bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Motion 2001/02:K82 yrkande 1 (mp)avstyrks.När det gäller ökat stöd till kvinnojourer görutskottet ingen annan bedömning än socialutskottetoch avstyrker därför motion 2001/02:K82 yrkande 8(mp).Internationellt skydd motförföljelse och tortyrUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker i likhet medsocialförsäkringsutskottet motionsyrkanden omatt förföljelse på grund av kön eller sexuellläggning skall ingå i flyktingbegreppet (fp)och ett motionsyrkande om miniminormer för enhumanitär asylrätt (mp), med hänvisning tillatt motionsyrkandena får anses tillgodosedda.Ett motionsyrkande om humanitärt visum (mp)avstyrks mot bakgrund bl.a. avviseringsinstrumentets syfte.Jämför reservation 4 (fp).BakgrundGenom Amsterdamfördraget har frågor om asyl,invandring och vissa frågor om fri rörlighet förpersoner förts över från tredje till första pelaren.Efter en övergångsperiod , dvs. ,skall fri rörlighet för personer garanteras.Vid Europeiska rådets möte i i december 1998antogs en handlingsplan för att genomförabestämmelserna i om upprättandeav ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Ihandlingsplanen anges prioriteringar och tidsramarför hur uppgifterna i fördraget om fri rörlighet förpersoner, asyl, invandring samt för civilrättsligt,polisiärt och straffrättsligt samarbete börgenomföras och inom vilka tidsramar.Genomförandetiden varierar mellan två och fem årfrån Amsterdamfördragets ikraftträdande.Vid Europeiska rådets sammanträde iTammerfors drogs riktlinjerna upp för hur man såsnart som möjligt skall kunna genomföra den friarörligheten för personer fullt ut. Europeiska rådetefterlyste en gemensam politik för invandring och engemensam asylpolitik grundad på en fullständig ochabsolut tillämpning av . Fyrahuvuddelar fastställdes, partnerskap medursprungsländerna, ett gemensamt europeisktasylsystem, som på bör leda till ettgemensamt asylförfarande och en enhetlig status fördem som beviljas asyl, rättvis behandling avmedborgare i tredje land och en effektivarehantering av migrationsflöden.Regeringens mål för migrationspolitiken är att geskydd mot förföljelse och tortyr genom att värnaasylrätten i och internationellt, att denreglerade invandringen upprätthålls och attharmoniseringen av flykting- ochinvandringspolitiken i EU ökar. Målet är attverksamheten skall präglas av rättssäkerhet,humanitet och respekt för individens mänskligarättigheter. Regeringen har i regleringsbreven för2002 för och Utlänningsnämndenutökat förvaltningsanslaget till myndigheterna medsammanlagt för att inte öka denuvarande handläggningstiderna.Regeringen avser enligt skrivelsen att i sin mål-och resultatdialog med aktivt följa hur myndigheternalever upp till visioner och verksamhetsmål för attlåta perspektivet med mänskliga rättighetergenomsyra riktlinjer för handläggning ochbeslutsfattande.I skrivelse anges också att regeringen välkomnarEG-kommissionens direktivförslag om att s.k.könsrelaterad förföljelse skall innefattas ikonventionsflyktingbegreppet. Regeringen kommer attföreslå att den svenska lagstiftningen anpassas tillresultatet av förhandlingarna i rådet.MotionernaPer m.fl. (mp) begär i motion 2001/02:K82(yrkande 2) ett tillkännagivande till regeringen omatt inom EU bör verka för miniminormer iharmoniseringsdokument som värnar en humanitärasylrätt. bör ha en högt ställd profil idessa frågor. Det måste enligt motionärerna vara denenskildes rättighetsperspektiv som är det viktigaoch inte harmonisering och gemenskapspolitik somsådan. Motionärerna anser att kommissionensmeddelande om ett gemensamt asylförfarande och enenhetlig status som är giltig i hela unionenundergräver idén om harmonisering via miniminormeroch strider mot de mänskliga rättigheterna påasylområdet. För den enskilde blir det förstalandets reglering avgörande, utan möjlighet att fåförnyad prövning i en medlemsstat med mer generösaregler. Den enskildes möjlighet eller oförmåga attvälja destinationsland