bet · GP01KU21 · 2002-04-23 00:00:00 — Medsamtrafik avses fysisk och logisk sammankoppling avtelenät som möjliggör att teletjänster somtillhandahålls i telenäten fungerar mellan allaanvändares nätanslutningspunkter, såväl fasta sommobila, och där användarna ges möjlighet att fåtillgång till tjänster som tillhandahålls i näten.Den 2 januari 2001 trädde ochrådets förordning (EG) nr 2887/2000 av den 18december 2000 om tillträde till accessnät i kraft.Förordningen ålägger operatörer av fasta allmänttillgängliga telefonnät som bedömts ha ett betydandemarknadsinflytande att ge tillträde tillaccessnätet, som är den del av ett nät som liggernärmast abonnenterna, och erbjuda samlokalisering.Ett nytt regelverk för elektroniska kommunikationerär under utarbetande inom EG. Regelverket är avsettatt ersätta de rättsakter som finns påområdet, inklusive den ovannämnda EG-förordningen,och kommer att innehålla bestämmelser om bl.a.tillträde till och samtrafik mellan elektroniskakommunikationsnät i syfte att tillhandahålla s.k.elektroniska kommunikationstjänster, dvs. tjänstersom utgörs av överföringar av signaler, däriblandteletjänster och överföringstjänster i nät somanvänds för rundradio.På ett annat område som också rör rätten att sändaradioprogram saknas lagstiftning. Det gällerinflytande för mottagarkollektivet över pro-gramutbudet.Inskränkningar avetableringsfriheten förtrådsändningarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringens förslagtill ändring i 3 kap. 1 §yttrandefrihetsgrundlagen antas som vilande.Utskottet avstyrker motionerna 2001/02:K56yrkande 2 och 2001/02:K57 yrkande 3.PropositionenEtableringsfriheten för trådsändningar enligtyttrandefrihetsgrundlagen skall enligt regeringeninskränkas för att det genom bestämmelser i lagskall kunna föreskrivas skyldighet för nätinnehavareatt ge utrymme för överföringar i den utsträckningdet behövs med hänsyn till konkurrensintresset ellerallmänhetens intresse av tillgång till sådanaöverföringar. Etableringsfriheten begränsas vidare isyfte att genom bestämmelser i lag tillförsäkramottagarkollektivet inflytande över programvalet.Konvergensutvecklingen innebär bl.a. att nät somtidigare använts enbart för privat kommunikation,t.ex. telefoni, nu kan användas också för massmedialkommunikation som omfattas avyttrandefrihetsgrundlagen, t.ex. sändningar avljudradio- och TV-program och överföringar fråndatabaser. När ett nät används för sådankommunikation som faller in under YGL:stillämpningsområde, gäller den grundlagsfästa rättenatt sända radioprogram genom tråd utan krav påtillstånd för verksamheten eller villkor för dessbedrivande. Nätinnehavaren kan dock åläggasskyldighet att ge utrymme för vissa program i denutsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetensintresse av tillgång till allsidig upplysning.Konvergensen innebär alltså att ett nät kananvändas för både grundlagsskyddad kommunikation ochannan kommunikation. Det medför att YGL:sbestämmelse om etableringsfrihet och regler av detslag som finns i exempelvis telelagen (1993:597) ochEG-förordningen om tillträde till accessnät samt detnya om elektroniska kommunikationer,som skall genomföras i svensk rätt, måste varaförenliga. Reglerna innebär åligganden förnätinnehavare att bereda plats för annan operatörsöverföringar, oavsett om de förmedlar ettmassmedialt eller ett privat innehåll, i syfte attöka konkurrensen beträffande sådana överföringar inätet och ge abonnenterna tillgång till sådanaöverföringar. Dessa åligganden rör den i YGLgrundlagsfästa rätten att sända radioprogram ochomfattas inte av den i grundlagen angivnamöjligheten till undantag från denna rätt. Samtidigtär reglerna nödvändiga för att motverka att detuppstår en monopolliknande ställning förnätinnehavaren. Tillgången till accessnät är avavgörande betydelse för en operatörs möjligheter attkunna tillhandahålla produkter och tjänster iaccessnätet och därmed öka konkurrensen på nätet.Samtrafik utgör en grundläggande förutsättning föratt uppnå ett effektivt telesystem