bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Det är också betydligt flerstuderande vid lärarhögskolorna än tidigare.Regeringen anger målen för varje examen iexamensordningen. Det är respektive lärosätes ansvaratt utforma utbildningen så att studenterna nårmålen.Kommunernas skyldighet att planera och genomförafortbildning regleras i 2 kap. skollagen. Vilkaåtgärder som är lämpligast och vilka områden somskall prioriteras är dock bedömningar som fallerinom kommunens ansvar. Den närmare utformningen avorganisationen i skolorna är också en lokal fråga.När det t.ex. gäller frågan om en förnyutexaminerade lärare tillhör detta kommunensansvar som arbetsgivare. Utskottet utgår från attlärarutbildningarna och kommunerna i så storutsträckning som möjligt samverkar för att stödja denyutbildade lärarna, t.ex. inom ramen för regionala,pedagogiska utvecklingscentrum.Det pågår försöksverksamhet med olika lokalastyrelser med föräldramajoritet i ochden obligatoriska särskolan samt med elevmajoritet igymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Försöksverksamheterna har beslutats av (prop. 1995/96:157, bet. 1995/96:UbU9, rskr. 1996/97:109, bet. 1995/96:UbU10, rskr.222). I båda fallen är det noga reglerat vilkabeslut som den kommunala styrelsen för respektiveutbildning får överlåta på sådan lokal styrelse (SFS1996:605 resp. 1997:642).Utskottet menar att lokala projekt av den typ somredogörs för i motion 2001/02:Ub490 kan ha storbetydelse för såväl de studenter som deltar sommentorer som för eleverna. Det är dock en fråga förlärosätena och kommunerna att besluta om sådanaprojekt.LärarcertifikatMotionerModeraterna förordar i motion 2001/02:Ub233, yrkande28, införandet av ett lärarcertifikat i flera delar.Certifikatet skall dels innehålla examensbevis frånämnesutbildning och pedagogisk utbildning, dels visagenomgången kompetensutveckling, fortbildning ochyrkespraktik. menar att det medcertifikatet skapas ett system för kontinuerligkvalitetskontroll och kompetenshöjning, samtidigtsom läraryrkets status höjs. I motion 2001/02:Ub253yrkande 3 föreslår , förutom införandetav ett lärarcertifikat, att regeringen i samverkanmed universitet, högskolor, lärarnas organisationeroch arbetsgivare tar initiativ till att utarbetaregler för ett lärarcertifikat. I motion2001/02:Ub240 yrkande 14 vill Centerpartietunderlätta för lärarnas organisationer och skolanshuvudmän att införa en certifiering. En certifieringskulle enligt motionärerna vara en del i att ökastatusen för läraryrket. Enligt Centerpartietinnebär införandet av ett lärarcertifikat ett tryckpå kommunerna att anställa certifierade lärare.Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub220 yrkande 3 att en lärarlegitimation skallinföras. anser att inrättandet av ensådan legitimation skulle ge ett budskap tillsamhället att läraryrket kräver någonting alldelessärskilt. Det skulle innebära en kvalitetssäkring avlärarutbildningen och därmed höja kvaliteten iskolan. Legitimationen skall utfärdas efter godkändutbildning och genomgången praktik. Legitimationenskall också kunna dras in.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Förslag om införande av lärarcertifikat ellerlärarlegitimation har tidigare behandlats avutskottet (senast i bet. 2000/01:UbU13). Utskottetanser liksom då att det inte finns behov avbehörighetsdokument för lärare. Enligt utskottetsmening säkerställs kraven på att undervisningenskall bedrivas av kvalificerad personal genombefintliga bestämmelser. I skollagens angeskommunernas skyldighet att använda personal medutbildning avsedd för den undervisning lärarenhuvudsakligen skall bedriva. Genom examensordningenföreskrivs att examensbevis för lärare skall angevilka inriktningar och specialiseringar somstudenten fullgjort och för vilken undervisningeller verksamhet utbildningen är avsedd. Slutligenkontrollerar inom ramen för sitttillsynsuppdrag och genom sitt nationellauppföljningssystem att kommunerna följerbestämmelserna.LektorstjänsterMotionerI motion 2001/02:Ub253, yrkande 4, anser moderaternaatt initiativ bör tas för att åstadkomma flerlektorstjänster. menar att det finns förfå möjligheter för lärare att genom högre studieroch forskning kvalificera sig för nya tjänster.Detta innebär en förlust av särskilt kompetentalärare. föreslår i motion 2001/02:Ub221,yrkande 20, att fler lektorat skall inrättas.