bet · GQ01UU2 · 2002-11-14 00:00:00 — Målsättningen är attgenom stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete främjautveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle ochstärka de lokala samarbetsorganisationerna. Detta görs genom att densvenska organisationen betonar kunskapsuppbyggnad ochkompetensutveckling hos sina lokala samarbetspartner. Huvudregeln är attorganisationen står för av det totala beloppet som egeninsatsför ett projekt eller program. förmedlas projektbidragen via 15ramorganisationer som själva tar hand om alla ansökningar från sinaunderorganisationer och presenterar dessa för Sida för beslut.Utskottet är av den bestämda uppfattningen att förtryck,diskriminering eller bestraffning av människor på grund av derassexuella läggning strider mot de mänskliga rättigheterna. Skydd förprivatliv och personlig säkerhet samt förbud mot diskriminering på grundav bl.a. kön, social härkomst eller ställning i övrigt finns stadgat ibl.a. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i deninternationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.De principer och värderingar som ligger till grund för dessainternationella instrument genomsyrar också det svenskautvecklingssamarbetet. Inom svenskt biståndssamarbete accepteras inteargument som hänvisar till kulturell, religiös eller liknande specifikaförhållanden för att rättfärdiga kränkningar av mänskliga rättigheter.Utskottet förutsätter att regeringen på lämpligt sätt för vidare dettasynsätt, och därför är någon ytterligare åtgärd från sidainte erforderlig.Utskottet anser regeringens förslag rörande utgiftsområde 7Internationellt bistånd (propositionens yrkanden 1-6) vara väl avvägdaoch tillstyrker därför regeringens förslag. I konsekvens härmed menarutskottet att motionerna 2002/03:U211 (m) yrkandena 1 och 2,2002/03:U237 (m) yrkande 19, 2002/03:U284 (kd) yrkandena 21 och 30-32,2002/03:U287 (mp, s, fp, v, c) yrkande 5, 2002/03:U293 (v) yrkande 2,2002/03:U294 (fp) yrkandena 9, 11, 12 och 23, 2002/03:U295 (m) yrkandena10, 11 och 22, 2002/03:U302 (c) yrkandena 1-3, 2002/03:U303 (m)yrkandena 1 och 2, 2002/03:U313 (c) yrkande 29, 2002/03:U322 (m) yrkande6 samt 2002/03:Fi232 (fp) yrkande 13 bör avstyrkas.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd m.m. (punkt 1)(m)av och (båda m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1borde ha följande lydelse:1. anvisar, med de anslagsvillkor somutskottet angivit, för anslaginom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ienlighet med Moderata samlingspartiets förslagi efterföljande specifikation. Riksdagenbifaller därmed delvis proposition 2002/03:1,volym 4 utgiftsområde 7 Internationellt biståndpunkt 6 samt bifaller motionerna 2002/03:U237yrkande 19, 2002/03:U295 yrkandena 10, 11 och22, 2002/03:U303 yrkandena 1 och 2,2002/03:U322 yrkande 6 och avslår proposition2002/03:1, volym 4 utgiftsområde 7Internationellt bistånd punkterna 1 och 6(delvis) samt motionerna 2002/03:U211 yrkandena1 och 2, 2002/03:U284 yrkandena 21 och 30-32,2002/03:U293 yrkande 2, 2002/03:U294 yrkandena9, 11, 12 och 23, 2002/03:U302 yrkandena 1-3,2002/03:U313 yrkande 29 och 2002/03:Fi232yrkande 13.StällningstagandeVi anser att de nya demokratierna kringÖstersjön och i övriga Central- och Östeuropamåste betraktas på samma sätt som våra västligagrannländer. kommer de att blimedlemmar i och EU och förmodligen kommerde på en generation att nå västeuropeisklevnadsstandard. Bistånd är inte det naturligatillståndet, det är i stället fråga om stödunder en övergångsperiod. Handel,investeringar, politisk samverkan och utbytenpå alla områden är det långsiktigt naturliga.Stödet till har i det närmaste upphörtoch insatserna i är också nära attfasas ut. I och har övergångentill grannlandssamarbete inletts. Fokus i detsvenska stödet flyttas nu österut, frånÖstersjöns östra strandstater till