bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Det anförda innebär att syftet medmotionerna MJ39 (v) yrkande 2 och MJ40 (mp) yrkande10 i allt väsentligt är tillgodosett.Motionsyrkandena bör lämnas utan vidareåtgärd.I anslutning till motion MJ337 (c) yrkande 10 omfaktortänkande vill utskottet erinra om (bet.1998/99:MJU6) att ett begrepp som nämns i deninternationella debatten är faktor tio, vilketinnebär att resursanvändningen, inte bara av fossilabränslen utan av alla resurser, behöver bli igenomsnitt tio gånger effektivare under en till tvågenerationer. Många forskare, företagsledare ochpolitiker anser att en sådan utveckling är nödvändigför att vi skall kunna möta den ökandebefolkningstillväxten och minska miljöförstöringenutan att försämra välfärden. Utskottet anförde imars 1999 att faktor tio - eller fyra omtidshorisonten är kortare - ger en signal om vilkenstorlek på effektivisering som krävs, snarare än attden uttrycker exakta mål. Faktor-tio- begreppet kandärvid fungera som en kompass och stimulera tillnödvändigt nytänkande. Internationellt pågår arbeteinom , och kommission förhållbar utveckling. bör aktivt delta i dettaarbete. I samband med FN:s extra möte medgeneralförsamlingen (UNGASS) drev EU, påsvenskt initiativ, frågan att uppmärksamma faktor-fyra- och faktor-tio-konceptet. I slutsatserna frånmötet (Program för det fortsatta genomförandet avAgenda 21) framhålls att de studier som föreslår enökad effektivitet i resursanvändningen böruppmärksammas. Detta inkluderar övervägandet av entiofaldig förbättring av resursproduktiviteten i deindustrialiserade länderna på lång sikt och under denästkommande två eller tre decennierna en eventuellökning med en faktor fyra i de industriellaländerna. Slutligen framhölls att fortsatt forskningkrävs för att studera genomförbarheten av dessa måloch de praktiska åtgärder som behövs för derasgenomförande. Utskottet delade regeringens bedömningatt faktor-tio-begreppet får ses som ett grovt måttför att ange dimensionen på de förändringar sombehövs. Behovet av effektivisering varierar förolika naturresurser beroende på dessas miljöpåverkanoch vilka tekniska möjligheter som finns samtåtgärdernas kostnader. Det kommer att behövasytterligare arbete, såväl nationellt sominternationellt, för att analysera, konkretisera ochutveckla begreppet faktor tio. Utskottet ansågvidare att för att de resurseffektiviseringar somskapas i arbetet utifrån faktor tio skall leda hållbar utveckling så krävs det också en insiktom behovet av förändrade konsumtionsmönster ochminskad resursanvändning. Utskottet har inte ändratuppfattning i dessa frågor. Motion MJ337 (c) yrkande10 bör med det anförda lämnas utan vidare åtgärd.Som anförts i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling (s. 64) bör målet förnäringspolitiken vara att främja en hållbarekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genomfler och växande företag. Näringspolitiken bör idetta syfte vara inriktad på att underlättanyetablering av företag och tillväxt i småföretagsamt på att främja mer allmänt goda betingelser förnäringslivet i dess helhet. Näringspolitiken - snävtavgränsad - kan sägas främst fokusera på villkorenför nyetablering och tillväxt i små företag. För attuppnå hållbar utveckling måste den ekonomiskatillväxten även i sig vara hållbar och därmed beaktasociala och miljömässiga frågor. I regeringensproposition En politik för tillväxt och livskraft ihela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4)definieras hållbar tillväxt som tillväxt som bidrartill hållbar utveckling. Ett starkt näringsliv skallgrunda sig på konkurrenskraftiga företag somtillvaratar sociala och miljömässiga frågor som ensjälvklarhet i affärsidén. Hänsyn till dessa frågorskall betraktas som drivkrafter som stärkernäringslivets konkurrenskraft på framtida marknader.Främjande av företagande, underlättande avnyetableringar samt hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster medverkar till ettkonkurrenskraftigt