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har behandlat liknande motionsyrkandenvid flera tillfällen, senast i betänkande2000/01:UbU13. Utskottet delar, liksom tidigare,motionärernas uppfattning att det är viktigt att detfinns lärare med forskarutbildning i skolan, liksomatt det finns möjligheter till karriärutveckling förlärare. Den närmare utformningen avlärartjänstorganisationen är dock huvudmannensansvar.SpecialisttjänsterMotionernaCenterpartiet menar i motion 2001/02:Ub240, yrkande13, att det för att främja vidareutbildning ochspecialisering i lärarkåren skall inrättasspecialisttjänster i skolan. Dessa tjänster skallinrättas för att utveckla det pedagogiska arbeteteller för att ge annan undervisning. I motion2001/02:Ub220, yrkande 2, föreslår också Folkpartietatt särskilda karriärtjänster skall inrättaseftersom en mycket stor andel av lärarna ärmissnöjda med karriärmöjligheterna. Särskilt viktigtär det enligt att inrätta fler lektorati skolan. anser att en plan börupprättas där målet är att, ,var tionde gymnasielärare är lektor. böraktivt verka för att detta mål nås.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Vilka slag av lärartjänster som skall förekomma ikommunerna regleras inte av statsmakterna. Varjekommun ansvarar själv för att organiseraverksamheten på det sätt som kommunen bedömerlämpligt för att nå de mål för skolan somstatsmakterna har lagt fast i skollag, läroplanerm.fl. Utskottet utgår frånatt skolhuvudmännen ser till att lärarna ges godautvecklingsmöjligheter.SkolledareMotionernaModeraterna menar i motion 2001/02:Ub253, yrkande 5,att skolledarutbildningen måste stärkas. Skolanbehöver skickliga ledare, men tyvärr tvingasskolledare arbeta mera med ekonomi ochadministration än med pedagogik. menaratt varje skola måste ha en pedagogisk ledare sominte nödvändigtvis också behöver leda skolansadministration. Den enskilde läraren måste också geskunskaper i ledarskap. menar imotion 2001/02:Ub446 yrkande 15 att skolledarenmåste få möjligheter att kunna verka som pedagogiskledare. Det måste skapas förutsättningar förskolledaren att vara närvarande i vardagsarbetet.Kristdemokraterna menar att ett skolområde inte börvara större än att skolledaren hinner varapedagogisk ledare och inspiratör men ocksåadministratör och ekonomisk förvaltare. ÄvenFolkpartiet anser att rektor skall vara pedagogiskledare i skolan (mot. 2001/02:Ub221, yrk. Imotion 2001/02:Ub222 yrkande 18 föreslår Folkpartietatt en översyn av villkoren för rektorer ochförskolechefer skall göras. Många skolledare vittnarom en mycket pressad situation med övertid, stressoch en känsla av utsatthet. menar ocksåatt skolledaren måste ges goda förutsättningar föratt leda den skola där han eller hon verkar (mot.2001/02:Ub220, yrk. Rektors uppgift sompedagogisk ledare måste slås fast i riktlinjerna förskolan, och genom uppföljning måste staten försäkrasig om att rektorstjänsterna tillsätts med personersom ser som sin huvudsakliga uppgift att varapedagogisk ledare.Vänsterpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub551,yrkande 1, att regeringen skall ge Högskoleverketoch i uppdrag att tillse att skolledarnasutbildning kompletteras vad gäller skolbiblioteketsfunktion och ändamål.I motion 2001/02:Ub498 (s) föreslår motionärernaatt skolledarutbildningen skall kompletteras.Motionärerna menar att utbildningen saknar mångaviktiga ansvarsområden, däribland ekonomi. Den börockså innehålla grundläggande moment som ledarskapetberörs av, och möjligheten att utöka och breddautbildningen bör diskuteras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Rektorers