bet · GP01FIU25 · 2002-03-21 00:00:00 — Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuneroch landsting tillstyrker med vissa förtydligandenregeringens förslag om ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting.Genom stödet ges dessa möjlighet att upprätthållasysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar.Som en följd av detta kan kommunernas ochlandstingens verksamheter stärkas som enökning av arbetslösheten motverkas. Stödet beräknasuppgå till sammanlagt 3 miljarder kronor.Underlaget för stödet utgörs av lönekostnader förverksamheter som bedrivs i egen regi med tillägg förberäknade lönekostnader i verksamheter som köps infrån andra producenter. Stödet består av två delar -ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. Detgenerella stödet beräknas uppgå till 2,2 miljarderkronor. Nyanställningsstödet beräknas till 800miljoner kronor.För att kunna upprätthållakonkurrensneutraliteten i valet mellan att bedrivaverksamheten i egen regi och att köpa den, föreslåsatt av kommunernas kostnader för köpt verksam-het skall ingå i underlaget för beräkning av stödet.Andelen motsvarar lönekostnaderna i köpt verksamhet.Stödet baseras således på ett lönekostnadsunderlagsom utgörs av kommunens lönekostnad med tillägg för50 % av kostnaden för verksamhet som kommunen köperin från andra producenter.Båda stöden utgår genom att kommunernas ochlandstingens skattekonton krediteras efter det attderas ansökningar beviljats av (). Det generella stödet tillgodoförs ,medan nyanställningsstödet tillgodoförs under 2003.Förslagen föranleder en särskild lag omkreditering på skattekonto av tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting.Lagen föreslås träda i kraft den 1 juni 2002.Närmare bestämmelser om stödets utformning meddelasav regeringen.Samtliga motioner som väckts i ärendet avstyrks.Fyra reservationer och två särskilda yttranden harbifogats betänkandet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landstingRiksdagen antar regeringens förslag till lag omkreditering på skattekonto av tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting.Därmed avslår motionerna 02001/02:Fi10 av m.fl. (c) yrkande 1,2001/02:Fi11 av m.fl. (m) i dennadel,2001/02:Fi12 av och (m) i denna del,2001/02:Fi14 av () yrkande1,2001/02:Fi15 av m.fl. (fp) yrkande1 samt2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd) i dennadel.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Utformningen av det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandstingRiksdagen godkänner regeringens förslag tillriktlinjer för ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting.Därmed avslår motionerna2001/02:Fi10 av m.fl. (c) yrkandena 2 och3,2001/02:Fi11 av m.fl. (m) i dennadel,2001/02:Fi12 av och (m) i denna del,2001/02:Fi13 av (),2001/02:Fi14 av () yrkande2,2001/02:Fi15 av m.fl. (fp)yrkandena 2 och 3 samt2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd) i dennadel.Reservation 2 (m)Reservation 3 (kd, fp)Reservation 4 (c)den 21 mars 2002På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (),(), (), () ochBo Könberg ().2001/02FiU25(prop. 2001/02:95)Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen aviserade , bl.a. mot bakgrundav den vikande internationella konjunkturen, ettkommunalt sysselsättningsstöd.I proposition 2001/02:95 föreslås att riksdagenantar en lag om kreditering på skattekonto avtillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting och att godkänner de avregeringen föreslagna riktlinjerna för detta stöd.Förslagen i propositionen har tagits fram isamarbete med och Miljöpartiet.Med anledning av propositionen har sju motionerväckts. Utskottet har under beredningen haft enoffentlig utfrågning medfinansminister och statssekreterareCurt , , generaldirektörBo Jonsson, , generaldirektörAnders L , ,avdelningsråd Per , ,sektionschef , och , näringspolitiskchef på övervägandenReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting - punkt 1 (m, kd,c, fp)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. avslår regeringens förslag till förslagtill lag om kreditering på skattekonto avtillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting. Därmed bifaller delvismotionerna2001/02:Fi10 av m.fl. (c) yrkande 1,2001/02:Fi11 av m.fl. (m) i denna del2001/02:Fi12 av och (m) i denna del,2001/02:Fi14 av () yrkande 1,2001/02:Fi15 av m.fl. (fp) yrkande 1samt2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd) i denna del.StällningstagandeEnligt vår mening bygger förslaget i propositionenpå att regeringen grovt underskattar allvaret iarbetslösheten och dess grundläggande orsaker.Sverige har aldrig under en högkonjunktur haft en såhög arbetslöshet som . Densysselsättningsuppgång som vi sett underhögkonjunkturen motsvaras till en mycket stor del avden snabbt växande sjukfrånvaron. Det grundläggandeproblemet på den svenska arbetsmarknaden är att vihar för liten tillväxt av jobb inom företag ochnäringsliv, för få nya skattebetalare som kanfinansiera den offentliga sektorn och alldeles förmånga som av olika skäl inte arbetar.De åtgärder som måste sättas in för att stärkasysselsättningen och företagandet måste vara avlångsiktig och strukturell natur. Regeringenprioriterar sysselsättning inom kommuner ochlandsting när det är sysselsättningen inom privatverksamhet som måste stärkas. För att nå enpermanent lösning på sysselsättningsproblemet iSverige är det bland de privata företagen somsysselsättningen måste öka. Det är också bara genomökad privat sysselsättning som vi överhuvud taget kan finansiera de verksamheter som denoffentliga sektorn ansvarar för.Vad som behövs är strukturella reformer somvaraktigt stärker företagsklimatet i . Därmedstärks också kommunernas långsiktiga skattbas ochekonomiska förmåga att ge god service och uppträdasom goda arbetsgivare.Regeringens uttalade syfte med förslaget är att gekommunerna ett ytterligare statligt ekonomiskt stödför sin verksamhet. Kommuner och landsting kan dockinte bygga sin verksamhet på tillfälliga stöd. Debudgetar som kommuner och landsting lever med förinnevarande år beslutades i slutet av förra året.Det föreslagna sysselsättningsstödet påverkar intedessa ekonomiska ramar. Särskilt inte närlagregleringen för stödet träder i kraft först och delar av stödet kommer kommunernatill del först . Någon effekt påsysselsättningen lär det därmed inte bli. Dessutomär det av regeringen föreslagna stödet intekonkurrensneutralt mellan olika verksamhetsformer,vilket bl.a. kommer att försvåra en rättvisoffentlig upphandling och försvåra för privatverksamhet.Propositionens förslag beräknas medföra attstatsbudgetens saldo försämras med 3 miljarderkronor. Effekterna fördelas på 2002 och 2003. Ipropositionen anges att beloppen är baserade påpreliminära beräkningar.Regeringen har satt upp ett mål för det offentligafinansiella sparandet. skall detuppgå till av BNP. I budgetpropositionenredovisar regeringen att överskottet 2002 och 2003huvudsakligen hänför sig till ålderspensionssystemetmedan staten uppvisar ett underskott. För 2002beräknas det totala offentliga sparandet uppgå till2,och till av BNP. Det s.k.saldoutrymmet, utrymmet mellan beräknat och målsattsparande, beräknas i absoluta tal uppgå till 2miljarder och 2003.Trots det ansträngda finansiella läget både förstatsbudgeten och för det finansiella sparandet förhela offentliga sektorn 2002 redovisas inte ipropositionen hur de föreslagna utgiftsökningarnaskall finansieras. Regeringen har själv vid fleratillfällen uttalat att förslag på tilläggsbudget börfinansieras. Detta har också understötts avfinansutskottet (bet. 1998/99:FiU27). Regeringenlämnar dock inget förslag till finansiering ipropositionen, inte heller förutskickas attregeringen avser att återkomma tillfinansieringsfrågan i vårpropositionen. En rimligordning hade därför varit att regeringen avvaktatmed