bet · GP01KRU16 · 2002-03-21 00:00:00 — Motion2001/02:Kr348 (v) yrkande 7 avstyrks.DansUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om de fria dansarnas pension ochsocialförsäkring, regionalt placerade danskompanier m.m., en utredning för att skapa en tydligstruktur för dansen, jämför reservation 8(v), en handlingsplan för hur dansen skall kunnautvecklas, jämför reservation 9 (v, kd, fp), funktionella scener för dansen, ett uppdrag till , jämförreservation 10 (v) och unga koreografers etableringsmöjligheter.Bakgrund1996 års kulturpolitiska beslut innebar att dansensställning som egen konstform bekräftades. Betydandeinsatser har också gjorts för dansen bl.a. genomtillkomsten av vissa regionala dansinstitutioner,ett förstärkt stöd till fria dansgrupper ochdansfrämjande verksamhet som programmet i helalandet. Trots dessa satsningar har dansen i flerahänseenden förhållandevis svårt att etablera sig somegen konstform i hela landet. Ett stort och varieratutbud av dansföreställningar förekommer främst iStockholm. På den regionala nivån är satsningen pådans ojämn, även om det på många håll finns en klarambition att skapa nya strukturer för dansfrämjandeoch dansproducerande verksamhet. Antalet frittverksamma dansgrupper ökar som mångakoreografer saknar en institutionell bas för sinkonstnärliga utveckling.För en ändamålsenlig avvägning av statens insatserför danskonsten bedömer regeringen ibudgetpropositionen för att det finns behovav en samlad bild av områdets problem ochförutsättningar. Ett sådant underlag bör, enligtregeringen, tas fram i dialog med dansensföreträdare. avser därför attunder anordna en hearing med olikaintressenter inom dansen.I pågår enöversyn av statens tjänstepensionsåtagande för olikagrupper av konstnärer inom teater-, musik- och dans-området och av hur bestämmelserna kring dessasamverkar med reglerna för den reformerade allmännapensionen. Arbetet bedrivs fortlöpande och i samrådmed arbetsmarknadens parter. (Översynen nämns i dir.2001:90 för utredningen om socialförsäkringsfrågorm.m. i förhållande till konstnärlig verksamhet. )MotionernaI motion 2001/02:Kr352 (v) yrkande 12 begärs enöversyn av de fria dansarnas pensions- ochsocialförsäkringsförmåner eftersom dessa enligtmotionärerna är missgynnade i förhållande till destatligt anställda dansarna.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr205 (m)yrkande 8 anser att bör ha några regionaltplacerade danskompanier, som kan täcka en stor delav landet med sin verksamhet utan alltför långaresor för agerande och publik. Dessa professionelladanstrupper skulle enligt motionärerna kunna tjänasom förebilder för andra dansare och ge hela landetett bättre utbud än det som har erbjudits genomRiksteatern. Dansen är också en konstform som liksommusiken kan spela en väsentlig roll i utbildning ochi terapi och därför borde nyttjas bättre även isådana sammanhang. Avslutningsvis påpekarmotionärerna att stödet till de fria dansarna börhöjas.Regeringen måste, enligt motionärerna bakom motion2001/02:Kr352 (v) yrkande 1, initiera en utredningför att skapa en tydlig struktur för dansen, vilketär grundförutsättningen för att denna konstformskall kunna utvecklas och uppvärderas.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr352 (v)yrkande 2 efterlyser en handlingsplan för hurdanskonsten skall utvecklas och bli en oberoendekonstnärlig kraft i samhället.Enligt motionärerna bakom motion 2001/02:Kr352 (v)yrkande 3 behöver tillgången på funktionella scenerför danskonsten ses över.Dansens Hus bör enligt motion 2001/02:Kr352 (v)yrkande 4 få ett uppdrag att bilda ett dansnätverk ilandet. Även skulle enligt motionärernakunna ingå i nätverket och bidra med sin överlägsnakunskap och erfarenhet av turnéverksamhet.