bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Ett besök i /Papua planeras för mars 2002.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkandena 33 och 34 kan besvaras.AcehprovinsenAceh, som utgör den norra och bl.a. oljerika spetsen av denindonesiska ön , var den del som sist uppgicki dagens . har enomfattande självständighetsrörelse vuxit fram som enreaktion på förtryck och massiva övergrepp från deindonesiska säkerhetsstyrkorna. Detta har lett tillvåldsamma militära attacker på civilbefolkningen. Imotion 2001/02:U345 (fp) yrkande 36 krävs attSverige inom ramen för EU måste utöva starkapåtryckningar på regeringen i för attstoppa övergreppen mot befolkningen i och föratt områdets framtid skall kunna avgöras i fredligaoch folkrättsligt acceptabla former.Västra Papua och Moluckerna1969 annekterades av indonesisk militär. Liksom sjuår senare på skedde det utan attbefolkningen fått säga sin mening. (Yaya) har, liksom andra från Java avlägsnaoch mindre tättbefolkade territorier, utsatts för enomfattande indonesisk invandring. är en viktig förklaring till denbetydelse som tillmäter territoriet. Äveni västra har en inhemsk rörelse förterritoriets självständighet utvecklats. I motion2001/02:U345 (fp) yrkande 37 krävs att , inomramen för EU, måste utöva starka påtryckningar påregeringen i för att stoppa övergreppenmot befolkningen i västra och för att områdetsframtid skall kunna avgöras i fredliga ochfolkrättsligt acceptabla former. I yrkande 38 krävsatt det internationella samfundet måste ställa kravpå de indonesiska myndigheterna att återställafredliga förhållanden under full respekt förmänskliga fri- och rättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att det i pågår ett flertalsvårlösta regionala konflikter. I och IrianJaya/Papua gäller konflikten strävanden eftersjälvständighet. I andra konflikter, t.ex. iMoluckerna, Kalimantan och Centrala , har demånga gånger våldsamma motsättningarna mellan olikagrupper etniska, kulturella, religiösa, ekonomiskaoch historiska orsaker. EU underströk irådsslutsatser sin oro för utvecklingen iMoluckerna och i /Papua och sitt stöd fören fredlig lösning av konflikterna.Sverige och EU har uttalat sitt stöd för en fredliglösning av konflikten i och har i flerauttalanden uppmanat att rättsligt prövabrott mot mänskliga rättigheter i . Dessabudskap förs därutöver kontinuerligt till samtligaparter, bilateralt såväl som inom ramarna för EU.Vid givarmötet för tryckte påvikten av en fredlig lösning och att brotten mot demänskliga rättigheterna måste upphöra. EG bistod med285 till humanitära insatser i under1999 och 2000.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkandena 3638 kan besvaras.26 ÖsttimorI motion 2001/02:U252 yrkande 1 framhålls att ingenhar åtalats för de brott mot de mänskligarättigheterna som begicks i under 1999.Övergrepp och massakrer inträffade såväl före somefter folkomröstningen om självständighet.Amnesty International hävdar att ett grundläggandevillkor för återskapandet av ett rättssamhälle iÖsttimor är att förövarna till dessa brott ställsinför rätta. Motionärerna anser att börverka för att de som före och efter folkomröstningenpå begick brott mot mänskliga rättigheterställs inför rätta.I motion 2001/02:U254 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkande1 framhålls att försoning och rättvisa i Östtimoräven förutsätter att de 50 000100 000 flyktingarsom är kvar i Västtimor tillåts återvända. Enligtmotionärerna har en skyldighet att agera förförsoning och rättvisa i , eftersom denindonesiska regeringen har visat sig vara oförmögenatt ta itu med dessa uppgifter somgått sedan folkomröstningen. I yrkande 2 krävs attSverige skall agera för att en opartiskinternationell domstol upprättas för att ställaförövare inom den indonesiska militären och den pro-indonesiska milisen inför rätta för övergrepp sombegåtts gentemot befolkning. Den olöstaflyktingfrågan visar att påtryckningarna frånomvärlden på att repatriera flyktingarnahar varit för svaga. Det