bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Garantin skall också innebärabesök hos distrikts- eller husläkare senast inom femdagar efter att kontakten tagits. Då garantin ärgenomförd skall vara 48 timmar.Vårdgarantin skall vidare innebära besök hosspecialist . Vårdgarantin skallslutligen innebära rätt till behandling inom tremånader efter det att beslut om sådan fattats. Äveni motion Sf335 av m.fl. (kd) framställsett yrkande om vårdgaranti (yrkande 13).I motion So518 av m.fl. (c)yrkas att till anslaget Nationellvårdgaranti för anvisar (yrkandena 1 och 3 delvis). Även i motion So443 avKenneth m.fl. (c) framställs ett yrkandeom vårdgaranti ( yrkande 18). att vårdgarantin skall innebär att alla harrätt att få vård efter det attbehovet fastslagits. Vidare anförs att kravet atthälso- och sjukvård skall ges bör skrivas in ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Vårdgarantinbör omfatta prioriteringsgrupp 2 och 3. Patienterinom prioriteringsgrupp 1 skall alltid ha företrädetill vård genom akutsjukvård eller på annat sätt.Utskottets ställningstagandeSom ovan anförts under anslag 13:3 Bidrag tillhälso- och sjukvård redovisar regeringen att ennationell vårdgaranti skall införas och avser attinför detta föra diskussioner medLandstingsförbundet. Utskottet ser positivt påregeringens avsikt att föra diskussioner medLandstingsförbundet om införandet av en vårdgaranti.Utskottet anser emellertid inte att det finns skälatt inrätta ett nytt anslag på området. MotionernaSo443 (c) yrkande 18, So509 (kd) yrkandena 3 och 29delvis, So518 (c) yrkandena 1 och 3 delvis och Sf335(kd) yrkande 13 avstyrks.Forskning i palliativ vård (13:11,förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag 13:11 Forskning i palliativ vård.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So509 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen för till anslaget Forskning ipalliativ vård anvisar (yrkande29 delvis). Motionärerna anför att kommittén om vårdi livets slutskede kunde konstatera att vården ilivets slutskede har stora brister. I yrkande 17begärs ett tillkännagivande om forskning i palliativmedicin. Forskning och utbildning i palliativmedicin är svagt utvecklade områden, anförs det. Imotionen begärs också ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om god vård i livets slutskede(yrkande 16). Motionärerna anför att en värdig vårdi livets slutskede omfattar flera aspekter på detlidande och den smärta som döendet kan föra med sigoch att det förutom rent fysiska behov även finnspsykiska, sociala och existentiella behov.BakgrundKommittén om vård i livets slutskede överlämnade ijanuari 2001 slutbetänkandet Döden angår oss alla -värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6).Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om attriksdagen, efter förslag av ettenigt utskott, ställt sig bakomriktlinjer för prioriteringar inomhälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14,rskr. 1996/97:186) samt att det avdessa riktlinjer framgår attpalliativ vård och vård i livetsslutskede tillhör prioriteringsgrupp1. Kommittén om vård i livetsslutskede överlämnade vidare ijanuari 2001 slutbetänkandet Dödenangår oss alla - värdig vård vidlivets slut (SOU 2001:6). Ibetänkandet, som bereds iRegeringskansliet, berörs flera avde frågor som motionärerna tar upp.Enligt utskottets mening börriksdagen avvakta regeringenskommande förslag på området. Skälsaknas att initiera ett nytt anslag.Motion So509 (kd) yrkandena 16, 17och 29 delvis avstyrks.Hälsonät (13:12, förslag till nyttanslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag 13:12 Hälsonät.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So518 av m.fl. (c) yrkasatt till anslaget Hälsonät anvisar 25miljoner kronor (yrkandena 2 och 3 delvis).Motionärerna vill satsa på ett hälsonät som knytersamman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora ochsmå sjukhus samt gör det möjligt för alla somarbetar inom hälso- och sjukvården att kommuniceramed varandra för konsultation och utbildning. Även imotion So443 av m.fl. (c) framförsett yrkande om hälsonät (yrkande 41).PropositionenI budgetpropositionen anförs att regeringen ipropositionen Ett informationssamhälle för alla(prop. 1999/2000:86) gjorde bedömningen att enutökad satsning bör göras för att med hjälp av IT-stöd utveckla och förnya hälso- och sjukvården.Vidare konstaterade regeringen att det är angelägetatt förutsättningarna för en nationellt breddadanvändning av telemedicin klargörs.Telemedicin/televård är ett av de viktigarekommunikationsmedlen i vården och kan medföra storamöjligheter till effektivisering. Genom att utvecklaen gemensam infrastruktur för IT i hälso- ochsjukvården kan informationsutbytet mellan olikavårdgivare och vårdnivåer bli effektivare. Men ävenför sjukvårdens personal och patienter och derasanhöriga kan olika IT-lösningar vara till stornytta.I november 2000 tillsatte regeringen enarbetsgrupp vars uppdrag var att föreslå