bet · GP01KU38 · 2002-05-28 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas nio motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden som gällersekretess och meddelarskydd. Utskottet har avstyrktsamtliga motioner, i allmänhet med hänvisning tillpågående utredningsarbete. Två reservationer (vresp. mp) har avgetts.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Sekretess för passfoton, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K300yrkandena 1 och 2, 2001/02:K303, 2001/02:K373 och2001/02:K404.2. RäddningstjänstenRiksdagen avslår motion 2001/02:K229.3. FörundersökningssekretessRiksdagen avslår motion 2001/02:K355.4. DiskrimineringsombudsmannenRiksdagen avslår motion 2001/02:K399.Reservation 1 (mp)5. ExportkreditnämndenRiksdagen avslår motion 2001/02:N264 yrkande 1.Reservation 2 (v)6. Meddelarfrihet m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K215.Stockholm den 28 maj 2002.På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (),von der Esch (kd), (),Per (), (), HelenaBargholtz (fp), () och PeterPedersen (v).2001/02KU38Utskottets övervägandenSekretess för passfoton m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredningsarbete flera motioner (s,m resp. kd) om sekretess för passfoton m.m.MotionernaI flera motioner från den allmänna motionstiden 2001begärs ändrade sekretessregler när det gällerpassfoton med hänvisning till att kriminellapersoner nu har möjlighet att få ut passfoton avbl.a. anställda inom rättsväsendet. Claes-GöranBrandin och (båda s) begär i motionK300 (yrkandena 1 och 2) dels ett förslag frånregeringen med innebörd att det skall göras ensärskild prövning när någon beställerpersonuppgifter på anställda inom rättsväsendet,dels ett förslag med innebörd att personer varspersonuppgifter lämnats ut får besked om detta.Motionärerna menar att det är orimligt att kriminellperson utan vidare kan beställa passfoto ochpersonuppgifter på anställda inom rättsväsendet närsyftet med största sannolikhet är att utövapåtryckningar eller begå brott. Det är också enligtmotionärerna märkligt att den som passfotot elleruppgiften gäller inte får besked om att någonbeställt uppgifterna, vilket gäller vidkreditupplysning.I motion K303 av och (båda kd) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om en ny sekretesslagstiftning förpassfoto. Motionärerna anser att det måste blisvårare att få ut passfotounderlag. Det mestfördelaktiga är enligt motionen att ändrasekretesslagen så att det gäller ett omväntskaderekvisit där passunderlagen som huvudregel ärhemliga och bara kan lämnas ut om det står klart attdet inte finns någon risk för skada.Anders () begär i motion K404 etttillkännagivande till regeringen om undantag frånoffentlighetsprincipen för uppgifter om passfoto.Motionären hänvisar till att det förekommit attinterner vid fängelser begärt utdrag frånpassmyndigheten angående personer som arbetar vidfängelset och närstående till dem. I dessa fallinnebär offentlighetsprincipen att enskildapersoners säkerhet och integritet sätts i andrarummet. Passfoto med vidhängande uppgifter börenligt motionen undantas från principen omoffentlighet. Också () begär imotion K373 att sekretesslagstiftningen skyndsamteffektiviseras för att skydda hotade människor frånbrott. Uppgifter om anställda inom rättsväsendet kani dag erhållas från och passregistret. Detkrävs en lagändring för att skyddakriminalvårdspersonal och polis så attsekretessbelagda handlingar inte kan lämnas ut frånandra myndigheter.Gällande regler m.m.Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen skallvarje svensk medborgare till främjande av ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning ha rätt attta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del avallmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 §tryckfrihetsförordningen begränsas om det ärpåkallat med hänsyn till bl.a. intresset av attförebygga och beivra brott (punkt 4) och skyddet förenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden(punkt 6).Begränsningen av rätten att ta del av allmännahandlingar skall anges noga i bestämmelse isekretesslagen eller i annan lag som sekretesslagenhänvisar till. Efter bemyndigande i sådanbestämmelse får dock regeringen genom förordningmeddela närmare föreskrifter om bestämmelsensgiltighet.Enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 sekretesslagengäller sekretess i verksamhet som avserfolkbokföringen eller annan liknande registrering avbefolkningen och, i den utsträckning regeringenföreskriver det, i annan verksamhet som avserregistrering av betydande del av befolkningen, föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om detav särskild anledning kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Regeringen har i 1 b § sekretessförordningen(1980:657) föreskrivit att folkbokföringssekretessengäller för bl.a. det centrala passregistret ochVägverkets vägtrafikregister.Enligt 7 kap. 11 § fjärde stycket sekretesslagengäller sekretess i myndighets personaladministrativaverksamhet för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det kan antas att den enskildeeller någon honom närstående utsätts för våld ellerannat allvarligt men om uppgiften röjs. Vidaregäller i den utsträckning regeringen föreskriver detsekretess i personaladministrativ verksamhet hosmyndighet där personalen särskilt kan riskera attutsättas för sådant men, för uppgift om enskildsbostadsadress, hemtelefonnummer och personnummer, omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan attden enskilde eller någon honom närstående lider men.Enligt 1 a § sekretessförordningen gäller sekretessi personaladministrativ verksamhet för uppgift omenskilds bostadsadress, hemtelefonnummer ochpersonnummer, om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men, hos bl.a. domstolar,polismyndigheter, åklagarmyndigheter ochkriminalvårdens myndigheter.I departementspromemorian Sekretess för passfotonm.m. (Ds 2000:57) föreslogs attfolkbokföringssekretess enligt 7 kap. 15 § skulleskärpas för en fotografisk bild av en enskild.Enligt förslaget skulle sekretessen gälla om det kanantas att den enskilde eller någon honom närståendelider men om uppgiften röjs. Kravet på särskildanledning för ett sådant antagande skulle alltsåbort. Detta krav har medfört att det hitintillsställts förhållandevis höga krav på bevisning omrisk för förföljelser, trakasserier eller liknandeför att fotografierna skall hemlighållas. Förslagetskulle ha inneburit en viss skärpning avsekretessen. Med den föreslagna utformningen avbestämmelsen var tanken att de tillämpandemyndigheterna i större utsträckning än skullekunna tillmäta den enskildes uppgifter om befarathot m.m. betydelse. Huvudregeln skulle dock även ifortsättningen vara att fotografier är offentliga.I en promemoria upprättadinom har anförts attremissopinionen var splittrad. De flesta välkomnadeen skärpning av sekretessen. JO, Sveahovrätt och förordade ett omväntskaderekvisit. Enligt dem skulle det vara endasättet att stärka skyddet för den enskilde.Företrädare för massmedierna avstyrkte förslageteftersom det skulle inskränka offentlighetsprincipenoch försvåra det journalistiska arbetet.Att fotografier är relativt lätt tillgängliga harenligt promemorian gjort att många människor iSverige kommit att känna en stark oro för att derasfotografier skall begäras ut och användas på ett fördem menligt sätt. Fotografierna i den aktuella typenav register kan visserligen omfattas avfolkbokförings-sekretess i vissa situationer. Dettagäller dock bara i undantagsfall eftersomskaderekvisitet innehåller högt ställda krav på detantagande om men som skall föreligga. Fotografiernaär alltså i de flesta fall lätt tillgängliga. När deförekommer i så här stora register kan de ligga tillgrund för omfattande sammanställningar av uppgifter.Offentligheten kan därmed utnyttjas i brottsligtsyfte. Kartläggning kan ske av grupper av personer,t.ex. personer som har en viss utländsk bakgrund,eller som har en viss politisk eller religiösövertygelse.I promemorian anges att det enligt uppgift frånSäkerhetspolisen