bet · GQ01JUU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Sammanlagt har de tre utbildningsorternar>kapacitet förr>antagning av mellan 700 och 900 poliser per år.r>Sedan den nyar>polisutbildningen påbörjades har 1 064r>poliser utexamineratsr>t.o.m. påbörjade car>530 studerander>grundutbildningen. Regeringen har beslutat attr>polisutbildningen vidr>Umeå universitet får utökas med 72 studerande perr>termin. Under höstenr>2002 sker en ökning med 24 platser, vilket ger en ökningr>med 96 platser.r>Rikspolisstyrelsen har dessutom ökat antaletr>utbildningsplatser i Solnar>med 48, till totalt 240 platser. Utbildningen i Växjör>har ökats med 24r>platser, vilket ger 96 platser totalt.r>Rikspolisstyrelsen bedömer attr>det /05 skall finnas ca 17 000r>poliser.r>r>r>I april 2002 startades en polisiärr>distansutbildning förr>civilanställda. Utbildningen riktar sig tillr>civilanställda vidr>polismyndigheter som har en större andelr>civilanställda än de kanr>finansiera. Sjutton personer, varav fyra kvinnorr>antogs tillr>utbildningen.r>r>Grundutbildningen vidareutvecklas fortlöpande.r>Arbetet syftar tillr>kvalitetsutveckling på samtliga områden med bl.a.r>kompetensutvecklingr>för lärare samt forskningsanknytning av utbildningen.r>Det omfattar ocksår>de testmetoder som används för att identifiera der>sökande som kan antasr>vara mest lämpliga som poliser.r>r>Under år 2001 har satsningar på vidareutbildningr>gjorts inom t.ex.r>problemorienterat polisarbete, polistaktik samt moral-r>och etikfrågor.r>Flera myndigheter har utnyttjat möjlighetenr>att erbjudar>praktiktjänstgöring inom den egna organisationen.r>Polishögskolan harr>fortsatt arbetet för att i samverkan medr>polismyndigheterna utveckla enr>modell för vidareutbildning där bl.a. formerna förnyasr>med hjälp av denr>pedagogik som grundutbildningen bygger på. Därigenomr>byggs också broarr>mellan de poliser som gått den gamla utbildningen ochr>de som gått denr>nya. har , i dialog medr>polismyndigheterna,r>arbetat med en modell för generell och återkommander>vidareutbildning.r>Där betonas den enskildes ansvar för sinr>kompetensutveckling ochr>kopplingen till verksamhetens utvecklingsbehov. Pår>liknande sätt arbetarr>Ledarskapscentrum med ett utvecklingsprogram förr>högre chefer inomr>polisen.r>r>Andelen kvinnor var avr>poliserna och av der>civilanställda. Andelen kvinnliga chefer var inomr>polispersonalen (6r>% ) och inom kategorin civilanställda (43 %r>år 2000). Arbeter>pågår med att implementera jämställdhetsfrågorna ir>verksamheten. Vid der>största myndigheterna finns heltidsanställdar>jämställdhetshandläggare.r>För att öka antalet kvinnliga chefer har detr>nationella nätverket förr>kvinnliga poliser tagit fram en utbildning förr>kvinnor som ärr>intresserade av chefsbefattningar. Utbildningen harr>genomförts vid flerar>polismyndigheter.r>r>Rikspolisstyrelsen har utarbetat en övergripander>handlingsplan förr>etnisk mångfald. En mångfaldsgrupp har inrättats vidr>Rikspolisstyrelsen.r>Fyra polismyndigheter har tagit framr>egna planer. Övrigar>myndigheter arbetar med att ta fram sådana planer.r>Av de ca 530r>studerande som påbörjader>grundutbildningen var 32 %r>kvinnor. Andelen med utländsk bakgrund varr>oförändrad, 14 %.r>Rikspolisstyrelsen har vidtagit åtgärder för att får>fler kvinnor ochr>personer med utländsk bakgrund att söka sig tillr>polisutbildningen.r>r>Flera motioner