bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — Samtligaombudsmän under regeringen bör i enlighet medriksdagens uttalande omfattas av direktiven tillkommittén. Utskottet föreslår att meddelvis bifall till motionerna 1999/2000:Sf637yrkande 9 (c), 2000/01:K401 yrkande 1 (mp),2001/02:K350 (m), 2001/02:K381 yrkande 1 (mp),2001/02:Ju450 yrkande 32 (fp), 2001/02:A227 yrkande5 (kd), som sin mening ger regeringen detta tillkänna.Utskottet är inte berett att ställa sig bakomyrkandena i motionerna 2000/01:K328 yrkande 1 och2001/02:K420 yrkandena 116 om att avskaffa en radlagar eller i motion 2000/01:K328 yrkande 3 (båda m)om ett tillkännagivande till regeringen om vikten avsänkta skatter och avregleringar i syfte attmotverka diskriminering på arbetsmarknaden.Motionsyrkandena avstyrks.Rasism, främlingsfientlighet ochetnisk diskriminering m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (mp) om att utlänningarskall likställas med svenska medborgare närdet gäller regeringsformens skydd förmänskliga rättigheter samt om att hela 2 kap.regeringsformen bör omarbetas och attutlänningslagstiftningen, regeringsformen ochEuropakonventionen bör bli föremål förnärmare utredning.Jämför reservation 6 (mp).SkrivelsenRasism, främlingsfientlig och etnisk diskrimineringär ett prioriterat område i handlingsplanen.Regeringens mål för integrationspolitiken är likarättigheter, skyldigheter och möjligheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrund, ensamhällsgemenskap med samhällets mångfald som grundsamt en samhällsutveckling som kännetecknas avömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsettbakgrund skall vara delaktiga i och medansvarigaför. Regeringen hänvisar till skrivelsen Ennationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering(skr. 2000/01:59) och till att samtliga myndighetersom lyder direkt under regeringen getts i uppdragatt upprätta handlingsplaner för att främja etniskmångfald bland de anställda. Vidare hänvisas tillpropositionen Hets mot folkgrupp, m.m. (prop.2001/02:59) där det föreslagits bl.a. att det skallinföras en särskild straffskala för grova fall avhets mot folkgrupp och att tillämpningsområdet förbestämmelserna om hets mot folkgrupp utvidgas så attockså hets med anspelning på sexuell läggningomfattas.Regeringen prioriterar enligt skrivelsen fortsattarbete med att bryta social och etnisksnedrekrytering till högre utbildning. En särskildutredare har fått i uppdrag att beskriva ochanalysera fördelningen av makt och inflytande ur ettintegrationspolitiskt perspektiv. Det antirasistiskaarbetet har förstärkts och perår har beräknats för detta arbete. Enförsöksverksamhet med lokala och regionaladiskrimineringsombud skall påbörjas under år 2002.En arbetsgrupp har utarbetat ett förslag till hurdet fortsatta arbetet för att bistå personer somvill lämna rasistiska och liknande grupperingarskall bedrivas, utvecklas och finansieras.Gällande regler m.m.Bestämmelserna om utlänningars fri- och rättigheterinfördes i 2 kap. regeringsformen den 1 januari1977. Regeringsformens fri- och rättighetsregleringavsåg ursprungligen i princip endast svenskamedborgare. Orsaken angavs vara att endast svenskamedborgare har en ovillkorlig rätt att uppehålla sighär i riket och att bereda sig sin utkomst här,vilket är en förutsättning för att etträttighetsskydd skall få full verkan. Det hadevidare i vissa hänseenden ansetts föreligga ettlegitimt behov av att kunna besluta om särskildabegränsningar i utlänningars fri- och rättigheter.Dessutom gäller att den vanliga lagstiftningen istor utsträckning tillförsäkrar utlänningar derättigheter som för svenska medborgares del skyddasgenom regeringsformens rättighetsreglering. Från deti regeringsformen för utlänningars del skyddadeområdet undantas frågor om åsiktsregistrering och omandra begränsningar i rörelsefriheten änfrihetsberövanden (prop. 1975/76:209 s. 132).Enligt 2 kap. 22 § första stycket regeringsformenlikställs utlänning med svensk medborgare i flerafall. Utlänning kan dock enligt andra stycket isamma paragraf bli föremål för särskild lagstiftningi fråga om yttrandefrihet, informationsfrihet,mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihetoch religionsfrihet, skydd mot tvång att ge tillkänna sin åskådning samt skydd mot kroppsligtingrepp, kroppsvisitation, husrannsakan och liknandeintrång samt mot intrång i förtrolig meddelelse.Särskilda föreskrifter i lag kan också inskränkaskyddet mot