på en öppenmarknad. För att telekommunikationerna skall kunnabetraktas som effektiva måste abonnenterna kunna nåvarandra oavsett vilken operatör de är anslutna tilloch vilket allmänt tillgängligt nät denne nyttjar.Anläggande av konkurrerande trådnät är, enligtregeringen, i princip inte något alternativ,eftersom det är mycket kostnadskrävande. För att detinte skall föreligga en konflikt mellan nu nämndaregler och YGL:s bestämmelse om etableringsfrihetmåste i grundlagsbestämmelsen ges tillåtelse tilllagstiftning om skyldighet att upplåta utrymme i nätför annan operatörs överföringar i den utsträckningdet behövs med hänsyn till intresset av konkurrensbeträffande sådana överföringar i nätet ellerallmänhetens intresse av tillgång till sådanaöverföringar. Också harföreslagit en inskränkning i etableringsfriheten isyfte att uppnå förenlighet mellan å ena sidan YGLoch å andra sidan den EG-rättsliga regleringen ochtelelagen. Regeringen anser dock att utredningensförslag är för snävt formulerat för att fullt utlämna avsett utrymme för de påkallade bestämmelsernai vanlig lag.En annan fråga som rör rätten att sändaradioprogram genom tråd gäller inflytande förmottagarkretsen över programutbudet i nät. ochalltsedan senare delen av är bostäder iflerfamiljshus ofta anslutna till kabel-TV-nät. Deboende har i allmänhet inte möjlighet att ta emotTV-program på annat sätt än via kabel-TV-näten.Genom bestämmelserna i 8 kap. radio- och TV-lagen(1996:844) är kabel-TV-företagen skyldiga att sändaut program från och samt lokala kabelsändarföretag. Deboende har ingen möjlighet att påverka vilkaytterligare program som skall distribueras i kabel-TV-näten. Konsumenternas ställning är följaktligensvag i förhållande till kabel-TV-företagen. Dessaföretag har en närmast monopolliknandeställning när det gäller vilka program somdistribueras i näten. Det är, enligt regeringen,inte tillfredsställande att konsumenternas ställningpå detta område är så svag. Även om konsumenternasmöjligheter till påverkan kan komma att förbättrasgenom den tekniska utvecklingen, bör det därför,enligt regeringen, lagstiftas om skyldighet förnätinnehavare att tillförsäkra mottagarkretseninflytande över programvalet. Eftersom en sådanlagstiftning inte står i överensstämmelse med rättenför nätinnehavare att bestämma vilka radioprogramsom skall sändas i nätet, måste sändningsrättenbegränsas så att lagstiftningen blir möjlig attinföra. En lagstiftning som ger mottagarkretseninflytande över programvalet kan innehållabestämmelser om såväl abonnentundersökningar somabonnemang på enskilda kanaler.Departementspromemorian Abonnentinflytande i kabel-TV-nät (Ds 2001:52), som innehåller förslag tillsådan lagstiftning, remissbehandlas för närvarande.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med anledning av promemorians förslag.Den grundlagsfästa etableringsfriheten bör alltsåinskränkas för att möjliggöra vissa regler i vanliglag. En garanti för att etableringsfrihetenrespekteras vid utformningen av dessa regler utgörkravet på att vissa föreskrifter om begränsningar avgrundläggande fri- och rättigheter i regeringsformenskall iakttas. Lagstiftningen får därmed inte gåutöver vad som är nödvändigt med hänsyn till detändamål som föranlett den och inte heller sträckasig så långt att den utgör ett hot mot den friaåsiktsbildningen. Dessutom skall vikten av vidastemöjliga yttrandefrihet och informationsfrihet ipolitiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga ochkulturella angelägenheter beaktas.MotionerI motion 2001/02:K56 av Per m.fl. (m)föreslås att avslår förslaget om ändring i3 kap. 1 § 2 yttrandefrihetsgrundlagen såvitt avsermöjligheten att i lag inskränka etableringsfrihetenför trådsändningar i den utsträckning det behövs medhänsyn till allmänhetens intresse av tillgång tillsådana överföringar i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 2). Regeringen föreslår eninskränkning som gör det möjligt att i lagföreskriva en skyldighet för nätinnehavare att geutrymme för annans