bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — Dessa mekanismer används förutomtill policydiskussioner även till samrådrunt eventuellt stöd till olika projektför att begränsa spridningen av lättavapen.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motionerna U272 (m), U332 (kd)yrkande 5, U209 (c) yrkande 5 samt U226(m) yrkandena 3 och 4 är besvarade.Krishantering på BalkanI kommittémotion U224 (m) yrkande 1anförs att måste vara berett attgöra större fredsskapande insatser påBalkan.Ett likartat yrkande behandlades ibetänkande 2000/01:UU4 ochutrikesutskottet anförde då följande:Utskottet kan inledningsvis konstateraatt även om alla nittiotaletskrigsledare i det iformell mening är borta frånstatsbärande funktioner finnes arv avdestruktion och splittring fortfarandekvar som ett öppet sår. Utskottetmenar dock att med de förändringar somhar skett framträder en delvis ny ochljusare bild av . Med ettfullbordat maktskifte iFörbundsrepubliken blirdet plötsligt möjligt att meningsfullttala om regionala helhetsgrepp,återuppbyggnad, försoning och framtid.Utskottet vill betona att detta utgörstora utmaningar som alla människoroch politiska strukturer i regionen,liksom det internationella samfundet,nu ställs inför.Det är utskottets mening attregionens ökade integration medeuropeiska strukturer är en viktigprocess för att skapa ökad stabilitet,utveckling, framtidstro och säkerhetför länderna i regionen. För några avregionens länder har den europeiskavisionen avancerat längre genomstabiliserings- ochassocieringsprocessen.Utskottet vill även framhålla attStabilitetspakten kommer att ha enfortsatt viktig roll för ökad regionalsamverkan. Utskottet kan konstateraatt fäster stor vikt vidpaktens arbete och vid att arbetetblir framgångsrikt.Utskottet vill i sammanhanget återigenbetona vikten av att alla personer somåtalats för krigsförbrytelser ställsinför rätta. Det är en viktigförutsättning för att regionens sår i enframtid skall kunna läkas.Dessa bedömningar är enligt detsammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet alltjämt giltiga. Tilldetta vill utskottet anföra följande medanledning av motionen.Det internationella samfundets närvaropå är omfattande och behovet avdenna närvaro fortsätter. Trots en iflera fall positiv utveckling återstårflera steg innan målet om en demokratisk,stabil och säker region med ekonomisk ochsocial utveckling uppfyllts, menarutskottet. FN och Nato har liksom EU,, de internationella finansiellainstitutionerna och enskildaorganisationer bidragit till att skapagynnsamma förutsättningar för att nådetta mål, som dock förutsätter vilja ochengagemang från parterna själva.Utskottet menar att har ettstarkt intresse av att delta ifredsfrämjande insatser, inte minst påBalkan. finns närmare1 000 svenska soldater inom ramen förKFOR och SFOR. har Sverigetillfälligt förstärkt sitt deltagande iKFOR genom insättandet av ettsnabbinsatskompani. Deltagande iinternationella insatser är en avförsvars-maktens huvuduppgifter och detinternationella engagemanget kommer attvara stort även framgent. anmält en rad resurser tillinternationella styrkeregister såsom detnordiska samarbetet NORDCAPS ochSHIRBRIG, vars syfte är att bidra till FN-insatser.Utskottet konstaterar att en militärstyrka, som erfarenheterna på Balkanvisar, kan vara nödvändig för att skapaförutsättningar för en fredlig lösning påen konflikt. Det är emellertid utskottetsmening att ett hållbart internationelltengagemang också måste innefatta enbetydande civil komponent. Korruption,organiserad brottslighet och avsaknadenav ett fungerande rättssamhälle utgörcentrala problem som måste lösas medandra medel. En militär närvaro kan docki vissa fall underlätta åtgärder inomdessa områden och således utgöra enförutsättning för framgångsrika insatserpå det civila området.Utskottet kan därför medtillfredsställelse konstatera att Sverigehar en civil närvaro på . Detsvenska bidraget till EU:sövervakningsmission EUMM har