står också klart att denindonesiska regeringen trots många löften varitoförmögen att lösa problemet, vilket tyder på attregeringen har bristfällig kontroll över militären.Sverige måste därför ställa krav på Indonesiensregering att den skall lösa flyktingfrågan ochrespektera frihet, så att länderna kanförsonas (yrkande 3).I motion 2001/02:U345 (fp) yrkande 40 framhållsvikten av att det internationella samfundetmedverkar till ett fredligt och frivilligtåtervändande av det stora antalet flyktingar som nuvistas i flyktingläger i sedan sommaren1999. I yrkande 41 krävs att ansträngningar görs föratt tillse att de ansvariga för våldsamheternasommaren 1999 ställs till rättsligt ansvar.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att processen som avses leda till åtalinför nationella domstolar i och Indonesienär i gång. FN:s övergångsadministration i () genomför utredningar av över 800 brott och10 allvarliga brott under den aktuella perioden.Under 2001 ledde det till flera åtal och fällandedomar, bl.a. dömdes 7 milismän Palos. FN räknar med att kunnaslutföra utredningarna av de allvarligaste brottenoch överlåta åt det självständiga attgenomföra åtalen under 2002 och 2003.Sverige har gemensamt med EU på flera sätt verkatför att de misstänkta skall ställas inför rätta.Sverige har också i FN pläderat för Indonesiensansvar att genomföra rättegångar.Indonesien har ensidigt åtagit sig att lagföra deansvariga för MR-övergreppen i . Denindonesiske riksåklagaren genomförde också snabbt enutredning som ledde till en lista på 23 misstänkta,sedermera 19, personer, inklusive chefen för detmilitärkommando som omfattade , tvåbrigadgeneraler, polischefen i ochguvernören i . Domarna till ad hoc-domstolarna har utsetts och godkänts av presidentMegawati.Amnesty International uppmanar i en ny rapport (EastTimor: a new country based on human rights)FN att upprätthålla högsta tänkbara normer för demänskliga rättigheterna i och ger ingåenderekommendationer om hur en rättsstat skall kunna taform i . Amnesty fäster särskild vikt vidkampen mot straffriheten, repatriering avflyktingar, minoriteternas situation, utbildning avpolis och militär samt hur skyddet för kvinnornasoch barnens mänskliga rättigheter skall stärkas.Att domstolarna i nu tycks vara redo attinleda åtalen mot de misstänkta välkomnas. ,liksom övriga EU, kommer att följa utvecklingen ochför indonesiska myndigheter understryka vikten avatt processerna drivs på ett juridiskt riktigt ochtransparent sätt och, där så krävs, i samarbete medösttimoresiska myndigheter. har i flerasammanhang, senast vid givarmötet för iOslo, understrukit vikten av att utredningarna ochrättegångarna ges nödvändiga resurser. Efter degrova brott mot mänskligheten som begicks under 1999är behovet av försoning fortsatt stort i Östtimorför att landet skall kunna gå vidare. Kommissionenför sanning och försoning kommer attinleda sitt arbete. stöderförsoningsprocessen genom projekt som drivstillsammans med och finansierasvia Sida.Enligt FN finns fortfarande mellan 60 000 och 80 000östtimoresiska flyktingar i västra . Sverigehar, bilateralt och genom EU, vid ett flertaltillfällen uttalat sin oro för situationen i västraTimor för den indonesiska regeringen, samt krävt attIndonesien löser flyktingkrisen, återställersäkerheten samt avväpnar och upplöser milisen.Utöver politiskt stöd har beslutat om 49miljoner SEK i humanitär hjälp 19992002 för bådeÖsttimor och västra och bereder för närvarandeett bidrag till FN:s appell för de östtimoresiskaflyktingarna. EG har bistått med 8,3 miljoner eurounder 1999 och 2000, och håller väsentliga medeltillgängliga för en lösning av flyktingfrågan.