överföringar i den utsträckningdet behövs med hänsyn till konkurrensintresset ellermed hänsyn till allmänhetens intresse av tillgångtill sådana överföringar, dels föreslås attetableringsfriheten begränsas för att det skallkunna införas lagstiftning som germottagarkollektivet inflytande över programvalet.Mediegrundlagsutredningen, på vilken propositionenbaserar sitt förslag, var enig om att föreslå attgöra det möjligt att i lag föreskriva en skyldighetför nätinnehavare att ge utrymme för annansöverföringar i den utsträckning det behövs medhänsyn till konkurrensintresset. Utöverutredningsförslaget föreslår nu regeringen attmöjligheten vidgas till att även göra det möjligtatt inskränka etableringsfriheten med hänsyn tillallmänhetens intresse av tillgång till sådanaöverföringar, dvs. överföringar per tråd. Regeringenmotiverar förslaget med att den anser attutredningens förslag är för snävt formulerat för attfullt ut lämna avsett utrymme för de påkalladebestämmelserna i vanlig lag.Att enbart hänvisa till att utredningens förslagär för snävt formulerat är enligt motionärernasuppfattning inte tillräckligt då det är fråga om eninskränkning i en grundlagsstadgad rättighet.Inskränkningar i etableringsfriheten bör nogaövervägas, prövas och motiveras. Inskränkningar kanbara accepteras om det finns mycket starka skäl fördetta och konsekvenserna är väl kända ochöverblickbara. Konkurrensintresset är ett sådantskäl, vilket återspeglas iMediegrundlagsutredningens ställningstagande.Regeringen redovisar inte några motsvarandeintressen för att motivera utvidgningen avmöjligheterna att inskränka etableringsfriheten.Tillägget som regeringen gjort i förslaget ominskränkning i etableringsfriheten är såledesalltför vitt formulerat. Det öppnar försvåröverskådliga möjligheter att inskränka dengrundlagsstadgade etableringsfriheten. Regeringensförslag bör därför avslås i den del som avserinskränkning i etableringsfriheten med hänsyn tillallmänhetens intresse av tillgång till sådanaöverföringar.I motion 2001/02:K57 av m.fl.(fp) föreslås att avslår regeringensförslag såvitt avser etableringsfriheten (yrkande3). Svenska medborgare och svenska juridiskapersoner har enligt YGL grundlagsskyddad rätt attsända ljudradio eller TV med hjälp avelektromagnetiska vågor som är bundna till enledare. Genom den s.k. must carry-principen är dennaetableringsfrihet begränsad så att nätinnehavare ärskyldiga att tillhandahålla utrymme i nätet förbl.a. och AB:s sändningar.Nu föreslår regeringen att etableringsfriheten förtrådsändningar enligt YGL skall inskränkas för attdet genom bestämmelser i lag skall kunna föreskrivasför nätinnehavare att ge utrymme för överföringar iden utsträckning det behövs med hänsyn tillkonkurrensintresset eller allmänhetens intresse avtillgång till sådana överföringar.Etableringsfriheten begränsas vidare i syfte attgenom bestämmelser i lag tillförsäkramottagarkollektivet inflytande över programvalet.Skälen till regeringens förslag är för det förstaatt upprätthålla konkurrensen och för det andra attge mottagarna möjlighet att ha inflytande överprogramvalet. När det gäller det senare ansermotionärerna att det trots ett gott syfte ärtveksamt om det bör genomföras. Förslaget innebär enbegränsning av nätinnehavarens möjlighet att förfogaöver sin egen produkt, men eftersom den tekniskautvecklingen på detta område går snabbt kanproblemet lösas utan grundlagsändring.Utskottets ställningstagandeKonvergensutvecklingen innebär bl.a. att nät somtidigare använts enbart för privat kommunikation,t.ex. telefoni, nu kan användas också för massmedialkommunikation som omfattas avyttrandefrihetsgrundlagen, t.ex. sändningar avljudradio- och TV-program och överföringar fråndatabaser. När ett nät används för sådankommunikation som faller in under YGL:stillämpningsområde, gäller den grundlagsfästa rättenatt sända radioprogram genom tråd utan krav påtillstånd för verksamheten eller villkor för dessbedrivande. Nätinnehavare kan dock åläggasskyldighet att ge utrymme för vissa