förstärkts.Genom uppbyggnaden av EU:s civilakrishanteringskapacitet får unionen ökademöjligheter att bidra till återuppbyggnadav domstolsväsen, främja brottsbekämpningoch stödja framväxten av en lokaladministration. deltar aktivt idenna utveckling av EU:s civilakrishantering, som när den ärfärdigutvecklad kommer att utgöra ettcentralt instrument för det europeiskaengagemanget på Balkan.Utskottet vill även framhålla attSverige inom ramen för även bidrarmed ett fyrtiotal personer tillorganisationens missioner på , bådecivil personal och civilpoliser.Utvecklingen i har inneburitatt OSSE-missionen där utökats i fleraomgångar och den nu uppgår till drygt 200personer. Även i denna mission finnssvenska deltagare.Vidare konstaterar utskottet attSverige har avsatt drygt 100miljoner kronor till FN-missionen (United Nations Mission in Kosovo).Bidraget avser bl.a. 46 civilpoliser och10 experter till samtekonomiskt bidrag till . har även bidragit tillolika minröjningsinsatser samt medrättsmedicinsk och kriminaltekniskpersonal till FN:s krigsförbrytartribunali Haag.Sverige biträder därtill med 29civilpoliser i (Mission in Bosnienoch ). leder den civilaadministrationen av Bosnien-Hercegovinatills politisk stabilitet uppnåtts.Kärnan i missionen utgörs av eninternationell polisinsats, InternationalPolice Task Force (IPTF), som numeraomfattar ca 1 800 man.Utskottet konstaterar att det finns ettstort antal internationella aktörer påplats på . Det är därför av storvikt att regelbundet se över deinternationella organisationernas mandatoch uppgifter med ambitionen att ha enlämplig arbetsfördelning och samordning.Därför välkomnas från utskottets sida denöversyn av den internationella närvaron iBosnien-Hercegovina som genomförs. Isamma syfte genomförs halvårsvisaöversyner av de Nato-ledda insatserna iBosnien (SFOR) och Kosovo (KFOR).Utskottet vill slutligen i denna deläven framhålla att svenska fredsskapandeinsatser också innefattar andrainstrument än den civila och militäranärvaron. omfattandeutvecklingssamarbete och humanitärabistånd, EU:s bidrag till återuppbyggnadav hus och infrastruktur och andrainitiativ för att bidra till en ekonomiskoch social utveckling är alla värdefullai arbetet att långsiktigt bygga upp enstabilitet i regionen. Samtliga dessainsatser utgör delar av en långsiktiginternationell strategi för fredsskapandepå Balkan.Utskottet anser att Sverigesfredsskapande insatser på äromfattande och att det för närvarandeinte finns behov för större insatser.Dock finns naturligtvis alltid enberedskap för detta om situationen skulleförändras.Med vad som ovan anförts anserutskottet att motion U224 (m) yrkande 1är besvarad.Motionärerna bakom kommittémotion U345(fp) yrkande 29 begär ett riksdagenstillkännagivande att alla som bodde iKosovo före kriget skall ges möjlighetatt fortsätta leva i Kosovo i fred ochsäkerhet oavsett etnisk tillhörighet. Isamma motion yrkande 30 anförmotionärerna att alla som tvingades flyunder krigen på skall kunnaåtervända hem oavsett etnisktillhörighet.Denna fråga har behandlats avriksdagen på grundval av betänkande2000/01:UU4. anför ibetänkandet följande:Utskottet kan konstatera attmotsättningarna mellan etniska grupperi Kosovo är stora. Serber, romer ochandra etniska minoriteter lever undersvåra förhållanden och många hartvingats fly från provinsen.Samtidigt vill utskottet framhållaatt och EU vid upprepadetillfällen har fördömt våldet ochdiskrimineringen mot minoriteter ochuppmanat ansvariga ledare att fördömaoch vidta konkreta åtgärder motövergreppen. Utskottet menar att måletatt Kosovos hela befolkning, oavsettetnisk tillhörighet, skall kunna levai provinsen och att flyktingar ochinternflyktingar skall kunna återvändautan rädsla, måste förbli en centralmålsättning för det internationellasamfundet, och - -Utskottet vill framhålla att vadbeträffar flyktingåtervändande tillminoritetsområden markerar det gångnaåret ett trendbrott. Deninternationella militära styrkan SFORhar