nordvästraRyssland samt till demokratiska krafter iVitryssland. Då flera länder beräknas vara EU-medlemmar görs en översyn avstödinsatserna fr.o.m. detta år. Vi anslår förutgiftsområde 7 anslag 9:1 Samarbete medCentral- och för budgetåret mer än regeringen eller således799 000 000 kr.Det har vi upplevt densnabbaste fattigdomsavvecklingen imänsklighetens historia. Det beror på en snabbekonomisk tillväxt främst i men även iett antal övriga . Ett land kan på baraen generation gå från absolut fattigdom tillett relativt välstånd, och även kraftigtvanstyrda länder kan på ganska få år få tillstånd en kraftig tillväxt. Det störstautvecklingsproblemet finns bland 38låginkomstländer, som alla ligger söder omSahara och som har en tiondel av jordensbefolkning. I flera av dessa ökar fattigdomenoch sjukdomarna, och särskilt hiv/aids-epideminhar i många länder lett till dramatisktförkortad medellivslängd. Vi anser att detviktigaste nu är att fokusera påfattigdomsutrotningen i , där problemenär störst, och vi föreslår därför enomfördelning av anslagen för utgiftsområde 7Internationellt bistånd i enlighet med deprioriteringar och förslag till förändringarsom anges i motionen (tabell 2).Skuldsättningen i de fattigaste länderna ärorimlig. bottnar skulderna i lån somgavs från västerländskaregeringar, internationella institutioner ellerdet tidigare . utgör skuldernaen kvarnsten runt halsen för nya regimersutvecklingsambitioner. Om långivandestatsmakter och internationella organisationerbetedde sig mer som kommersiella långivare ochskrev av låneförlusterna skulle både u-ländernaoch långivarna tjäna på detta. Huvuddelen avdessa lån borde skrivas av direkt, eftersom denstora majoriteten av de s.k. HIPC-länderna(Highly Indebted Poor Countries) inte klarar avatt fullfölja sina åtaganden. Enskuldavskrivning får inte ske på ett sådantsätt att misshushållning och korruption främjaseller att krig finansieras. Avskrivningar skalldärför villkoras med en utvecklingsvänligpolitik inriktad på välståndets grundläggandeförutsättningar: rättsstat, demokrati,marknadsekonomi och utbildning. För attgarantera en utvecklingsorienterad politik kanman i ett initialt skede tänka sig enövergångsperiod med ränte- ochamorteringsfrihet.Frigjorda resurser skall i första handvillkoras till grundläggande utbildning ochhälsovård. Ny statsupplåning bör endast ske förinfrastrukturprojekt som inte kanmarknadsfinansieras.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motionerna2002/03:U237 (m) yrkande 19, 2002/03:U295 (m)yrkandena 10, 11 och 22, 2002/03:U303 (m)yrkandena 1 och 2 samt 2002/03:U322 (m) yrkande6.2. Ändring i Sidas regleringsbrev (punkt 2)(fp, v, c och mp)av och (båda fp),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion 2002/03:U287 yrkande5.StällningstagandeVi anser att i samband medbiståndsgivning skall ta upp en diskussion medberört land kring mänskliga rättigheter, och dåäven HBT-personers grundläggande rättigheter, iden anda som FN:s konvention om de mänskligarättigheterna står för. Sidas regleringsbrevbör ändras i denna riktning så att man vidbiståndsgivning tar särskild hänsyn till HBT-personers rättigheter.Det bör också i Sidas regleringsbrevframhållas att behovet av särskildakapacitetshöjande insatser riktade till HBT-personers egna organisationer är stort och börprioriteras exempelvis såväl genom detbilaterala MR-stödet som genom stödet tillutvecklingssamarbeten genom enskildaorganisationer, och det bör också tydligt iSidas regleringsbrev framgå att det ligger ettstort ansvar på Sida att tydligt implementeraHBT-perspektiven i policydokument som Sidaanvänder för styrning av sin verksamhet. Dettabör tillkännage för regeringen somsin mening.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framför. Vårtförslag lämnas med anledning av motion2002/03:U287 (v, c, fp, mp) yrkande 5.