivitetsökning somsker på grund av tekniska framsteg bör motverkasgenom ett system med in/utträdeskvoter för kapacitetsom innebär att större kapacitet måste föras ut änvad som eventuellt förs in i flottan. Utskottetanser också att det direkta företagsstödet bör fasasut och avvecklas till utgången av innevarandeprogramperiod . Det anförda tillgodoser iallt väsentligt syftet med motionerna 2001/02:MJ370(v) yrkande 11 och 2001/02:MJ513 (mp) yrkandena 6och 8(9. Berörda motionsyrkanden bör därför lämnasutan någon ytterligare åtgärd.Styrningsformer m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (v)om ökad utbildning och forskning samt ettyrkande (v) om ökad decentralisering avfiskeriförvaltningen inom EU med hänvisningtill pågående arbete nationellt och inom EU.SkrivelsenEnligt regeringen bör , för att skapaeffektiva förvaltningsformer, fortsatt verka för nyastrukturer och samarbetsformer på nationell ochregional nivå samt på gemenskapsnivå med deltagandeav fiskerinäringens företrädare, forskningen ochandra intressenter varigenom nödvändiga åtgärder fåren ökad legitimitet och större genomslagskraft.Vidare bör ge ett fortsatt stöd tillinitiativ i denna riktning i den biologiskarådgivningen och fiskeriförvaltningensbeslutsprocess. Den nu gällande gemensammafiskepolitiken ger förutsättningar förbeslutsfattande på gemenskapsnivå och nationell nivåinom från baslinjerna. har inlettett begränsat arbete med lokal förvaltning. ISverige finns det en lång tradition, byggd påremissförfarande, av samverkan mellan myndigheter,fiskets organisationer och andra intressenter. Dessasamverkansformer bör utvecklas vidare, såväl pånationell som EU-nivå, vad avser medverkan iforskning och utvecklingsarbete, inte minstutveckling av selektiva redskap, bedömning av detvetenskapliga underlaget, rådgivning omförvaltningsåtgärder från ICES och bidrag med rådinför myndighetens beslut i författningsfrågor. Ensådan medverkan får också till resultat att dennationella kompetensen stärks inte minst införförhandlingsarbetet inom unionen. Vidare har övertiden utvecklats en samverkansmodell förkommersiellt viktiga fiskarter, där fisketsorganisationer har varit rådgivande införFiskeriverkets beslut om förvaltning inom ramen förbeslutade kvoter och tekniska regleringar.Exempelvis fattas beslut om ransoneringar ochfiskestopp under vissa perioder. För att dennamedverkan skall bli meningsfull krävs ett bättretillvaratagande av befintliga kunskaper och ettfrämjande av informationsutbytet mellan förvaltare,forskare, fiskare, och andra intressenter. Ökadlokal och regional dialog skulle ge ett bättreunderlag för beslut. Vetenskapligt produceratmaterial behöver omarbetas pedagogiskt och göras merlättillgängligt i publicerad form.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ370 (v) finns det ett behovav att fiskare ges utbildning i ekosystem ochbevarandeåtgärder (yrkande 6). Vidare bör resursernaför forskning om havens ekosystem ökas (yrkande 9).Motionärerna anser att forskning och ett utvidgatforskningssamarbete både inom EU och med tredjeländer är nödvändigt. Detta kan ske med enomfördelning av de som gårtill fiskenäringen.I motion 2001/02:MJ370 (v) yrkas att i EUverkar för att förvaltningen i större utsträckningdecentraliseras (yrkande 12). Enligt motionärerna ärdet rimligt att fiskbestånden förvaltas på en nivåsom bättre motsvarar deras naturliga utbredning.Detta ökar också förutsättningarna för förståelsenhos fiskarna av olika begränsningsåtgärder, vilketär en förutsättning för att åtgärderna skall fånågon effekt.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis attutbildningsfrågor företrädesvis är nationellafrågor. Enligt artikel 149 i fördraget omupprättande av den Europeiska unionen skallgemenskapen bidra till utvecklingen av en utbildningav god kvalitet genom att främja samarbetet mellanmedlemsstaterna och genom att vid behov stödja ochkomplettera deras insatser, somgemenskapen fullt ut skall respekteramedlemsstaternas ansvar för undervisningens innehålloch utbildningssystemens organisation samtmedlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald.Enligt artikel 150 skall gemenskapen genomföra enyrkesutbildningspolitik som skall understödja ochkomplettera medlemsstaternas insatser, somgemenskapen fullt ut skall respekteramedlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningensinnehåll och organisation. När det gäller forskningskall gemenskapen, enligt artikel 163, ha som målatt bl.a. stärka den vetenskapliga och teknologiskagrunden för gemenskapsindustrin, att främjautvecklingen av dennas internationellakonkurrensförmåga och att underlätta allaforskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andrakapitelfördraget. För att nå målen skallgemenskapen, enligt artikel 164, som komplement tillde verksamheter som bedrivs i medlemsstaternagenomföra