efterhand blivit alltmer aktiv iuppsökandet och gripandet av åtaladekrigsförbrytare, vilket utgör enviktig länk i försoningsprocessen. Denpolitiska utvecklingen går mot ökadpluralism, öppenhet och avspänningäven om det krigsskövlade Bosnienalltjämt är avlägset från multietnisksamlevnad.Daytonöverenskommelsens stadgande omrätten att återvända till hemorten (annexVII) är enligt utskottets uppfattningcentral i överenskommelsen, vilketSverige ständigt framfört och framför iinternationella sammanhang rörandeBalkan. har vidare understrukitvikten av att inte efterhand ge avkall påkraven gentemot ansvariga stater. måste enligtutskottets mening hålla fast vidinfriandet av rätten till återvändandeunder säkra och trygga förhållanden ochutan risk för diskriminering.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet har inget att anförautöver vad uttalat i dessafrågor.Med vad som ovan anförts anserutskottet att motion U345 (fp) yrkandena29 och 30 är besvarad.3.4 Försvarsmateriel och nordisktsamarbetePropositionenFrågor kring avtalet om nordisktsamarbete inom försvarsmaterielområdetbehandlas i propositionens avsnitt 15.3.I proposition 2001/02:10 Fortsattförnyelse av totalförsvaret föreslårregeringen i yrkande 7 att riksdagengodkänner avtalet mellanDanmark, , och omstöd för industrisamarbete inomförsvarsmaterielområdet.MotionenI följdmotion Fö11 (v) konstateras attriksdagen godkände ettramavtal mellan , ,, , ochTyskland om åtgärder för att underlättaomstruktureringen och driften av deneuropeiska försvarsindustrin (prop.2000/01:29, bet. 2000/01:UU8, rskr.2000/01:171). förhöll sigkritiskt till detta avtal, betonarmotionärerna. Vidare noterar motionärernaatt regeringen i proposition yrkar bifalltill ett avtal som knyter två Natoländer,och , samt tilldetta krigsmaterielsamarbete.Motionärerna menar att det tidigareramavtalet, vilket mycket tydligt syftadetill att underlätta omstrukturering ochdrift av den europeiskaförsvarsindustrin, godkändes av densvenska , trots att det stod idirekt strid med kapitel 1, artikel 24 iden deklaration som antogs avOrganisationen för säkerhet och samarbetei () och dess parlamentariskaförsamling i den 10 juli 2000.OSSE-staterna uppmanade där uttryckligenmedlemsländerna "att begränsa en politiksom underlättar krigsmaterielexport ochden aggressiva marknadsföring avkonventionella vapen som följer av ensådan".Motionärerna menar i yrkande 1 attSverige skall följa sina internationellaåtaganden och vad Organisationen försäkerhet och samarbete i Europaföreskriver i Bukarestdeklarationen avden kapitel 1, artikel 24när det gäller underlättandet avomstrukturering och drift av deneuropeiska försvarsindustrin.I yrkande 2 anförs attExportkontrollrådet skall ha rätt attutvärdera de landlistor som upprättasbåde på projekteringsstadiet och innandet fattas några slutgiltiga beslut omexportdestination och attExportkontrollrådets beslut därvid skallvara bindande.I motionens yrkande 3 menarmotionärerna att , när det gällersamstämmigheten i fråga om nordiskkrigsmaterielexport, inte skall göraannat än att följa de riktlinjer somgäller för svensk krigsmaterielexport.Motionärerna framför i yrkande 4uppfattningen att bör hålla fastvid sin huvudprincip att svenskkrigsmaterielexport från iprincip skall vara förbjuden och attdetta skall avspegla sig i avtalet med denordiska länderna.Vidare menar motionärerna att det iavtalet finns en märklig oklarhet ellerinkonsekvens mellan ett par av artiklarnai det förslag till avtal som lagts framför . I artikel 3.3.2 sägs attförsvarsindustriella enheter skall försesmed "en förteckning över destinationersom inte är berättigade till export",medan det i artikel 3.4.2 förklaras att"strykning av slutdestination som inte äravtalspart skall övervägas av de berördaannexdeltagarna på begäran av någon avdessa. Begäran att stryka en destinationmåste grunda sig på en betydande negativförändring i den mottagande statensinterna och externa situation..." Iartikel 3.4.3 talas