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U252 (v, kd, c, fp, mp) yrkande1, 2001/02:U254 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 13samt 2001/02:U345 (fp) yrkandena 40 och 41 kanbesvaras.27 NordkoreaI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att Nordkoreaunder senare år har utökat sina diplomatiska ochhandelsrelaterade kontakter med omvärlden. I enserie möten mellan regeringsföreträdare från Nord-respektive kom man överens om att försökalätta på den militära spänningen och skapaförutsättningar för en stabil fred på den koreanskahalvön. Landet står inför det sjätte året i följd avhungersnöd och allvarligt bristande förmåga attlivnära befolkningen. Situationen förvärras av attförhållandena för hjälporganisationer är mycketsvåra. Hungersnöden har också tvingat hundratals,möjligen tusentals, människor på flykt, inom landetsåväl som över gränsen till . I yrkande 58 krävsatt bistår med nödvändig katastrofhjälp.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att genom Sida harlämnat i humanitärtbistånd till . Bedömningen är att FN-organisationerna och de enskilda organisationernautför ett gott arbete i en komplicerad miljö. Godsamordning och regelbundet informationsutbyte skermellan samtliga biståndsorganisationer vilketminskar risken för överlappning och ökar möjlighetenatt erhålla en samlad och tillförlitlig bild av denhumanitära situationen.FN har presenterat sin sjunde samlade appellför . Totalt omfattar appellen 258 miljonerUS dollar, främst för mat/matsäkerhet (), menäven hälsoinsatser, vatten och sanitet samt i någonmån utbildningsinsatser finns med i programmet.Sverige har såväl bilateralt som genom EU påtalatproblemen avseende hjälporganisationernasmöjligheter att verka i landet.Statsminister besökte som förstevästlige regeringschef under våren 2002.Besöket genomfördes tillsammans med en EU-delegationbl.a. för att diskutera ett återupptagande avförsoningsprocessen med Sydkorea.Sverige inbjuder nordkoreanskaexperter att delta i de internationellamänniskorättsseminarer som regelbundet anordnas avRaoul i . Nordkoreanernahar uttryckt intresse för fortsatt deltagande ochäven för att deltaga i kurser inom en rad andraområden som organiseras inom ramen för Sidasbiståndsverksamhet. Detta ligger väl i linje med dentrend som kan skönjas där det humanitära biståndetalltmer får en karaktär av utvecklingsbistånd somförutom att syfta till en rehabilitering av olikasektorer i det nordkoreanska samhället även bidrartill kapacitets- och institutionsbyggandeverksamhet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkande 58 kan besvaras.28 AlgerietI motion 2001/02:U345 (fp) framhålls att denalgeriska befolkningen hålls som gisslan i vad somkan beskrivas som ett utdraget och ovanligthänsynslöst krig. Mer än 2 500 människor, varavmånga kvinnor och barn, dödades avbeväpnade säkerhetsstyrkor och paramilitäragerillastyrkor. Det finns rapporterat attsäkerhetsstyrkorna torterar och misshandlarmisstänkta brottslingar, och att människorarresteras på grund av misstanke att de haranknytning till eller kontakt med väpnade grupper.Människorättsgrupper som kritiserat eller gjortmotstånd mot regeringen har bemötts med hårdarestriktioner. Motionärerna kräver i yrkande 59 attSverige verkar för tydligare påtryckningar påalgeriska myndigheter att motverka och försöka hejdavåldet i landet.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att terroristvåldet i var mindrei än tidigare med ca 4050 offer imånaden. ökade dockmördandet markant. Det är delvis oklart vilkagrupper som står bakom dåden. Denna utveckling skallses mot bakgrund av regeringens klart uttaladeintentioner att komma tillrätta med terrorismen ochförbättra säkerhetssituationen.Algeriet har inlett en omfattande rättsreform somsträcker sig . Den avser bl.a. enfördjupad omarbetning av straff- ochcivilrättslagstiftningen, domstolsreformer,utbildning samt en fängelsereform. EU kommer att gestöd till utbildningsinsatser. Förhållandena ifängelserna är mycket dåliga och har söktstöd från EU och direkt från för att fåhjälp med förbättringar. () har besökt fängelser ochsamarbetar med justitieministeriet. ICRC har dock ejfått tillåtelse att besöka arrestlokaler ochmilitärfängelser.EU har en politisk dialog med Algerietmed fokus på MR-frågorna. slutfördesförhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EUoch , och när avtalet träder ikraft kommer det att finnas en ännu starkare raminom vilken MR-frågorna kan tas upp. I hardet funnits en stark politisk vilja att slutföraavtalet och närma sig EU. Under toppmötet i en deklaration där man manade den algeriskaregeringen till en fortsatt inrikespolitisk dialog.