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd (punkterna 1 och3) (fp)av och (båda fp).Vi anser att fokus i svensk biståndspolitik ochdebatt bör ligga på hur man långsiktigt görbiståndet så effektivt och ändamålsenligt sommöjligt. Biståndets kvalitet är av avgörandebetydelse för mottagaren men också för givaren.Biståndets effektivitet och lämplighet har fleragånger kunnat ifrågasättas och kritiken motbiståndsverksamheten har varitberättigat hård. Likafullt är fortsatt ambitiöstbistånd till utvecklingsländerna nödvändigt. Ävenom partnerskapstanken är viktig får den inte ledatill att söker behandla t.ex. en diktatursom en jämbördig partner då detta skänker enlegitimitet åt makthavare som inte bör stödjas. Vihar påpekat att i större utsträckning börvälja även andra kanaler för biståndet än de somhar anknytning till regeringar. Detkan bl.a. handla om frivilligorganisationer som ärverksamma i mottagarlandet.Möjligheterna att ge bistånd till uppbyggnadav politiska partier och uppbyggnad avpartisystem var länge begränsade i tillskillnad från exempelvis . Enförsöksverksamhet av stöd genom partinäraorganisationer har genomförts och utvärderatsoch visar att denna sorts bistånd har givitmycket positiva effekter. Genom att stärkapolitiska partier har helademokratiseringsprocessen tagit stora stegframåt och ny kompetens inom ett viktigt områdehar byggts upp.Enskilda människor och enskildaorganisationer utgör själva basen förbiståndsviljan. Utredningar som gjorts rörandebiståndet visar också att internationelltsolidaritetsarbete genom enskildaorganisationer är effektivt och ofta vilar påstor erfarenhet. Korta beslutsvägar ochobyråkratiskt sätt att arbeta gör att hjälpengenom frivilligorganisationer ärkostnadseffektiv och når fram. Arbetet skerofta i små lokalt förankrade projekt, med enmycket nära kontakt mellan de engagerademänniskorna i och derassamarbetspartner.Informationsarbetet hos enskildaorganisationer i utgör en allt störredel av deras verksamhet. Genom seminarier,debatter, utbyte mellan utvecklingsländerna ochSverige väcker man intresset och ökarmedvetenheten hos inte minst den yngregenerationen för globala frågor. De storabiståndsorganisationerna har haft ensärställning bland de enskilda organisationernai det att de blivit s.k. ramorganisationer.Gruppen av ramorganisationer bör successivtkunna ändras och nya organisationer bör kunnatillkomma. vill anslå 116 miljonerkronor ytterligare till delposten Enskildaorganisationer utöver regeringens förslag.Förutom att gå i spetsen för ökad frihandelskall också gå i täten för ettomfattande bistånd för att stärka de strukturersom gör att också de fattigaste får del avtillväxtens frukter. stårhundratals miljoner människor helt vid sidan avoch har aldrig kommit med iglobaliseringsprocesserna. Vi anser att Sverigeskall vara ett föredöme i EU och gå i spetsenför en generös biståndspolitik. Folkpartietvill därför se en kraftfull satsning på biståndde kommande åren. Vi föreslår att biståndethöjs totalt med mer än 1 700 miljoner kronorutöver regeringens förslag . Vårtförslag innebär att den totala biståndsramenuppgår till av BNI för år 2003respektive av BNI för . Med vårföreslagna ökningstakt kommer enprocentsmåletatt vara återställt under mandatperioden.Större satsningar bör även göras på deskuldavskrivningar som gynnar de fattigamänniskorna i de fattigaste länderna. Det ärviktigt att notera att all skuldavskrivninginte är gynnsam utan kan leda till slöseri,t.ex. i fall när en korrupt regim får nyamöjligheter att berika sig själv genom förnyadupplåning utomlands. Det är orimligt att sådanasvårt skuldsatta som ändrat kurs ochär på rätt väg i sin utveckling tvingas ståunder fortsatta krav att betala av dessa lån.Det internationella initiativet för defattigaste och mest skuldtyngda länderna, dets.