bet · GP01FIU17 · 2002-05-16 00:00:00 — Förändringar i kommunkontosystemet(prop. 2001/02:112) SammanfattningI betänkandet behandlas dels regeringensförslag om en förändradfinansieringsmodell förkommunkontosystemet, dels förslag om ökadkontroll av systemet. Frånkommunkontosystemet utbetalasersättningar som kompenserar kommuner ochlandsting för ingående mervärdesskatt iicke skattepliktig verksamhet. Systemetfinansieras genom att kommuner ochlandsting betalar avgifter som är avseddaatt täcka uttagen. Den föreslagnafinansieringsmodellen innebär attavgifterna som kommuner och landstingbetalar avskaffas och att uttagen ursystemet sker från statsbudgetensinkomstsida. I samband med omläggningenkommer de generella statsbidragen attjusteras ned motsvarande den slopadeavgiften. Utskottet gör en preciseringangående principerna för finansiering avframtida ökningar av uttagen urkommunkontosystemet. Utvecklingen avuttagens omfattning kommer framöver attvägas in som en faktor i den årligabedömningen av de generella statsbidragentill kommuner och landsting.I betänkandet föreslås vissabestämmelser som möjliggör kontroll isystemet. får föreläggakommuner och landsting att lämnauppgifter för kontroll av rätten tillersättning. Om uppgifterna i en ansökanom ersättning behöver kontrolleras genomen avstämning mot räkenskaperna, fårRiksskatteverket komma överens medkommunen eller om att ensådan kontroll skall göras vid besök.Kommuner och landsting skall lämna enårsuppgift efter utgången av varjekalenderår. skall fåmöjlighet att göra revision hos en kommuneller ett landsting. Vidare föreslås attomprövning av ersättningsbeslut får skeinom . Regler om överklagande tillallmän förvaltningsdomstol införs.Slutligen föreslås regler om kostnads-och intäktsränta med en räntesats sommotsvarar basräntan iskattebetalningslagen (1997:483).De nya bestämmelserna föreslås träda ikraft den 1 januari 2003.Utskottet ställer sig bakom regeringensförslag. I betänkandet behandlas också 3motioner med sammanlagt 6 motionsyrkandensom väckts med anledning avpropositionen. Därutöver behandlas ävenett motionsyrkande som väckts medanledning av regeringens skrivelse2001/02:102 Utvecklingen i den kommunalasektorn. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden.I betänkandet finns fyra reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förändrad finansiering avkommunkontosystemetRiksdagen godkänner regeringensförslag om riktlinjer för nyfinansiering av kommunkontosystemet.Därmed bifaller proposition2001/02:112 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Åtgärder för förbättradkontrollRiksdagen antar regeringens förslagtill lag om ändring i lagen(1995:1518) om mervärdesskattekontonför kommuner och landsting, lag omändring i lagen (2002:38) om ändring ilagen (1995:1518) ommervärdesskattekonton för kommuner ochlandsting, lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. samt lagom ändring i skattebetalningslagen(1997:483). Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:112 yrkandena2.12.4.3. Finansiering avkontrollåtgärdernaRiksdagen avslår motion2001/02:Fi25 av m.fl.(c) yrkande 2.Reservation 2 (kd, c)4. Förenkling avadministration och kontrollRiksdagen avslår motion2001/02:Fi25 av m.fl.(c) yrkande 3.Reservation 3 (c)5. KonkurrensneutralitetRiksdagen avslår motionerna2001/02:Fi23 av Per m.fl.(kd),2001/02:Fi24 av m.fl.(m),2001/02:Fi25 av m.fl.(c) yrkande 1 samt2001/02:Fi48 av m.fl.