blir avgörande för hans ellerhennes asylprövning. bör vara ettföregångsland och se internationella konventionersom miniminormer.Motionärerna anser också att presumtiva flyktingarbör ha möjlighet att söka humanitärt visum vid t.ex.svensk ambassad i fall då det vore orimligt att låtaden asylsökande avvakta handläggningen avasylärenden i ursprungs- eller transitland.Regeringen bör enligt motionärerna utreda dennamöjlighet (yrkande 3).I motion 2001/02:K81 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen omen vidgad flyktingdefinition. Motionärerna hänvisartill direktivförslag om att s.k.könsrelaterad förföljelse på grund av sexuellläggning skall innefattas ikonventionsflyktingbegreppet och anser att Sverigeredan innan direktivet antas och implementeras isvensk lagstiftning bör göra nödvändiga ändringar ilagstiftningen. Regeringens avsikt att anpassasvensk lagstiftning till resultatet avförhandlingarna i rådet är enligt motionen ingengaranti för att det verkligen blir fråga om envidgad tolkning av begreppet övrigaskyddsbehövande (yrkande 1).Yttrande från socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet hänvisar till attutskottet behandlat en rad frågor kringmigration och asylpolitik (bet. 2001/02:SfU8). Ibetänkandet påtalade utskottet vikten av att Sverigeaktivt arbetar för att påverka utformningen av degemensamma reglerna inom EU på detta område.Socialförsäkringsutskottet ansåg att det bl.a. tillföljd av den fria rörligheten inom EU och för attuppnå målsättningen att utveckla ett område medfrihet, säkerhet och rättvisa behövs en gemensampolitik för invandring och en gemensam asylpolitik.Enligt utskottets mening bör flyktingpolitiken byggapå flyktingars rättigheter, internationellsolidaritet och full respekt för internationellaåtaganden. Den gemensamma politiken bör utgöras avminiminormer som läggs på en så hög nivå sommöjligt. Det krävs också ett ökat inslag avfinansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik och enbättre fördelning när det gäller insatserna vidomfattande flyktingströmmar. En europeiskflyktingfond har inrättats för att stödja projektför mottagande av asylsökande, integration ochåtervändande, men medel kan även användas för s.k.akutåtgärder, föreskrivna i direktivet omtillfälligt skydd. I regeringens fyrapunktsprograminför EU:s framtidskonvent, vars förslag skallutgöra ett underlag för den regeringskonferens somår 2004 skall förhandla om förändringar av EU:sfördrag, anges som en av fyra prioriterade frågorarbetet med att skapa en gemensam asyl- ochmigrationspolitik inom anser att motion2001/02:K82 yrkande 2 får anses tillgodosedd med detanförda och därför bör avslås.Vad härefter gäller flyktingbegreppet ochkommissionens direktivförslag konstaterarsocialförsäkringsutskottet inledningsvis att fråganom internationellt skydd och om definitionen avbegreppet flykting samt alternativa skyddsformer ärföremål för diskussion inte bara inom EU utan även iandra internationella forum.Socialförsäkringsutskottet nämner att FN:sflyktingkommissariat, UNHCR, har inlett en översynav flyktingbegreppet enligt ,varvid även det könsbaserade skyddet ses över.Enligt socialförsäkringsutskottets mening är fråganom definitionen av begreppet flykting ochmöjligheten att erhålla flyktingstatus mycket viktigoch grundläggande inte minst när det gäller detövriga arbetet inom EU med att utforma en gemensamasylpolitik. har varit drivande i dessafrågor. I utlänningslagen infördes också redan 1997bestämmelser om att förföljelse från tredje part kanutgöra grund för flyktingskap. När det gällerdirektivförslaget understrykersocialförsäkringsutskottet i sitt betänkande2001/02:SfU8 vikten av att arbetet med förslagetinte fördröjs. harerfarit att regeringen avser att se över frågan omatt i utlänningslagen införa en möjlighet förpersoner som förföljs på grund av kön eller sexuellläggning att erhålla flyktingstatus. Statsrådet har uttalat att därmed anpassarsig till en rättsutveckling som redan pågår