berör polisutbildningen ochr>möjligheterna att ir>framtiden bemanna polisorganisationen så att den kanr>svara mot de kravr>som ställs på polisen. I motion Ju329 (m) begärsr>att utbildningenr>förändras så att exempelvis sökande medr>specialistkompetens får gå enr>kortare utbildning. I motion Ju345 (s) begärsr>att försöket medr>polisutbildning på distans skall utvecklas ochr>permanentas. I motionenr>anförs att distansutbildning även kan ger>positiva effekter förr>myndigheternas interna fortbildning,r>kompetensutveckling ochr>vidareutbildning. Liknande tankar framförs i motionr>Ju329 (m). Ettr>yrkande om att körkortsmedicin skall ingå somr>ett moment ir>polisutbildningen framställs i motion T379 (fp).r>Yrkanden om ökat lokaltr>inflytande och breddad kompetens ir>antagningsförfarandet framställs ir>motionerna Ju258 (c) och Ju274 (fp). I motionernar>Ju258 och Sf336 (v)r>begärs att fler poliser med invandrarbakgrund skallr>rekryteras, i denr>sistnämnda särskilt kvinnor.r>r>Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid flerar>tillfällen (senastr>bet. 2001/02:JuU1 s. 43 f).r>r>Som angetts ovan påbörjades den nyar>grundutbildningen 1998. presenterades enr>utvärdering avr>utbildningen (se bet. 2001/02:JuU1 s. 45).r>Rikspolisstyrelsensr>internrevision beslutade om enr>granskning avr>grundutbildningen och rekrytering av poliserr>(VKA-977-2964/02). Avsiktenr>med granskningen är att identifiera krav och mål förr>grundutbildningen,r>varvid en fråga är om det finns tydliga och klara målr>och strategier förr>vad polisväsendet vill med utbildningen. En annan frågar>är hur polisenr>skall klara ett markant ökande rekryterings- ochr>utbildningsbehov.r>Vidare är avsikten med granskningen bl.a.r>att säkra attr>rekryteringsprocessen fungerar och föreslå eventuellar>åtgärder för attr>förbättra verksamheten. Utskottet har inhämtat attr>rapporten kommer attr>presenteras den 13 december 2002.r>r>Utskottet anser, i likhet med motionärerna,r>att frågor omr>polisutbildningens utformning och rekrytering avr>poliser är viktigar>frågor. Utskottet ser med tillfredsställelse attr>internrevisorerna hosr>Rikspolisstyrelsen initierat en översyn av bl.a.r>grundutbildningen ochr>rekryteringen. Det är viktigt att sammansättningen inomr>polisen speglarr>samhället i stort. Det är därför viktigt att såvälr>personer med en annanr>etnisk bakgrund än svensk, särskilt personer frånr>utomnordiska länder,r>som kvinnor antas till polisutbildningen. Utskottetr>noterar attr>regeringen i budgetpropositionen poängterar att det ärr>en viktig uppgiftr>för rättsväsendet att verka för att andelen med annanr>etnisk bakgrund änr>den svenska ökar bland de anställda. Vidare kanr>anmärkas att det ir>regleringsbrevet för polisen för anges attr>Rikspolisstyrelsenr>skall redovisa en sammanhållen nationell beskrivningr>och analys avr>statistik samt åtgärder på det personalpolitiskar>området. Utskottetr>utgår från att regeringen noga följer den frågan i detr>vidare arbetet.r>Mot bakgrund av det arbete som pågår och med beaktander>av de övrigar>åtgärder som regeringen vidtagit finner utskottetr>inte skäl att görar>något uttalande i frågan. Utskottet avstyrkerr>motionerna Ju329, T379,r>Ju274, Ju258 och Sf336 i här behandlade delar.r>r>Utskottet har inhämtat att försöket medr>polisutbildning på distans harr>fallit mycket väl ut och att en fortsättning ärr>planerad. Det finns