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr352 (v)yrkande 10 framhåller att unga koreografer, särskiltde unga kvinnorna, bör ges möjligheter att etablerasig så att de kan bidra till dansens utveckling.Utskottets ställningstagandeDansen är en relativt ny konstform i , somännu håller på att finna sin form. Kulturrådetsolika undersökningar pekar på olika brister iorganisationen och innehåller också vissa förslagtill förbättringar, bl.a. treåriga verksamhetsbidragoch ökat regionalt ansvar.Utskottet vill återigen påminna om vad utskottetanfört beträffande ettnationellt uppdrag för ämnesområdet Danskonst (bet.1999/2000:KrU1 s. 29, 2000/01:KrU1 s. 50 och2001/02:KrU1 s. 43):Intresset för dans som konstform har ökat undersenare tid. Dansen har lyckats väl med att lockaen ung publik. Ett nationellt uppdrag kan få storbetydelse för att bredda intresset ytterligareoch nå nya publikgrupper.Kulturrådet har föreslagit att ett nationelltuppdrag inom dansområdet inrättas medmotiveringen att dansen får en allt störrebetydelse och att verksamheten på dansområdetväxer och utvecklas i hela landet.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund attregeringen åter prövar behovet av ett nationelltuppdrag inom dansens område, t.ex. närinriktningen av nationella uppdrag omprövas ellernär det blir aktuellt att öka antalet uppdrag.Utskottet ser med tillfredsställelse attKulturdepartementet avser att genom en hearing medföreträdare för dansen få en samlad bild av områdetsproblem och förutsättningar. Utskottet utgår frånatt denna hearing anordnas ochser fram emot att få ta del av de förslag frånregeringen till insatser för dansarna som hearingenkan föranleda.Den särskilda utredare som tillkallats för attkartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet (dir. 2001:90) torde också taupp frågan om de fria dansarnas pensioner. Även denovannämnda hearingen kommer, enligt vad utskotteterfarit, att ta upp dessa frågor. Därmed avstyrkerutskottet motion 2001/02:Kr352 (v) yrkande 12.Beträffande förslaget i motion 2001/02:Kr205 (m)yrkande 8 om regionalt placerade danskompanier m.m.vill utskottet påminna om att ett par danskompanierfinns som har statligt bidrag, att några regionalainstitutioner med statligt stöd redan har egnadanskompanier och att andra planerar att föra indansen i sin verksamhet. Utskottet anser att beslutom att inrätta regionala danskompanier bör fattas påregional nivå. Regeringen beslutar vilkainstitutioner som är bidragsberättigade. Medel tillregionala teater-, dans- och musikinstitutionerfördelas av och de regionalasjälvstyrelseorganen i försökslänen , Gotlandsoch län. Beslut om anslagsökning elleromfördelning av medel inom utgiftsområde 17 fattas isamband med den årliga budgetbehandlingen. Motion2001/02:Kr205 (m) yrkande 8 avstyrks.I motion 2001/02:Kr352 (v) yrkande 1 önskas enutredning i syfte att skapa en tydlig struktur fördansen. I motionens yrkande 2 föreslås att enhandlingsplan skall upprättas för att utvecklakonstformen. olika rapporter omdanskonsten, som kommer att kompletterasmed en hearing anordnad av regeringen, torde enligtutskottet vara en tillräcklig bas för det fortsattautvecklingsarbetet för danskonsten. Utskottet villockså påminna om att i har iuppdrag att verka för danskonstens utveckling,tillgänglighet, bredd och mångfald gentemot publikoch massmedier. Utskottet anser inte att detföreligger behov av en utredning eller en speciellhandlingsplan och avstyrker därför motion2001/02:Kr352 (v) yrkandena 1 och 2.I (Rapport från Statens kulturråd2000:6 s. 92) redovisas att det finns ett 70-talscener i landet som lämpar sig för dans. Detframhålls dock att antalet scener med rätt storlekoch rätt utrustning är begränsat och att de sceneroch arrangörer som finns endast köper in ettbegränsat antal dansföreställningar . En avslutsatserna i denna och andra rapporter är att detbehövs en kraftsamling på arrangörsledet. Eftersomyrkandet om en översyn av tillgången på scener ärtillgodosett avstyrker utskottet motion2001/02:Kr352 (v) yrkande 3.Dansens Hus har redan en främjande funktion fördansen på nationell nivå. Utskottet anser att motion2001/02:Kr352 (v) yrkande 4 i viss mån bör varatillgodosedd därmed, varför den avstyrks.Ett av målen för statens bidrag till äratt tillförsäkra danskonsten plats och angelägenheti samhället genom att presentera främst samtidasvensk och internationell danskonst av högstakvalitet. Vidare skall dels öka andelengästspel av bl.a. koreografer, dels försöka ökapublikantalet, särskilt andelen unga besökare. Ettav målen för Operans verksamhet är att årligenuppföra ett nyskapat musikdramatiskt verk ellerkoreografiskt verk av svensk upphovsman.Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett mål somskall beaktas inom kulturinstitutionerna och debidragsgivande instanserna. Utskottet anser inte attriksdagen skall vidta några särskilda åtgärder påden detaljeringsnivå som gäller t.ex. ungakoreografers etableringsmöjligheter, varför motion2001/02:Kr352 (v) yrkande 10 avstyrks.OrkesterfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med delvis bifall till ettantal motionsförslag som sin meningtillkännage för regeringen att enorkesteröversyn skall genomföras.Vidare bör avslå motionsförslagenom Östgöta blåsarsymfoniker och Göteborgsmusiken jämför reservation 11 (1m).BakgrundAnslaget 28:6, Bidrag till regional musikverksamhetsamt regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner, omfattar bl.a. bidrag till vissalandsting för länsmusikverksamhet och bidrag tillhuvudmännen för vissa regionala och lokalaorkesterinstitutioner. Anslaget 28:4,Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning avkulturpolitiska medel, omfattar bl.a. bidrag tillorkestrar i försökslänen , och Skånelän.Statens kulturråd har i rapporten orkester.nu(Rapport från 2000:3) gjort enkartläggning av landets orkestrar och derasverksamhet. presenterade därefterrapporten av länsmusiken (Statenskulturråd, ). genomförKulturrådet länsvisa överläggningar med landstingoch regioner kring länsmusikens inriktning . Dessa överläggningar kommerockså att beröra annan musikverksamhet i regionerna.MotionernaI motion 2000/01:Kr250 (s) föreslås att grundernaför bidragsfördelningen till länsmusiken skalländras. Större hänsyn bör enligt motionären tas tillom institutionerna svarar mot syftet medstatsbidraget till länsmusiken beträffandegenrebredd, mångfald och geografisk spridning.Institutionernas egenfinansiering och anslag frånhuvudmannen bör också finnas med iberäkningsunderlaget för statsbidraget.Länsmusiken skulle kunna bli en musikaliskspjutspets i sina respektive regioner och fungerasom kulturell mötesplats mellan professionellamusiker och amatörer samt mellan olika musikgenrer,menar motionärerna bakom motion 2001/02:Kr350 (v)yrkande 5. Länsmusikens ansvar för alla musikgenrerbör enligt motionärerna betonas i bidragsgivningen.I motion 2000/01:Kr251 (kd, m, fp) föreslås enöversyn av bidragen till landets symfoniorkestrar isyfte att ge dem jämställda villkor. Motionärernaanser att i ärmissgynnad vid statsbidragsfördelningen. Ävenmotionärerna bakom motion 2001/02:Kr321 (s) anser,med utgångspunkt i situationen för Symfoniorkesterni , att statsbidraget skall fördelas merrättvist.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr350 (v) anseratt regeringen bör initiera en analys avorkestermusikens ökande svårigheter att rekryteraorkestermusiker och utifrån denna analys föreslååtgärder (yrkande 6).I motion 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 22 föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omorkesterinstitutionernas situation, nämligen atttidigare nedskärningar av länsmusikanslaget hotaratt utarma musiklivet i regionerna.Enligt motion 2001/02:Kr293 (s) bör de fåprofessionella blåsorkestrar som finns kvar få ensäkrad framtid. Motionärerna bakom denna motion ochmotion 2001/02:Kr351 (c) föreslår att ÖstgötaBlåsarsymfoniker skall få statligt bidrag av detslag som utgår till vissa orkestrar vilka förklaratsberättigade till detta av regeringen.Förslaget i motion 2001/02:Kr228 (m, kd, s, fp,mp, v, c) syftar till att den framtida verksamhetenvid Göteborgsmusiken skall säkras ekonomiskt.Neddragningar av bidrag från försvarsmaktens sidahotar orkesterns existens. Eftersom staten, viakultur- respektive försvarsbudgeten, är orkesternsstörsta finansiär, får det enligt