och attdet inte är nödvändigt att avvaktar detpågående arbetet inom EU. Utredningen skall varaavslutad senast den 1 oktober 2002.Socialförsäkringsutskottet hänvisar också till attMigrationsverket på regeringens uppdrag har utformatriktlinjer för homosexuella i asylprocessen somsyftar till att uppmärksamma personalen på desärskilda omständigheter som kan gälla i ärenden därhomosexualitet åberopas. Med det anförda ansersocialförsäkringsutskottet att motion 2001/02:K81yrkande 1 får anses tillgodosedd och motionsyrkandetavstyrks.Vad gäller s.k. humanitärt visum som föreslås imotion 2001/02:K82 yrkande 3 hänvisarsocialförsäkringsutskottet till betänkande2001/02:SfU8. Utskottet påtalade attviseringsinstrumentet inte är avsett att ta tillvara personers behov av skydd. Utlänningslagensbestämmelser uppfyller enligt utskottets uppfattningGenèvekonventionen i fråga om skyldigheten att geskydd till den som riskerar förföljelse i hemlandet.Sverige tar också emot personer i behov av skydd förvidarebosättning i , genom den s.k.flyktingkvoten. Utskottet kunde med det anförda inteställa sig bakom det behandlade motionsyrkandet ifrågan. vidhåller dennainställning och anser att böravstyrka motion 2001/02:K82 yrkande 3.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör ingen annan bedömning änsocialförsäkringsutskottet och avstyrker motionerna2001/02:K81 yrkande 1 (fp) och 2001/02:K82 yrkandena2 och 3 (mp).Sammanhållet skydd motdiskriminering m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden omgenerellt skydd mot diskriminering och om ettsådant skydd i 2 kap. regeringsformen (mresp. mp).Utskottet föreslår att med bifalltill flera motioner (m, kd, c, fp och mp) somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att uppdraget till denparlamentariska kommitté som bl.a. skallöverväga en samordning avombudsmannainstitutioner skall omfattasamtliga ombudsmän under regeringen.Motionsyrkanden om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning ansestillgodosedda och avstyrks.Två motionsyrkanden (m) om avskaffande avlagar i syfte bl.a. att motverkadiskriminering avstyrks.Jämför reservation 5 (s, v)BakgrundI regeringens skrivelse redovisas den nya lagen omlikabehandling av studenter i högskolan som bl.a.innebär att diskriminering på grund avkönstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder förbjuds, att enhögskola blir skyldig att betala ett ideelltskadestånd för den kränkning som en student ellersökande blivit utsatt för genom att högskolan inteföljt lagen, att högskolor blir skyldiga att utredaoch vidta åtgärder mot trakasserier och att JämO,DO, HomO och HO skall utöva tillsyn över lagensefterlevnad.När det gäller jämställdhet mellan kvinnor och mänm.m. redovisas att regeringens mål för svenskjämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter och skyldighet inomlivets alla områden. beredsför närvarande frågan om länsstyrelserna bör gestillsynsansvar över jämställdhetslagens (1991:433)regler om aktiva åtgärder. Vidare övervägs deförslag som lämnats av Rådet för jämställdhetsfrågorsom rör transporter och IT, som bl.a. gällerinrättande av en myndighet som skall utgöra ettnationellt pådrivande kunskaps- och resurscentrumför samhälle och näringsliv och om ett sjätte delmålför ett jämställt transportsystem. Vidare redovisassexualbrottsutredningens förslag till en nyreglering av sexualbrotten, vilka nu delvis letttill förslag till (prop. 2001/02:123), ochatt SCB har fått regeringens uppdrag att genomföraen tidsanvändningsstudie som skall ge information omarbetsfördelningen i hemmen. Resurser har tilldelatsför 31 professurer och 73 anställningar somforskarassistenter avsedda för underrepresenteratkön.MotionernaPer och (båda mp) begär imotion 2001/02:K349 ett grundlagsförslag frånregeringen så att ett generellt rättsligt bindandeskydd mot diskriminering införs och attbegränsningen till etniska minoriteter i2 kap. 15 § regeringsformen upphävs. I stället förändringar i målsättningsstadgandet