inomr>Polishögskolan en önskan att utökar>distansutbildningen.r>Distansutbildningen har visat sig vara särskiltr>eftertraktad av personerr>som bor i glesbygd. Mot bakgrund härav får syftet medr>motion Ju345 ochr>motion Ju329 i denna del anses tillgodosett. Motionernar>avstyrks i nur>behandlade delar.r>r>I motionerna Ju258 (c), Ju329 (m) och Ju364r>(fp) begärs attr>vidareutbildningen, karriärmöjligheterna ochr>chefsutbildningen skallr>förbättras. Utöver vad som redovisats ovanr>kan anmärkas attr>Rikspolisstyrelsen enligt regleringsbrevet för år 2002r>skall redovisar>vilka åtgärder som har vidtagits för att bl.a.r>rekrytera och utvecklar>chefer, uppmuntra kvinnor och män att utveckla sinr>kompetens så att der>kan utgöra en bas för framtida chefsrekrytering ochr>höja personalensr>kompetens i övrigt. Mot bakgrund av det pågåender>arbetet finnerr>utskottet inte skäl att göra något uttalande ir>frågan. Utskottetr>förutsätter att regeringen noga följer frågan och vidtarr>de åtgärder somr>kan anses vara nödvändiga för att uppnå såväl en godr>chefsförsörjningr>som kompetensutveckling i övrigt. Utskottet avstyrkerr>därför motionernar>Ju258, Ju329 och Ju364 i här behandlade delar.r>r>I ett stort antal motioner framhålls behovetr>av att inrättar>ytterligare en polishögskola och i alla utom en,r>motion Ju258 (c),r>framförs önskemål om var den skall förläggas. Här rörr>det sig om ir>motionerna Ju201 (m), Ju240 (s) och Ju350 (c),r>Falun/i motionr>Ju203 (m), i motionerna Ju204 (m) och Ju333 (s),r>västra ir>motion Ju238 (m), i motion Ju252 (c), Karlstadr>i motion Ju276r>(fp), i motion Ju304 (m) och om Gävleborgsr>län i motion Ju347r>(v).r>r>Utskottet har tidigare uttalat sig om liknander>motionsyrkanden, senastr>i samband med behandlingen av budgetpropositionenr>för innevarande årr>(bet. 2001/02:JuU1 s. 43 f).r>r>Utskottet vill inledningsvis framhålla att det,r>som framgår avr>avsnittet Prioriteringar inför , ärr>en prioriteradr>uppgift för polisen att öka antalet poliser så attr>polisorganisationenr>kan förstärkas och föryngras. Ett av syftena med der>resursförstärkningarr>som nu föreslås är också att öka antalet poliser. Närr>det gäller hurr>många poliser som skall utbildas respektiver>anställas inomr>polisorganisationen vill utskottet liksom tidigare årr>framhålla att detr>är en uppgift för att skötar>personalförsörjningenr>inom polisväsendet. Utskottet har inhämtat att detr>inte pågår någotr>arbete inom med att inrättar>ytterligare enr>polishögskola. Däremot ställer sig regeringen inter>avvisande till en nyr>skola om behov av en sådan skulle uppstå. Utskottetr>föreslår sålunda attr>riksdagen avslår motionerna Ju201, Ju203, Ju204,r>Ju238, Ju240, Ju252,r>Ju258, Ju276, Ju304, Ju333, Ju347 och Ju350 i nur>behandlade delar.r>r>r>r>Resursfördelningen mellan myndigheternar>r>r>r>r>Inom anslaget till polisorganisationen skallr>Rikspolisstyrelsen tilldelar>polismyndigheterna medelsramar. Enligt regleringsbrevetr>för innevarander>budgetår skall vid fördelningenr>av medel mellanr>polismyndigheterna ta hänsyn till myndigheternasr>arbetsbelastning ochr>medborgarnas behov.r>r>r>Rikspolisstyrelsen genomför , tillsammansr>med ledningen förr>varje polismyndighet, dels en budgetdialog omr>medelsramarna förr>de tre kommande åren, dels en resultatdialog på höstenr>om verksamhetenr>innevarande år samt resultatens konsekvenser förr>de kommande