förekommer, främst inomhögerextrema grupper, att meningsmotståndarekartläggs på detta sätt. Fotografier mednamnuppgifter förekommer i förhållandevis storutsträckning på Internet. Liknande kartläggning skeräven av vissa yrkeskategorier såsom polis, åklagare,kriminalvårdsanställda och journalister. Defotografier som förekommer hämtas främst frånpassregistret och körkortsregistret. Listorna ärofta omfattande och innehåller ibland så många som 1000 namn. Denna utveckling har enligt promemorian påsenare tid förstärkt den oro som många människorredan tidigare känt för att fotografierna iregistren kan komma att användas på ett sätt somskadar dem och deras familjer. Skyddet för enskildabör därför stärkas när det gäller fotografier ipassregistret och andra stora register enligt 7 kap.15 § sekretesslagen, helst så att väsentligaoffentlighetsintressen inte träds för när.En utredare skall enligt promemorian lämna förslagtill lagändringar, på basis av de övervägandenangående behovet av lagändringar som gjorts i dentidigare nämnda departementspromemorian Sekretessenför passfoton m.m., alltså att allmänhetens rätt attta del av sådana fotografier bör begränsas iförhållande till vad som gäller . Utredarenskall undersöka omfattningen av utlämnandet avfotografier, i vilken omfattning medier begär utfotografier och om det är möjligt, i vilkenomfattning fotografier begärs ut i illegitimasyften. Utredaren skall göra en förnyad och djuparekartläggning av de olika möjligheter som diskuterasi promemorian men även undersöka om det kan finnasandra lösningar. En möjlighet som kan diskuteras äratt införa sekretess som huvudregel men bara förvissa yrkeskategorier, t.ex. poliser ochjournalister. Som jämförelse nämns möjlighetenenligt 7 kap. 11 § sekretesslagen att föreskriva omsekretess i personaladministrativ verksamhet hosmyndighet där personalen särskilt kan riskera attutsättas för allvarligt men om vissa personuppgifterröjs. En given utgångspunkt för arbetet ärremissutfallet över promemorians förslag. Det ärmeningen att utredaren under arbetet skall samrådamed berörda intressegrupper och då särskiltföreträdare för medierna. Det gäller enligtpromemorian att hitta en lösning som ger etttillräckligt skydd för enskilda som maninte på ett onödigt sätt begränsar offentligheten.Regeringsrådet har utsetts tillutredare den 1 januari-den 30 juni 2002.Tidigare behandlingVåren 2001 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande omutökat skydd för poliser i offentliga register,bl.a. Utskottet framhöll att frågansbehandling i i och för sig bordeavvaktas. ansåg utskottet att dennaberedning borde ske skyndsamt så att ställning kundetas i frågan (bet. 2000/01:KU17).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör det pågåendeutredningsarbetet avvaktas. Motionerna 2001/02:K300yrkandena 1 och 2, 2001/02:K303, 2001/02:K375 och2001/02:K404 avstyrks.RäddningstjänstenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående beredningsarbete ett motionsyrkande(m) om sekretessen förräddningstjänstpersonal.MotionenRolf () begär i motion K229 etttillkännagivande till regeringen om attsekretesslagen också skall omfatta personal inomräddningstjänsten. Räddningstjänstpersonalenomfattas inte av samma sekretesslagstiftning somhälso- och sjukvårdspersonalen. Det är inte hellermöjligt att skriva in en tystnadsplikt iavtalen eftersom yttrandefriheten inte kan avtalasbort. Med den nya inriktningen med dessa akutbilarsom nu finns bör enligt motionären ävenräddningstjänstens personal omfattas avsekretesslagen.Gällande bestämmelser m.m.Enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen (1908:100) gällersekretess med vissa undantag inom hälso- ochsjukvården för uppgift om enskilds hälsotillståndeller andra personliga förhållanden om det inte stårklart att uppgiften kan röjas utan att den enskildeeller någon honom närstående lider men. Utanförbestämmelsens tillämpningsområde faller verksamhetvid sjukhus och andra liknande inrättningar somdrivs av enskilda, liksom privat