program i denutsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetensintresse av tillgång till allsidig upplysning.Tillgången till accessnät är av avgörandebetydelse för en operatörs möjligheter att kunnatillhandahålla produkter och tjänster i accessnätetoch därmed öka konkurrensen på nätet. Samtrafikutgör enligt regeringen en grundläggandeförutsättning för att uppnå ett effektivt telesystempå en öppen marknad. Anläggande av konkurrerandetrådnät är, enligt regeringen, inte något alternativeftersom det är mycket kostnadskrävande. Regeringenföreslår att etableringsfriheten för trådsändningarenligt YGL skall inskränkas för att det genombestämmelser i lag skall kunna föreskrivasskyldighet för nätinnehavare att ge utrymme föröverföringar i den utsträckning det behövs medhänsyn till konkurrensintresset eller allmänhetensintresse av tillgång till sådana överföringar.Vidare föreslår regeringen att etableringsfrihetenskall begränsas i syfte att genom bestämmelser i lagtillförsäkra mottagarkollektivet inflytande överprogramvalet.Utskottet tillstyrker att regeringens förslag tilländring av 3 kap. 1 § YGL antas som vilande. Tillföljd härav avstyrker utskottet motion K56 yrkande 2vari föreslås att avslår regeringensförslag i den del som avser inskränkning ietableringsfriheten med hänsyn till allmänhetensintresse av tillgång till sådana överföringar ochmotion K57 yrkande 3 vari föreslås avslag påregeringens förslag såvitt avseretableringsfriheten.Den fortsatta utvecklingen när detgäller det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga systemetUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attinrättandet av en stående beredning meduppgift att bl.a. följa den mediala ochtekniska utvecklingen bör övervägas.Utskottet avstyrker motionerna 2001/02:K54yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:K55 yrkandena2 och 3.PropositionenDet bör, enligt regeringen, övervägas ett inrättandeav en stående beredning med uppgift att följa denmediala och tekniska utvecklingen samt utreda ochlämna förslag till lösningar av olika problem påyttrandefrihetens område. Vidare bör övervägas ominte möjligheterna till internationell rättslighjälp i brottmål inom det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga området bör utökas.Hur den massmediala framtiden kommer att se ut ärdet svårt att sia om. Mycket talar för att detkommer att bli allt svårare att avgöra om yttrandenfaller inom eller utanför grundlagsskyddet allteftersom nya tekniker för kommunikation blirtillgängliga. Mot bakgrund av den snabba tekniskautvecklingen med ökande möjligheter tillmasskommunikation och den ökandeinternationaliseringen av sådan kommunikation är detinte heller otänkbart att hållbarheten itryckfrihetsförordningens (TF) ochyttrandefrihetsgrundlagens (YGL) grundvalar kommeratt diskuteras inom en relativt snar framtid.Utredningen har framhållit vikten av att denmediala och tekniska utvecklingen noggrant följs ochatt det finns en beredskap att utreda olika frågorpå yttrandefrihetsområdet. Enligt utredningen bördet därför inrättas en stående beredning som skallfölja utvecklingen samt utreda och lämna förslagtill lösningar av olika problem på yttrandefrihetensområde. Även regeringen ser positivt på förslagetoch anser att det finns anledning att närmareöverväga om inte en sådan beredning bör inrättas.MotionernaI motion 2001/02:K54 av Per m.fl. (mp)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen i första handtillsätter en utredning i syfte att fullständigt ochförutsättningslöst utreda behoven av förändringar påtryck- och yttrandefrihetsrättens område (yrkande 1)och i andra hand inrättar en stående beredning meduppgift att följa den mediala och tekniskautvecklingen samt utreda och lämna förslag tilllösningar på tryck- och yttrandefrihetens område(yrkande 2). Nuvarande utformning avtryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen kan på grund av sinlagtekniska komplexitet, sin terminologi och sinteknikberoende utgångspunkt inte med bästa vilja