åren.r>Dialogerna är viktiga instrument när det gäller attr>fördela resursernar>på ett sätt som säkerställer en rationellr>polisverksamhet i hela landet.r>r>I samband med det nya budgetsystemet årr>1992 infördes enr>fördelningsmodell. Enligt den modellen skuller>invånarantalet förr>respektive län beaktas, liksom att det i vissa länr>bedrivs speciellar>typer av verksamhet. Som exempel på detr>sistnämnda kan nämnasr>fjällräddning och gränskontroll. Härtill komr>en särskildr>storstadsfaktor. Denna modell har aldrig tillämpatsr>fullt ut. Bakgrundenr>till det är att en exakt tillämpning skulle har>inneburit storar>förändringar i den etablerade organisationen. Vissar>ansträngningar harr>gjorts i syfte att anpassa sig till modellen.r>Dessa ansträngningarr>frystes i samband med det besparingskrav som åladesr>polisen budgetåretr>1995/96. är utgångspunkten förr>fördelningen den fördelningr>som ägde rum /96 med de tillägg och ändringar somr>bl.a. motiveras avr>förändringar beträffande verksamheten. Hur detta skallr>ske avgörs genomr>den ovan beskrivna budgetdialogen.r>r>Sedan fördelat polisensr>resurser mellanr>polismyndigheterna sker en fördelning inomr>respektive län. Dennar>fördelning görs av länspolismästaren. Rikspolisstyrelsenr>har inte någonr>möjlighet att påverka fördelningen av resurserna inom enr>myndighet.r>r>Ett stort antal motioner ifrågasätter detr>rådande systemet förr>fördelning av resurser mellan olikar>polismyndigheter och hävdar attr>glesbygdsområden missgynnas. Ir>motionerna Ju223 (kd),r>Ju258 (c), Ju319 (c), Ju324 (s), Ju337 (s), Ju374r>(s) och Ju383 (s)r>föreslås att åtgärder skall vidtas för att underlättar>rekrytering avr>polis till glesbygd i allmänhet och särskilt tillr>områden med storar>avstånd till en polishögskola. Andra förslag syftarr>till förkortadr>utryckningstid och en kompetent poliskår pår>landsbygden.r>r>I några motioner yrkas ökade resurser till ett visstr>särskilt angivetr>län. I motion Ju204 (m) yrkas sålunda attr>ytterligare resurser skallr>tillföras , i motion Ju209 (c) och ir>motionerna N305 (m)r>och N397 (fp) . I flera av motionerna framhållsr>polisbristen ir>länet som skäl för ökade resurser.r>r>Vid har arbete för att breddar>beslutsunderlaget förr>fördelningen av polisorganisationens anslag tillr>polismyndigheternar>genomförts. Detta arbete har bl.a. resulterat i attr>Rikspolisstyrelsenr>tagit fram ett antal statistiska mått, indikatorer, somr>skall ligga tillr>grund för budgetdialogen. De viktigaster>indikatorerna ärr>befolkningsunderlaget, hur stor brottsligheten ärr>inom respektiver>myndighet samt hur stor andel våldsbrott varje myndighetr>har. Den senarer>indikatorn ger ett mått på hur tung arbetsbelastningenr>är vid respektiver>myndighet. Andra faktorer som vägs in vidr>resursfördelningen är der>särskilda problem som finns i glesbygdsområdenar>och den extrar>arbetsbelastning som storstadsregionerna har.r>r>Arbetet vid med att breddar>beslutsunderlaget kommerr>att fortsätta även framöver i syfte att utvecklar>och förfina denr>analysverksamhet som föregår resursfördelningen.r>r>Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigarer>(bet. 2000/01:JuU1r>s. 31 f). Utskottet ansåg då bl.a. att det var och ävenr>i fortsättningenr>borde vara en uppgift för attr>fördela resurserna.r>Utskottet utgick från att de speciella förhållandenr>som råder på olikar>håll blir beaktade i tillbörlig