motionärerna anses vara ett statligt åtagande att vidta deåtgärder som behövs för att säkra orkesternsframtid.Utskottets ställningstagandeI orkesteröversyn orkester.nu påpekasbl.a. att utbudet av orkestermusik är ojämntfördelat över landet. Stora delar av saknartillgång till professionell orkesterverksamhet,medan orkesterinstitutionerna på andra håll liggertätt. Vidare framhålls att finansieringen avorkestrarnas regionala verksamhet ännu inte fått entillfredsställande lösning. För många av orkestrarnakrävs, enligt rapportförfattarna, en bredare och merstabil finansiell bas. Särskilda problem har demånga små och medelstora orkestrarna runt om iSverige som på grund av avståndet tillstorstadsområdena, framför allt till , harsvårt att rekrytera musiker särskilt till vikariatoch deltidstjänster. Flera orkestrar anges hasvårigheter genom att de inte kan erbjudaheltidstjänster. Kostnaderna för turnéer inom ochutom landet och för gästande solister och dirigenterhar ökat. I översynen pekas på behovet av ett ökatansvar för Rikskonserter när det gällerturnéverksamhet.Mot bakgrund av ovanstående och med delvis bifalltill motionerna 2000/01:Kr250 (s), 2000/01:Kr251(kd, m, fp), 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 22,2001/02:Kr321 (s) samt 2001/02:Kr350 (v) yrkandena 5och 6 om orkestrarnas situation, föreslår utskottetatt uppdrar åt regeringen att låta utreda,analysera och föreslå åtgärder som rör möjlighetenatt bibehålla nuvarande orkesterverksamhet,möjligheten att tillgodose behoven av orkestermusiki hela landet, orkestrarnas ekonomi, kriterierna förbidragsfördelningen till olika orkestrar,svårigheterna att rekrytera musiker, musikernasanställningsförhållanden och orkestrarnasmöjligheter till långsiktig utveckling m.m. Ävenutfallet av nu pågående förhandlingarmed landstingen om länsmusikens uppdrag bör vägas ini översynen.Beträffande de prioriteringar av resurser tillförmån för Östgöta Blåsarsymfoniker som föreslås imotionerna 2001/02:Kr293 (s) och 2001/02:Kr351 (c)hänvisar utskottet till att sådana frågor omframtida prioriteringar bör ingå i budgetarbetet förkommande år. Utskottet avstyrker motionerna 2001/02:Kr293 (s) och 2001/02:Kr351 (c) i vilka någrakostnadsberäkningar inte ingår.Med anledning av förslaget i motion 2001/02:Kr228(m, kd, s, fp, mp, v, c) att säkra en fortsattverksamhet för Göteborgsmusiken vill utskottetanföra följande. ,som bildades , står tre stiftare, nämligendet kommunala bolaget ,och (numera ).Orkestern har sitt ursprung i Spårvägens Musikkår iGöteborg, vilken bildades . Orkesternuppträder under namnet Flygvapnets Musikkår då denär i försvarets tjänst.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attGöteborgsmusiken, som är en professionellblåsorkester, även får en sådan ekonomiatt verksamheten kan fortleva. Utskottet harinhämtat att statens bidrag till orkestern för år2001 uppgick till , medanGöteborgs kommuns bidrag uppgick till 4,5 miljonerkronor. Därmed bidrog staten genom meden förhållandevis hög finansiering. Bidraget tillandra orkesterinstitutioner ligger på enprocentuellt sett betydligt lägre nivå. FrånGöteborgsmusiken har utskottet inhämtat attorkestern har ett årligt avtal medFörsvarsmusikcentrum, en enhet inom Försvarsmakten.Enligt det avtal som träffats för utfästersig Försvarsmusikcentrum att upphandla spelningarfrån Göteborgsmusiken till ett belopp av 5 miljonerkronor. Avtalet kan sägas upp före åretsutgång. Dock sägs det uttryckligen att det skallvara en inriktning att förlänga avtalet årligent.o.m. utgången av år 2004.Om Försvarsmakten som befaras i motion2001/02:Kr228 (m, kd, s, fp, mp, v, c) skullevälja att säga upp avtalet med minska sina beställningar av spelningar är detgivetvis angeläget att orkestern i stället får andraengagemang av motsvarande storleksordning och på såsätt kan finansiera sin framtida verksamhet. Någothot mot verksamheten synes emellertid inte föreliggaför . Utskottet utgår från att Kulturrådetföljer utvecklingen vid Göteborgsmusiken. Vidareutgår utskottet från att även stiftarna