ivärlden sägas uppfylla önskvärda krav på läsbarhets-och läsförståelseindex. Grundlagarna bör vara i fasmed samhällsutvecklingen, särskilt med hänsyn tillden snabba mediala och tekniska utvecklingen.Dessutom medför tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagens tekniska komplexitet ochstundom inkonsekventa regler sinsemellan givetvissvårigheter att tolka och tillämpa regelverket.I propositionen föreslås ändringar som medför attgrundlagsskyddet enligt databasregeln utvidgas tillytterligare massmedieföretag. Andra aktörersverksamhet (den verksamhet som avses i regeln)faller därmed utanför yttrandefrihetsgrundlagenstillämpningsområde, varför de saknar grundlagsskydd.Dessa aktörer kan emellertid genom att ansöka om ochbeviljas utgivningsbevis erhålla ett frivilligtgrundlagsskydd. Det är inte konsekvent om andra s.k.traditionella massmedieföretag erhållergrundlagsskydd utan att det för dem föreliggernågon form av krav på utgivningsbevis eller liknandebaserat på ansökan och prövning. Frågor omutgivningsbevis för periodisk tidskrift prövas avPatent- och registreringsverket. Slutliga beslut avPatent- och registreringsverket i ärenden omutgivningsbevis får överklagas tillPatentbesvärsrätten. Patentbesvärsrättens slutligabeslut får överklagas till Regeringsrätten.Prövningstillstånd krävs för överklagande tillRegeringsrätten. Utgivningsbevis för verksamhetenligt 1 kap. 9 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen (det frivilligagrundlagsskyddet) utfärdas av Radio- och TV-verketefter ansökan och prövning. Beslut av Radio- och får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vidöverklagande till kammarrätten. Utgivningsbevisenligt tryckfrihetsförordningen och utgivningsbevisenligt yttrandefrihetsgrundlagen skall sålundaprövas av olika myndigheter. Rimligtvis börprövningen för att garantera enhetlig praxis,myndighetskompetens och kostnadsminimering göras aven och samma myndighet. Än allvarligare ärskillnaden i överklaganderätten. Ovanstående visar,enligt motionärerna, på tydliga brister i systematikoch terminologi på det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga området. Motionärernaföreslår i första hand att en utredning tillsättsför en total översyn av det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga området. Iutredningsuppdraget skall ingå att ta ställning tilloch lämna förslag till en grundlag som reglerartryck- och yttrandefrihetsområdet i syfte att uppnåen grundlagsreglering av området som svarar mot denföreliggande mediala och tekniska utvecklingen samtutvecklingen på det mediala och tekniska området. Iandra hand föreslår motionärerna att regeringen inteendast överväger, utan faktiskt inrättar, en ståendeberedning med uppgift att följa den mediala ochtekniska utvecklingen på yttrandefrihetsområdet. Ensådan uppföljning bör då givetvis även omfattautvecklingen på tryckfrihetens område.I motion 2001/02:K55 av m.fl. (c)föreslås att beslutar attpersonuppgiftslagen (1998:204) skall upphävas somstridande mot grundläggande yttrandefrihetsprinciper(yrkande 2) och att begär hos regeringenen utredning av 2 kap. 13 § regeringsformen medinriktning mot större restriktivitet i möjlighetenatt inskränka yttrandefriheten (yrkande 3). Ensjälvklar utgångspunkt för regeringen borde, enligtmotionärerna, vara att överväga vilka möjligheteratt stärka det offentliga samtalet som erbjuds genomden nya tekniken och hur dessa bäst tas till vara.Det innebär givetvis att människors integritet skallkunna skyddas och att vissa yttranden alltjämt äroacceptabla i ett demokratiskt samhälle. Men detinnebär inte att yttranden generellt, därför att deråkar finnas på Internet, skall betraktas somolagliga. I sammanhanget kan tilläggas att deförändringar av PuL som gjorts är otillräckligagenom att undanta harmlösa påståenden från detgenerella förbud som påbjuds. Yttrandefrihet handlarom rätten att ifrågasätta, kritisera och debattera,vilket också innebär att även yttranden som kanuppfattas som kränkande eller sårande måstetillåtas. bör