(fp) yrkande 12.Reservation 4 (m, kd, c, fp)den 16 maj 2002På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), BengtSilfverstrand (s), (),(), (),(), (),(), (), PerLandgren (kd), (), YvonneRuwaida (mp), (), LarsBäckström (v) och ().2001/02FiU17Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen beslutade den 26 oktober 2000att tillsätta en arbetsgrupp inomFinansdepartementet med uppgift att seöver kommunkontosystemet. Arbetsgruppensuppdrag bestod i att analysera och belysafrågan om finansieringen av systemet,belysa de omfördelningseffekter systemetger upphov till samt att ta framalternativa modeller för att hanterafrågan om återbetalning av ingåendemervärdesskatt. Arbetsgruppen överlämnadei rapporten avKommunkontosystemet en översyn (Ds2001:30). Rapporten har remissbehandlatsoch det hölls ett remissmöte den 1 juni2001.Den 21 december 2000 bemyndigaderegeringen det statsråd som ansvarar förfrågor om ekonomi att tillkallaen särskild utredare med uppgift attutreda frågan om kontroll och omprövningav beslut om utbetalning ikommunkontosystemet. Med stöd avbemyndigandet förordnades ensärskild utredare. I juni 2001överlämnade utredaren betänkandetKontroll i kommunkontosystemet (SOU2001:50). Betänkandet harremissbehandlats.Förslagen i propositionen har tagitsfram i samråd med ochMiljöpartiet.Under beredningen har två skrivelser,en från Kommun- och Landstingsförbundensamt en från och Eskilstunakommuner, inkommit till utskottet.Remiss till LagrådetDe föreslagna nya bestämmelserna omöverklagande i lagen (1995:1518) ommervärdesskattekonton för kommuner ochlandsting och om efterbeskattning iskattebetalningslagen (1997:483) tillhördet område som normalt bör granskas avLagrådet. I den först nämnda lagenföreslås bl.a. att prövningstillståndkrävs för att kammarrätten skall få prövabeslut av länsrätten. Krav påprövningstillstånd är huvudregelvid överklagande hos kammarrätten.Bestämmelsen är av så enkel beskaffenhetatt Lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Detsamma gäller den föreslagnaändringen i skattebetalningslagen.Förslagen i motionerna återges i bilaga1.Lagförslagen fogas till betänkandet sombilaga 2.Utskottets överväganden1. Förändrad finansiering avkommunkontosystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag i proposition 2001/02:112yrkande 1 om förändrad finansiering avkommuners och landstings ersättning förmervärdesskatt i icke skattepliktigverksamhet. Förslaget innebär attersättningen redovisas påstatsbudgetens inkomstsida samtidigtsom de generella statsbidragenreduceras.Jämför reservation 1 (m, kd, c, fp).PropositionenRegeringen pekar i propositionen på attdagens kommunkontosystem har brister.Systemet medför vissa oönskadeomfördelningseffekter mellan kommuner ochmellan landsting. Riksrevisionsverketskartläggning av omfördelningseffekternaav systemet (RRV 2001:6) visar attkommunkontosystemet av allt att dömaföranleder en systematisk och långsiktigomfördelning av medel mellan kommuner.Avgiften till systemet försämrar dessutomkommunernas planeringsförutsättningar.Den avgift som kommuner och landstingbetalar till systemet fastställs av RSVsenast . Om avgiftenavviker från den förväntade kan dettainnebära att omprioriteringar måste görasi ett sent skede av budgetprocessen.Avgiften sätts utifrån en prognos över detotala uttagen ur systemet, vilket gördet svårt att undvika att över- ellerunderskott uppstår. Den sista december2000 skrev staten av en fordran påkommunsektorn på 3,8 mdkr som uppståttgenom att avgifterna under en rad årvarit lägre än uttagen.Syftet med kommunkontosystemet är attåstadkomma konkurrensneutralitet ikommunernas och landstingens val mellanentreprenad och egen regi inom verksamhetsom inte medför skattskyldighet.Regeringen konstaterar i propositionenatt systemet löser de flesta, men intealla, problem med dennakonkurrensneutralitet.Regeringen föreslår nu att kommunernasoch landstingens ersättning för ingåendemoms i icke skattepliktig verksamhetredovisas på statsbudgetens inkomstsida.Detta innebär att ersättningarna hanteraspå motsvarande sätt som inom detordinarie momssystemet. Avgiften somkommuner och landsting betalar tillsystemet föreslås avskaffas. Förslagetinnebär att problemen för kommunernasbudgetarbete med sena besked om avgiftenförsvinner, liksom problemen med över-och underskott i systemet. Beträffandeomfördelningseffekterna skriverregeringen att problemen med att nyasådana effekter uppstår försvinner genomden föreslagna finansieringen.För att