bakomstiftelsen medverkar till en stabil framtid förGöteborgsmusiken. Sammanfattningsvis föreslårutskottet med hänvisning till det anförda attriksdagen avslår motion 2001/02:Kr228 (m, kd, s, fp,mp, v, c).Nyckelharpan som svensktnationalinstrumentUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omnyckelharpan som svenskt nationalinstrument,jämför reservationerna 12 (c) och 13 (mp).BakgrundNyckelharpan är ett folkligt stråkinstrument somsedan 1600-talet, eller kanske ännu tidigare, haranvänts vid dans och ceremonier i främst östraSverige. Världens troligen äldsta bevaradenyckelharpa, byggd , finns på i modern tid har instrumentet fått en särställninginom spelmansrörelsen men används också ipopulärmusik och konstmusik.I finns en obruten dokumentation ominstrumentet ända från de medeltida kyrkornaskalkmålningar av nyckelharpspelande fram tilli dag. På finns det en relief med ennyckelharpspelare på kyrkas entréportal. IUppland fick nyckelharpan en renässans på 1960-taletframför allt genom , spelman,instrumentbyggare och kompositör. Instrumentetspelas och byggs på många platser i Sverige.Ett visst instrument kan efter hand bli betraktatsom nationalinstrument om det har ett brett folkligtstöd.I vissa musikhistoriska verk betraktas redannyckelharpan som det svenska nationalinstrumentet.Ett exempel på detta är i uppsatsenBliver man af at spille på sækkepibe? Ombegrebet nationalinstrument som publicerats iMusikkens tjenere (1998).Fenomenet nationalinstrument i andra länder harvuxit fram genom en folklig samling kring ettspeciellt instrument, oftast i samband med ennationalistisk frihetsrörelse. Kantelen i ,exempelvis, har sitt ursprung i nationaleposetKalevala. Finska litteratursällskapet, som grundadesi mitten av , valde kantelen till sittemblem. Den irländska harpan stöddes i slutet av1700-talet av medlemmar i forPromoting Knowledge, ett sällskap som arbetade föratt bygga upp som en kulturellt självständignation. I blev säckpipan ensymbol för nationens självständighet från England.Den grekiska bouzoukin blev en folklig symbol förGrekland efter militärjuntans fall och ersatte dentidigare klarinetten som kommit att associeras medjuntatiden.MotionernaI ett stort antal motioner, nämligen 2000/01:Kr233(c), 2000/01:Kr306 (s), 2000/01:Kr701 (mp) yrkande23, 2001/02:Kr266 (mp), 2001/02:Kr268 (c) yrkande 2,2001/02:Kr290 (s), 2001/02:Kr294 (s), 2001/02:Kr302(s), 2001/02:Kr353 (s), 2001/02:Kr354 (s) och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 37, föreslås attriksdagen bör uppdra åt regeringen att upphöjanyckelharpan till svenskt nationalinstrument.Utskottets ställningstagandeNyckelharpan är ett instrument som bör värnas ochvidareutvecklas. Instrumentet har funnits mycketlänge i landet och är en del av vårt kulturarv ochhar på ett enastående sätt fått en renässans på1960-talet. arbete medatt säkra nyckelharpans framtid genom utbildning avnyckelharpespelmän och genom instrumentbygge ärenligt utskottet ett lovvärt initiativ som börstödjas. Institutet får , enligtriksdagens beslut (bet. 1997/98:KrU13 s. 28 och1998/99:KrU1 s. 4244), ett bidrag frånkulturbudgeten (). Ävenutbildning vid institutet finansieras med statligamedel.Utskottet vill framhålla värdet av att det finnsett nationellt levande kulturarv, vilket på intetsätt behöver stå i konflikt med ett internationelltengagemang. Det bör snarare kunna vara en bas och enutgångspunkt för internationella kontakter och förförståelse mellan olika folkgrupper. Intresset förfolkmusik är en internationell företeelse somförenar musiker, spelmän och musikintresserade iolika länder. Speciellt viktigt är det att uppmuntrade unga att med musikens hjälp få inblick i andrakulturer.Det står dem som vill fritt att kalla ettinstrument för nationalinstrument. Om intresset ochengagemanget är stort och växande kan ettinstrument, såsom nyckelharpan, få status somnationalinstrument i människors medvetande utan attriksdagen uttalar sig i frågan. Förslag om attupphöja nyckelharpans instrumentfamilj tillnationalinstrument har