ledningsansvar regleras bl.a. iskollagen (2 kap. 2 §). Här stadgas bl.a. attrektorn skall hålla sig förtrogen med det dagligaarbetet. Detta kan ske på flera sätt, t.ex. genomegen undervisning, lektionsbesök och genom olikaformer av samtal med personalen. Enligt läroplanenför respektive skolform skall rektorn varapedagogisk ledare. Att organisera kommunernas skolorpå ett sådant sätt att rektorerna gesförutsättningar för att utföra sitt ledningsuppdragoch tillika verka som pedagogiska ledare ärskolhuvudmannens ansvar. Utifrån den organisationsom beslutats på nivå skall rektortillsammans med lärare och skolans övriga personalutforma skolans lokala organisation. Rekrytering avskolledare, lönesättning, kompetensutveckling ochandra anställningsvillkor är frågor för skolansarbetsgivare, framför allt kommunerna.Rektor har en central funktion i skolansorganisation, och det är därför viktigt att rektorges förutsättningar för att fullgöra sitt uppdrag.Skolledarnas arbetssituation och förändradearbetsuppgifter har varit föremål för uppmärksamhetfrån olika håll . Regeringen tillsatteunder en expertgrupp som skulle behandlaskolledarnas roll och arbetssituation. Expertgruppentog upp olika frågor om skolledares roll i detdecentraliserade utbildningsväsendet. Gruppenlämnade sin rapport till regeringen i augusti 2001.Rapporten bereds inomRegeringskansliet. Utskottet anser att resultatet avdetta arbete bör avvaktas.Svenska för invandrare (sfi)Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att motionsyrkandenaavseende förändringar av svenska förinvandrare avslås.Jämför reservation 7 (m, fp).MotionerModeraterna menar i motion 2001/02:UbSf334 yrkande 2att de studerande som så önskar skall få en sfi-check för att öka sina möjligheter att lära sigsvenska efter egna förutsättningar. Checken skallvara individanpassad efter vanlig behovsprövning såatt var och en ges möjlighet till undervisningutifrån sina individuella behov. När pengarna följerindividen kommer konkurrensen mellanutbildningsanordnarna att höja kvaliteten. Också imotion 2001/02:Ub328 (m) menar motionärerna attsvenskundervisningen för invandrare börkonkurrensutsättas. Detta skulle enligt motionärernage individen valfrihet att utforma sinsvenskundervisning. Detta kan ske genom ettnationellt peng- eller checksystem. Folkpartietföreslår i motion 2001/02:Sf400 yrkande 11 att ett system med studiecheckarbör införas. Individen kan då själv välja densvenskundervisning som passar henne bäst.Kristdemokraterna menar i motion 2001/02:Sf399yrkande 33 att en översyn bör göras av svenska förinvandrare i syfte att ge olika yrkesgrupper enriktad språkundervisning. menaratt yrkesspecifik språkundervisning underlättar förutländska yrkesarbetare att komma in påarbetsmarknaden. I motion 2001/02:Ub275 (m) menarmotionärerna att det behövs fler yrkesinriktadeutbildningar i svenska, där man också tar till varade yrkeskunskaper som eleverna redan har. Dettaskulle förmodligen öka motivationen och leda tillbättre resultat i svenskundervisningen.Centerpartiet menar i motion 2001/02:Sf255 yrkande11 att sfi skall kombineras med praktik vidarbetsplatser. Personer som snabbt får tillgång tillarbetsmarknaden tillgodogör sig undervisningen påett bättre sätt. Vidare ger tillgång tillarbetsmarknaden känslan av såväl samhörighet somdelaktighet.I motion 2001/02:Ub292 (s) menar motionärerna attsfi-undervisningen bör varvas med praktik, atthögutbildade invandrare bör kunna få genomföra sinsfi-undervisning i högskolemiljö samt att en merenhetlig nationell standard bör införas så att allafår samma kvalitet på sfi-undervisningen.Motionärerna menar att en översyn bör göras av sfi.En översyn föreslås också i motion 2001/02:Ub474(s). Motionärerna menar att en grundlig översyn avsvenska för invandrare är nödvändig. Utgångspunktenför översynen föreslås vara ökad kvalitet ochindivid- och arbetslivsanpassning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) anförderegeringen