finansiera den avskaffademomsavgiften föreslås att det generellastatsbidraget sänks. Utgångspunkten förden föreslagna finansieringsmodellen äratt kostnaderna för mervärdesskatt i ickeskattepliktig verksamhet även i framtidenskall bäras av kommuner och landsting.Utgångspunkten för sänkningen avstatsbidragen är att den skall baseras påkostnadsnivån för uttagen föregående år.Detta enligt samma princip som användesnär systemet infördes , ochstatsbidragen höjdes med 23 miljarderkronor.Regeringen avser att ibudgetpropositionen föreslå enpreliminär sänkning baserad på avgiftenför 2002 vilken uppgår till ca 31miljarder kronor. I samband med attkommunkontosystemet infördes gjordesen uppjustering av statsbidraget baseratpå kostnadsnivån på uttagen åren innan.Den preliminära justering som kommer attföreslås i budgetpropositionen för 2003skall göras enligt samma princip, dvs.sänkningen av statsbidragen kommer attbaseras på avgiften . I början av2003 finns de definitiva beloppen och enslutreglering kan då göras avstatsbidragen för 2004.Kommuner och landsting skall enligtpropositionen som princip även framöverbära kostnaderna för moms i ickeskattepliktig verksamhet. Omläggningeninnebär dock att eventuella framtidavolymökningar inom systemet leder tillminskade inkomster för staten, i ställetför som ökade avgifter förkommunsektorn. För att principen attkostnaderna för mervärdesskatt i ickeskattepliktig verksamhet skall bäras avkommuner och landsting inte skallurholkas i takt med stigande volym,kommer utvecklingen av uttagen ursystemet att vägas in i den årligabedömningen av de generellastatsbidragen.Regeringen kommer också att föreslå attutgiftstaket sänks genom en tekniskjustering med ett belopp som motsvararsänkningen av statsbidraget.Finansutskottets ställningstagandeI propositionen föreslår regeringen en nyfinansieringsmodell för kommunernas ochlandstingens kostnader för mervärdesskatti icke skattepliktig verksamhet.Enligt finansutskottets bedömning lederpropositionens förslag till väsentligaförbättringar. Genom att de avgifter somkommuner och landsting betalar in tillsystemet tas bort förbättrasplaneringsförutsättningarna för sektornavsevärt. Genom att avgifterna tas bortförsvinner också problemet med att nyaomfördelningseffekter uppstår.I det nya systemet kommer en eventuellfortsättning av volymökningen ikommunkontosystemet att leda till eninkomstminskning för staten i stället fören avgiftsökning för kommunsektorn.Regeringen har i propositionen angivitatt utgångspunkten för den föreslagnafinansieringsmodellen är att kostnadernaför mervärdesskatt i icke skattepliktigverksamhet även skall bärasav kommuner och landsting. Regeringen hardärför också föreslagit att statsbidragenpreliminärt skall räknas ned med 31miljarder kronor för 2003.Utskottet kan ställa sig bakom dennanedräkning av statsbidragen med31 miljarder kronor. När det gäller detinkomstbortfall för staten som skullefölja av framtida ökningar av uttagen ursystemet vill utskottet emellertidframhålla att det inte kan vara enutgångspunkt för fastställande avstatsbidragen att detta inkomstbortfallskall finansieras av kommuner ochlandsting genom en reducering avstatsbidragen.Utskottet vill i stället framhålla atthuvudprincipen enligt propositionen äratt det skall införas en statligfinansiering av kommunkontosystemet,vilket innebär att uttagen från systemetsker över statsbudgetens inkomstsida.Utskottet konstaterar dock samtidigtatt staten har ett berättigat intresse avatt göra samlade bedömningar av detsamhällsekonomiska utrymmet för denkommunala konsumtionen. Vid eventuellaframtida ökningar av uttagen ur systemettill följd av volymförändringar ikommunkontosystemet bör behovet avförändrade statsbidrag därför ses i ettstörre sammanhang och ingå som en del aven helhetsbedömning av kommunsektornsbehov av statsbidrag. Ökade uttag urkommunkontosystemet kan därvid vara enåterhållande faktor för statsbidragensutveckling. I en helhetsbedömning