och hållbart näringsliv. Nyaresurseffektiva och miljövänliga innovationssystemoch ny teknik kan vara viktiga motorer för att drivapå utvecklingen.Som redovisas i skrivelsen (s. 65) har Exportrådetunder på regeringens uppdraggenomfört en särskild satsning för att främjaexporten av miljöteknikrelaterade varor ochtjänster. Rådet har lanserat branschprogrammetSvensk Miljöteknikexport med särskild inriktning påluftrening, vattenrening, avfallshantering ochåtervinning, vilket bl.a. innebär att ett nätverk,, med 650företag har aktiverats. Rådet har som ett nav försina insatser för miljöteknikbranschen inrättat enwebbplats där företagen kan exponerasinternationellt. Satsningar sker globalt med entyngdpunkt på närområde. Arbetet fortsätterunder 2002. Ett nytt exportfrämjande område för 2002är förnybar energi med en växande världsmarknad förprodukter, system och tjänster. har fåtti uppdrag av regeringen att genomföra ett särskiltprojekt för företag inom tekniksektorn för förnybarenergi (vind-, bio- och solenergi samt applikationerför el- och värmeproduktion). Angelägnamiljösatsningar hör till de områden som lyfts framinom det tidsbegränsade programmetNäringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2, 1999-2003) med målet att bl.a.förstärka svenska företags position iÖstersjöregionen och att förbättra förutsättningarnaför svenska företags deltagande i utvecklingen avregionens näringsliv. Det anförda tillgodoser enligtutskottets uppfattning syftet med motion MJ7 (c)yrkande 9. Motionsyrkandet bör därmed lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motion MJ209 (m) yrkandena 2-4 om attekonomisk tillväxt och utveckling är engrundförutsättning för att uppnå en godmiljösituation, att den fria marknaden kan vara endrivkraft i miljöarbetet samt att den enskildamänniskan kan vara en utgångspunkt förmiljöpolitiken. Som anförs i skrivelsen Nationellstrategi för hållbar utveckling skall ha ettkonkurrenskraftigt näringsliv som tillvaratar deaffärsmöjligheter som finns för hållbartföretagande. Politiken skall främja företagande ochstimulera nyetableringar. Tillväxten skall varahållbar. Marknadens ökade efterfrågan på produkter,produktionsprocesser och tjänster med miljöhänsynsamt kostnadsbesparingar på grund avresurseffektivisering har inneburit att miljöhänsynoch konkurrenskraft går hand i hand. Den finansiellamarknadens intresse av företags beteende vad gällermiljön och sociala frågor ökar. Ett företag somintegrerar långsiktiga ekologiska och socialaaspekter i sin företagsstrategi kan utnyttjamarknadsfördelar för hållbara produkter och tjänstersamtidigt som man lyckas minska och undvikakostnader och risker. På det sättet bidrar företagetbåde till det övergripande målet om en hållbarutveckling och skapar mervärde för aktieägarna.Motion MJ209 (m) yrkandena 2-4 bör lämnas utanvidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts meddet anförda.I anslutning till motion MJ209 (m) yrkande 5instämmer utskottet i vad regeringen anfört om attstatens åtgärder inom näringspolitiken bör syftatill att skapa ett förbättrat företagsklimat genominformation och rådgivning, regelförenkling,kapitalförsörjning där den privata marknaden intefungerar tillfredsställande, kompetens ochkunskapsöverföring samt en väl fungerandekonkurrens. På ett mer övergripande plan bör statenfrämja positiva attityder till företagande ochentreprenörskap. Näringspolitiken kompletterar genomsådana åtgärder de än viktigare allmännaförutsättningarna för näringslivet som läggs fastinom andra politikområden. Motionsyrkandet bör meddet anförda lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion MJ209(m) yrkande 8 om att forskning och utveckling av nymiljövänlig teknik är en nyckelfaktor imiljöarbetet. Som anförs i skrivelsen Nationellstrategi för hållbar utveckling harforskningskontakterna mellan företag ochuniversitet/högskolor ökat under de senastedecennierna. En långsiktigt hållbar politik förvälfärd och social rättvisa kan på kort sikt