att sfi bör utformas så att verksamhetenlokalt kan anpassas till varje deltagaresförutsättningar för och behov av att lära sig taladoch skriven svenska. Det handlar enligt regeringenom att skapa möjligheter att utifrån individuellastudieplaner forma kursen så att varje elev kankoncentrera sig på de delar där han eller hon harförutsättningar att göra framsteg och som harbetydelse för den planerade kommande verksamheten iSverige. I enlighet med detta har haft iuppdrag att utarbeta förslag till en ny kursplan.Skolverket har redovisat uppdraget för regeringenoch detta bereds nu inom . När detgäller praktik regleras denna i förordningen omsvenskundervisning för invandrare (SFS 1994:895).Enligt 9 § stadgas det att styrelsen förutbildningen i samarbete med arbetsförmedlingenskall verka för att undervisningen så snart sommöjligt kan kombineras med sådanarbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbetesom ger deltagaren möjlighet att träna sig i atttala svenska. Utskottet vill understryka vikten avatt deltagarna i sfi får delta i en meningsfull ochspråkutvecklande praktik. Praktik kan, förutom attge ökade språkkunskaper, också ge en inblick isvenskt arbetsliv och möjlighet till ett arbete. Detär dock kommunernas ansvar att erbjudapraktikplatser. Stora skillnader finns dock mellankommunerna. Enligt en rapport frånIntegrationsverket varvar var tredje kommunundervisning och praktik , medan endast ettfåtal alls inte erbjuder praktik.Skolverket har dessutom fått i uppdrag avregeringen att i samråd med ochSvenska , undersöka hur sfi förhögutbildade invandrare kan anordnas ihögskolemiljö. Uppdraget skall redovisas senast den31 december 2002.När det gäller konkurrensutsättning av sfi ochstudiecheck för sfi har utskottet behandlat liknandeyrkanden under föregående (bet.2000/01:UbU15). Utskottet anser inte heller nu attsfi obligatoriskt skall konkurrensutsättas genomupphandling. De gällande bestämmelserna medger attkommunen uppdrar åt andra att anordna sfi. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom förslaget om enstudiepeng eller check för sfi.Vuxna studerande m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena som avser förändringar vadgäller vuxna som studerar.Jämför reservationerna 1 (kd), 5 (m) och 6(c).MotionerCenterpartiet begär i motion 2001/02:Ub322 yrkande16 ett tillkännagivande om att en lagstadgad rättatt delta i gymnasial vuxenutbildning införs.Kristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub549yrkande 1 att alla medborgare bör få rätt tillutbildning på motsvarande gymnasienivå.Centerpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub322yrkande 14 att en översyn och en samordning aveftergymnasiala yrkesutbildningar bör göras.Centerpartiet menar att det är viktigt att det gåratt överblicka utbildningsstrukturen. Det finnsflera eftergymnasiala yrkesutbildningar, exempelvispåbyggnadsutbildningar inom komvux, yrkestekniskhögskola, vissa yrkesutbildningar inomfolkbildningen och kvalificerad yrkesutbildning. Hurdessa inordnas i utbildningsstrukturen, hur de kanvärderas om den studerande sedan vill läsa vidareoch hur vissa av dem finansieras är inte alltid heltklart.Centerpartiet föreslår i motion 2001/02:MJ338yrkande 22 att vuxenutbildningen inomlantbrukssektorn skall bli mer tillgänglig. Inomdenna sektor är det enligt av storbetydelse att behovet av ett sent yrkesval medtillgång till yrkesinriktad grund- ochvidareutbildning inom lantbrukssektorn garanteras,oberoende av tidigare val av gymnasieutbildning. Imotion 2001/02:MJ341 (c) yrkande 6 menar motionärenatt det bör ges möjlighet att inom KY-utbildningensärskilt anpassa kursutbudet i fråga om inriktningoch längd efter jordbrukets villkor som biologisknäring. Det är enligt motionären angeläget att såvälKY-utbildningen som de resurser som finns inomlänsarbetsnämnderna anpassas till praktiskalösningar för jordbruket.I motion 2001/02:Ub532 (m) föreslår motionären attintagningsreglerna till komvux bör