omfattning. Riksdagenr>borde, framhöllr>utskottet, alltså inte uttala sig med anledning avr>motionsönskemålen.r>Med detta avstyrktes då aktuellar>motionsyrkanden. I fjolåretsr>budgetbetänkande vidhöll utskottet sin tidigarer>uppfattning i fråganr>(bet. 2001/02:JuU1 s. 35 f).r>r>Utskottet gör samma bedömning , nämligenr>att det även ir>fortsättningen bör vara en fråga förr>Rikspolisstyrelsen att fördelar>polisorganisationens anslag mellan de olikar>polismyndigheterna.r>Utskottet ser härvid positivt på det arbete somr>Rikspolisstyrelsenr>genomfört för att bredda beslutsunderlaget förr>resursfördelningen samtr>att arbete pågår för att ytterligare utvecklar>och förfina denr>analysverksamhet som föregår fördelningen. Därigenomr>torde möjligheternar>att beakta de speciella förhållanden som råder pår>olika håll, t.ex. ir>glesbygdsområdena och i storstadsregionerna,r>öka ytterligare.r>Sammanfattningsvis anser utskottet alltså att riksdagenr>inte bör uttalar>sig med anledning av de nu aktuellar>motionsönskemålen. Utskottetr>föreslår att avslår motionerna Ju204,r>Ju209, Ju223, Ju258,r>Ju319, Ju324, Ju337, Ju374, Ju383, N305 och N397 i nur>behandlade delar.r>r>I motion Ju261 (m) begärs att ir>Västra skallr>kompenseras för de merkostnader som uppstod i sambandr>med säkerhets-r>arrangemangen vid regeringens i i junir>2001.r>r>I budgetunderlaget anförr>Rikspolisstyrelsen att denr>principiellt anser att polisen skall kompenserasr>särskilt för alla der>merkostnader som EU-ordförandeskapet medförde.r>Emellertid höjdesr>polisens anslag för , låt vara att någotr>särskilt belopp inter>angavs för ordförandeskapet. Härtill kommer attr>polisens ekonomi var ir>balans vid utgången av året. Polisväsendet som helhetr>har alltså i stortr>sett, låt vara kortsiktigt, klarat den ekonomiskar>påfrestningen. Däremotr>har insatserna lett till svåra ekonomiska problemr>för enskildar>polismyndigheter. De totala kostnaderna somr>redovisades i skrivelsenr>till regeringen (uppföljning avr>kostnader förr>polisen som har samband med ordförandeskapr>i EU )r>uppgick till , varav 193r>miljoner kronor avsågr>direkta merkostnader. Därtill kommer 13 miljoner kronorr>för kostnaderr>som avser efterarbete med brottsutredningar ir>Polismyndigheten i Västrar>Götaland. Totalt uppgår polisens merkostnader för EU-r>ordförandeskapetr>till . I de prognoser som lämnadesr>till regeringen ir>början av år 2001 beräknades merkostnaderna bli 120r>miljoner kronor,r>fortsätter Rikspolisstyrelsen.r>r>Rikspolisstyrelsen hänvisar vidare till attr>justitieministern i enr>interpellationsdebatt (snabbprotokoll 2001/02:63)r>anförde bl.a. attr>Göteborgsmötets kostnader på 145 miljoner kronorr>". kommer attr>kompenseras i satsningar till polisen. "r>r>Med denna bakgrund bör enligt Rikspolisstyrelsenr>polisen kompenserasr>med som avser merkostnader förr>Göteborgsmötet.r>r>Regeringen uttalar i budgetpropositionen attr>det svenskar>ordförandeskapet i EU, och särskilt toppmötet ir>Göteborg, medförde enr>ovanligt stor insats från bl.a. polisens sida. Detr>är regeringensr>uppfattning att i ensam skallr>finansiera samtliga merkostnader för polisen ir>samband med toppmötet.r>Rikspolisstyrelsen kommer att få i uppdrag att redovisar>hur mycket av der>satsningar som görs på polisen har fördelats tillr>Polismyndigheten ir>Västra , så att den kompenseras förr>merkostnader den har haft ir>samband med