i 1 kap.regeringsformen bör det rättsligt bindande fri- ochrättighetskapitlet (2 kap.) utökas med ett generelltskydd.Margit m.fl. (m) begär i motion2000/01:Sf20 yrkande 3 ett tillkännagivande tillregeringen om att skyddet mot diskriminering börinföras i grundlagen. Det är enligt motionärernaviktigt att lagstiftningen är allmängiltig och intespecifik för vissa människors livssituation. Allform av diskriminering bör förbjudas i grundlagen.Per m.fl. (m) framhåller i motion 2001/02:K80i denna del att en åtgärd som skulle stärkaindividens skydd mot diskriminering vore att införaen samlad diskrimineringslagstiftning.I motion 2001/02:K82 av Per m.fl. begärs attregeringen utreder förutsättningarna för och behovetav en mer generell diskrimineringslagstiftning(yrkande 7). Frågans omfattning och dignitet medföratt en parlamentarisk kommitté ovillkorligen börtillsättas. Motionärerna ställer sig bakom försökenatt åtgärda alla former av diskriminering påhögskolarna. Många andra grupper och enskildautanför arbetslivet omfattas dock inte avdiskrimineringsreglerna. Dessa bör därför görasgenerella för att kunna gälla hela samhället.Också () begär en gemensamdiskrimineringslag i motion 2000/01:So451 yrkande 1.Enligt motionären är det lika oacceptabelt av vilketskäl en människa än diskrimineras. En samladdiskrimineringslag vore ett bra sätt att få etthelhetsgrepp. En sådan samlad lag bör omfatta ocksådiskriminering på grund av ålder. Ett exempel pååldersdiskriminering är förslag om att ungdomarunder inte skall få vistas ute i staden påkvällarna.Matz m.fl. (mp) begär i motionerna2000/01:K401 yrkande 1 och 2001/02:K381 yrkande 1att regeringen utreder frågan om en lag om mänskligarättigheter. Motionärerna anser att det är angelägetatt det finns en samordnad och samlad syn för attmotverka diskriminering. De olika lagarna motdiskriminering i arbetslivet bör samordnas i en lagom mänskliga rättigheter med motverkande avdiskriminering som huvudsyfte. Mångfalds- ochjämställdhetsplaner bör ingå som en naturlig del.Lagen bör också innehålla en civilrättslig delangående diskriminering i det övriga samhällslivetpå grund av kön, religion, etnicitet,funktionshinder och sexuell läggning. Tydligaantidiskrimineringsklausuler bör införas för allaoffentliga upphandlingar. De nuvarande ombudsmännenbör samordnas i en ny myndighet en ombudsman förmänskliga rättigheter. Liknande synpunkter framförsi motion 2000/01:K399 yrkande 1 av Per m.fl.(mp). I denna motion pekas också på vikten aveffektiva skadeståndsbaserade bestämmelser.Ombudsmännens roll tas upp i flera motioner. ChrisHeister m.fl. (m) begär i motion 2001/02:So611yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om ensammanslagning av diskrimineringsombudsmännen.Motionärerna vänder sig emot att regeringen arbetarför att skall utvecklas sedvanlig förvaltningsmyndighet i stället för attgöra ombudsmannaverksamheterna oberoende av denverkställande makten. () begär imotion 2001/02:K350 ett regeringsförslag omreformering av ombudsmannainstituten med sikte på ensammanhållen organisation under primäratillsyn.Ett samlat ombudsmannaämbete under riksdagenbegärs också i motion 2001/02:A227 yrkande 5 avMagnus m.fl. (kd). Motionärerna betonarsärskilt det beslut som tagit gällande enöversyn av ombudsmannastrukturen. () begär i motion 2000/01:K242 att det skalltillsättas en parlamentarisk utredning för att taett samlat grepp på frågan om hur skyddet motdiskriminering skall vara utformat. I det arbetetbör även formerna för ombudsmännens arbete tas upp.Det splittrade skyddet mot diskriminering lederenligt motionen till att skyddet försvagas. Rättentill likabehandling betraktas inte som engrundläggande rättighet utan mer som enförhandlingsbar förmån. Frågan tas också upp imotion 2000/01:A388 yrkande 9 av , varibegärs tillkännagivanden till regeringen om ensamlad ombudsmannaverksamhet påarbetsmarknadsområdet, och i motion 2001/02:So302yrkande 2 av och (alla kd).I den sistnämnda motionen anförs att verkligheten ärsådan att äldre diskrimineras i ett antal avseenden.Diskrimineringsombudsmän utifrån kön, etnicitet ochsexuell läggning bör enligt motionen sammanförastill att avse all form av diskriminering, exempelvisäven på grund av ålder. I motion 2000/01:A388yrkande 10 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om det nonchalanta i dröjsmålet med atttillsätta utredningen.I motion 1999/2000:Sf637 av m.fl.