ändras.Motionären menar att nuvarande system ger felaktigaincitament genom att det uppmanar till taktikläsningbland elever på gymnasiet.I motion 2001/02:N262 (fp) yrkande 12 menarmotionärerna att utvecklingen av distansmetodiken ärviktig för landsbygdens ungdomar, bl.a. i gymnasie-och folkhögskolor.Uskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Frågan om en skyldighets- ellerrättighetslagstiftning om gymnasial vuxenutbildninghar behandlats i betänkandet Vuxnas lärande ochutvecklingen av vuxenutbildningen (bet.2000/01:UbU15). Utskottet framhöll då att det ärviktigt att systemet för vuxnas lärandekarakteriseras av att individens behov ochefterfrågan är styrande i stor utsträckning.Utskottet såg dock risker med att göravuxenutbildningen till en rättighet. att konsekvenserna av och kostnaderna fördetta noga måste utredas. Man hänvisade också tillSkollagskommitténs arbete och menade att regeringendärefter kommer att förelägga förslag omhur skollagstiftningen skall se ut.När det gäller yrkande om översynoch samordning av eftergymnasiala yrkesutbildningarkonstaterar utskottet att regeringen, ipropositionen om kvalificerad yrkesutbildning (prop.2000/01:63), uttalat ambitionen att den nyautbildningsformen KY kan utvecklas volymmässigt såatt det ges utrymme för att där inordna andraeftergymnasiala yrkesutbildningar vid sidan avhögskolan, t.ex. vissa påbyggnadsutbildningar inomkomvux, kompletterande utbildningar och utbildningarinom folkbildningen. har också uttalat attdet är angeläget att antalet utbildningsplatser inomKY utökas. Om en befintlig utbildning skallomvandlas till KY-utbildning förutsätter det atttillräckligt intresse och vilja finns i arbetslivetoch hos utbildningsanordnaren för att bl.a. anordnalärande i arbete på en arbetsplats i den omfattningsom gäller för KY, nämligen cirka en tredjedel avutbildningstiden. Problem med utbildningensfinansiering finns främst när det gällerpåbyggnadsutbildningar inom komvux, där regeringenhar beslutat att drygt 8 000 platser skallvara riksrekryterande, vilket innebär atthemkommunerna blir skyldiga att betala interkommunalersättning när deras invånare går på sådanautbildningar i andra kommuner. För små kommuner kandetta leda till svårigheter att genomföra annanvuxenutbildning inom kommunen. Föreskrifterna omskyldighet att betala interkommunal ersättning finnsi förordningen om vuxenutbildning. InomUtbildningsdepartementet förbereds nu en nyförordning som avses ersätta dennuvarande. Utbudet av eftergymnasialayrkesutbildningar är och måste även varaflexibelt. Ett karakteristiskt drag hos KY är attutbildningarna inte är avsedda att etableraspermanent och inte heller att styras av nationellautbildningsplaner. Hur en viss eftergymnasialyrkesutbildning skall tillgodoräknas vid senarestudier i annan form kan enligt utskottets meninginte regleras i nationella bestämmelser. Ihögskoleförordningen (1993:100) finns regler om attfrågan om tillgodoräknande prövas av respektivehögskola (6 kap. 13 och 14 §§). En motsvarandebestämmelse finns i förordningen om kvalificeradyrkesutbildning (2001:1131). Utskottet anser inteatt det finns anledning för att göra dettillkännagivande som begärs i motion 2001/02:Ub322yrkande 16.När det gäller tillgänglighet förvuxenutbildningen inom lantbrukssektorn menarutskottet, liksom tidigare, att det inte är rimligtatt skapa specialregler just för detta område.Möjligheten att anpassa kursutbudet i fråga ominriktning och längd finns dock redan inom KY-utbildningen. Denna utbildning genomförs i samverkanmellan respektive bransch och utbildningsanordnaren.Det finns inga regler som styr utbildningensförläggning under året.Vad slutligen gäller distansutbildning villutskottet hänvisa till Nationellt centrum förflexibelt lärande som har i uppdrag att stödjaanvändningen av distansmetoder i folkbildning ochvuxenutbildning samt komplettera den kommunalavuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av ihuvudsak samma slag i form av