bet · GP01BOU6 · 2002-02-12 00:00:00 — Iövrigt bör en inledande sammanställning av framfördaförslag och iakttagelser ge underlag förställningstagande till vilka frågor som bör gesprioritet.Förslaget om ett tillkännagivande avser förutombehovet av en översyn av PBL med den förordadeinriktningen även frågor om åtgärder för attförbättra uppföljningen av PBL, förtydligalänsstyrelsens roll samt förtydliga oklara begrepp iPBL. Till viss del gäller utskottetsställningstagande i dessa avseenden frågor som börbeaktas i översynen. Det avser emellertid ocksåbehovet av åtgärder inom ramen för de berördamyndigheternas arbete med uppföljning, utbildningoch utveckling.Planeringsforum vid BoverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om attinrätta ett planeringsforum vid Boverket.Jämför reservation 2 (kd).Utskottet tar i detta betänkande slutligen upp förslaget imotion 2001/02:Bo10 (kd) yrkande 1 om att regeringenbör inrätta ett planeringsforum under Boverket.Detta förslag fördes ursprungligen fram avrevisorerna i den rapport (2001/01:14) som liggertill grund för förslaget till . Revisorernahar emellertid sedan beaktat de remissvar somframhållit att ett planeringsforum med uppgift attsvara för bl.a. uppföljningsverksamhet inom PBL-området på ett olyckligt sätt skulle konkurrera medden ordinarie verksamheten inom myndigheten. Vidareanför revisorerna i sina överväganden i förslagettill att behovet av ett planeringsforumminskar om den föreslagna översynen av PBL kommertill stånd.Bostadsutskottet instämmer i revisorernasbedömning och avstyrker således motionen i dennadel.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Översyn av PBL m.m. (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen förslagspunkterna i revisorersförslag till 2001/02:RR8 och motion2001/02:Bo325 yrkande 21 samt avslår motionerna2001/02:Bo9 yrkande 1, 2001/02:Bo10, 2001/02:Bo216yrkandena 1 och 2, 2001/02:Bo244 yrkande 1 och2001/02:Bo324 yrkande 9.StällningstagandeRiksdagens revisorer har på bostadsutskottetsförslag genomfört en granskning av vad som kan görasför att förkorta plan- och byggprocessen. I sittförslag till lyfter revisorerna fram ettantal frågor om PBL-systemets utformning ochanvändning, vilka bör bli föremål för enöversyn. Jag anser att bör ställa sigbakom de överväganden som revisorerna redovisatunder delrubrikerna: Översyn av PBL Bättre uppföljning Motverka förseningar i plan- och byggprocessen Förtydliga roll Överklaganden och förseningar Förtydliga oklara begrepp i PBL.Revisorerna konstaterar i sina överväganden attregeringen inte ägnat PBL-frågornatillräckligt intresse. Frågorna har enbart kommitatt behandlas utifrån ett miljöbalksperspektiv. Jaganser att bör understryka att PBL i sigrymmer så många komplexa samhällplaneringsfrågor attde måste kunna hanteras separat från miljöbalken.Miljöfrågorna är visserligen en mycket viktigutgångspunkt för planeringen, men det är långt ifrånden enda. Det kan konstateras att regeringen underde inte ägnat något intresse åt andraangelägna frågor som exempelvis behovet av eneffektiv planprocess eller behovet av att utvecklajämställdhetsperspektivet i planeringen. Inteheller har regeringen tagit initiativ till attutveckla PBL till ett instrument som kan anpassastill de skilda behov som gör sig gällande i olikadelar av landet. I partimotion2001/02:Bo325 understryks behovet av att ta vara påmöjligheterna till flexibilitet i planeringen.I ett flertal avseenden pekar revisorerna på attPBL:s reglering upplevs som oklar av kommunerna. Manframhåller också att en alltmer komplexplansituation med många motstående intressen kankräva en reformering av lagstiftningen. I dessasammanhang brukar problemen i storstäderna vidbostadsbyggande i stadskärnorna särskiltuppmärksammas. Jag anser emellertid att riksdagenäven bör framhålla behovet av att se över dekomplexa plansituationer som finns på landsbygden.Detta gäller inte minst de motsättningar som kanuppstå när ny bebyggelse etableras i närheten av enbefintlig verksamhet och det därefter ställs krav påbegränsningar av denna verksamhet (t.ex. hästgårdareller svinuppfödning). Det finns behov av entydligare reglering som innebär ett skydd för redanetablerad verksamhet.Revisorernas granskning har också lett fram tillslutsatsen