börhänsyn även tas till eventuellaomfördelningseffekter mellan kommuner ochmellan landsting.Utskottet anser att redovisningen avberäkningen av de generella statsbidragenbör göras på ett sådant sätt att detklart framgår hur statsbidragen påverkatsav förändrade uttag urkommunkontosystemet. Därmed blir detockså möjligt för att bedömahur kostnaderna för mervärdesskatt i ickeskattepliktig verksamhet bör fördelasmellan kommunsektorn och staten.Med den precisering som utskottet ovangjort angående principerna förfinansieringen av framtida ökningar avuttagen ur kommunkontosystemet och medunderstrykande av att huvudprincipen ären statlig finansiering avkommunkontosystemet tillstyrker utskottetregeringens förslag till nya riktlinjerför finansiering av kommunkontosystemet.Utskottet tillstyrker därmed yrkande 1 iproposition 2001/02:112, dvs.propositionens första dels-sats.2. Åtgärder för förbättrad kontrollUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker propositionensförslag om att förbättra möjligheternatill kontroll inom kommunkontosystemet.PropositionenI dag saknas en kontrollfunktion ikommunkontosystemet. kaninte göra någon materiell prövning av enansökan om ersättning eftersom det saknaslagstöd för detta. Även möjligheternatill formell prövning är begränsade.Möjligheter till omprövning och rättelsekan bara göras vid uppenbarafelaktigheter i beslut.Kontrollmöjligheter skulle öka systemetstrovärdighet och underlätta en merenhetlig tolkning av systemet.Sammantaget anser regeringen attmöjligheterna till kontroll i systemetbehöver förbättras.Förutsättningar för rätt till ersättningDet råder viss otydlighet kringvilken mervärdesskatt som kommuner ochlandsting kan söka ersättning för urkommunkontosystemet. Lagen stadgar atträtt till ersättning ges för sådanmervärdesskatt som inte dragits av enligtmervärdesskattelagen. Av förarbetenframgår dock att avsikten var attersättning skulle kunna sökas för sådanmervärdesskatt som inte är avdragsgillenligt mervärdesskattelagen, men dettahar inte kommit till tydligt uttryck ilagtexten. Detta kan innebära attmervärdesskatt som borde redovisas motdet ordinarie mervärdesskattesystemet istället redovisas motkommunkontosystemet. För att förtydligagränsen mellan de båda systemen föreslårnu regeringen en lagändring i enlighetmed förarbetenas intentioner. För de falldet inte går att fastställa vilket systemmervärdesskatten skall redovisas mot fåren schablonfördelning användas. För attinte orsaka kommunerna betungandeadministrativt merarbete föreslårregeringen att kommunerna skall fåanvända en schablon i sådana fall dåfördelningen mellan de båda systemen integår att fastställa.Ansökningens innehåll ochuppgiftsskyldighet för kommuner ochlandstingRegeringen föreslår att ansökan omersättning från kommunkontosystemet skalllämnas enligt fastställt formulär efter utgången av det kalenderårersättningen avser, annars ansesersättningen ha fastställts till nollkronor. Skulle ansökan komma senare såkan detta omprövas. På så sätt behålls ipraktiken en generös ansökningstid. Föratt förbättra möjligheterna till kontrollav utbetalningar och öka möjligheternaatt följa utvecklingen på kontona börkommunerna lämna uppgifter om deverksamheter från vilkamervärdesskattekostnaderna härrör isamband med ansökan. gesockså rätt att förelägga kommunerna attlämna sådan information. Riksskatteverketbör ges möjlighet att vid ett besök ikommunen kontrollera uppgifter i enansökan genom att stämma av mot kommunensräkenskaper. En skattemyndighet skallockså ha rätt att genomföra besöket påRiksskatteverkets uppdrag.