skapastora kostnader men på lång sikt generera en störrepotential för produktivitet och tillväxt. Detta ärtydligt inte minst inom arbetslivet ochvälfärdspolitiken. På motsvarande sätt kan ökademiljökrav leda till långsiktigt positiva effekter inäringslivet. Den sista aspekten, ett effektivtutnyttjande av resurser, handlar om effektivatekniska och institutionella lösningar.Teknikutveckling kan driva fram investeringar ochnyföretagande i vissa branscher. Dessa möjligheteratt förena social välfärd och ekonomisk utvecklingmed en god miljö utgör kärnan i den svenska visionenför en hållbar utveckling.Regeringen anför i skrivelsen Nationell strategiför hållbar utveckling att den stimulerar och stödermiljödriven affärsutveckling, dvs. hur miljöhänsynkan ge näringslivet konkurrensfördelar på marknaden,bl.a. genom att stödja införandet avmiljöledningssystem. Innovationer är nödvändiga förhållbar utveckling. Ett innovationssystem består avdet nätverk av organisationer, människor ochspelregler inom vilket skapande, spridning ochinnovativ exploatering av teknik och annan kunskapsker. Innovationspolitik syftar till att skapa godavillkor för innovationsverksamhet.Utskottet delar uppfattningen att miljöpolitiken -hänsynen till miljön - bör ses som en viktigdrivkraft för tillväxt, utveckling ochsysselsättning i strategin för hållbar utveckling.Omställningen kräver nya lösningar, ny ochmiljövänlig teknik, miljöanpassad produktion avvaror och tjänster, nya transportmetoder och nyasätt att producera energi. Omställningen kan geupphov till en ny våg av tekniska innovationer ochinvesteringar. Forskning och utveckling är ocksåviktiga ingredienser i omställningen till en hållbarsamhällsutveckling. Även i skrivelsen HållbaraSverige - uppföljning av åtgärder för en ekologiskthållbar utveckling anförs att forskning, utvecklingoch ny kunskap öppnar nya möjligheter föromställning till en ekologiskt hållbar utveckling.Regeringen avser i enlighet med regeringensskrivelse om en miljöorienterad produktpolitik(1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3) att verka förförbättrad kunskap om produkters negativa påverkanpå människors hälsa och på miljön. Mot bakgrund avdet anförda bör motion MJ209 (m) yrkande 8 lämnasutan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosettshärmed.När det gäller motion U301 (fp) yrkande 45 om attEU bör driva på i arbetet för att varor inte ärmiljöfarliga har utskottet tidigare uttalat attregeringen har uttryckt avsikten att bredda ochfördjupa arbetet med att integrera miljöhänsyn iEU:s olika politikområden för att främja en hållbarutveckling (jfr bet. 2001/02:MJU3 s.115). Enavgörande aspekt i detta sammanhang är att verka fören hållbar utveckling inom alla sektorer. Sverigesnationella erfarenheter kan enligt regeringen gevärdefulla bidrag. Regeringen kommer att verka föratt EU:s sjätte miljöhandlingsprogram medför etttydliggörande av EU:s miljöpolitiska mål, vilketbl.a. kan främja det fortsatta arbetet med attintegrera miljöhänsyn inom . Med det anförda föreslår utskottetatt motion U301 (fp) yrkande 45 lämnas utan vidareåtgärd.Regional tillväxt och sammanhållningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om behovet av enhållbar utveckling i alla regioner (v) ochtillväxt i hela landet (c) och hänvisar tillatt kraven i huvudsak tillgodosetts genom detarbete som pågår. En motion (mp) omskogscertifieringssystem (mp) avstyrks medhänvisning till att parterna på marknaden böravgöra vilken typ av certifiering som skallanvändas.