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted PoorCountries), bör drivas vidare. Huvuddelen avlånen borde skrivas av direkt, eftersom denstora majoriteten av HIPC-länderna inte klararav att fullfölja sina åtaganden.Skuldavskrivningar måste dock förses medvillkor avseende ekonomiska och demokratiskareformer. Vi föreslår att ytterligare 500miljoner kronor anslås till satsningar påekonomiska reformer och skuldavskrivningarutöver regeringens förslag.2. Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd (punkterna 1,3-4) (kd)av ().Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktningav den ekonomiska politiken och budgetpolitikenän den regeringen och dess stödpartierföreslår. budgetalternativtar sikte på att långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturellareformer för minskad ohälsa, förbättradlönebildning och strategiska skattesänkningarpå arbete och sparande. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skallkunna öka i en sådan utsträckning att välfärdentryggas för alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden sommåste göras mer flexibel och där den kraftigtökande sjukfrånvaron måste mötas med enförbättrad arbetsmiljö och rehabilitering. Dethandlar om skatterna på arbete och företagandesom måste sänkas och anpassas tillomvärldens betydligt lägre skattetryck. Dethandlar också om det svenska konkurrenstrycketsom måste förbättras. Vidare måste denoffentliga sektorn förnyas för att bättre mötakonsumenternas/brukarnas behov och bättretillvarata personalens kompetens och idéer.Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendetåterupprättas, pensionärernas ekonomiskasituation stärkas och infrastrukturenförbättras.Målet med våra reformer på dessa områden äratt skapa förutsättningar för en uthålligtillväxt på åtminstone över enkonjunkturcykel, där sysselsättningen kan ökautan att inflationen tar fart, där denenskildes valfrihet, personliga ansvar ochvälfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras ochmöta ökande behov utan att jagas av krympandeskattebaser och där statens finanser blirmindre konjunkturkänsliga.Jag anser att FN skall uppmanar sinamedlemsländer att avsätta avbruttonationalprodukten (BNP) till bistånd. Detär inte orimligt att hävda att ett stort antalländer kan klara sig av sina totalainkomster. Statistiken visar emellertid attgenomsnittet av i-länders bistånd 1997 enbartuppgick till av BNI, dessutom haröverföringen av resurser från i-länder till minskat . harunder haft en hög biståndsprofil ochframstått som ett föredöme för andra länder.1968 beslutade en enig riksdag att det svenskabiståndet skulle uppgå till av vårt landsBNP. Det nuvarande målet har bara uppnåtts tvågånger. Båda gångerna med icke-socialistiskaregeringar och , då rekordnivån1,uppnåddes. Den nuvarande regeringensbiståndspolitik innebar att utbetalningar förbiståndet 1999 knappt översteg "skammens gräns"på av BNI.Jag anser att biståndet i största möjliga månbör styras av behovet i omvärlden. ärbehoven för utvecklingsinsatser enorma, ochdärför behövs ett kraftigt internationelltbistånd. Behoven överstiger vida de insatsersom görs av i-länderna. FN rekommenderar att0,av BNI går till biståndsinsatser, och vianser att bör ta ett större ansvar ochkunna avvara av BNI. Dessutom ärdet viktigt att underlätta för frivilligabidrag från den svenska befolkningen, vilketbl.a. skulle kunna göras genom att införaavdragsrätt för gåvor och bistånd. Genom ettgeneröst bistånd kan vara ett föredömeför andra länder och därigenom geförutsättningar för att resurser skapas sominnebär att antalet fattiga minskar. I vårtbudgetförslag föreslår vi därför attbiståndsramen för de kommande två åren höjs medtotalt jämfört medregeringens förslag.Riksdagsmajoriteten bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister har genom förslag till ramarför de olika utgiftsområdena samt beräkningenav statens inkomster ställt sig bakom en annaninriktning av politiken i det förstarambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisarvi i detta särskilda yttrande den del av vårpolitik som rör utgiftsområde 7 Internationelltbistånd och som vi skulle ha yrkat bifall tillom vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den första beslutsomgången.För många utvecklingsländer utgör skuldbördanett enormt problem som kraftigt begränsar ochibland omöjliggör deras möjligheter attutvecklas. I många av de fattigaste ländernaöverskrider enbart räntekostnaderna för lånenintäkterna från länders export. Utlandsskuldenför de fattigaste länderna är både i absolutatal och som andel av BNP och export avsevärtstörre än för 10 eller . Föratt de värst skuldsatta länderna skall ta sigur skuldkrisen krävs att de för en konsekventekonomisk politik som kan främja utveckling ochtillväxt. För att skriva av skulderna måstevillkor och krav ställas på en sund ekonomiskpolitik, en demokratisk utveckling och respektför mänskliga rättigheter.Vi anser att skuldavskrivningar är nödvändigaför att dessa länder skall ha en möjlighet tillekonomisk tillväxt. Vi kräver att börvara ett föredöme i det internationellasamfundet och leda den globala opinionen förskuldavskrivningar. Vi föreslår ökade medel fördet bilaterala utvecklingssamarbetet. Ekonomiska reformer, därskuldavskrivningar ingår, tillskjuter viytterligare för att Sverigeskall föregå med gott exempel och leda deninternationella opinionen. Därutöverprioriteras Humanitärt bistånd genom ett extraanslag på utöver regeringensbudget. har ett flertalkatastrofer i vår omvärld visat på betydelsenav förbättrade förberedelser av det humanitärabiståndet. För att lyfta frågor om Mänskligarättigheter och demokrati, föreslår vi att enny delpost upprättas med samma namn. För dettaanslår vi 200 miljoner utöver det somregeringen redan lägger på bistånd förmänskliga rättigheter och demokrati.Bistånd till Central- och ÖsteuropaInom kort har förhoppningsvis 12 nya länder icentrala och östra blivit EU-medlemmar.Det är helt nödvändigt att det utvidgade EUtänker igenom sin relation till länderna österom den utvidgade unionen, och vi menar att EUmåste visa en öppen attityd mot sin omvärld.Vi anser att det är utmärkt att regeringenhöjer anslaget till samarbetet med Central- ochÖsteuropa. måste vi framhålla att deanslagna 749 miljonerna är mycket lågttilltagna med hänsyn till den flora avmålsättningar som framgår avbudgetpropositionen. Behovet av svenskt stödtill kandidatländerna minskar successivt,ökar behovet av insatser i t.ex.Ryssland, och . Vi menar attdessa länders behov motiverar ett ytterligareutvidgat utvecklingssamarbete från Sverigessida. Regeringen bör ge högsta prioritet åtvissa allvarliga MR-brott, inte minstmänniskosmuggling och sexuell exploatering. Härkan bl.a. bedriva opinionsarbete somtar sin utgångspunkt i jämställdhet ochuppvärdering av kvinnors situation. Ävengränsbevakning och kamp mot den organiseradebrottsligheten bör få status som egethuvudområde i samarbetet.I samarbetet med särskilt är detviktigt att använder sig av frivilligabiståndsorganisationers kompetens ochkontaktnät. För människorna som lever på Balkanär det viktigt att få signaler från övrigavärlden som visar att vi bryr oss om derassituation och att vi är intresserade av atthjälpa dem till en dräglig livssituation.Balkan är i högsta grad EU:s problem och vi börge hjälp och stöd till de krafter på someftersträvar försoning, verklig demokrati ochsom verkar för respekt för de mänskligarättigheterna. Omvärldens bistånd tillBalkanländerna koncentreras till stor del pååteruppbyggnad av infrastruktur, hus och vägar.Vi menar att ett helt avgörande led iåteruppbyggnaden av det konfliktförödda Balkanär satsningar på immateriella frågor sominstitutionsuppbyggnad, mänskliga rättigheteroch demokrati. Det handlar inte minst omutbildningssatsningar på viktiga områden, somsamhällsadministratörer, jurister, poliser