distansundervisning. Iuppgifterna ligger bl.a. att utveckla ochtillhandahålla vuxenutbildning på främst gymnasialnivå i form av distansutbildning.I målet för utveckling av vuxnas lärande, somantogs av vid förra (prop.2000/01:72, bet. UbU15, rskr. 229), ingår att allavuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaperoch utveckla sin kompetens i syfte att främja bl.a.rättvis fördelning. De intagningsregler till komvuxsom åsyftas i motion 2001/02:Ub532 finns iförordningen om vuxenutbildning (1992:403).Där sägs i 3 kap. 10 § att om det finns flerbehöriga sökande än platser i en kurs inom gymnasialvuxenutbildning, skall, utan hänsyn till tidigarebetyg, företräde ges dem som har störst behov avutbildningen. Utskottet anser att detta är ennödvändig princip med hänsyn till det av riksdagenantagna målet. Den som har avslutat gymnasieskolanoch vill skaffa sig högre betyg i någon kurs harmöjlighet att genomgå prövning, vilket kan görasantingen i en gymnasieskola eller i komvux. Det ärinte nödvändigt att genomgå kursen en gång till ikomvux. Utskottet utgår från att eleverna igymnasieskolan genom vägledning och information iskolan får klart för sig dessa förhållanden.InflytandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om förändringar i reglernaom inflytande för elever och föräldrar.Jämför reservationerna 1 (kd), 3 (mp), 6 (c)och 7 (m, fp).MotionerFolkpartiet menar i motion 2001/02:Ub222 yrkande 20att kommunala skolor skall göras mer fristående frånkommunala politiker. Med en skarpare nationellutvärdering behövs inte kommunala beslutsfattare somett led mellan den nationella läroplanen och denenskilda skolan. menar i motion2001/02:Ub446 yrkande 19 att varje skola bör ha enstyrelse. De kommunala skolorna måste få störrefrihet att besluta om sina egna angelägenheter.Kommunen ansvarar för de ekonomiska ramarna samt föruppföljning och utvärdering. Staten har ansvar förlagar och styrdokument samt har tillsyns-,uppföljnings- och utvärderingsansvar på ettnationellt plan. föreslår i motion2001/02:Ub240 yrkande 12 att den försöksverksamhetmed lokala styrelser som genomförs skallpermanentas och lokala styrelser införas vid allaskolor. Befogenheterna bör avgränsas så attskiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnaspedagogiska ledarskap och föräldrastyrelserna blirtydlig. menar att det också finnsanledning att se över styrelsernas sammansättning isyfte att bjuda in andra än föräldrar och elever attdelta i styrelserna. Även föreslår imotion 2001/02:UbA317 yrkande 13 attförsöksverksamheten som pågår med lokalaskolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet börpermanentas. menar att ett av destörsta hindren för ett engagerat kunskapssökandeoch en framgångsrik inlärning är brist pådelaktighet som många elever och föräldrar upplever.Kristdemokraterna menar i motion 2001/02:Ub446yrkande 17 att föräldrars rätt till information ochinflytande i skolan behöver stärkas. Föräldrar skallha möjlighet att vara delaktiga i skolvardagen. Detunderlättar samarbetet mellan hem och skola attmiljön är bekant och upplevd. I motion 2001/02:Ub340(s) menar man att föräldrarnas engagemang i skolanär mycket viktigt. Motionärerna föreslår attSkolverket skall få i uppgift att informera mer ombehovet av aktiva föräldrar i skolan och på olikasätt initiera projekt som gagnar föräldramedverkan iskolan.Miljöpartiet föreslår i motion 2001/02:K381yrkande 4 att elevråd och skolkonferenser börfungera som remissorgan för kommunerna. Planeras enförändring i skolan skall också eleverna ha enmöjlighet att framföra sina åsikter och kunnapåverka beslutet.Kristdemokraterna menar i motion 2001/02:Ub446yrkande 16 att eleverna skall ges ökat inflytande itakt med stigande ålder. En lagstadgad miniminivå avelevinflytande bör införas. menaratt det bästa sättet att utveckla elevernas känslaför demokratiska beslutsformer är att ge deminflytande och ansvar. Elevrådsarbete skall kunnaske på skoltid och skall uppmuntras av alla vuxna.