program för forskning m.m. Enligtfördraget skall ett flerårigt ramprogram somfastställer mål och prioriteringar antas avministerrådet. Kommissionen har lagt fram ettförslag till ett sjätte ramprogram för forskning somskall gälla (2006. Avsikten äratt det nya forskningsprogrammet skall antas före2002 års utgång. Bland de frågor som prioriterasfinns ekosystem och biodiversitet. Genom EU:sdatainsamlingsförordning ((EG) nr 1543/2000) kommermedlemsländerna att för en sexårsperiod åta sig attgenomföra undersökningar. Enligt förordningen skallnationella program upprättas som syftar till attsamla in relevanta data av biologisk och ekonomisknatur, beskriva förfaranden samt göra agregeradedata tillgängliga för vetenskaplig analys. För dettasyfte har erhållit medfinansiering från EU.Datainsamlingsprogrammet kommer att utgöra en avgrundpelarna i forsknings- ochutvecklingsarbete under den kommande sexårsperioden.Bland punkterna i programmet återfinns bl.a. kunskapom för kustfisket viktiga reglerade arter/bestånd(torsk, havskräfta, lax/öring, räka, ochsill/strömming), kunskap om för kustfisket viktigaoreglerade arter (piggvar) kunskap omkustfiskeflottan, dess fiskeansträngning och ekonomisamt kunskap om det totala uttaget ur resursen.Utskottet delar motionärernas uppfattning attforskning inom fiskeriområdet är angeläget.Utskottet konstaterar emellertid att forsknings- ochutbildningsfrågor i stor utsträckning reglerasnationellt och delar därför regeringens bedömningatt fortsatt bör verka för nya struktureroch samarbetsformer på nationell och regional nivåsamt på gemenskapsnivå med deltagande av bl.a.fiskerinäringens företrädare och forskningen. Motdenna bakgrund föreslås att motion 2001/02:MJ370 (v)yrkandena 6 och 9 avslås i den mån de inte redan kananses tillgodosedda.När det gäller en decentraliserad förvaltning nu gällande gemensamma fiskepolitikenförutsättningar för beslutsfattande på nationellnivå inom från baslinjerna. Utskottet serpositivt på det arbete som har inletts med lokalförvaltning. Utskottet delar vidare regeringensbedömning att existerande samverkansformer börutvecklas vidare, såväl på nationell som EU-nivå,vad avser medverkan i forskning ochutvecklingsarbete och att ökad lokal och regionaldialog skulle ge ett bättre underlag för beslut. Motbakgrund av det pågående arbetet avstyrker utskottetmotion /02:MJ370 (v) yrkande 12.Gemenskapens internationellasamarbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett yrkande (mp) om EU:sansvar när det gäller förhandlingar medtredje världen om att fiska i dessa nationersvatten med hänvisning till att det i huvudsakkan anses vara tillgodosett.SkrivelsenEnligt regeringen bör verka för endiskussion om en ny inriktning förtredjelandsavtalen. Härvid bör betonas krav på iprincip samma kvalitet och omfattning påbeståndsbedömningar, förvaltningsåtgärder,övervakning och kontroll som vid fiske i EU:s egnavatten, krav på att det finns ett verkligtoutnyttjat överskott i de u-landsvatten där EUönskar fiskerättigheter, att den del av kostnadernaför fiskeavtalen som gäller ersättning förfiskemöjligheter skall betalas fullt ut avfartygsägarna som utnyttjar avtalen medangemenskapens roll inskränks till att förhandla,övervaka och administrera avtalen, att målet börvara att utvecklingsländerna själva skall nyttjasina egna fisktillgångar varför dengemenskapsfinansiering som ingår i avtalen i störstamöjliga utsträckning skall användas till riktadeåtgärder för att utveckla landets eget fiske ochfiskeriförvaltning, att insatserna skall koordinerasmed gemenskapens biståndspolitik.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ513 (mp) skall EU ta ansvarför att inte utarma försörjningsmöjligheterna förkustsamhällen i tredje världen då EU förhandlar framöverenskommelser om att EU-ländernas fiskeflottorskall få fiska i andra nationers vatten (yrkande10). De stora fångsterna som industrifisket tar upputanför kusterna innebär i flera fall att fisketnärmare kusten avsevärt försämras. Det kustnärafisket utgör ofta en basnäring och ett viktigtinslag i födan för befolkningen. Detta måste beaktasnär överenskommelser upprättas och fullständigakonsekvensbeskrivningar bör göras.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad motionärerna anför imotion 2001/02:MJ513 (mp) yrkande 10 om EU:s ansvarvid internationella avtal. Detta står iöverensstämmelse med vad regeringen anfört iskrivelsen om att bör verka för endiskussion om en ny inriktning förtredjelandsavtalen och att målet bör vara attutvecklingsländerna själva skall nyttja sina egnafisktillgångar. Den gemenskapsfinansiering som ingåri avtalen skall i största möjliga utsträckninganvändas till riktade åtgärder för att utvecklalandets eget fiske och fiskeriförvaltning. Med detanförda får syftet med motion 2001/02:MJ513 (mp)yrkande 10 i allt väsentligen anses tillgodosettvarför yrkandet bör lämnas utan vidareåtgärd.