ochlärare. För att skapa förståelse och försoningkrävs att all utbildningsverksamhet präglas avrespekten för de mänskliga rättigheterna ochför rättsstatens principer.Sverige borde utröna vilka möjligheter somfinns för en internationell konferens kringtransnationell brottslighet kopplad tillBalkan, till vilken företrädare förpolisväsende, åklagar- och domstolsväsende,underrättelse- och säkerhetsorganisationer,företrädare för den akademiska världen samtjournalister bjuds in. Ett viktigt syfte med ensådan konferens bör vara att, med utgångspunkti en toppmötesdeklaration, utarbeta konkretariktlinjer för hur det praktiska arbetet skallgenomföras och samordnas.Den internationella konferensen bör föregåsav genomförandet av en brett upplagd studie somsyftar till att kartlägga den organiseradebrottsligheten på och dess förgreningari och i världen samt komma med förslagtill konkreta åtgärder för brottsbekämpning ochsamordning av denna. En sådan studie kan tillexempel genomföras under huvudmannaskap avnågon av de svenska underrättelse- ochsäkerhetsorganisationerna, men med deltagandeav motsvarande organisationer från övriga EU-länder.3. Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd (punkt 1) (c)av ().En generös biståndspolitik kan försvaras bådeav moraliska och egoistiska skäl. I längden ärdet omöjligt att försvara de enorma och växandeklyftor världen ser . För västvärlden ärdet både en rättvisefråga och ensäkerhetsfråga. Grogrunden för stöd tillterrororganisationer och fundamentalism liggeri fattigdomen och utanförskapet. gerredan i dag ett förhållandevis generöstbistånd, inte minst i jämförelse med mångaandra länder. Dock uppnås ännu inte det mål om1 % av BNI i bistånd som satt upp.Enligt uppfattning är detangeläget att målet nås och att ökningen nusker i en snabb och jämn takt. Vi föreslår enomfördelning av anslagen för utgiftsområde 7Internationellt bistånd i enlighet med deprioriteringar och förslag till förändringarsom anges i motionen (tabell 2) så att Sverigesenast 2005 skall ha uppnått enprocentsmålet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI propositionen 2002/03:1 utgiftsområde 7Internationellt bistånd föreslår regeringen attriksdagen1. fastställer biståndsramen förinternationellt utvecklingssamarbete till0,av vid budgeteringstillfälletberäknad bruttonationalinkomst (BNI) för2003,2. bemyndigar regeringen att förreservationsanslaget 8:1 Biståndsverksamhetgöra ekonomiska åtaganden som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst 22 (avsnitt 3.8.1 Bemyndigande om ekonomiskaåtaganden),3. bemyndigar regeringen att förreservationsanslaget 8:1 Biståndsverksamhetställa ut garantier som inklusive tidigareställda garantier uppgår till ett belopp omhögst 12 (avsnitt 3.8.1Bemyndigande om ekonomiska åtaganden),4. bemyndigar regeringen att förreservationsanslaget 9:1 Samarbete medCentral- och göra ekonomiskaåtaganden som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 4.8.1Bemyndigande om ekonomiska åtaganden),5. bemyndigar regeringen att förreservationsanslaget 9:2 Avsättning förförlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantierställa ut garantier för finansiellt stöd tillländer i som inklusivetidigare ställda garantier uppgår till ettbelopp om högst (avsnitt4.8.2 Regeringens överväganden),6. för anvisar anslagen underutgiftsområde 7 Internationellt biståndenligt följande uppställning:Belopp i 1 000-tal kronor-----------------------------------------------------------Anslag AnslagstypRegeringensförslag-----------------------------------------------------------8:1 Biståndsverksamhet (res.) 15 886126-----------------------------------------------------------8:2 ram) 492 740utvecklingssamarbete (Sida)-----------------------------------------------------------8:3 (ram) 11 437-----------------------------------------------------------9:1 Samarbete med (res.)