drivnatandläkarmottagningar, laboratorier m.m. Här gälleri stället föreskrifterna i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.Enligt 2 kap. 8 § denna lag får den som tillhöreller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonaleninom den enskilda hälso- och sjukvården inteobehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhethar fått veta om en enskilds hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden. Som obehörigt röjandeanses inte att någon fullgör sådanuppgiftsskyldighet som följer av lag ellerförordning.Det har inom vissa sektorer i lag tillskapatsmöjligheter för kommuner och landsting att t.ex.sluta avtal om visst samarbete över kommungränserna,och i fråga om bl.a. hälso- och sjukvård ochräddningstjänst förutsätts att sådant samarbetesker. I meddelandeblad 6/2001Räddningstjänstens insatser vid ambulanslarmframhålls att räddningstjänstens personal inteomfattas av en sekretesslag motsvarande den somomfattar hälso- och sjukvårdspersonalen. Detta kanenligt meddelandebladet inte ingå i avtalen eftersomyttrandefrihet inte kan avtalas bort. Denna frågavar under utredning i översynen avräddningstjänstlagen. Även räddningstjänstpersonalkan enligt behöva en sekretesslagmed hänsyn till det egna yrkesutövandet.Utredningen (Fö 1999:03) om översyn avräddningstjänstlagen m.m. har lagtfram betänkandet Reformeradräddningstjänstlagstiftning (SOU 2002:10).Utredningen föreslår att det införs en nybestämmelse i 9 kap. sekretesslagen med innebörd attsekretess skall gälla i kommunensräddningstjänstverksamhet för uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden, om det kanantas att den enskilde eller någon honom närståendelider skada eller men om uppgiften röjs.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att beredningsarbetet med anledningav betänkandet Reformeradräddningstjänstlagstiftning bör avvaktas. MotionK229 (m) avstyrks följaktligen.FörundersökningssekretessUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (v) om raktskaderekvisit i förundersökningssekretess.MotionenAlice m.fl. (v) begär i motion K355 attregeringen skall lägga fram ett förslag till ändringav sekretesslagen så att det i fråga omförundersökningar återinförs ett rakt skaderekvisiti sekretessen till förmån för enskilda. Reglerna omomvänt skaderekvisit innebär enligt motionärernastora faror. Det gäller inte minst nedlagdaförundersökningar mot poliser som misstänks förbrott. Bristen på insyn riskerar att undergrävaallmänhetens förtroende för polisen. Motionärernahänvisar till och till dennedlagda förundersökningen mot de poliser somavlossade skott i samband med iGöteborg. Även när det gäller privatpersoner som ärmisstänkta för brott är det enligt motionenolyckligt att inskränka brottsoffrens ochallmänhetens rätt till insyn i förundersökningar.Gällande reglerEnligt 5 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess för uppgift som hänför sig till bl.a.förundersökning i brottmål om det kan antas attsyftet med beslutade eller förutsedda åtgärdermotverkas eller den framtida verksamheten skadas omuppgiften röjs. Bestämmelsen har tillämpats bl.a. påpolisanmälningar som föranlett förundersökning.Enligt 9 kap. 17 § samma lag gäller sekretess föruppgift om enskilds personliga och ekonomiskaförhållanden i bl.a. utredning enligt bestämmelsernaom förundersökning i brottmål om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider skada eller men.Sekretessen i 9 kap. 17 § till förmån för denenskildes personliga och ekonomiska förhållandenförstärktes (prop. 1997/98:97, bet.1997/98:JuU20) med att den absolutasekretessen avskaffades för alla polisregister utombelastningsregistret. gälldesekretessen för uppgift om enskilds personliga ochekonomiska förhållanden om det kunde antas att denenskilde eller någon honom närstående led skadaeller men om uppgiften röjdes. Personuppgiftslageninnebar enligt propositionen att polisen fickmöjlighet till automatiserad handläggning avförundersökningar och andra utredningar. Enligtregeringen fanns det inte skäl att begränsa polisensrätt att utnyttja denna möjlighet. Uppgifter somingår i automatiserade behandlingar blir emellertidenligt regeringen mer känsliga urintegritetssynpunkt än motsvarande uppgifter sombehandlas manuellt. En lämpig ordning borde medhänsyn till detta vara att samma skadrekvisit fickgälla som beträffande de register som fördes tillstöd för förundersökningsverksamhet. Det innebaromvänt skaderekvisit. En fördel med en sådan lösningvar också att samma sekretesskydd skulle komma attgälla för uppgiften oavsett om den finns i ettregister eller är representerad på annat sätt.