att bostads- och PBL-frågorna så långtsom möjligt bör samlas i ett departement. Dennaåsikt har förts fram från så många håll att ävenregeringen borde komma till insikt om behovet av ensamordnad hantering av dessa frågor.Jag föreslår sammanfattningsvis att somsin mening ger regeringen till känna vad Riksdagensrevisorer föreslagit och särskilt understryker vadjag ovan anfört om en hantering av PBL-frågornaseparat från , behovet av tydligareregler vid planering på landsbygden samt ettdepartement för bostads- och planeringsfrågor. Dettainnebär även ett bifall till Centerpartietspartimotion 2001/02:Bo325 yrkande 21. Övrigamotioner får i huvudsak anses tillgodosedda med detanförda.2. Planeringsforum vid (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:Bo10 yrkande 1.StällningstagandeI den rapport som föregick revisorersförslag till 2001/02:RR8 föreslogs att ettplaneringsforum skulle inrättas vid . Syftetmed förslaget var att ge bättre organisatoriskaförutsättningar för arbetet med uppföljning ochutveckling av PBL och därigenom skapa en effektivareplan- och byggprocess.I det nu behandlade förslaget har revisorernafrångått denna idé, främst mot bakgrund av Boverketsremissvar. Vi anser emellertid att starka skäl talarför att fullfölja revisorernas ursprungliga förslag omatt inrätta ett planeringsforum. Ett sådant organskulle kunna bidra till att den planeringskompetens somfinns vid tas till vara på bästa sätt. Ettplaneringsforum skulle också kunna svara för ettsamordnat omhändertagande av forskningsresultat och gebättre möjlighet att återföra kunskap och erfarenhetertill regeringen, kommuner och till byggbranschen.Boverket menar i sitt remissvar att dess roll iuppföljningsarbetet behöver utvecklas, men att detdå krävs att verket tillskjuts större resurser. Vianser att resurser för ett bättre uppföljningsarbeteoch för att inrätta ett planeringsforum kan skapasgenom att tydligare inrikta verksamheten vidmyndigheten mot det egentliga kompetensområdet. Ettled i en sådan resursomfördelning bör vara attflytta det byggkostnadsforum som inrättats vidBoverket till . Detta skulle ledatill en mer ändamålsenlig uppdelning av planerings-och konkurrensfrågorna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad vi framfört om ettplaneringsforum vid . Vårt förslag innebärett bifall till motion 2001/02:Bo10 (kd) yrkande 1.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. Översyn av PBL m.m.Knut (), (-), (), () och ()anför:Det har stått klart att det finnsbehov av förändringar av PBL i flera avseenden. Vihar i motioner pekat på dessa behov och föreslagitatt skall begära förslag om förenklingarbl.a. i fråga om överklagandesystemet ochplanprocessen i övrigt. Samstämmiga synpunkter frånbyggsektorn har också understrukit behovet avförändringar som kan ge en snabbare och effektivareplan- och bygglovsprocess. Trots dessa tydligasignaler om att något behöver göras har regeringenförblivit passiv. Bostadsutskottetsställningstagande till förslaget från Riksdagensrevisorer bör nu kunna fungera som en väckarklockaför regeringen om att ta ställning till de konkretaförslag om förändringar som förts fram från flerahåll.En fråga som bostadsutskottet anser bör beredasmed förtur gäller hur överklagandeprocessen kanförenklas. Med den ordning som gäller medbl.a. programskede, detaljplanearbete ochbygglovprövning kan i princip samma fråga komma attbehandlas och överprövas gång på gång. Vi villunderstryka att huvudinriktningen påberedningsarbetet avseende överklagandeprocessenmåste vara att begränsa antalet instanser föröverklaganden.Vi vill avslutningsvis framhålla att det vid enöversyn av PBL finns skäl att ta upp en radavgränsade sakfrågor som inte närmare berörts iutskottets överväganden i detta betänkande.Bostadsutskottet kommer senare i vår att taställning till förslag från (m) och (fp) i sådanafrågor. Det gäller bl.a. förslag om att ta bort ettkonkurrensbegränsande inslag i PBL, dvs. möjlighetenatt reglera handelsändamålet genom detaljplan. Idenna fråga behövs emellertid ingen utredning utanriksdagens beslut kan utgå från den ordning sområdde under det borgerliga regeringsinnehavet.2. Översyn av PBL m.m.Owe () och () anför:Bostadsutskottet föreslår i betänkandet attregeringen skall inleda en