sitt förslag tills det statsfinansiella lägetför såväl innevarande år som kanöverblickas liksom omfattningen av övriga förslag påtilläggsbudgeten. I vart fall borde riksdageninvänta vårpropositionen innan det slutligaställningstagandet görs till regeringens förslag iproposition 95 så att förslagen kan bedömas i sittbudgetpolitiska sammanhang. har vi fått nöja ossmed att finansministern vid den offentligautfrågning som utskottet anordnade med anledning avförslaget helt enkelt konstaterade att förslagetryms inom de finansiella mål som regering ochriksdag satt upp. Någon närmare redovisning av vilkaförslag som detta stöd prioriteras mot har intelämnats.Förslagen i propositionen innebär att dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting skall avräknas mot skattekontot, dvs. Något skäl till varfördenna lösning valts redovisas inte. Enligt 17 §första stycket budgetlagen skall statens inkomsteroch utgifter budgeteras och redovisas brutto påstatsbudgeten. Med detta avses enligt förarbetenatill lagen (prop. 1995/96:220, s. 94) "attinkomsterna inte får minskas med utgifter och attutgifterna inte får minskas med inkomster.Korrigeringar, omföringar och liknande får dock skei enlighet med god redovisningssed".Den valda ordningen kan således inte anses varaförenlig med bruttoredovisningsprincipens krav påatt inkomster som redovisas mot en inkomsttitel påstatsbudgeten alltid skall budgeteras och redovisasbrutto.Ett huvudskäl enligt (SOU1996:14, s. 203) till att bruttoprincipen ärhuvudregel är att när en statlig verksamhet tas uppnetto på statsbudgeten kan det i många fall varasvårt för att få en klar uppfattning omverksamhetens samlade omfattning. Det var ocksåbakgrunden till att på sin tidförordade bruttoredovisningsprincipen (förslag1993/94:TK1, s. 27 f.). har vid ettflertal tillfällen i sina betänkanden betonatbruttoredovisningens betydelse för att ökastatsbudgetens genomsiktlighet i syfte att förbättrariksdagens möjligheter att fatta ett välgrundatbudgetbeslut.Skatteavdrag av detta slag kan också bidra tillatt tilltron till utgiftstaket som ett återhållandestyrinstrument urholkas. En utgift som avräknasdirekt mot en inkomsttitel påverkar inte budgetensutgiftssida och omfattas därför inte av utgifts-taket. Eftersom den inte inordnas under utgiftstaketkommer den inte heller att prövas mot andraangelägna takbegränsade utgifter. Genom att räkna avutgifterna direkt mot inkomster i stället för anslagkan riksdag och regering skenbart hålla fast vid ettutgiftstak, ett utgiftstak som annars kanske hadebehövt omprövas.Ett sätt att upprätthålla tilltron tillutgiftstaket som återhållande styrinstrument skullekunna vara att man, som gjorde våren 1998då fastighetsskatten sänktes på förslag avfinansutskottet (1997/98:FiU20), sänkteutgiftstaket med ett belopp som motsvararinkomstsänkningen.Enligt vår mening ökar stödet byråkratin genomansökningsförfarandet hos Riksskatteverket.Regeringen bygger upp en relativt omfattandebyråkratisk apparat vid och hoskommunerna och landstingen kring detta ettårigasysselsättningsstöd. Kommunerna skall genomansökningsförfarande vända sig till Riksskatteverketför såväl det generella sysselsättningsstödet somnyanställningsstödet.Vi anser sammanfattningsvis att böravslå regeringens förslag till tillfälligtsysselsättningsstöd. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna Fi10 (c) yrkande1, Fi11 (m), Fi12 (m), Fi14 (m) yrkande 1,Fi15 (fp) yrkande 1 och Fi16 (kd) i härberörda delar.2. Utformningen av det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting - punkt 2 (m)av (), (), AnnaÅkerhielm (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. avslår regeringens förslag tillriktlinjer för ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Fi11 av . (m) i denna del,och avslår motionerna2001/02:Fi10 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 3,2001/02:Fi12 av och (m) i denna del,2001/02:Fi13 av (),2001/02:Fi14 av () yrkande 2,2001/02:Fi15 av m.fl. (fp) yrkandena2 och 3 samt2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd) i denna del.StällningstagandeRegeringen anser sig ha uppnåttkonkurrensneutralitet genom att i underlaget förberäkning av stödet inte bara inräkna kommunenslönekostnad, utan även en beräknad lönekostnadsandelav kommunens kostnader för köpt verksamhet.Härigenom tror sig regeringen ha löst frågan omkonkurrensneutralitet när en kommun står inför valetatt bedriva verksamhet i egen regi eller köpa den.De privata företag som redan bedriver verksamhet fåremellertid ingen del av stödet, men det får allakommunala enheter!Man kan vidare ifrågasätta om uppskattningen attlönekostnaderna bara utgör hälften av kostnaderna iköpt verksamhet är riktig. I många upphandlade vård-och omsorgstjänster utgör personalkostnaderna uppåt80 % och lönesumman därmed uppåt . Då säger detsig självt att kommunens val mellan egen regi ochupphandlad verksamhet inte blir neutralt om endast50 % av totalkostnaden för upphandlad verksamhetberättigar till sänkt arbetsgivaravgift. Denna andelär för låg om den skall anses motsvara lönekostnadenför köpt verksamhet.Vi anser att det är direkt felaktigt med denna typav riktade statsbidrag som detta tillfälliga stödär. I Svenska Kommunförbundets skrift intas samma hållning. Ett stödutformat på detta sätt urholkar kommunernas förmågaatt genom en lokalt anpassad fokusering vidta rättsaker. Stödet försvårar den förnyelse och mångfaldsom leder till bättre resursutnyttjande, godkvalitet och lägre kostnader. Kommunerna måste frittfå disponera sina resurser så att man kan stärkaförutsättningarna för konkurrens, upphandling och enstarkare skattebas.Vidare riskerar stödets konstruktion att leda tillatt en kommun i en upphandlingssituation i praktikenkan komma att reducera egenregin med vad som kommeratt krediteras kommunens skattekonto somde externa enheterna även tvingas redovisasina kostnader med fulla lönekostnader. För dekonkurrensövervakande myndigheterna blir det alltsåytterligare ett moment att vara uppmärksam på föratt konkurrens på lika villkor skall kunna råda.Vidare är en del av stödet så utformat att mångakommuner inte kan bli delaktiga av det. Det gällerinte minst kommuner med befolkningsminskning som avden anledningen måste dra ned sin verksamhet.Vad som i stället behövs är strukturella reformersom varaktigt stärker företagsklimatet i ;lägre inkomst- och ägandeskatter, merföretagsvänliga och mindre krångliga regler, enreformerad arbetsmarknad samt fortsattaavregleringar och uppbrytande av offentliga monopol.Därmed stärks också kommunernas långsiktigaekonomiska förmåga att ge god service och uppträdasom goda arbetsgivare.Med det anförda avstyrker vi regeringens förslagtill utformning av sysselsättningsstödet. Därmedtillstyrker vi motion Fi11 (m) och avstyrkermotionerna Fi10 (c) yrkandena 2 och 3, Fi12 (m),Fi13 (m), Fi14 (m) yrkande 2, Fi15 (fp) yrkandena 2och 3 samt Fi16 (kd) i här berörda delar.3. Utformningen av det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting - punkt 2 (kd, fp)av (), Per () och BoKönberg (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3 omriktlinjer för ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting samt begär attregeringen på tilläggsbudget återkommer med förslagom en ökning av utgifterna inom utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner för med 3miljarder kronor. Därmed bifaller delvismotionerna2001/02:Fi15 av m.fl. (fp) yrkandena2 och 3 samt2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd) i denna delsamt avslåravslår proposition 2001/02:95 punkt 2 och motionerna2001/02:Fi10 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 3,2001/02:Fi11 av m.fl. (m) i dennadel,2001/02:Fi12 av och (m) i denna del,2001/02:Fi13 av (),2001/02:Fi14 av () yrkande 2.StällningstagandeRegeringen anser sig ha uppnåttkonkurrensneutralitet genom att i