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingMålen för den regionala utvecklingspolitiken skallnås genom flera offensiva strategier, i kombinationmed riktade åtgärder, med syfte att stärka hållbarutveckling och livskraft i alla delar av landet.Regeringen avser att ge statliga myndigheter somföreträder relevanta verksamheter inom berördapolitikområden i uppdrag att ta fram instrument ochmetoder som syftar till att förstärka nationellsamsyn, samverkan och samordning av regionalautvecklingsfrågor i ett hållbarhetsperspektiv.De regionala tillväxtavtalen är instrument förbättre samverkan mellan de olika organ som arbetarmed tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärderpå lokal, regional och central nivå. Avtalenutarbetas i breda regionala partnerskap och utmynnari program och åtgärdsförslag. De första trädde ikraft år 2000.Nationell strategi för hållbar utvecklingRiksdagen beslutade om en nyregional utvecklingspolitik som ger förutsättningarför tillväxt och livskraft i alla delar av landet.Beslutet grundades på förslag i regeringensproposition En politik för tillväxt och livskraft ihela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4).Politiken kommer att genomföras successivt enligtde antagna riktlinjerna. En central utgångspunkt förden regionala utvecklingspolitiken är att densamlade nationella tillväxten bestäms av dentillväxt som varje region genererar. Det är därförviktigt att den potential som finns i varje regionutvecklas, såväl vad gäller ekonomiska, sociala somekologiska aspekter.Försörjningen för världens växande befolkning ären av de största utmaningarna för framtiden. Behovetatt hushålla med resurser är en tvingandenödvändighet.MotionernaI motion MJ39 (v) framhålls behovet av en hållbarutveckling i alla regioner. En samladregionalpolitisk strategi som tar hänsyn tillproblem i alla slags regioner måste ligga som grundför fortsatta regionalpolitiska åtgärder (yrkande5).I motion MJ40 (mp) anförs att skall verkaför att FSC:s certifieringssystem förankras i deninternationella skogskonventionen (yrkande 12).Enligt motion MJ337 (c) är en balanserad tillväxti hela landet en förutsättning för att kunna skapaett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbartsamhälle (yrkande 22).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motionerna MJ39 (v) yrkande 5 och MJ337(c) yrkande 22 om behovet av en hållbar utveckling ialla regioner och en balanserad tillväxt i helalandet. Som framhålls i skrivelsen Nationellstrategi för hållbar utveckling (s. 72) är detlångsiktiga målet för den regionalautvecklingspolitiken väl fungerande och hållbaralokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivåi alla delar av landet. Hållbarhetsperspektivetställs därmed i fokus på ett avsevärt tydligare sättän tidigare i samband med genomförandet av den nyaregionala utvecklingspolitiken. Politiken skalldärför bidra till att öka den ekonomiska tillväxteni alla lokala arbetsmarknadsregioner för attdärigenom öka den nationella tillväxten. På sammasätt skall politiken bidra till att de sociala,inklusive de kulturella, aspekterna, bl.a.sysselsättning, jämställdhet och välfärd, samt deekologiska aspekterna, bl.a. minskad miljöpåverkanav mänskliga aktiviteter samt god hälsa och en godlivsmiljö, tillgodoses. Det är viktigt att socialaoch miljömässiga frågor ses som drivkrafter ochmöjligheter för tillväxt och utveckling.Riksdagen beslutade en ny regionalutvecklingspolitik som ger förutsättningar förtillväxt och livskraft i alla delar av landet.Beslutet grundades på förslag i regeringensproposition En politik för tillväxt och livskraft ihela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4,rskr. 2001/02: 118). Politiken kommer attgenomföras successivt enligt de antagnariktlinjerna. En central utgångspunkt för denregionala utvecklingspolitiken är att den samladenationella tillväxten bestäms av den tillväxt somvarje region genererar. Det är därför viktigt attden potential som finns i varje region utvecklas,såväl vad gäller ekonomiska, sociala som ekologiskaaspekter. Syftet med motionerna MJ39 (v) yrkande 5och MJ337 (c) yrkande 22 bör med det anförda i alltväsentligt anses tillgodosett. Motionsyrkandena bördärmed lämnas utan vidare åtgärd.Som regeringen anför är vården av världens skogarett gemensamt ansvar för alla länder. Biologiskmångfald är en förutsättning för väl fungerande ochstabila ekosystem. Denna inställning från för miljö och utveckling i , bl.a. i