(c) yrkande 9 begärs en sammanhållendiskrimineringslagstiftning som skulle ge bättreförutsättningar att samordna ombudsmannafunktionentill en sammanhållen myndighet med hög juridiskkompetens. I ett längre perspektiv kan det varamöjligt att sammanlänka funktionen medJustitieombudsmannen. Med en sammanhållenlagstiftning som också gäller utanför arbetslivet ärdet möjligt att ställa krav på en större del avsamhällslivet som även omfattaråldersdiskriminering. Enligt motionärerna ärdiskriminering av äldre inom vården och i andrasammanhang ett reellt problem.Johan och (båda fp) begäri motion 2001/02: Ju450 yrkande 32 etttillkännagivande till regeringen om det svenskaombudsmannasystemet. Ombudsmannainstitutionen börenligt motionärerna nu förtydligas och förenklas.Ingripanden mot statliga och kommunala ämbetsmän börsamordnas under medan övriga ombudsmänbör slås samman till ett ombudsmannaämbete medeventuellt nya uppgifter. Stor återhållsamhet bördock enligt motionen iakttas när det gäller attinföra nya sådana.Carl () begär i motion 2000/01:K328att beslutar att avskaffa lagarna motdiskriminering på grund av etnicitet, handikapp,sexuell läggning eller kön (yrkande 1). Motionärenbegär också ett tillkännagivande till regeringen omvikten av sänkta skatter och avregleringar i syfteatt motverka diskriminering på arbetsmarknaden(yrkande 3). Enligt motionären går lagarna motdiskriminering på flera sätt emot grundläggandevärden i en liberal rättsstat. Den typen av lagar ärmed nödvändighet godtyckliga. De riktar sig mot entill stor del oskyldig kategori människor(arbetsgivare). De motverkar också sitt påståddasyfte att få in marginaliserade grupper påarbetsmarknaden. Det är i stället bättre att genomsänkta skatter och avregleringar bereda allaarbetsföra plats i en växande dynamisk ochkonkurrenskraftig ekonomi. De goda exemplen bordeväxa fram som goodwill och konkurrensfördelar.I motion 2001/02:K420 av () begärs att16 lagar och förordningar avskaffas (yrkandena116). I motionen betonas att människor bör varafria och ha frihet att tillåtas göra vad man harrätt att göra. Det är enligt motionären dags attstarta resan dit, och en rad lagar och förordningarbör därför avskaffas, nämligen lagen (1966:742) omhotell- och pensionatrörelse, lagen (1969:612) omförbud mot professionell boxning, lagen (1970:943)om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet,hyresförhandlingslagen (1978:304), 12 kap.jordabalken, namnlagen (1982:670), arbetstidslagen(1982:673), förordningen (1983:18) omstuderandekårer, nationer och studentföreningar viduniversitet och högskolor, lagen (1987:375) omförbud mot s.k. bastuklubbar och andra liknandeverksamheter, lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram, jämställdhetslagen(1991:433), tobakslagen (1993:581), alkohollagen(1994:1738), alkoholförordningen (1994:2046), lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt, lagen (1998:408)om förbud mot köp av sexuella tjänster och lagen(2000:537) om märkning och registrering av hundarsamt förordningen (2000:538) om märkning ochregistrering av hundar.Tidigare behandlingFrågan om en samlad ombudsmannamyndighet behandladeshösten (bet. 2000/01:KU3). Utskottet framhöll isin bedömning inledningsvis den särställning somRiksdagens ombudsmän har. Utskottet ansåg inte attdet fanns någon anledning att ifrågasätta JO:sställning och verksamhet.När det gällde frågan om att föra ihop deombudsmän som är underställda regeringen till enombudsmannaorganisation ansåg utskottet att tiden nuvar mogen att utreda frågan. Enligt utskottet bordesåledes