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet tillstyrkte i yttrande tilljustitieutskottet (1997/98: KU10y) regeringensförslag om omvänt skaderekvisit förförundersökningssekretessen. Utskottet såg medtillfredsställelse att regeringen i syfte att ökamedborgarnas insyn i polisens register föresloglättnader i den absoluta sekretess som gällde. Närdet gäller frågan om med vilket skaderekvisitsekretess skulle gälla till skydd för polisensbrottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhetville utskottet erinra om att sådan sekretess enligt5 kap. 1 § sekretesslagen gäller med ett raktskaderekvisit.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker motion K355 (v).DiskrimineringsombudsmannenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredningsarbete en motion (mp) omatt 9 kap. 21 § sekretesslagen skall omfattaärenden hos Ombudsmannen mot etniskdiskriminering.Jämför reservation 1.MotionenPer och () begär i motionK399 ett regeringsförslag till ändring av 9 kap. 21§ sekretesslagen så att den även omfattar ärendeenligt lagen om Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, i enlighet med det förslag som lagtsfram i betänkandet SOU 1997:174, dock med denändringen att ett rakt skaderekvisit bör införas.BakgrundEnligt 9 kap. 21 § första stycket 2 sekretesslagen(1980:100) gäller sekretess hos Ombudsmannen motetnisk diskriminering i ärende enligt lagen(1999:130) om åtgärder mot diskriminering iarbetslivet och lagen (2001: 1286) om likabehandlingav studenter i högskolan.Utredningen om översyn av lagen mot etniskdiskriminering föreslog i betänkandet Räkna medmångfald! (SOU 1997:174) en ny lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet och en lag omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering. Ibetänkandet föreslogs också ändring i 9 kap. 21 §sekretesslagen så att sekretess åter skulle gälla iärenden enligt den av utredningen föreslagna lagenom Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i ställetför enligt lagen (1994:134) mot etniskdiskriminering. Även uppgifter hosDiskrimineringsombudsmannen som har samband med endiskrimineringstvist eller aktivt ärende skullefalla in under begreppet. I proposition Ny lag omåtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet(prop. 1997/98:177) föreslogs ingen lag omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering, och i densekretesslagsändring som föreslogs hänvisades då istället till ärende enligt lagen om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet. Underriksdagsbehandlingen föreslogarbetsmarknadsutskottet att även en lag omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering skulleinföras (bet. 1998/99:AU4) i enlighet medutredningsförslaget, dock utan att föreslånågon ändring när det gällde propositionens förslagtill ändring i sekretesslagen. beslutade ienlighet med arbetsmarknadsutskottets förslag (rskr.1998/99:140).I en lagrådsremiss beslutad den 7 februari 2002föreslogs ändringar i sekretesslagen som bl.a.innebär att bestämmelsen i 9 kap. 21 § förstastycket 2 sekretesslagen kompletteras med orden"samt i verksamhet enligt lagen (1999:131) omOmbudsmannen mot etnisk diskriminering".Lagrådet ansåg att det var tveksamt om det varmotiverat med en så vidsträckt sekretess ochjämförde med den betydligt snävare sekretessen hosRiksdagens ombudsmän och Justitiekanslern enligt 11kap. 4 § sekretesslagen. Det var enligt Lagrådetvärt att notera att sekretessen