underlaget förberäkning av stödet inte bara inräkna kommunenslönekostnad, utan även en beräknad lönekostnadsandelav kommunens kostnader för köpt verksamhet.Härigenom tror sig regeringen ha löst frågan omkonkurrensneutralitet när en kommun står inför valetatt bedriva verksamhet i egen regi eller köpa den.De privata företag som redan bedriver verksamhet fåremellertid ingen del av stödet, men det får allakommunala enheter!Man kan vidare ifrågasätta om uppskattningen attlönekostnaderna bara utgör hälften av kostnaderna iköpt verksamhet är riktig. I många upphandlade vård-och omsorgstjänster utgör personalkostnaderna uppåt80 % och lönesumman därmed uppåt . Då säger detsig självt att kommunens val mellan egen regi ochupphandlad verksamhet inte blir neutralt om endast50 % av totalkostnaden för upphandlad verksamhetberättigar till sänkt arbetsgivaravgift. Enligt vårmening bör denna andel beräknas så att den imöjligaste mån kan antas motsvara lönekostnaderna iköpt verksamhet.Ett stöd utformat på detta sätt bör enligt vårmening anvisas som en utgift på statsbudgeten inomutgiftsområde 25. Regeringen bör återkomma medförslag härom på tilläggsbudget.Vad vi här har redovisat bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.Vi avstyrker således regeringens förslagtill riktlinjer för ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting. Därmed tillstyrker vi delvismotionerna Fi15 (fp) yrkandena 2 och 3 samtFi16 (kd) i denna del samt avstyrker övrigamotioner i här aktuella delar.4. Utformningen av det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting - punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som meningvad om framförs i reservation 4 om sänktaarbetsgivaravgifter och om åtgärder för attlångsiktigt stärka kommunernas egna skattebas.Därmed bifaller motion2001/02:Fi10 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 3,samt avslår proposition 2001/02:95 punkt 2 ochmotionerna2001/02:Fi11 av m.fl. (m) i dennadel,2001/02:Fi12 av och (m) i denna del,2001/02:Fi13 av (),2001/02:Fi14 av () yrkande 2,2001/02:Fi15 av m.fl. (fp) yrkandena2 och 3 samt2001/02:Fi16 av Per m.fl. (kd) i denna del.StällningstagandeEtt sysselsättningsstöd under ett enda år byggeringen framtid. politik är intekortsiktig som den politik regeringen för.Centerpartiet vill åstadkomma lika villkor för attmänniskor själva och tillsammans ska kunna ta ansvarför sin framtid. Vi vill satsa mer resurser påskolan, vården och omsorgen, långsiktigt. För dettaär det viktigt att satsa på företagandet i Sverige.Det behövs åtgärder för att företagsklimatet iSverige skall bli bättre. Skatter och avgifter påarbete måste sänkas för att ge människor chansen attutveckla sina idéer i företag, vilket skapar flerjobb. Fler jobb innebär i sin tur att det skapas merresurser till vård, skola och omsorg.Centerpartiet anser att arbetsgivaravgifterna börsänkas ytterligare enligt den modell som infördes1997, genom att reduktionen utökas till 10procentenheter för såväl arbetsgivaravgifter somegenavgifter . Från 2004bör beloppsgränsen sättas till förföretag och för egenföretagare. Genom attsänka arbetsgivaravgifterna på detta sätt främjas demindre företagen, där anställningspotentialen ärhögre än i de större företagen.En viktig orsak till de ekonomiska problem somfinns i kommunsektorn är kommunernas stora beroendeav statsbidrag. Statsbidragen finansierar enfjärdedel av verksamheten. När ekonomin växer är detdock bara de kommunala skatteintäkterna som växer.När huvuddelen av kommunernas kostnader växer i taktmed löneökningarna i samhället räcker därmedstatsbidragen till allt mindre verksamhet.Lösningen är inte att öka statsbidragen och därmedgöra kommunerna än mer beroende av nationellabeslut. anser det viktigare att görakommunerna mindre beroende av statsbidrag genom attstärka kommunernas egen skattebas. Centerpartietsförslag att slopa grundavdraget och ersätta det meden statlig skatterabatt