följaktligen upphäva PuL.Eftersom PuL otvivelaktigt innebär begränsningar iyttrandefriheten för enskilda människor förefallerstödet för denna att finnas i 2 kap. 13 § RF. Iförsta stycket konstateras att yttrandefriheten fårbegränsas med hänsyn till ... enskilds anseende,privatlivets helgd .... Vidare sägs i tredjestycket att föreskrifter som utan avseende påyttrandets innehåll reglerar visst sätt att spridaeller mottaga yttranden inte betraktas sominskränkningar av yttrandefriheten ochinformationsfriheten. Därigenom öppnas möjlighetenatt undanta t.ex. nya medier från RF:s övrigaskrivningar om yttrandefrihet. För att uppnå en merindividualiserad yttrandefrihet bör 2 kap. 13 § RFutredas med inriktning mot större restriktivitet imöjligheten att inskränka yttrandefriheten.Utskottets ställningstagandeEnligt regeringen bör övervägas inrättandet av enstående beredning med uppgift att följa den medialaoch tekniska utvecklingen samt att utreda och lämnaförslag till lösningar av olika problem påyttrandefrihetens område. Utskottet delarregeringens bedömning och avstyrker därför motionK54 yrkande 2. I motionen yrkas också att regeringentillsätter en utredning i syfte att fullständigt ochförutsättningslöst utreda behoven av förändringar påtryck- och yttrandefrihetens område. Utskottet ärinte berett att föreslå att regeringen tillsätter ensådan utredning och avstyrker därför motion K54yrkande 1. Även motion K55 yrkandena 23, variföreslås att personuppgiftslagen skall upphävas samten utredning av 2 kap. 13 § regeringsformen,avstyrks av utskottet.Internationell rättslig hjälp ibrottmålUtskottets förslag i korthetUtskottet uttalar bl.a. med anledning avmotion 2001/02:K52 att om det finns anledningatt i något avseende se över de svenskabestämmelserna om internationell rättslighjälp så får det aldrig bli fråga om attSverige genom att bistå med sådan hjälpförfar på ett sätt som skulle strida motsvenska allmänna rättsprinciper. Därmedavstyrker utskottet motion 2001/02:K52.PropositionenRegler om internationell rättslig hjälp finns ilagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp ibrottmål. Rättslig hjälp innefattar bl.a. förhör isamband med förundersökning i brottmål men ocksåsådana straffprocessuella tvångsmedel som kvarstadoch beslag m.m. Lagen om internationell rättslighjälp i brottmål innehåller inte någon särskildföreskrift om att dess tillämpningsområde begränsasav TF och YGL. Att grundlagarna inte kan sättas urspel genom lagstiftning på lägre konstitutionellnivå har emellertid ansetts självklart, och någonuttrycklig regel har därför inte ansetts böra förasin i lagen).JK har i ett antal ärenden prövat omhan kan bistå med rättslig hjälp till utländskamyndigheter enligt den nämnda lagen. Det har dåbl.a. varit fråga om att videofilmer medpornografiskt innehåll spritts från tillutlandet samt att uttalanden gjorda av en utländskmedborgare i samband med en intervju för svensktelevision varit straffbara i det land denintervjuade kom från. I dessa ärenden har JKkonstaterat att eftersom de ifrågasatta gärningarnainte begåtts i strid med TF och YGL har han intekunnat inleda förundersökning eller vidta någonannan åtgärd.Det sagda visar på de problem som TF och YGL ger idet internationella rättsliga samarbetet. Det måsteockså erkännas att den svenska hållningen inteheller alltid möts med förståelse från andra länder.Detta gäller t.ex. vid ingripanden mot den export avrasistisk propaganda, bl.a. vit makt-musik, som skerfrån . Därför kan det finnas anledning attöverväga om inte bestämmelserna bör ses över för attmöjliggöra att i större omfattning än förnärvarande kan bistå med internationell rättslighjälp inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsligaområdet. Sådana överväganden måste, enligtregeringen, dock göras i ett annat sammanhang.MotionenI motion 2001/02:K52 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om översyn avmöjligheterna till internationell rättslig hjälpinom det tryck- och yttrandefrihetsrättsligaområdet.