frihetsberövande, rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande av annananledning än brott eller misstanke om brott ochoffentlighet vid domstolsförhandling, liksom skyddetmot ingrepp på grund av åskådning samt författares,konstnärers och fotografers rätt till sina verk ochrätten att driva näring eller utöva yrke. Av dettalagrum framgår också att den s.k.proportionalitetsprincipen i 2 kap. 12 § andrastycket regeringsformen inte är tillämplig påingrepp i utlänningars rättigheter som sker med stödav2 kap. 22 § andra stycket. I 2 kap. 12 § andrastycket föreskrivs att begränsning av fri- ochrättigheter som första stycket ger utrymme förendast får göras för att tillgodose ändamål som ärgodtagbart i ett demokratiskt samhälle.Begränsningen får aldrig gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett den och ej heller sträcka sig så långt attden utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningensåsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningfår inte göras enbart på grund av politisk,religiös, kulturell eller annan sådan åskådning.Europakonventionen, som sedan den 1 januari1995 gäller som lag här i landet, gör i skyddetför mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter i princip inte skillnad mellan svenskaoch utländska medborgare. Bestämmelserna omyttrandefrihet, frihet att delta i fredligasammankomster och föreningsfrihet samt förbudmot diskriminering hindrar dock inte införandetav inskränkningar i utlänningars politiskaverksamhet.MotionenKerstin-Maria m.fl. (mp) tar i motion2001/02:K429 upp frågan om utlänningars fri- ochrättigheter. I yrkande 3 begärs förslag till ändringi 2 kap. regeringsformen så att särbehandling mellansvenska och utländska medborgare undanröjs. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om det önskvärda i att utländska ochsvenska medborgare i så stor utsträckning sommöjligt skall vara jämställda i 2 kap.regeringsformen om grundläggande fri- ochrättigheter. Vidare begärs ett tillkännagivande omatt inskränkningar i de grundläggande fri- ochrättigheterna skall vara godtagbara i ettdemokratiskt samhälle och stå i proportion tillnyttan med bestämmelsen för alla innevånare i landet(yrkande 1). I yrkande 6 begärs förslag till hur2 kap. regeringsformen kan omarbetas i syfte att gehandlingsutrymme under extraordinära förhållandenoch tydligt visa att gäller. Iyrkande 4 begärs en närmare utredning avutlänningslagstiftningen, regeringsformen ochEuropakonventionen m.m. gäller attbegränsningar i lag kan ske utan att det ärgodtagbart i ett demokratiskt samhälle och utan attdet står i proportion till nyttan med bestämmelsen.Motionärerna anser att det förhållandet attskyddsreglerna inte gäller fullt ut för utlänningarvisar att utlänningar som inte valt att bli svenskamedborgare av en eller annan anledning inte ansessom fullvärdiga invånare och att det finnsanledning att bemöta dem med en viss misstänksamhet.Någon form av skyddslagstiftning måste landetnaturligtvis ha för att minimera riskerna förterrorhandlingar m.m. och för att kunna lagföra deskyldiga, men detta innebär enligt motionärerna inteatt människor med annat medborgarskap skall behövasärbehandlas. Frågan är om utlänningslagstiftningen,eller tillämpningen av den, på något sätt står istrid med . Hela 2 kap.regeringsformen borde enligt motionen skrivas om föratt bli mer överskådlig, och lättare att förstå.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 1992 avstyrkte utskottet ett yrkande om attutlänningar skulle omfattas av samma grundlagsskyddsom svenska medborgare när det gälleråsiktsregistrering. Utskottet hänvisade bl.a. tillde ovan redovisade ställningstagandena vid 1976 årsreform (bet. 1992/93:KU2).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening gör sig de bedömningar somgjordes i samband med grundlagsändringarna 1976fortfarande gällande. Utskottet som inte är berettatt förorda en ändrad ordning avstyrker motion2001/02:K429 yrkandena 14 och 6.Funktionshindrades rättigheter m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker, med hänvisning till att regeringenföreslagit att ett skydd införs i 1 kap.regeringsformen, motionsyrkanden (fp) om attbestämmelser om skydd mot diskriminering avfunktionshindrade skall införas i 2 kap.regeringsformen. Också ett motionsyrkande(fp) om ratificering av Europakonventionenstilläggsprotokoll 12 avstyrks. Ettmotionsyrkande om bristande tillgänglighet isamhället för funktionshindrade (kd) avstyrksmed