bidrar på ett tydligt sätttill att öka kommunsektorns egenfinansiering. Dettager dessutom en större procentuell höjning avskatteunderlaget i låginkomstkommuner än ihöginkomstkommuner, vilket lindrar de krav somställs på den kommunala skatteutjämningen. Densammanlagda effekten av skatteförslaginnebär att kommunsektorns skattebas skulle öka med12,2 miljarder . Kommunernas egen skattebas börstärkas genom ett långsiktigt strategiskt arbete.Detta bör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker jag motion Fi10 (c)yrkandena 2 och 3 samt avstyrker propositionensförslag liksom övriga här aktuella motioner.Särskilda yttranden1. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd (v)av () och ().Vi konstaterade i finansutskottets rambetänkande ihöstas att risken ökat för att nedgången ivärldskonjunkturen blir djupare och mer utdragen änvad som väntades då budgetpropositionen skrevs, menatt det då var för tidigt att dra några säkraslutsatser om detta. Vår uppfattning är alltjämt attdet är angeläget att det finns handlingsberedskapför ytterligare åtgärder för att klarasysselsättningsmålet.För är det viktigt att sådanaåtgärder sätts in i en långsiktig strategi föruthållig tillväxt, minskade klyftor mellan kön ochregioner. Detta för att skapa förutsättningar förfull sysselsättning i hela landet. Vänsterpartiethar föreslagit en rad åtgärder för att göra detlättare att starta och driva företag - frånskattelättnader till enklare regler. Vi har ocksåkrävt mer pengar till kommunerna. Vad kommunernaallra mest behöver är långsiktiga förstärkningar iform av ökningar av egna stabila skattebaser ellerlångsiktigt säkra statsbidrag som gör att kommunernakan stå på egna ben. Vi bör därför i den fortsattaprocessen pröva om det vi nu beslutar om skall kunnaingå i en plan för sådana mer långsiktigaförstärkningar.Vi har i detta betänkande emellertid funnit attden nu föreslagna utformningen av stödet får avseddeffekt, d.v.s. stärka sysselsättningen i kommuneroch landsting. gör Vänsterpartietbedömningen att den ekonomiska situationen förkommunsektorn kommer att bli svårare 2003 och 2004än vad den är 2002. Vi anser därför att dettaresurstillskott bör både stärkas och fortsätta deefterföljande åren. Det är inte heller självklartatt ett mer långsiktigt stöd skall ha den tekniskautformning som det nu föreslagna stödet har. Om ettutrymme kan skapas kan det enligt vår uppfattningvara bättre med ökade statsbidrag.2. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd (mp)av ().Enligt min mening borde redan nu beslutaatt sysselsättningsstödet skall gälla för denärmaste tre åren. Det är angeläget att denkommunala ekonomiska situationen stärks även pålängre sikt. Kommunerna behöver långsiktigaförstärkningar i form av ökningar av egna stabilaskattebaser eller långsiktigt säkra statsbidrag somgör att kommunerna kan stå på egna ben. Det ärdärför viktigt att i den fortsatta processen prövaom det vi nu beslutar om skulle kunna ingå i en planför sådana mer långsiktiga förstärkningar.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen föreslår att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag omkreditering på skattekonto av tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting,2. godkänner de föreslagnariktlinjerna för ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuneroch landsting.PropositionenRegeringen föreslår i proposition 2001/02:95 etttillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting . Därigenom ges dessa möjlighetatt upprätthålla sysselsättningen och tidigarelägganyanställningar. Som en följd av detta kankommunernas och landstingens verksamheter stärkassamtidigt som en ökning av arbetslösheten motverkas.Stödet beräknas uppgå till sammanlagt 3 miljarderkronor.Underlaget för stödet utgörs av lönekostnader förverksamheter som bedrivs i egen regi med tillägg förberäknade lönekostnader i verksamheter som köps infrån andra producenter.