toppmötet.r>r>Utskottet delar regeringens uppfattning attr>Polismyndigheten i Västrar>Götaland inte ensam skall stå för alla de merkostnaderr>myndigheten fickr>med anledning av toppmötet. Med hänsyn tillr>det kommander>regeringsuppdraget finner utskottet inte skäl föreliggar>att riksdagenr>uttalar sig i frågan. Motion Ju261 får med dettar>uttalande ansesr>tillgodosedd.r>r>r>r>Insatser mot rattfylleri, m.m.r>r>r>r>r>I några motioner berörs frågan om polisens insatser motr>rattfylleri. Ir>motionerna Ju386 (s), T378 och T466 (båda c)r>pekas bl.a. på detr>förhållandet att ett bättre teknikutnyttjande hosr>polisen, såsomr>ytterligare användning av automatiskr>hastighetsövervakning, kan frigörar>resurser hos polisen för insatser motr>alkoholpåverkade förare ir>trafiken.r>r>r>I 3 kap. 1 § polisförordningen (1998:1558)r>föreskrivs attr>polisstyrelsen särskilt skall se till attr>polisarbetet bedrivs ir>överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjerr>som ochr>regeringen lagt fast för polisverksamheten.r>r>Utskottet har som framgår ovan i avsnittet omr>prioriteringar ställt sig bakom de bedömningar somr>regeringen gjort.r>Utskottet vill i sammanhanget framhålla att detr>förhållandet att vissar>typer av brottslighet betraktas som prioriterader>självfallet inter>innebär att annan brottslighet skall lämnas åt sidan.r>Hur avvägningarnar>i fråga om insatser mot olika typer av brottslighetr>skall göras bör dockr>avgöras lokalt ute i polismyndigheterna inom ramenr>för statsmakternasr>prioriteringar. Utskottet noterar attr>Rikspolisstyrelsen ir>regleringsbrevet för ålagts att redovisa hurr>försöksverksamhetenr>med automatisk hastighetsövervakning har utvecklats.r>Av redovisningenr>skall framgå bl.a. hur många kameror som använts, hurr>många sträckor somr>bevakas och vilket resultat verksamheten har lettr>till. Som framgår avr>resultatredovisningen för innebär det åretsr>nationella strategir>för trafikövervakningen att arbetet främst inriktatsr>mot efterlevnadenr>av bl.a. trafiknykterhetsbrott. Ir>Polisverksamhetsutredningensr>delbetänkande Polisverksamhet i förändring (SOUr>2002:70) finns förslagr>som berör vissa av polisens uppgifter inomr>trafikområdet. Utredningenr>föreslår att parkeringsvakter i större utsträckning än ir>dag skall kunnar>bistå polisen vid t.ex. trafikdirigering, vid ir>förväg planerader>fordonskontroller och vid eskort av transporter.r>Vidare föreslås attr>kommunerna skall ta över ansvaret förr>felparkeringsavgifterna. Motr>bakgrund av det anförda föreslår utskottet attr>riksdagen avslårr>motionerna Ju386, T378 och T466 i nu behandlader>delar.r>r>r>r>Åklagarväsendetr>r>r>r>r>Utskottets förslag i korthetr>r>r>I detta avsnitt redogörs för åklagarväsendets . Utskottet delar regeringensr>bedömning attr>åklagarväsendet i stort nått de mål som ställts uppr>för dessr>verksamhet, men att ytterligare insatser krävs pår>vissar>områden. I avsnittet tar utskottet vidare ställningr>till vilkar>prioriteringar som bör ligga till grund förr>åklagarväsendetsr>verksamhet . Utskottet behandlar ocksår>ett antalr>motionsyrkanden rörande organisationsfrågor. Utskottetr>hänvisarr>i dessa delar i huvudsak till pågåender>utredningar ochr>beredningsarbete. Mot den bakgrunden avstyrkerr>utskottetr>samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationernar>14-15.r>r>r>Inledningr>r>r>r>Målet för åklagarverksamheten är att se