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U345 (fp) yrkande 59 kan besvaras.29 VästsaharaI motion 2001/02:U329 (v, m, kd, c, fp, mp)framhålls att aktivt harstött FN:s arbete, både vad gäller konkreta uppdragmed minröjning, civilpoliser, humanitära insatser iflyktingläger och politiskt för att förverkligafredsplanen. Frågan om genomförandet avfolkomröstningen har varit föremål för upprepadediskussioner i . Motionärerna understrykeratt utskottet i betänkande 2000/01:UU10 uttryckt:Utskottet understryker att det är viktigt attSverige insisterar på att parterna håller sig tillde överenskommelser som träffats och attfolkomröstningen genomförs på det sätt somplanerats. Motionärerna understryker i yrkande 1att skall hålla fast vid sitt stöd tillPolisario och sitt erkännande av Västsaharasbefolknings rätt till självbestämmande. I yrkande 2krävs att även fortsättningsvis är berettatt sända observatörer i samband medfolkomröstningen. Den nuvarande situationen med hårdpress på Polisario har också inneburit vissstrypning av den humanitära hjälpen tillflyktinglägren på algerisk mark och hårdarerepressiva åtgärder mot den västsahariskabefolkningen inom det ockuperade området. I yrkande3 krävs att därför i ökad utsträckning börbidra med katastrofbistånd, och i yrkande 4 krävsinsatser för att bevaka att de mänskligarättigheterna respekteras inom det ockuperadeområdet.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att enligt för Västsaharaskall en folkomröstning om områdets framtida statusgenomföras. Skälet till att den ännu inte har ägtrum är djupgående meningsmotsättningar mellanparterna kring röstlängden. Särskilt den storamängden överklaganden har skapat problem. Av dettaskäl föreslog FN:s generalsekreterare i början av år2000 att man också borde undersöka andra vägar attlösa konflikten. Generalsekreterarens personligasändebud, , började förasamtal med parterna i syfte att nå en snar ochvaraktig lösning av konflikten. Under försommaren2001 presenterades ett utkast tillramöverenskommelse som diskuterats under hösten.Polisario och har emellertid kategoriskttagit avstånd från förslaget och den enda lösningsom de säger sig kunna acceptera är fullföljande avfredsplanen. Polisario har lämnat förslag till hurman skulle kunna lösa upp blockeringarna vad gällerfolkomröstningen och förslagen har tagits upp iJames Bakers samtal med parterna. I den senasterapporten från FN:s generalsekreterare, som var eninterimsrapport daterad ,konstaterades att läget förblivit låst även vadgällde folkomröstningen eftersom Polisarios förslagkrävde att var införstått. En utförligarerapport från FN:s generalsekreterare om Västsaharakom och i samband med det togsVästsaharafrågan upp till fortsatt debatt. Minursosmandat har förlängts och gäller förnärvarande till . stöderfullt ut FN:s roll och fredsplanen liksom JamesBakers pågående medlingsansträngningar i syfte attnå en snar och varaktig lösning. I detta känsligaläge när parterna fortfarande står långt ifrånvarandra är det, enligt utskottets uppfattning, avstörsta vikt att dialogen i FN:s regi fortsätter ochatt Houstonöverenskommelsen ligger fast. Utskottetunderstryker att principen om avkolonialisering ochrätt till självbetsämmande gäller också förVästsaharas folk.Sverige har beviljat FN:s önskemål ombidrag och hjälp och har bidragit med 10civilpoliser till . drogs dockantalet poliser ner på grund av bristandearbetsuppgifter. finns en svenskcivilpolis på plats. FN:s flyktingkommissarie() förbereder inom ramen förHoustonöverenskommelsen ett framtida återvändande avflyktingarna. är en av de störstabidragsgivarna till UNHCR och har beredskap attbidra om det blir aktuellt med ett