en utredning tillsättas med uppgift attundersöka om det finns förutsättningar för att slåsamman några av eller samtliga dessaombudsmannainstitutioner till en institution. Fråganom huvudmannaskapet för dessa ombudsmän måste,enligt utskottet, ses i ljuset av de uppgifterombudsmännen tilldelas. Vad utskottet anfört gavsregeringen till känna (rskr. 2000/01:3335).Kulturutskottet, arbetsmarknadsutskottet,näringsutskottet och miljö- och jordbruksutskottethar kortfattat avstyrkt motionsyrkanden från denallmänna motionstiden från sammamotionär som står bakom motion 2001/02:K420 omavskaffande av vissa enskilda lagar i syfte att ökamedborgarnas frihet (bet. 2001/02:KrU3, 2000/01:NU7,2000/01:AU7, 2000/01:AU9 och 2000/01:MJU8). En någotutförligare motivering till avstyrkandet hadearbetsmarknadsutskottet som beträffande vissa avarbetstidslagarna framhöll att det finns behov av enlagreglering för att det skall gå att upprätthållaen rimlig balans mellan arbetsgivarens ocharbetstagarens önskemål i frågor rörande arbetstid.Arbetsmarknadsutskottet ville i sammanhanget ocksåpåminna om de rättigheter i fråga om arbetstid somfinns i EG-rätten och som som nation ärskyldigt att se till att arbetstagarnatillförsäkras.Utredning om en sammanhållendiskrimineringslagstiftningRegeringen har beslutattillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag attbl.a. överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden.Kommittén skall också ha i uppdrag att se överansvarsområden och uppgifter förJämställdhetsombudsmannen, mot etniskdiskriminering, ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning samt överväga en samordning ellersammanslagning av samtliga dessa ombudsmän samt omden eller de framtida ombudsmannainstitutioner somföreslås skall vara underställda regeringen ellerriksdagen. Kommittén skall redovisa uppdraget senastden 1 december 2004.Utskottets ställningstagandeRegeringen har lagt fram proposition2001/02:72 Ändringar i regeringsformen samarbeteti EU m.m. vari föreslagits enmålsättningsbestämmelse i 1 kap. 2 § regeringsformensom bl.a. föreskriver att det allmänna skallmotverka diskriminering av människor på grund avkön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde som person.Utskottet är inte berett att nu förorda att skyddeti stället regleras i 2 kap. regeringsformen och dåsom ett generellt skydd mot alla former avdiskriminering. Motionerna 2001/02:K349 (mp) och2000/01:Sf20 yrkande 3 (m) avstyrks.Den beslutade utredningen om ensammanhållen diskrimineringslagstiftning kommerenligt sina direktiv (dir. 2002:11) att ta uppfrågan om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning omfattade alla ellerflertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden. Därvid skall bl.a. frågan omdiskriminering på grund av ålder och behovet avskydd mot diskriminering av s.k. transpersonerövervägas. Också det civilrättsliga området ochskadeståndsfrågan berörs. I uppdraget ingår dessutomatt överväga en samordning eller sammanslagning avJämställdhetsombudsmannen, mot etniskdiskriminering, ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning eller några av dem samt om den eller deframtida ombudsmannainstitutioner som föreslås skallvara underställda regeringen eller riksdagen.Motionerna 2000/01:K399 yrkande 1 (mp), 2000/01:K242(kd), 2000/01:So451 yrkande 1 (c), 2001/02:K80 idenna del (m), 2001/02:K82 yrkande 7 (mp),2001/02:So611 yrkande 2 (m), 2001/02:A388 yrkandena910 (kd) och 2001/02:So302 yrkande 2 (kd) fårdärigenom anses tillgodosedda och avstyrks.Utskottet konstaterar emellertid att regeringensdirektiv inte omfattar bl.a. Barnombudsmannen.Utskottet vill erinra om att konstitutionsutskottethösten ansåg att en utredning borde tillsättasför att undersöka om det finns förutsättningar föratt slå samman några av eller samtliga de ombudsmänsom är underställda regeringen. gavregeringen detta som sin mening till känna. mening är regeringens kommittédirektivinte acceptabla från denna utgångspunkt.