hänvisning till beslutatutredningsarbete.Jämför reservation 7 (fp).BakgrundI 2 kap. regeringsformen, som innehållerföreskrifter om grundläggande fri- och rättigheter,föreskrivs bl.a. att lag eller föreskrift inte fårinnebära att någon medborgare missgynnas därför atthan med hänsyn till ras, hudfärg eller etnisktursprung tillhör minoritet (15 §) eller missgynnaspå grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör led isträvanden att åstadkomma jämställdhet mellan mänoch kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarandetjänsteplikt (16 §). Någon motsvarande föreskrift i2 kap. finns inte när det gäller funktionshindrade.EU:s ministerråd antog rådetsdirektiv /78/EG om inrättandet av en allmän ramför likabehandling i arbetslivet. Detta direktivbehandlar arbetslivsområdet i vid mening ochomfattar diskrimineringsgrunderna religion ellerövertygelse, funktionshinder, ålder och sexuellläggning.Under år 2000 antogs ett tilläggsprotokoll nr 12till , där det sägs attåtnjutandet av varje rättighet som föreskrivs i lagskall säkerställas utan diskriminering på någongrund, såsom kön, ras, hudfärg, språk, religion,politisk eller annan åskådning, nationellt ellersocialt ursprung, tillhörighet till nationellminoritet, förmögenhet, börd eller ställning iövrigt. har inte undertecknat protokollet.Ett av skälen var att hade föredragit ettseparat instrument som hade kunnat innehållautförligare och mer detaljerade bestämmelser medsikte på att bekämpa diskriminering inom sådanasamhällsområden där diskriminering är mestförekommande och där den till slut kan bli ett hotmot den demokratiska samhällsordningen. Ett sådantinstrument skulle ha fått effekt så snart det haderatificerats och trätt i kraft. Med etttilläggsprotokoll som innehåller ett allmäntdiskrimineringsförbud kommer det att dröja längre troligen innan haravgjort så många enskilda klagomål att det ärnågorlunda klart vad diskrimineringsförbudet innebäri praktiken. Ett annat skäl var att det är oklart ivilken utsträckning protokollet tillåter staternaatt vidta s.k. positiva åtgärder i syfte att främjajämställdheten mellan könen och jämlikheten mellanolika grupper i samhället.Regeringen har i propositionen Ändringar iregeringsformen samarbetet i EU m.m. (prop.2001/02:72) föreslagit ett kompletterande och stärktgrundlagsskydd för utsatta grupper. Enligt förslagetfogas till regeringsformens målsättningsstadgande i1 kap. 2 § regeringsformen en föreskrift om att detallmänna dels skall verka för att alla människorskall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet isamhället, dels skall motverka diskriminering pågrund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskursprung, språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde som person.I lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder och ilagen (2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan finns bestämmelser till skydd motdiskriminering av funktionshindrade.I regeringens direktiv (dir.2002:11) ges en parlamentarisk kommitté i uppdragbl.a. att överväga om skydd mot missgynnande avpersoner med funktionshinder på grund av bristandetillgänglighet bör införas på andra samhällsområdenän i arbetslivet och högskolan. Enligt direktiven ärdet ofta bristen på tillgänglighet som är grundenför det missgynnande funktionshindrade utsätts för.En person med funktionshinder utestängs sålundamånga gånger från en lokal, tjänst eller verksamhettill följd av bl.a. den fysiska miljöns utformningoch användbarhet, icke anpassad information ellerbristande service. Regeringen hänvisar till att ilagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder finns en bestämmelsesom tar sikte just på bristande tillgänglighet ochatt lagen om likabehandling av studenter i högskolaninnehåller en bestämmelse med i huvudsak liknandeinnehåll. I den mån kommittén föreslår att ett skyddmot diskriminering på grund av funktionshinder börinföras på andra samhällsområden än i arbetslivetoch högskolan skall kommittén också överväga förslagsom syftar till ett skydd mot missgynnande avfunktionshindrade på grund av bristandetillgänglighet. Kommittén skall även överväga omsådana regler skall införas på de områden somomfattas av direktivet om likabehandling iarbetslivet men inte av lagen om diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder.Funktionshindrades rättigheter är en prioriteradfråga i den nationella handlingsplanen för mänskligarättigheter. Regeringens