Övriga EU-relaterade frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett yrkande (m) om enutredning av de EU-program som avserkustsamhällen m.m. Utskottet avstyrker vidaretre yrkanden (c) om dioxin i fisk och desseffekter. Slutligen avstyrker utskottet ettyrkande (v) om s.k. sea-ranching samt ettyrkande (mp) om miljökonsekvensbeskrivningar.MotionernaI motion 2000/01:MJ307 (m) yrkas att regeringentillsätter en utredning om en utvärdering av hur deEU-program som syftar till att öar och kustsamhällenskall leva, fungerar. Inom EU finns många programsom syftar till att öar och kustsamhällen skall levaoch att människor skall kunna få sin näring där.Pengar är avsatta för att stötta traditionellanäringar. Den nuvarande utvecklingen i skärgårdengår trots detta åt motsatt håll och de medel somsatsas riskerar att vara förgäves (yrkande 5).Enligt motion 2001/02:MJ494 (c) bör, mot bakgrundav det förslag från om gränsvärdenför dioxin i fisk, åtgärder vidtas för att tryggafortsatt fiske i och . Enligtmotionerna 2001/02:MJ529 (c) och 2001/02:N27 (c)bör regeringen ta initiativ till en genomgång medanledning av dioxinlarmets ekonomiska effekter påyrkesfisket i och komma med förslag tillåtgärder som kompensation för ekonomiskt bortfall(yrkandena 2 och 13). Enligt motionärerna måstesamhället ta ansvar, både moraliskt och ekonomiskt,för det som samhället via politiska beslut tidigaretillåtit avseende utsläpp i naturen.Enligt motion 2001/02:MJ370 (v) bör i EUverka för ökad kontroll av utsättning av arter såatt naturligt förekommande bestånd inte hotas(yrkande 13). Motionärerna anser att utsättningar avolika arter (s.k. sea-ranching) är ett förbisettområde med anknytning till vattenbruket.Utsättningarna kan innebära risker av flera slag förde naturliga populationerna.Enligt motion 2001/02:MJ513 (mp) börmiljökonsekvensbeskrivningar göras när nya områdenöppnas för fiske (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeDet av fastställda andra delmålet förmiljömålet Hav i balans samt levande kust ochskärgård syftar till att hejda utarmningen avkustens och skärgårdens kulturmiljöer (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36).För att målet skall nås krävs fortsatt bruk ochutveckling av värdefulla kulturmiljöer inklusive detöppna och varierade odlingslandskapet i kust ochskärgård. Som framställs i samband med nu nämndariksdagsbeslut skall en strategi för hur kustens ochskärgårdens kulturarv och odlingslandskap kanbevaras och brukas tas fram . Arbetetbör utföras av i samverkan medberörda myndigheter, länsmuseer och organisationer.Som regeringen anförde i proposition 2000/01:136 börde länsstyrelser som utarbetat regionala miljö- ochhushållningsprogram, i enlighet medMiljövårdsberedningens förslag (SOU 2000:67), tillår 2003 följa upp och till regeringen redovisa vilkaåtgärder som genomförts av olika aktörer utifrånförslagen i respektive program. Som regeringen anförbör en genomgripande analys göras för attvärdera hur utvecklingen fortskridit.Länsstyrelserna bör då också redovisa tillregeringen vilka ytterligare åtgärder som behövs fören hållbar utveckling i respektive skärgårdsområde.Utskottet förutsätter att de EU-medel som finnstillgängliga för denna typ av åtgärder delsbehandlas i strategin, dels omfattas av den analyssom skall vara färdig . Med det anfördaföreslår utskottet att motion 2000/01:MJ307 (m)yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller dioxinfrågan konstaterar utskottetatt och har fått undantag vad gällerEU:s beslut om gränsvärdena för dioxin i fisk förkonsumtion fångad i . Det innebär att fisksom är fångad i och vars halter överstigerde satta gränsvärdena, får säljas på den svenskamarknaden fram . Därefter skallgränsvärdena omprövas. Enligt utskottet har detfortsatta fisket i och Bottenhavetmöjliggjorts genom detta undantag.Enligt vad utskottet erfarit träder de nya reglernaom gränsvärden för dioxin i livsmedel och foder ikraft . Frågan om hur denya reglerna skall tillämpas bereds för närvarande.Resultatet av detta arbete bör bl.a. kunna påvisaeventuella ekonomiska effekter för yrkesfisket.Vidare pågår provtagning och analys avdioxininnehåll i fisk. Utskottet förutsätter attbehovet av åtgärder för yrkesfisket, t.ex. ekonomiskkompensation, kommer att bli föremål för en ingåendeanalys . Eventuelltbidrag måste godkännas av . Med detanförda föreslår utskottet att motionerna2001/02:MJ494 (c), 2001/02:MJ529 (c) yrkande 2 och2001/02:N27 (c) yrkande 13 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Enligt vad utskottet erfarit är utsättningar avfisk ett nationellt ansvar. harutarbetat en sådan nationell utsättningsstrategi.Vid bedömning av tillståndsgivning för utsättning avfisk måste nyttan vägas mot de risker utsättningenkan medföra.