de s.k. skogsprinciperna, ligger tillgrund för arbetet på skogsområdet, på såvälnationell, regional som internationell och globalnivå. Den senaste utvärderingen av skogspolitikenvisar att miljöhänsynen inom skogsbruket successivthar förbättrats , men attproduktions- eller miljömålen hitintills ändå inteuppnåtts.Inom ramen för FN:s uppföljning av Riokonferensenhar, som regeringen anfört, två på varandra följandeskogspolitiska processer under CSD (Kommissionen förhållbar utveckling) behandlat olika aspekter avnationella, regionala och globala skogsfrågor. Genomåtagandena vid miljökonferensen och senare genombl.a. den mellanstatliga skogspanelen och detmellanstatliga skogsforumet, har Sverigeförpliktigat sig att utforma skogspolitiken medhänsyn till skogarnas globala betydelse men också påett sådant sätt att de nyttigheter av olika slag somskogarna ger tillvaratas. Någon gemensamskogspolitik finns inte inom EU men medlemmarna hari olika sammanhang utfäst sig att på nationell,regional och global nivå genomföra åtaganden på detskogliga området som sedan antagitspå internationell nivå bl.a. av FN:sgeneralförsamling. Inom ramen för det all-europeiskaskogssamarbetet har också ett närmare regionaltsamarbete kring skogsfrågor utvecklats. Som vidareframhålls i skrivelsen Nationell strategi förhållbar utveckling har genom ett arbete sombedrivits av skogsnäringen i samarbete medmiljörörelsen en betydande del av den brukadeskogsmarken certifierats genom tvåcertifieringssystem, dels FSC (), dels PEFC (det all-europeiskamiljöcertifieringssystemet).I likhet med utrikesutskottet (2001/02:UU4) villutskottet dessutom erinra om att det internationellasamfundet sedan på flera områdenutvidgat sitt arbete för en hållbar miljö.Exempelvis har rekommendationer antagits förhållbart skogsbruk. I dessa behandlas bl.a.certifieringsfrågor. Det finns ingen globalskogskonvention. Hur dessa rekommendationer skallimplementeras diskuteras därför främst i FN:sskogsforum, UNFF. Den linje vadgäller skogscertifiering är att parterna påmarknaden bör avgöra vilken typ av certifiering somskall användas.När det gäller frågan om skogscertifiering villutskottet i övrigt hänvisa till sin behandling av enliknande fråga (bet. 2000/01:MJU5).Utskottet redovisade vissa faktauppgifter angåendede två frivilliga system för certifiering som förnärvarande tillämpas i det svenska skogsbruket ochanförde att såvitt utskottet kan bedöma bygger deninternationella handeln med skogsprodukter påfrivilliga överenskommelser mellan säljare ochköpare. Motion MJ40 (mp) yrkande 12 bör med detanförda lämnas utan vidare åtgärd.Utveckling av ett hållbartsamhällsbyggandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om attbiobränsle inte bör belastas av energiskatter(c), ett miljöanpassat transportsystem (c),ett hållbart samhällsbyggande (v) ochstimulans av investering och bruk avförnyelsebara energibränslen (fp) medhänvisning till att utskottet står bakom denav regeringen förda politiken.SkrivelsernaHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utvecklingDen ständigt pågående förändringen och kraven på enlångsiktigt hållbar utveckling ställer höga krav påinfrastrukturplaneringen. Betydande investeringar iinfrastruktur görs i syfte att säkerställa detransportpolitiska målen. Eftersom vägar ochjärnvägar har stor inverkan på miljön i dess helhetsamtidigt som de skall ha en lång livslängd är detviktigt att insatser i form av investeringar, driftoch underhåll m.m. föregås av ett noggrantplaneringsarbete.Byggd miljö ingår som en viktig komponent isamhällets välfärdspolitik, särskilt inombostadspolitiken men successivt mer och mer äveninom andra områden som socialpolitiken (socialomsorg, trygghet och säkerhet), trafikpolitiken(trafiklokalisering och mönster för bostäder ochservice), regionalpolitiken (infrastruktur,näringsliv och sysselsättning) och inte minst inomenergi- och miljöpolitiken (bebyggelse,naturresurser och växthusgaser).Nationell strategi för hållbar utvecklingMålet