översyn av PBL. Vi stårbakom detta förslag men vill understrykaatt utskottets överväganden i huvudsak utgår från defrågeställningar som revisorerna tagit upp i singranskning. Dessa frågställningar - om plan- ochbyggprocessens längd m.m. - är visserligen viktiga,men i en översyn av PBL finns flera andra frågor somär nödvändiga att ta upp. Detta gäller i hög grad defrågor om bygglov, tillsyn och kontroll som intevarit föremål för revisorernas granskning. Vi villhär ytterligare framhålla vad utskottet anfört omatt även dessa frågor skall ingå i översynen.Vänsterpartiet har i motionerföreslagit förändringar i PBL när det gällerbyggprocessen från bygganmälan till slutanmälan.Även har vi under allmänna motionstiden förtfram förslag med denna innebörd. Bostadsutskottetkommer senare i vår att ta upp förslagen tillbehandling. Vi vill emellertid redan nu framhållaatt det självklart måste ingå i översynen att seöver vilka förändringar som är nödvändiga för attstärka kvalitetstänkandet i byggprocessen.Under de senaste åren har det vid upprepadetillfällen visat sig att flera av de förändringarsom genomfördes i PBL intehar fallit väl ut. Skandalbyggen som SödraHammarbyhamnen i utgör pinsamma exempel påatt byggherrarna inte levt upp till detansvarstagande som förändringarna i PBL-systemetbyggde på. Vi förutsätter därför att det i översynenkommer att ingå att närmare överväga förändringarsom bl.a. innebär att:- bygganmälan lämnas än ochatt tillräcklig tid ges för byggsamråd m.m.,-- kontrollplanen upprättas efter byggsamråd,-- det ställs ökade krav på den kvalitetsansvarige,bl.a. i fråga om att se till att kontrollplanentillgodoser samhällskraven,-- kraven på slutanmälan ökar, bl.a. genom attbyggherren görs ansvarig för ett intyg om attutförandet av byggnaden skett i överensstämmelsemed bygglovsbeslutet,-- byggherrens övergripande ansvar för byggprocessenoch byggnadens egenskaper ytterligare förtydligas.-Vi vill vidare understryka att det finns starka skältill förändringar och förtydliganden i PBL och BVLäven i en rad sakfrågor. Det gäller frågor om barnsinflytande i planeringen, barnsäkerhet,tillgänglighet, krav på ekologiskt hållbaralösningar, hanteringen av stormarknadsetableringarm.m. Även dessa frågor kommer emellertid att tas uppför överväganden av utskottet senare i vår.Revisorerna framhåller att det under de senasteåren lagts fram flera utredningar med förslag omförändringar i PBL. Flertalet av de frågor som vihar pekat på som särskilt angelägna att ta ställningtill har utretts av i olika sammanhang.Verket har också i flera frågor lagt fram förslagmed liknande inriktning som den vi har förordat. Detborde därför vara möjligt för regeringen att inom enrelativt snar framtid återkomma med förslag tillriksdagen på dessa områden. Vi vill alltsåunderstryka vad utskottet anfört om att en pågåendeöversyn av PBL-frågor där tillräckligtbeslutsunderlag saknas inte får hindra att förslag iandra avgränsade frågor läggs fram förriksdagen.Avslutningsvis vill vi understryka vad revisorernaanfört om behovet av att samordna bostads- ochplanfrågorna i ett departement. Trots att behovet aven sådan samordning varit uppenbarhanteras frågorna fortfarande skilda från varandra iflera departement och av flera ministrar. Denbristande förmåga från regeringen att ställning tillutredningsförslag m.m. om PBL som revisorerna pekatpå utgör ytterligare ett argument för en samordnadhantering av alla de frågor som har betydelse förbygg- och bostadssektorn. Vi förutsätter attregeringen nu beaktar de framförda synpunkterna.3. Översyn av PBL m.m.Ulla-Britt () och ()anför:PBL-frågorna har alltför länge negligerats iregeringsarbetet. Det är därför givetvis glädjandeatt en bred majoritet av utskottet nu kunnat enas omen beställning till regeringen om en översyn av PBL.Vi har ställt oss bakom utskottets överväganden särskilt framhålla två av de frågor som tasupp.Som utskottet framhåller finns det skäl att gevissa frågor prioritet i utredningsarbetet. En frågadär utskottet förväntar sig att regeringen inom ensnar framtid skall kunna presentera ett förslaggäller överklagandeprocessen. tarvisserligen i betänkandet inte ställning till dennärmare inriktningen på detta förslag men såvälutskottets initiativ till revisorernasgranskningsärende