återvändande. Ettställningstagande i fråga om valobservatörer harännu inte tagits eftersom folkomröstningen framstårsom oförändrat avlägsen.De humanitära frågorna (flyktingar, krigsfångar,försvunna) utgör en viktig aspekt avVästsaharakonflikten, och arbetar för attdessa frågor skall få en lösning. är avtradition en viktig bidragsgivare till devästsahariska flyktingarna och har länge bidragitmed humanitär hjälp via enskilda organisationer.Sedan 1989 har totalt utgått istöd till de västsahariska flyktingarna från svensksida. Sida tog ett beslut om knappt15 i stöd till för fortsattleverans och distribution av vällingpulver tillflyktinglägren. hade ca 2,5miljoner kronor lämnats i bidrag. Utskottet anseratt det är viktigt att verkar för ökadhumanitär hjälp från andra länder ochinternationella organisationer för de västsahariskaflyktingarna, eftersom tillgången på mat har minskati lägren.Av det svenska stödet till UNHCR för kommer3 att avsättas för insatser iNordafrika, inklusive för de västsahariskaflyktingarna. Av årsbidraget 2001 på 210 miljonerkronor till Programme (WFP) har 1 miljonUS dollar avsatts för de västsahariska flyktingarna.Enligt gällande överenskommelse är det WFP somföreslår hur bidraget skall användas.MR-situationen i påverkar situationen iVästsahara. har denförbättrats efter en rad åtgärder av kungen ochregeringen. Bland annat har enombudsmannainstitution inrättats. Det finns dockfortfarande stora brister exempelvis vad gällerhantering av de försvinnanden som rapporterats,överfulla fängelser med disciplinära och sanitäraproblem, maktmissbruk, godtyckliga domar,förfalskning av valsedlar och inskränkningar ipressfriheten. finns generellt enlyhördhet i samhället för MR-relaterade frågor.Förra våren invigdes ett internationellt centrum förMR-frågor i , vilket är avsett att bedrivautbildning i MR-relaterade frågor för bl.a.jurister, poliser, journalister och företrädare förenskilda organisationer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion2001/02:U329 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 14 kanbesvaras.30 SudanI motion 2001/02:U292 (kd) framhålls attinbördeskriget i pågått . Det ärAfrikas längst pågående konflikt. Sedan 1983beräknas drygt två miljoner människor ha dött tillföljd av kriget och antalet internflyktingar ärmycket högt. uppstod en intensivdebatt i om svenska bolags investeringarutomlands, och viktiga frågor ställdes om vilketmoraliskt ansvar man kan kräva att svenska bolaglever upp till. För att nå en bestående fred krävsatt fredsprocessen går hand i hand med endemokratisk utveckling. Om freden skall bli rättvis,accepterad och möjlig att implementera måstesamtalen mellan parterna föras utifrån demokratiskamandat. På lokal nivå krävs en mobilisering från detcivila samhället. Ett uttryck för det civilasamhället är kyrkorna i . De har fördelen avatt kunna verka för fred på lokal nivå och kunnafungera som en länk mellan gräsrötter och officiellaföreträdare. Motionärerna kräver att , viaorganisationer och samfund, verkar för att biståSudan i den demokratiska utvecklingen.Även i motion 2001/02:U345 (fp) konstateras attinbördeskriget i fortsätter att läggaoräkneliga människors liv i ruiner. De värstdrabbade är människor som bor nära oljefälten, därregeringsvänliga styrkor och väpnadeoppositionsgrupper strider om kontrollen överoljeproduktionen och territorier. Alla parter ikonflikten begår kraftiga övergrepp mot civila.Flera rapporter tyder på att barn rekryteras somsoldater av olika parter i kriget. Även omregeringen förnekar det tros tusentals människorutsättas för tvångsarbete eller hållas såsom slavar.Domare, journalister, studenter ochmänniskorättskämpar har förföljts och trakasserats.Motionärerna kräver i yrkande 64 att börverka för internationella påtryckningar på föratt de håller människor som slavar.Utskottets övervägandenUtskottet menar att en bestående fred är en förutsättning för enpositiv utveckling och en reell demokratisering iSudan. Civilbefolkningen har drabbats hårt av