inledningsvis om"strykning av slutdestination". Däreftertalas det i nästa mening enbart om"destination", och man kan gissa sig tillatt de båda begreppen betyder samma sak,framhåller motionärerna. Dessa artiklarbör, om avtalet kommer till stånd,skrivas om så att missförstånd ochfeltolkningar undviks, menar motionärernai yrkande 5.I yrkande 6 avslutningsvis anförmotionärerna, i det fall de tidigarenämnda förslagen inte kommer till stånd,att skall avslå yrkande 7 iregeringens proposition 2001/02, Fortsattförnyelse av totalförsvaret, som gällergodkännande av avtal om stöd tillindustrisamarbete påförsvarsmaterielområdet.Utskottets bedömningUtskottet kan inledningsvis konstateraatt det pågår en omstrukturering aveuropeisk försvarsindustri. De senasteåren har ett flertal sammanslagningar ägtrum och olika samarbetsprojekt inletts.Utskottet menar att denna process kanförväntas fortsätta med hänsyn till denförändrade hotbild som uppstod efterkalla krigets slut. Krympande resurseroch kraftigt stigande kostnader för varjeny generation materiel har också bidragittill denna utveckling. Den svenska synenpå omstrukturering och internationelltförsvarsmaterielsamarbete tydliggjordes i1996 års försvarsbeslut (jfr prop.1995/96:12, bet. 1995/96:FöU1, rskr.1995/96:45 och 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109, 110, 111och 112) och i propositionen Det nyaförsvaret (prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168).Riksdagen har under första halvåret2001 godkänt ett ramavtal mellanFrankrike, , ,, och (prop. 2000/01:49, bet. 2000/01:UU8,rskr. 2000/01:171) om åtgärder för attunderlätta omstrukturering och drift avden europeiska försvarsindustrin (benämntsexnationssamarbetet).Utrikesutskottet anförde i nämndabetänkande följande med anledning avavtalet, vilket sedermeraställde sig bakom:Utrikesutskottet vill inledningsvisframhålla att försvarsindustrinsinternationalisering är enförutsättning för att skallkunna bibehålla industrikapacitet ilandet och säkra försvarsmaktensmaterielförsörjning på den militäraalliansfrihetens grund. Avtalet gerockså de bästa förutsättningarna fören ekonomiskt sund försvarsindustri,vilket är av vikt för att säkra eneffektiv användning av försvaretsresurser för materielanskaffning.Utskottet menar vidare attramavtalssamarbetet kommer attunderlätta och påskynda avvecklingenav den betydande överkapacitet somföreligger i europeiskförsvarsindustri. Eftersomöverkapaciteten har en exportdrivandeeffekt bedömer utskottet detta som ettviktigt positivt resultat avprocessen.Utskottet vill vidare anföra att omSverige inte inleder ett närmaresamarbete med viktigareproducentländer i kommerkontrollen över försvarsindustrinsverksamhet att urholkas.Produktionen av nästa generationmateriel kan komma att förläggas tillde länder som har den mest tilltalandeexportsynen ur industrins perspektiv.En konkurrenssituation kan då uppståmellan olika länder, med en pressnedåt på exportkontrollkraven sommöjlig följd.Utskottet vill understryka att detavtal som har slutits mellan de sexramavtalsparterna neutraliserarexportkontrollen somlokaliseringspåverkande faktor och gerdessutom goda förutsättningar för enansvarsfull exportkontrollpolitik, sominte kommer att vara utpräglatnationell till sin karaktär.Ramavtalet förväntas omfattaen betydande del av den samladeexporten från EU. Enligt utskottetsbedömning får genom sittdeltagande en insyn i - och möjlighetatt påverka - exporten från påett sätt som har varitmöjligt.Vidare konstaterar utskottet att dennationella exportkontrollen bibehållsför de produkter som svenskförsvarsindustri utvecklatoch marknadsfört på export. Ramavtaletavser i första hand framtidaprodukter, dvs. utvecklingen av nästageneration försvarsmateriel till densvenska försvarsmakten.Utrikesutskottet ser som enförutsättning att avtalet är förenligtmed nu gällande svenskaexportkontrollregelverk och attkontrollen av de produkter som läggsunder ramavtalet kommer att utövasgenom det