ÅrsuppgiftEfter utgången av året skall kommunerna,enligt regeringens förslag, lämnaårsuppgift till , dels omden mervärdesskatt som inte får dras avenligt mervärdesskattelagen, dels omschablonbelopp som ersätts frånkommunkontosystemet. En sådankontrolluppgift ger information omhuruvida kommunens bokföringöverensstämmer med de belopp som betalatsut till kommunen frånkommunkontosystemet. Årsuppgiften skallvara undertecknad. För att minimera detextra arbete som årsuppgiften innebär förkommunen bör uppgiftslämnandet så långtsom möjligt anpassas till de tider somgäller för den årliga revisionen.Fördjupad utredning revisionRedovisningen av mervärdesskatt ikommunkontosystemet bör likställas medredovisningen i det ordinariemervärdesskattesystemet.Revisionsreglerna för kommunkontosystemetbör också knytas an till bestämmelserna iskattebetalningslagen. Enligt denna lagfår skattemyndigheten besluta omskatterevision för att kontrollera attdeklarations- och annanuppgiftsskyldighet fullgjorts riktigt ochfullständigt eller att förutsättningarfinns att fullgöra uppgiftsskyldighet somkan antas uppkomma. Regeringen föreslårnu att lagen om mervärdesskattekonton förkommuner och landsting får motsvaranderegler. ges ansvar förkontrollen av kommunkontosystemet påsamma sätt som man har ansvaret för detordinarie momssystemet. Riksskatteverketfår dock uppdra åt en skattemyndighet attutföra revisionen. En bestämmelseföreslås också införas om att kommunenskall vara behjälpligtvid revisionen.OmprövningBeslut om utbetalning urkommunkontosystemet fattas ihuvudsak med stöd av förvaltningslagendär omprövning bara kan göras om ettbeslut är uppenbart felaktigt. Blandannat de föreslagna revisionsreglernaställer dock krav på ökade möjlighetertill omprövning så att fel som framkommervid revision kan rättas. Sådanabestämmelser finns bl.a. i 4 kap.taxeringslagen (1990:324) och i 21 kap.skattebetalningslagen (1997:483).Regeringen föreslår att omprövning fårske på kommunens initiativ inom tre årefter utgången av det år ersättningenavser och i vissa fall även efter dennatid. Regeringen föreslår också attefterbeskattning skall kunna ske i vissafall samt regler kring vilkaersättningsperioder ett omprövningsbeslutskall hänföras till.ÖverklagandeI likhet med vad som gäller i detordinarie mervärdesskattesystemet börbeslut om revision inte varaöverklagbara. Inte heller beslut attförelägga en kommun att lämna uppgift sombehövs för att kontrollera rätten tillersättning bör gå att överklaga. Övrigabeslut bör kunna överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. Överklagande avlänsrättens beslut tas upp till prövningendast om kammarrätten meddelatprövningstillstånd. Regeringen föreslårockså att ett ersättningsbeslut skallgälla genast om inte annat föreskrivssärskilt.RäntorDe föreslagna revisions- ochomprövningsreglerna motiverar attkostnads- och intäktsränta tillämpas ikommunkontosystemet för att skapaneutralitet i systemet. Räntesatsen börvara så stabil som möjligt och regeringenföreslår därför att den skall motsvarabasräntan i skattebetalningslagen.Samtliga förslag föreslås träda i kraftden 1 januari 2003.Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning finnsstarka skäl som talar för attkontrollmöjligheterna inomkommunkontosystemet bör förstärkas.Möjligheterna för beslutsmyndigheten atti dag kontrollera underlaget förkommunernas ansökan om utbetalning ursystemet liksom ompröva tidigare beslutär mycket begränsade, trots att systemetomsätter över 30 miljarder kronorårligen. Även möjligheterna tillrättelser av tidigare beslut är mycketbegränsade. En förbättrad kontroll skulleockså bidra till att tydliggöraeventuella brister i systemet och skapaförutsättningar för en enhetligaretillämpning av systemet. Detta skullesannolikt också öka systemetstrovärdighet.