detutdragna kriget, som lett till att omkring tvåmiljoner sudaneser dött och drygt fyra miljonermänniskor blivit flyktingar i sitt eget land.Det internationella samfundet söker på en rad sätt ökaförutsättningarna för en fredlig lösning, menkompromissviljan hos parterna har framståttsom otillräcklig. Den östafrikanska regionalasamarbetsorganisationen (Inter-GovernmentalAuthority on Development) i vilket ,, , , , och Ugandaingår har fått mandat att leda fredsförhandlingarnamellan och den sydsudanesiskarebellrörelsen /A. , EU, FN och andraaktörer i det internationella samfundet stöder dettaregionala fredsarbete materiellt såväl som politisktoch har sökt öka takten i fredsförhandlingarna inomramen för (). , EU och IPF har riktatstarka uppmaningar till IGAD-länderna att stärkaengagemanget på högsta politiska nivå och få tillfredsförhandlingar. Ett fortsatt aktivt engagemangpå hög politisk nivå inom IGAD är avgörande för attnå väsentliga framsteg mot ett slut på kriget. Änviktigare är emellertid en fast politiskbeslutsamhet, både inom och /A,att finna en fredlig lösning på konflikten.I avsikt att stödja fredsprocessen, öka respektenför mänskliga rättigheter och uppmuntra endemokratisering återupptog EU denpolitiska dialogen med , vilket ger möjlighettill ett ökat meningsutbyte, inte bara medregeringen utan också med andra grupper i detsudanesiska samhället. Det finns återkommandeuppgifter om summariska avrättningar, bombning avcivila mål, försvinnanden, tvångsförflyttningar,tvångsarbete och tvångsrekrytering. Vid för mänskliga rättigheter lade Sverigesom ordförandeland i EU fram resolutionsutkastet förSudan och ledde de komplicerade förhandlingarna medSudans regering. I resolutionen uttrycks oro överbortförandet av kvinnor och barn för tvångsarbete.Sverige ger ett omfattande humanitärt bistånd tillSudan. Stödet kanaliseras via FN-organisationer samtsvenska och internationella enskilda organisationer.År 2000 utbetalades ca . Detsvenska biståndet styrs av en humanitär strategi,vilken inriktas på att hjälpa de mest utsattagrupperna internflyktingar, kvinnor och barn.Genom strategin ges också möjlighet att främjaförsoning och konfliktlösning på lokal nivå,inklusive stöd till lokal kapacitetsuppbyggnadinriktad på, bl.a. mänskliga rättigheter ochdemokrati.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 2001/02:U292 (kd) samt 2001/02:U345 (fp)yrkande 64 kan besvaras.31 EritreaI motion 2001/02:U208 (v) framhålls att varje landsom undertecknat FN:s konvention om mänskligarättigheter också har till uppgift att följa den.Eritrea har undertecknat denna konvention. I artikel19 förklaras att varje människa åtnjutermedborgerliga och politiska rättigheter, rätt tillåsiktsfrihet och yttrandefrihet. I enlighet medartikel 20 stadgas också om mötes- ochorganisationsfrihet. I yrkande 1 krävs att Sverigesom enskilt land och som medlem i EU bör stödja endemokratisk utveckling, förstärka respekten förmänskliga rättigheter och medverka till att byggaupp ett rättssamhälle i . 1996 skapades efterett presidentdekret en specialdomstol i tillkomst orsakade oro och förvirring blandjurister och juridiska instanser i landet. De sominsåg konsekvenserna av bildandet av domstolenvarnade för den och menade att syftet medspecialdomstolen inte var förenlig med någonkonstitutionell princip och att den skulle bli etthinder i den process som syftade till att ge landeten demokratisk författning. Regimen försäkrade attspecialdomstolens existens skulle vara av kortvarigkaraktär och att när författningen väl var klar såskulle domstolen avskaffas. I yrkande 2 krävs attSverige som enskild nation och i internationellaforum som EU och FN bör verka för att denrättsvidriga eritreanska specialdomstolen avskaffas.Den 31 juli arresterades ordföranden för deneritreanska studentorganisationen. Hans brott bestodi att han riktat kritik mot regeringens politik närdet gällde studenternas feriearbeten. Några dagarefter det att han gripits demonstrerade 400500studenter mot arresteringen.