som resultatet av revisorernasgranskning pekar entydigt på vilken typ avförändringar som krävs. Det gäller att förenkla ochförkorta överklagandeprocessen och motverka onödigaförseningar. För att åstadkomma en sådan förändringbehövs åtgärder med den inriktning som föreslås iframför allt motionerna Bo10 (kd) och Bo244 (kd).Dessa förslag innebär att överprövningen avflertalet planärenden lyfts bort från regeringen. Enenhetlig och snabb överprövning borde i ställetkunna åstadkommas om prövningen av en överklagaddetaljplan flyttas till en kammarrätt. Vidare är detsannolikt nödvändigt att begränsa det sammantagnaantalet instanser för överklaganden av bygglov ochdetaljplan. Regeringen bör även i övrigt ta fasta påde förslag om förändringar som förs fram i kd-motionerna. Vi förutsätter således att regeringenskommande förslag får den förordade inriktningen.Bostadsutskottet är i sina överväganden mycketförsiktigt vid behandlingen av revisorernas förslagom att bostads- och PBL-frågorna bör samlas i ettdepartement. Sett ur en strikt konstitutionellsynvinkel bör inte söka påverka hurregeringen internt organiserar sitt arbete. Vi kanemellertid konstatera att revisorerna endast är enav många instanser som påtalat bristen på nödvändigsamordning av de aktuella frågorna inomRegeringskansliet. Det får förutsättas attregeringen till slut tar intryck av dessa synpunkteroch organiserar sitt arbete så att det bättre kansvara mot de behov som finns att utvecklasamhällsplaneringsfrågorna i vid bemärkelse. Vi hari ett särskilt yttrande till bostadsutskottetsbetänkande /02:BoU1 utvecklat vår syn på hurbygg- och boendefrågorna kan lyftas fram och gesstörre tyngd genom en samordnad beredning.4. Översyn av PBL m.m.Helena () anför:Jag stöder utskottets förslag om att plan- ochbygglagen bör ses över. Jag anser emellertid attöversynen bör inriktas på fler frågor än dem somutskottet pekar på i sina överväganden.En viktig fråga för översynen är kommunernasoförmåga att hantera handelsfrågor, t.ex. videtableringar av externa stormarknader. Det gällersärskilt i storstadsområden och andra områden medkorta avstånd mellan kommuncentrum.Det finns också ett behov av att lyfta framgestaltningsfrågor och sociala frågor i översynen.Dessa frågor är ofta nära knutna till frågor omtrafik, miljö och handel och bör hanteras samordnat.Jag vill därför särskilt understyrka attMiljöpartiet inte delar den åsikt som framförs irevisorernas rapport och refereras i betänkandet,nämligen att gestaltningsfrågorna och de socialfrågorna har trängts tillbaka av miljöfrågor.Rapportens underlag för påståendet är för övrigtmycket tunt. Åsikten som framförs i den avrevisorerna redovisade enkäten till länsstyrelsernaatt "med sammanslagna bygg- och miljönämnder harmiljö mest att säga till om" motsägs direkt av andrarapporter. Det av revisorerna refererade klagomåletfrån dåvarande landshövdingen i på att"miljökraven trissas upp av olika medborgargrupper... kommunen har svårt att stå emot ..." ter sigsnarast som ett uttryck för författarens missnöjeöver att de ändringar av PBL i mitten av 1990-taletsom syftade till ökad miljöhänsyn och stärktmedborgarinflytande i den kommunala planeringen fåttavsedd effekt.Det är i och för sig riktigt attgestaltningsfrågor och sociala frågor inte beaktastillräckligt i många kommuner. Detta har emellertidandra förklaringar än dem som revisorerna pekar på.En förklaring är att de krav som ställs påstadsarkitekten vid kommunens planläggningsuccessivt har försvagats. Kommunernas trängdaekonomi och de ökade byggkostnaderna har också gjortatt kortsiktiga ekonomiska hänsyn har fått alltstörre genomslag på bekostnad av hänsynen tillsociala frågor, stadsgestaltning och miljö.Jag förutsätter att den kommande översynen av PBLutgår från och beaktar ovanstående synpunkter.Förteckning över behandlade förslagRiksdagens revisorers förslag tillriksdagen1. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.2 om en översyn av PBL.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.3 om en bättre uppföljning.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.4 om förseningar i plan- och byggprocessen.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.5 om roll.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.6 om överklaganden och förseningar.