till att denr>som begått brottr>lagförs.r>r>r>Åklagaren har en central roll inom rättsväsendet närr>det gäller attr>bekämpa brottslighet. Till åklagarens uppgifterr>hör att ledar>förundersökningar, fatta beslut i åtalsfrågor och förar>talan om ansvarr>för brott vid domstol. Inom ramen förr>förundersökningsledningen beslutarr>åklagaren om personella och reella tvångsmedel avr>integritetskränkander>natur såsom anhållande, kroppsbesiktning, reseförbudr>och husrannsakan.r>Åklagaren kan också begränsa eller lägga ned enr>förundersökning. Andrar>viktiga uppgifter som ankommer på åklagaren ärr>att under vissar>förutsättningar utfärda strafföreläggande ochr>besluta omr>åtalsunderlåtelse.r>r>Central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendetr>är Riksåklagarenr>(RÅ). Åklagarväsendets organisation i övrigtr>består avr>åklagarmyndigheterna i , , ,r>Malmö, Göteborgr>och , var och en under ledning av enr>överåklagare. Vid dessar>myndigheter finns åklagar-kammare.r>r>Ekobrottsmyndigheten svarar förr>ekobrottsbekämpningen i Stockholmsr>län, län, , ,r>Gotlands län samtr>sedan den 1 juli 2001 . Avr>instruktionen förr>Ekobrottsmyndigheten framgår att myndighetenr>dels är enr>åklagarmyndighet, dels en centralr>förvaltningsmyndighet underr>regeringen.r>r>r>r>Resultatuppföljningr>r>r>r>r>Följande verksamhetsmål gällde för åklagarväsendet årr>2001.r>r>r>Lagföringen skulle öka och kvaliteten pår>förundersökningarna skuller>höjas. Antalet avslutade ärenden skulle uppgå tillr>minst det antal somr>kommit in. Genomströmningstiden skulle minska.r>r>Rättstillämpningen skulle vara enhetlig.r>Riksåklagaren skulle somr>åklagare i verka för rättsutvecklingr>och rättsbildningr>inom rättsområden där behovet av ledning är nödvändigtr>för den praktiskar>rättstillämpningen.r>r>För del gällde dessutom attr>förebygga ochr>upptäcka ekonomisk brottslighet. Ekobrottsmyndighetenr>skulle genom nyar>arbetsmetoder och hög kompetens skapa förutsättningarr>för en effektivr>ekobrottsbekämpning. Det arbetet skulle särskiltr>inriktas på attr>utveckla och ytterligare förstärka bekämpningen av denr>kvalificerade,r>omfattande eller gränsöverskridande ekonomiskar>brottsligheten.r>r>Målet för stabsfunktionerna vidr>Ekobrottsmyndigheten var att ger>regeringen och andra intressenter en bättrer>helhetsbild av denr>ekonomiska brottsligheten och bättre möjligheterr>att förutser>utvecklingen på området. Berörda myndigheter skuller>på ett så tidigtr>stadium som möjligt informeras om nya former avr>ekonomisk kriminalitet.r>r>Regeringen lämnar i budgetpropositionen en utförligr>beskrivning av hurr>verksamheten utvecklats under de senaste åren.r>r>Först redovisas åklagarorganisationensr>utveckling, därefterr>Ekobrottsmyndighetens.r>r>Inledningsvis anför regeringen attr>åklagarorganisationen under år 2001r>har satsat stora resurser på de prioriterader>områdena. Vålds- ochr>narkotikabrott, ekonomisk brottslighet ochr>miljöbrottslighet utgjorder>sammanlagt av alla avslutade ärenden ochr>bekämpandet av dessar>brottstyper förbrukade , ellerr>ca 44 %, av helar>resursanvändningen.r>r>De totala balanserna minskade från 55 377 till 54r>594 ärenden. Avr>dessa fanns 22 802 ärenden hos polisen för utredningr>och 24 991 hosr>domstol i avvaktan på huvudförhandling eller dom.r>r>Utvecklingen avseende polis-, åklagar- ochr>domstolsbalans samt totalr>balans framgår av tabellen nedan.