mål för handikappolitikenär att utjämna skillnaderna i levnadsvillkor mellanpersoner med funktionshinder och den övrigabefolkningen. Regeringen har avlämnat en propositionom nya regler för att motverka domstolstrotsavseende verkställighet av domar för insatser enligtlagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade och socialtjänstlagen (1980:620).I proposition 2001/02:80 Demokrati för det nyaseklet har det föreslagits åtgärder i syfte attunderlätta för funktionshindrade medborgare att åtasig och genomföra politiska uppdrag.Regeringens mål är att fortsätta sitt arbeteenligt den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken (prop. 1999/2000:79) vad avserinsatser för att motverka diskriminering avmänniskor med funktionshinder och för att göra detmöjligt för funktionshindrade att delta isamhällslivet.Våren 2001 gjordes ändringar av plan- ochbygglagen (1987:10) för att öka tillgänglighetentill befintliga lokaler dit allmänheten hartillträde och på allmänna platser. Enligtförordningen (2001:526) om de statligamyndigheternas ansvar för genomförandet avhandikappolitiken skall statliga myndigheter verkaför att personer med funktionshinder ges fulldelaktighet i samhället och jämlikhet ilevnadsvillkor. Myndigheterna är skyldiga att göraden egna verksamheten samt lokaler och informationtillgängliga för funktionshindrade. Regeringen avserdessutom att ge ett antal myndigheter på centralnivå ett särskilt ansvar för att de nationella målenför handikappolitiken förverkligas inom derasrespektive sektorsområden. En översyn planeras ocksåav områden som saknar regler om tillgänglighet förpersoner med funktionshinder.MotionernaLars m.fl. (fp) begär i motionerna1999/2000:So321 yrkande 18, 2000/01:So538 yrkande 8och 2001/02:So618 yrkande 12 ett förbud iregeringsformen direkt riktat mot diskriminering avmänniskor med funktionsnedsättning. Bestämmelsernaom skydd mot diskriminering i 2 kap. regeringsformensom nu gäller etniska minoriteter och diskrimineringpå grund av kön, bör utökas med förbud motdiskriminering av funktionshindrade. I de bådasistnämnda motionsyrkandena begärs också att Sverigei verkar för att breddardiskrimineringsförbudet i så attdet blir ett generellt förbud som också innefattarmänniskor med funktionshinder.Ester () begär i motion2001/02:So619 (yrkande 7) att den nya utredning somskall se över diskrimineringslagstiftningen skall fåett direktiv att utreda huruvida bristandetillgänglighet i samhället kan vara diskriminerande.Motionären hänvisar till att var fjärde lokal därkommunfullmäktige håller sina sammanträden inteuppfyller minimala krav på tillgänglighet förrörelsehindrade, vilka därmed utestängs från encentral del av den svenska demokratin. I bara tioprocent av kommunerna kan man kommunicera direkt medkommunens växel med hjälp av en texttelefon. Sex avtio kommuner saknar program för tillgänglighet.Många grundskolor saknar minimal anpassning förrörelsehindrade. Bankomater kan inte utnyttjas avrullstolsburna. Vidare framhålls att det inteanses diskriminerande om en elev på grund av sittfunktionshinder inte kan komma in i skolan.Utskottets ställningstagandeFunktionshindrades rättigheter är ett prioriteradområde enligt den nationella handlighetsplanen förfri- och rättigheter. Målsättningen är att utjämnaskillnaderna i levnadsvillkor mellan personer medfunktionshinder och den övriga befolkningen. En radåtgärder har vidtagits i detta syfte, och regeringenavser att fortsätta sina insatser för att motverkadiskriminering av människor med funktionshinder ochför att göra det möjligt för funktionshindrade attdelta i samhällslivetRegeringen har i proposition 2001/02:72 Ändringari regeringsformen samarbetet i EU, m.m. föreslagitatt det i 1 kap. 2 § regeringsformen införs enbestämmelse om att det allmänna skall motverkadiskriminering av människor på grund av bl.a.funktionshinder. Utskottet är inte berett att nuförorda att en bestämmelse om diskriminering avfunktionshindrade motsvarande de bestämmelser somgäller för etniska minoriteter och diskriminering pågrund av kön införs i 2 kap. regeringsformen.Utskottet anser vidare att de skäl som anförts föratt inte ratificera tilläggsprotokoll 12 tillEuropakonventionen fortfarande äger sin giltighet.Motionerna 1999/2000:So321 yrkande 18, 2000/01:So538yrkande 8 och 2001/02:So618 yrkande 12 (alla fp)avstyrks följaktligen.När det gäller den fråga om kommittédirektivrörande tillgängligheten för funktionshindrade isamhället