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag i proposition2001/02:112 yrkandena 2.12.4, dvs.propositionens andra dels-sats.3. Finansiering av kontrollåtgärdernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslagom att kostnaderna för administrationav kontrollen av kommunkontosystemetskall finansieras av staten.Jämför reservation 2 (kd, c).PropositionenFörslagen om kontroll avkommunkontosystemet beräknas ge ökadekostnader för skatteförvaltningen medhögst . Eftersom deökade kostnaderna avser hanteringen avkommunkontosystemet kommer de attfinansieras genom en justering av nivånpå de generella statsbidragen.Justeringen kommer att göras i sambandmed den minskning av statsbidragen på ca31 miljarder kronor som föranleds av denföreslagna finansieringsmodellen.MotionenI motion Fi25 (c) framhålls att denskärpta kontrollen kommer att medföraökade kostnader för såväl kommuner ochlandsting som för skatteförvaltningen.Eftersom den ökade kontrollen ligger istatens intresse bör den ocksåfinansieras av staten, och inte genom ennedjustering av statsbidragen tillkommuner och landsting framhållermotionärerna (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning bör detligga i allas intresse att redovisningenav mervärdesskatt i kommunkontosystemetgörs på ett korrekt sätt. Tyvärr har detdock förekommit felaktigheter iredovisningen som visar att en ökadkontroll av systemet är motiverad iavvaktan på att samtliga kommuner ochlandsting har utvecklatredovisningssystem som svarar mot högtställda krav på korrekt redovisning avmervärdesskatt i kommunkontosystemet.Utskottet anser mot denna bakgrund attdet kan finnas skäl att öka kontrollen.Hur kostnaden skall fördelas fårövervägas i samband medbudgetbehandlingen under hösten 2002.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi25 (c) yrkande 2.4. Förenkling av administration ochkontrollUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslagom att utreda möjligheterna förkommuner och landsting att dra avingående mervärdesskatt i ett och sammamervärdesskattesystem.Jämför reservation 3 (c).MotionenMotionärerna anser i motion Fi25 (c) attden naturliga fortsättningen på attstaten tar över finansieringen avkommunkontosystemet är att inleda ettarbete med att förenkla administrationenoch kontrollen av systemet. Inriktningenbör vara att söka möjligheter förkommuner och landsting att dra avingående moms i ett och samma statligtfinansierade system (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeFör att skapa konkurrensneutralitet ivalet mellan att upphandla ickeskattepliktiga tjänster från externaentreprenörer eller producera dem i egenregi, infördes en generellavdragsrätt för ingående mervärdesskattför kommuner och landsting i detordinarie mervärdesskattesystemet. VidSveriges inträde i EU var dock dennaavdragsrätt inte möjlig att behållaeftersom den stred mot EG:s sjättemervärdesskattedirektiv.Kommunkontosystemet infördes för attinom ramen för EG:s mervärdesskattereglerså långt som möjligt ändå upprätthållakonkurrensneutraliteten.En förändring av kommunkontosystemetmed den inriktning som motionärernaförespråkar förutsätter en förändring avEG:s sjätte mervärdesskattedirektiv.Denna fråga behandlades av utskottethösten (bet. 2000/01:FiU3 s. 2024).Utskottet ställde sig då bakomregeringens bedömning att en förändringav direktivet inte var rimlig inom enöverskådlig framtid, och skrev vidare utgick från att regeringen bevakarmöjligheterna till förändringar avdirektivet i framtiden.Utskottet anser inte att det finnsförutsättningar att inleda en sådanutredning som motionärerna önskar.Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi25 (c) yrkande 3.5. KonkurrensneutralitetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag omatt begära utredning avkommunkontosystemets förmåga att skapakonkurrensneutralitet. Utskottetavstyrker också motionsförslag om atttillkännage för regeringen att den börverka för en förändring av EG:s sjättemervärdesskattedirektiv.Jämför reservation 4 (m, kd, c, fp).PropositionenRegeringen skriver i propositionen attkommunkontosystemet löser merparten av dekonkurrensneutralitetsproblem inomkommunsektorn som momsbestämmelsernaskapar. Det finns dock återståendeproblem. Regeringen nämner attinlåsningseffekter kan uppstå för privatahuvudentreprenörer som inte får dra avmoms som underentreprenörer debiterar.Regeringen nämner också problemen dåprivat och offentlig verksamhetkonkurrerar inom verksamhet som intemedför skattskyldighet.