behandlats av utskottet vidtidigare tillfällen, (bet.1999/2000:KrU10 s. 11). Utskottet står fast vid denståndpunkt som då redovisades, nämligen att det inteär motiverat att tar ett sådant initiativsom begärs i motionerna. bör således avslåmotionerna 2000/01:Kr233 (c), 2000/01:Kr306 (s),2000/01:Kr701 (mp) yrkande 23, 2001/02:Kr266 (mp),2001/02:Kr268 (c) yrkande 2, 2001/02:Kr290 (s),2001/02:Kr294 (s), 2001/02:Kr302 (s), 2001/02:Kr353(s), 2001/02:Kr354 (s) och 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 37.Genrecentrum och folkmusikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om samverkansprojekt inom olika genrer m.m.,jämför reservationerna 14 (m) och 15 (v,) en plan för inrättandet av olikagenrecentrum på musikområdet, jämförreservation 16 (m), fler folkmusikcentrum, ökat statligt stöd till scenen Stallet iStockholm, stöd till Folkmusikens hus i ,jämför reservation 17 (mp), uttalande om folkmusiken, statlig samverkan beträffande stödet tillEric , jämförreservation 18 (kd, c) och villkoren för statsbidraget till , jämför reservation 19(mp).MotionernaMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr205 (m) yrkande10 framhåller vikten av att samverkansprojekt inomolika genrer skall kunna få statligt stöd, men attdet bör ankomma på respektive genre att själv väljasin samverkans- och stödform.Motionären bakom motion 2001/02:Kr231 (m)efterlyser en plan för inrättandet av flera olikaslag av genrecentrum på musikens område, t.ex. förblåsmusiken och för jazzen.I motion 2001/02:Kr350 (v) yrkande 8 påtalasbehovet av att skapa fler genreprofilerade centrumför musik och att garantera fortlevnaden av dem somredan finns.I motionerna 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 22 och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 35 framhålls behovet avatt ytterligare medel anvisas för att flerfolkmusikcentrum skall kunna utvecklas.Den fasta scenen för folk- och världsmusik iStockholm, Stallet, bör enligt motionärerna bakom2001/02:Kr350 (v) yrkande 4 ges ekonomiskaförutsättningar till långsiktighet och kontinuitet isin verksamhet.I motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 36 föreslåsatt Folkmusikens hus i skall ges statligtstöd.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr205 (m)yrkande 11 framhåller att folkmusiken är en del avSveriges kulturella identitet och historia och attden bör uppmärksammas.I motion 2001/02:Kr268 (c) yrkande 1 framhålls attstaten bör ta ett ansvar för samverkan mellankultur- och utbildningsområdena för att slå vakt omEric i Tobo.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 34 begär att kravet på lokal delfinansieringav i skall justerasnedåt.Utskottets ställningstagandeDet finns goda möjligheter att medbefintlig statlig bidragsgivning tillgodose olikagenrers behov. Inom ramen för det samlade stödettill regional musikverksamhet bör t.ex. ett läneller flera län i samverkan kunna utveckla engenreprofil utifrån lokala musiktraditioner ochandra särskilda förutsättningar. En viktig del iRikskonserters uppdrag är att göra kompletterandeinsatser för genrer som inte ges tillräckligtutrymme i länsmusikens utbud. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motionerna 2001/02:Kr205 (m)yrkande 10 och 2001/02:Kr350 (v) yrkande 8.Utskottet behandlade frågan om en utredning ombehovet av olika slags genrecentrum (2000/01:KrU1 s 57). Utskottet står fast vid denståndpunkt som då redovisades, nämligen att det intefinns något behov av en samlad utredning som avseretablerandet av flera olika slags genrecentrum, ochavstyrker därför motion 2001/02:Kr231 (m).Beträffande de förslag om ytterligare medel tillfolkmusiken som lämnas i motionerna 2000/01:Kr701(mp) yrkande 22, 2001/02:Kr350 (v) yrkande 4 och2001/02:Kr422 (mp) yrkandena 35 och 36 anserutskottet att det är behov som bör vägas mot andraangelägna behov inom kulturbudgeten, varförutskottet inte vill uttala sig om detta . Imotionerna saknas beräkningar av vilka resurser somskulle krävas vid ett bifall till yrkandena.Motionerna avstyrks.