som tas upp i motion 2001/02:So619 yrkande7 (kd) vill utskottet hänvisa till att regeringen idirektiv uppdragit åt enparlamentarisk kommitté att överväga om skydd motmissgynnande av personer med funktionshinder pågrund av bristande tillgänglighet bör införas påandra samhällsområden än i arbetslivet ochhögskolan. Motionsyrkandet får därmed ansestillgodosett och avstyrks.Diskriminering på grund av sexuellläggningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning bl.a. till att regeringen föreslagit attbestämmelser om skydd mot diskriminering pågrund av sexuell läggning skall införas i 1kap. regeringsformen avstyrker utskottetmotionsyrkanden (v, kd, fp resp. v, s, c, fp)om att bestämmelser om sådant skydd börinföras i 2 kap. regeringsformen. Utskottethänvisar också till det utredningsarbete ifråga om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning som beslutats.Jämför reservationerna 8 (v, mp) och 9 (fp).BakgrundI regeringens proposition Ändringar iregeringsformen samarbetet i EU m.m. (prop.2001/02:72) föreslås att till regeringsformensmålsättningsstadgande i 1 kap. 2 § regeringsformenfogas en föreskrift om att det allmänna dels skallverka för att alla människor skall kunna uppnådelaktighet och jämlikhet i samhället, dels skallmotverka diskriminering på grund av kön, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, språklig ellerreligiös tillhörighet, funktionshinder, sexuellläggning, ålder eller annan omständighet som gällerden enskilde som person. I propositionen hänvisadestill att att även könsidentitet bör inkluderas iuppräkningen. Regeringen framhöll att uppräkningenav olika otillåtna diskrimineringsgrunder endast ärexemplifierande och inte uttömmande. Det åliggeralltså det allmänna att motverka diskriminering ävenpå grund av andra liknande osakligaomständigheter som gäller den enskilde som person.I regeringens kommittédirektiv om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11) geskommittén i uppdrag att kartlägga och analyserabehovet av och formerna för en reglering av ettförbud mot diskriminering av alla transpersoner.Kommittén skall också överväga om en eventuelllagstiftning mot diskriminering av transpersonerskall ingå i en gemensamdiskrimineringslagstiftning. Kommittén skall vidarebehandla frågan om användningen av termen sexuellläggning i syfte att åstadkomma en konsekventanvändning av den i lagstiftningen. Kommittén skallöverväga om detta begrepp bör ersätta termernahomosexualitet och homosexuell läggning iförfattningar där detta kan aktualiseras.Arbetet mot diskriminering på grund av sexuellläggning tas i den nationella handlingsplanen förmänskliga fri- och rättigheter upp som enprioriterad fråga. Regeringen avser att fortsättaatt verka för att registrerade partner som enligtnationell lag har samma rättigheter och skyldighetergentemot varandra som makar i ett äktenskap skalllikställas med makar i äktenskap i detjänsteföreskrifter som regleraranställningsvillkoren för anställda i EU:sinstitutioner. Regeringen hänvisar också tillpropositionen Hets mot folkgrupp m.m. (prop.2001/02:59) vari föreslås att hets med anspelning påsexuell läggning kriminaliseras.MotionernaFlera motioner tar upp frågan om diskriminering pågrund av sexuell läggning. I motion 2001/02:K244 avTasso Stafilidis m.fl (v) och motion 2001/02: L371yrkande 2 (v, s, c, fp och mp) begärs ett tillägg i2 kap. 15 § regeringsformen som innebär ett skyddmot lagar och andra föreskrifter som missgynnarnågon av skäl som har samband med sexuell läggning.Enligt motionärerna förekommer det i dagdiskriminerande lagstiftning.Också i motion 2000/01:Sf22 yrkande 5 av KalleLarsson m. fl. (v) begärs en komplettering i 2 kap.regeringsformen med ett skydd mot diskriminering pågrund av sexuell läggning.I motion 2001/02:A388 yrkande 5 i denna del avMagda () begärs en utredning omregeringsformens minoritetsskydd, som innebär attingen får missgynnas genom lag eller annanföreskrift på grund av att han med hänsyn till ras,hudfärg eller etniskt ursprung tillhör en minoritet.Regeringen bör tillsätta en utredning som ser överhur minoritetsskyddet i regeringsformen bör utformasför att möta de behov som finns i vårt samhälle . Bland annat bör belysas om och i så fall hur desom tillhör minoritetsgrupper på grund av sinsexuella identitet kan infattas i minoritetsskyddet.Per m.fl. (mp) begär i motion 2001/02:K82yrkande 9 att regeringen utreder transpersonersspeciella behov av diskrimineringsskydd.