är att främja den byggda miljöns långsiktigahållbarhet och kvalitet.Den svenska energipolitikens mål är att på kortoch lång sikt trygga tillgången på el och annanenergi på (med omvärlden) konkurrenskraftigavillkor.Det övergripande målet för transportpolitiken äratt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet.MotionernaEnligt motion MJ6 (fp) bör valet av energiproduktioninte träffas genom politiska beslut.Konsumentstyrning och marknadsekonomi skall rådainom de ramar miljökraven sätter. Alla typer avproduktionsanläggningar för energi skall tillåtas,förutsatt att de uppfyller generella krav på hälsa,miljö och säkerhet (yrkande 4).Biobränsle bör enligt motion MJ7 (c) inte beläggasmed energiskatter. Regeringen bör tillsammans medindustrin arbeta fram en ömsesidig överenskommelsesom syftar till att stimulera ytterligareinvesteringar i biobränslen. Inom ramen för dennaöverenskommelse bör det tydligt framgå attbiobränslen inte skall beläggas med energiskatter(yrkande 3). Vidare är det nödvändigt attmiljöanpassa transportsystemet för att nå en hållbarutveckling. Kollektivtrafiken måste förbättras ialla delar av landet och mer gods flyttas frånlastbil till järnväg och sjöfart (yrkande 4). Vidarebör den tunga svavelrika bunkeroljan fasas ut somdrivmedel inom sjöfarten. En färsk dansk studievisar att utsläppen från fartyg var dubbelt så storasom de samlade landutsläppen i , inklusiveuppvärmning, vägtransporter och energiproduktion(yrkande 5).Vidare anför motionärerna att minst 10 %av de nyförsålda fordonen skall varanollemissionsfordon. Regeringen har godaförutsättningar att påbörja arvbetet med att byggaett grönt transportsystem genom att göra detskattemässigt gynnsamt att välja alternativabränslen till transporterna (yrkande 6).I motion MJ39 (v) påtalas behovet av ett hållbartsamhällsbyggande vad gäller trafik-, energi- ochbebyggelsefrågor (yrkande 6).Enligt motion MJ260 (fp) bör investeringsbidragentill anläggningar som bygger på förnybaraenergikällor genomlysas. De investeringsbidrag somnu ges för att t.ex. bygga bort elberoende bordeockså kunna vidgas till anläggningar som har renråvara i bränslet eller där förnybar energi tillförs(yrkande 4).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför är målet att främja den byggdamiljöns långsiktiga hållbarhet och kvalitet. Allaskall ges förutsättningar att leva och arbeta i godabostäder och lokaler och i en stimulerande och tryggmiljö inom ekologiskt hållbara ramar. Bristfälligtutformade, utförda eller använda byggnader gerupphov till sjukdomar, förstör vår miljö ochförbrukar för mycket energi.Den svenska energipolitikens mål är enligtskrivelsen Nationell strategi för hållbar utvecklingatt trygga tillgången på eloch annan energi på (med omvärlden)konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skallskapa förutsättningarna för en effektivenergianvändning och en kostnadseffektivenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,miljö och klimat samt underlätta omställningen tillett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjasen god ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall bidra till att stabilaförutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigtnäringsliv och till en förnyelse och utveckling avden svenska industrin.Det övergripande målet för transportpolitiken äratt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. Sexdelmål anger ambitionsnivån på lång sikt:tillgängligt transportsystem, hög transportkvalitet,säker trafik, god miljö, positiv regional utvecklingoch ett jämställt transportssystem. Det anfördatillgodoser enligt utskottets mening i alltväsentligt syftet med motion MJ39 (v) yrkande 6.Motionen i denna del bör lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller de frågor om energipolitiken somtas upp i motion MJ6 (fp) yrkande 4 instämmerutskottet i att den svenska energipolitikens mål börvara att trygga tillgången påel och annan energi på (med omvärlden)konkurrenskraftiga villkor.