enligt förslagetskulle gälla inte endast i förhållande till enskildatill vilkas förmån ombudsmännen har att verka utan ilika hög grad i förhållande till dem som kan bliföremål för ombudsmännens granskning. EnligtLagrådets uppfattning förtjänade frågan om denlämpliga utformningen av sekretessen hos desärskilda ombudsmännen ytterligare överväganden.Frågan bereds inomRegeringskansliet. Dessutom faller frågan inom ramenför uppdraget till den parlamentariska kommitté somskall utreda en sammanhållendiskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11).Utskottets ställningstagandeFrågan om sekretess hos bl.a. Ombudsmannen motetnisk diskriminering bereds inomRegeringskansliet och kan även komma upp inom ramenför utredningsarbetet om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning. Enligt utskottetsmening bör resultat av detta arbete avvaktas. MotionK399 (mp) avstyrks.ExportkreditnämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (v) ombegränsning av sekretessen hosExportkreditnämnden.MotionenEva m.fl. (v) begär i motion N264 yrkande1 en översyn av de sekretessbestämmelser som gällerför och att nämndens verksamhetblir öppnare. Genom att inte informera om vilkaprojekt som är under beredning avsäger sigExportkreditnämnden möjligheter att få inkompletterande och oberoende miljöinformation t.ex.från miljöorganisationer. Exportkreditnämndensfrikostiga användning av hemligstämpeln gör detomöjligt att föra en debatt om hur miljöpolicyntillämpas. Miljökonsekvensbeskrivningar och andrabeslutsunderlag måste göras tillgängliga förgranskning och offentlig debatt. Nämndensbedömningar måste redovisas.Gällande reglerEnligt 8 kap. 6 § sekretesslagen gäller sekretess iden utsträckning regeringen föreskriver det, istatlig myndighets verksamhet som består i bl.a.stödverksamhet med avseende på produktion, handel,transportverksamhet eller näringslivet i övrigt, föruppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden,uppfinningar eller forskningsresultat, om det kanantas att den enskilde lider skada om uppgiftenröjs. Sekretessen gäller också andra ekonomiskaeller personliga förhållanden för den som trätt iaffärsförbindelse eller liknande förbindelse med densom är föremål för myndighetens verksamhet. Enligtsekretessförordningen (1980:657) gäller dessabestämmelser för stöd som handhas avExportkreditnämnden.BakgrundExportkreditnämnden ställer ut garantier för riskeri samband med export. Nämndens garanti är en form avförsäkring mot förlust orsakad av händelser koppladetill den utländske köparen eller till köparlandet.Den vanligaste garantin, garanti förfordringsförlust, täcker risken att betalning inteerhålls enligt avtal. Garantin finns i olikautformning, dels för exportör förleverantörskrediter lämnade till köpare i utlandet,dels i form av en garanti till långivare förbetalning under låneavtal, så kallade köparkrediter.Även risker , till exempelatt köparen häver avtalet helt eller delvis elleratt genomförandet avbryts ,kan garanteras. Denna garanti, garanti förtillverkningsförlust, söks av exportör i samband medansökan om garanti för fordringsförlust.Exportkreditnämnden har också garantier som täckerandra typer av risker, till exempel politiska riskeri samband med investeringar i utlandet, risker isamband med ställande av säkerheter till utländskförmånstagare samt banks risk för uteblivenbetalning under bekräftad remburs.Den information som finns att hämta i nämndensdiarier och kundregister är offentlig. Allinformation rörande en garantiansökan, utom den somstår att finna i något av diarierna, brukar enligtuppgift från sekretessbeläggasunder tiden innan en garantiförbindelse utfärdas.Därefter lämnas information vanligtvis ut om vemexportören är, vem köparen är, vilket land exportenavser, vilket projekt alternativt vilken vara somavses samt om garanterat belopp. Om garantibeloppetöverstiger publiceras uppgifternapå nämndens hemsida.Under den senaste tioårsperioden har enligtExportkreditnämnden ett tiotal beslut om sekretessöverklagats till kammarrätten.