svenska regelverket.Försvarsutskottet anförde i sittyttrande 2000/01:FöU3y tillutrikesutskottet bl.a. följande medanledning av regeringens proposition:Försvarsutskottet har vid fleratillfällen haftanledning att behandla frågor som rörtden svenska försvarsindustrinsomstrukturering ochinternationalisering. Utskottet deladesåledes , i den s.k.kontrollstationen, regeringensbedömning att den framtidaindustriella förmågan i väsentligomfattning kommer att behöva baseraspå ömsesidiga industriella beroendenoch på ett ökat mellanstatligtsamarbete (bet. 1998/99:FöU5 s. 62).Utskottet återkom till frågan undervåren 2000 och framhöll då att det,liksom regeringen, ansåg att eninternationellt väl integreradförsvarsindustri bidrar till attsäkerställa en oberoende och för vårabehov anpassad materielförsörjning.Svensk försvarsindustris framtidamöjligheter bygger på att den har eninternationellt intressant kompetensoch att den kan utveckla och produceraömsesidigt efterfrågade materielsystemoch komponenter. Utskottet sade sigvidare dela regeringens bedömning attmellanstatlig samverkan och ömsesidigaberoenden ytterligare behöverutvecklas för att uppnå tillräckligsäkerhet i den framtida materiel- ochkompetensförsörjningen. Svensktdeltagande i internationellsamutveckling borde främst ske isystem som ingår i det svenskaförsvarets behov eller där sådanutveckling bidrar till att viktigakompetensområden kan vidmakthållasinom landet. Den svenskaförsvarsindustrin bör, sade utskottet,aktivt delta i såväl nationell sominternationell omstrukturering. Vidaresades stödet till svenskförsvarsindustris exportansträngningarha fortsatt stor betydelse (bet.1999/2000:FöU2 s. 176).Utskottet har - ijuni 1998 samt i maj och oktober 1999- av representanter förRegeringskansliet orienterats om detpågående arbetet med det nu aktuellaramavtalet för att underlättaomstruktureringen av europeiskförsvarsindustri. Härutöver har ocksåutrikes- och näringsutskottenorienterats. Försvarsministern harlämnat information i kammaren.Regeringen anför i proposition2000/01:49 att en säkermaterielförsörjning är nödvändig föratt upprätthålla trovärdigheten förFörsvars-maktens förmåga att kunnaanpassas till nya hot och risker.Utskottet ansluter sig till denbedömningen. Utskottet delar ävenregeringens bedömning att det är bådeönskvärt och nödvändigt att våramaterielförsörjningsbehov tryggasgenom internationellt samarbete meddem som vi i övrigt har ett närasäkerhetssamarbete med.Internationellt samarbete ochutveckling av ömsesidiga beroenden ärnämligen förutsättningar för att viskall kunna behållaförsvarsindustriell kompetens inomnyckelområden och kunna säkraFörsvarsmaktens materielförsörjningmed behållen trovärdighet för vårsäkerhetspolitiska linje.Utskottet konstaterar att regeringeni propositionen ... uppger att hänsyntagits till Sverigessäkerhetspolitiska linje iförhandlingarna om det nu aktuellaramavtalet.Utskottet konstaterar vidare attregeringen betonar ... attförhandlingsresultatet på detexportpolitiska området är fullt utförenligt med det svenska regelverketoch att all utförsel från Sverigeskall ske på grundval av licenser somutfärdas i enlighet med svensk lagunder den grad av offentlig insyn sområder . Ett viktigt moment införutfärdandet av sådana licenser är attSverige infordrarslutanvändaråtaganden som svarar motlicensernas omfattning.Utskottet konstaterar slutligen attregeringen särskilt framhåller ... attreglerna för utrikessekretess,försvarssekretess och kommersiellsekretess (2 kap. 1 och 2 §§ samt 8 kap.sekretesslagen 1980:100) är tillräckligaför att skall kunna uppfyllaramavtalets krav på sekretess.