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad revisorer anfört i avsnitt2.7 om att förtydliga begrepp i PBL.Följdmotioner2001/02:Bo9 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en reformering avöverklagandemöjligheterna i PBL.2001/02:Bo10 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börinrätta ett planeringsforum under Boverket.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om instansordning föröverklaganden av plan- och byggärenden.Motioner från allmänna motionstiden20012001/02:Bo216 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flexibilitet vidkommunal planering.2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av lagstiftningen gällandeantalet instanser för överklagande av detaljplanoch bygglov.2001/02:Bo244 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att begränsaöverklagandeprocessen i planärenden genom färreinstanser.2001/02:Bo324 av m.fl. (fp):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avregelförenkling vad gäller planprocesser ochnybyggnadsregler.2001/02:Bo325 av m.fl. (c):21. begär att regeringen utvärderar hurplan- och bygglagens möjligheter till flexibilitethar tagits till vara i den kommunala planeringenoch hur planprocessen kan förenklas.MotionernaMed anledning av revisorers förslag hartvå motioner med sammanlagt fyra yrkanden väckts.Ett av dessa yrkanden rör frågan om reglering avhandelsändamålet i detaljplan. Denna fråga tas intedirekt upp i revisorernas överväganden.Bostadsutskottet kommer därför att behandla dettayrkande senare i vår i ett motionsbetänkande omplanfrågor tillsammans med förslag årsallmänna motionstid med samma inriktning. I det nuaktuella betänkandet har emellertid förslag i fyramotioner från allmänna motionstiden tagits medeftersom de tar upp frågor som behandlas irevisorernas förslag.I motion 2001/02:Bo9 (fp) yrkande 1 föreslås etttillkännagivande om en reformering avöverklagandemöjligheterna i PBL. Motionärernaframhåller att planprocessen kan påskyndas genom attminska överklagandemöjligheterna och antaletinstanser för överklaganden. Dagens möjligheter tillöverprövning av detaljplan och bygglov anses ledatill kostnadsökningar som omöjliggör många projekt.Enligt motion 2001/02:Bo10 (kd) yrkande 1 bör ettplaneringsforum inrättas under . Dettayrkande utgår från ett förslag som revisorernaframförde i sin rapport /01:14 men som inteförts vidare i förslaget till riksdagen.Motionärerna hänvisar bl.a. till behovet avsamordnat omhändertagande av forskningsresultat ochbehovet att återföra kunskap och erfarenheter tillregeringen, kommunerna och till byggbranschen. Iyrkande 2 i samma motion tas instansordningen föröverklaganden av plan- och byggärenden upp.Motionärerna förordar en ordning som innebär attlänsstyrelsen skall var första överklagandeinstansoch en kammarrätt fungera som slutinstans.Regeringen föreslås dock fortfarande pröva ärendenenligt 12 kap. PBL. Även i motion 2001/02:Bo244 (kd)yrkande 1 läggs ett motsvarande förslag om ändradinstansordning fram.I motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande göra ett tillkännagivande om behovet avflexibilitet i planeringen. Motionärerna förordaratt ges i uppdrag att genomföra enutvärdering om varför kommunerna inte tagit vara påde möjligheter till flexibilitet som PBL erbjuder,bl.a. avseende bygglov och enkelt planförfarande. Iyrkande 2 föreslås att skall begära attregeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen gällande antalet instanser föröverklagande av detaljplan och bygglov. Motionärernaframhåller att dagens regler kan medföra att plan-och byggprocessen fördröjs med högakostnader som följd.Även i partimotion 2001/02:Bo325yrkande 21 förordas att ges ettutvärderingsuppdrag med syftet att se över hurmöjligheterna till flexibilitet har tagits till varai den kommunala planeringen. Utvärderingen börenligt motionen också se över möjligheterna att göraplanprocessen enklare och snabbare.Folkpartiet föreslår i sin partimotion2001/02:Bo324 yrkande 9 att gör etttillkännagivande om behovet av regelförenklingar vadgäller planprocesser och nybyggnadsregler.Motionärerna framhåller bl.a. attöverklagandemöjligheterna bör begränsas och attkraven på bostädernas utformning måste bli merflexibla.