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet menar att debedömningar som ovan redovisats avutrikes- respektive försvarsutskottet vadgäller internationelltförsvarsmaterielsamarbete i alltväsentligt kan tillämpas även på nuföreliggande avtal.När det gällerförsvarsmaterielsamarbetet i Nordenkonstaterar det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet att det sedan flera århar pågått mellan de fyra ländernaDanmark, , och , bådegemensamt bilateralt. harramavtalet om nordisktförsvarsmaterielsamarbete från 1994omarbetats med innebörd att avtalet skalltillämpas också på bilateralt samarbetemellan länderna. I övrigt kvarstår syftetmed det omarbetade avtalet att genomsamarbete uppnå ekonomiska, tekniska ochindustriella fördelar för länderna. Förnärvarande är ett flertal nordiska ochbilaterala arbetsgrupper verksamma.Utskottet vill framhålla attverksamheten inom det nordiska försvars-materielsamarbetet har ökat ochfördjupats såväl vad gäller detgemensamma samarbetet som på detbilaterala planet. pågårett samarbete om en gemensam utvecklingav ubåtar, det s.k. . Inomramen för det bilaterala samarbetet harexempelvis köpt den svenskaubåten . Inom har sedannågra år pågått ett projekt om gemensamupphandling av standardhelikoptrar. Den13 beslutade ,och att anskaffa samma typav helikopter. Det är enligt utskottetsuppfattning av största vikt attsamarbetet kan fortsätta och ytterligareförbättras.Försvarsindustrierna i har ocksåökat sitt samarbete bl.a. inomammunitionsområdet. Särskilt kan omnämnasbildandet av det nordiskaammunitionsföretaget , med delarfrån dåvarande i ,i och iNorge.Under år 2000 inleddes arbetet med attupprätta ett avtal om stöd tillindustrisamarbete påförsvarsmaterielområdet mellan ,, och . Ett Letter ofIntent upprättades under våren 2000mellan regeringarna och en gemensamarbetsgrupp tillsattes för att utarbetagrunderna till ett avtal. Avsikten varatt utarbeta ett generellt avtal undervilket det är möjligt att lägga olikaexisterande eller framtida nordiskaförsvarsindustrisamarbeten i form avannex. I och med den nya inriktningenkunde också , som inte harindustrimedverkan i NAMMO, inbjudas attdelta i förhandlingarna.Arbetsgruppen enades den 24 april 2001om ett förslag till generellt avtal medett annex, NAMMO, om stöd tillindustrisamarbete påförsvarsmaterielområdet. Regeringenbeslutade att avtaletskulle undertecknas, vilket skedde den 9juni 2001.Avtalet består av en inledning och 12delar jämte ett annex. Avtalets del 1omfattar avtalets definitioner. Delarna2-4 omfattar vardera ett av de tre sak-områdena leveranssäkerhet, exportkontrolloch offsetfrågor. Delarna 5-8 behandlarröjande av information,betalningsskyldighet,konsultationsförfarande och bestämmelserom ingående av annex. Delarna 9-12omfattar sedvanliga procedurbestämmelseroch i annexet finns angivet vilkenindustri och vilka produkter som omfattasav avtalet.Motionärerna menar i motion Fö11 yrkande1 att skall följa sinainternationella åtaganden när det gällerunderlättandet av omstrukturering ochdrift av den europeiskaförsvarsindustrin.En utgångspunkt för utskottetsbedömning av samarbete på försvarsindu-striområdet är att det ökadeinternationella samarbetet skall rymmasinom ramen för gällande lagar, svenskariktlinjer och internationella avtal påområdet. Utskottet finner att denöverenskommelse som nåtts påexportkontrollområdet i alla delar ärförenlig med lagen (1992:1300) omkrigsmateriel och av övriga delar av detsvenska regelverket för exportkontroll.Enligt de svenska riktlinjerna skall enhelhetsbedömning göras av alla förärendet betydelsefulla omständigheter ivarje enskilt fall, vilket innebär attbeslut som rör export av krigsmaterielockså innehåller utrikes- ochsäkerhetspolitiska avvägningar.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion Fö11 (v) yrkande 1 kanbesvaras.I yrkande 2 anförs attExportkontrollrådet skall ha rätt attutvärdera de landlistor som upprättasbåde på projekteringsstadiet och innandet fattas några slutgiltiga beslut omexportdestination och attExportkontrollrådets beslut därvid skallvara bindande.Utskottet konstaterar att varje ärendeavseende export av krigsmateriel prövasenskilt av Inspektionen för strategiskaprodukter i enlighet med det svenskaregelverket och de tillämpadeoch av behandlade riktlinjernaför krigsmaterielexport.