strategierför att bredda användningen av IT och telemedicininom vården. Arbetsgruppen överlämnade i januari2002 sin rapport, Vård IT-iden (Ds 2002:3). Irapporten lämnas ett antal olika förslag ochsynpunkter på vad som behöver göras för att driva påIT-utvecklingen inom vården. Bland annat föreslåsatt ett samlat strategi- och åtgärdsprogram tas framför att bredda användningen av telemedicin.Rapporten har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.BakgrundUtskottet har i betänkandena /01:SoU1 och2001/02:SoU1 behandlat motionsyrkanden om attinrätta ett hälsonät. Motionsyrkandena har avslagitsmed hänsyn till att det pågår ett aktivt arbete påolika nivåer med dessa frågor och att skäl saknatsatt inrätta ett nytt anslag.Utskottets ställningstagandeSom framgår ovan bereds rapporten (Ds 2002:3) i . I rapportenföreslås att ett samlat strategi- och åtgärdsprogramtas fram för att bredda användningen av telemedicin.Enligt utskottets uppfattning bör denna beredninginte föregripas. Skäl saknas att initiera ett nyttanslag. Motionerna So443 (c) yrkande 41 och So518(c) yrkandena 2 och 3 delvis avstyrks.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisning underanslaget 13:5 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämndhar inte mött någon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.Förslag till regeländringRegeringen föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (2002:160) omläkemedelsförmåner m.m.Utskottet tillstyrker den föreslagna regeländringen.Övriga frågor inom politikområdetFörsäkringsbolagens läkareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden angåendetillsynen av försäkringsbolagens läkare.Utskottet förutsätter att regeringenskyndsamt låter denna fråga bli föremål fören översyn.MotionerI motion So359 av och () begärs ett tillkännagivande om attSocialstyrelsen även skall ha tillsynsansvar överförsäkringsbolagens sakkunnigläkare (yrkande 1).Motionärerna anför att sakkunnigläkare varken ärbehandlande eller journalskrivande och därmed fallerutanför tillsynsmöjligheter med denlagstiftning som finns . Trots detta kan ensakkunnigläkares beslut ha livsavgörande betydelseför den skadelidande, anförs det. Även i motionernaSo409 av och (), L278 av () yrkandena 3 och 5,L279 av () yrkande 3 ochSo500 av () framställs yrkanden omförsäkringsbolagens sakkunnigläkare.Bakgrund och tidigare behandlingLagutskottet behandlade i betänkande 2001/02:LU10frågan om försäkringsbolagens läkare. Utskottetanförde (s. 26) att det enligt utskottets meningkunde finnas skäl att närmare belysa och övervägarutinerna för hur försäkringsbolagen bedömer denmedicinska utredningen och hur värderingen iskaderegleringen sker av de bedömningar som görs avförsäkringsbolagets läkare och den behandladeläkaren. Utskottet anförde vidare att det utgickfrån att sådana överväganden skulle komma till ståndinom regeringen.Socialministern har i ett frågesvar den 26 juni 2002anfört följande.Chatrine har frågat mig om regeringenavser att vidta åtgärder för att förbättratillsynen över sakkunnigläkares bedömningar.Jag har inte fått någon information som tyderpå att det är vanligt förekommande attsakkunnigläkare som arbetar för försäkringsbolagutformar intyg och utlåtanden på ett otillbörligtsätt. Emellertid kan det innebära problem attSocialstyrelsen inte har ett klart tillsynsansvarpå detta område varför denna fråga kommer att bliföremål för en översyn.Enligt uppgift från har beslutinte fattats om i vilken form frågan skall ses över.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att detkan innebära problem att inte harett klart tillsynsansvar när det gällerförsäkringsbolagens läkare. Utskottet förutsätteratt regeringen skyndsamt låter denna fråga bliföremål för en översyn. Motionerna So359 (kd)yrkande 1, So409 (v), So500 (s), L278 (c) yrkandena3 och 5 samt L279 (mp) yrkande 3 får ansestillgodosedda med det anförda.Tatuering m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omtatuering m.m. Utskottet hänvisar tillpågående arbete vid Socialstyrelsen.MotionI motion So493 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs ompiercing, "bodymodification" och tatuering.Motionärerna anför att piercing och tatuering blivitallt vanligare, främst bland ungdomar. Vidare anförsatt den senaste trenden inom kroppssmyckning är s.k.bodymodification, som innebär att en snitt skärs ihuden där ett föremål av plast eller metallplaceras. Enligt motionärerna bör det av hälsoskälinte vara tillåtet att utföra piercing,"bodymodification" eller tatuering på minderårigutan att godkännande lämnats av dennesvårdnadshavare.BakgrundUtskottet har tidigare behandlat motioner medyrkanden om åldersgräns för tatuering och piercingpå minderåriga m.m. I betänkande 1997/98:SoU22återges delar av allmänna råd1995:3 Yrkesmässig hygienisk behandling (s. 17).Utskottet behandlade senast en motion på området ibetänkande 2001/02:SoU1. Utskottet vidhöll sinuppfattning att verksamhet med piercing ochtatuering visserligen kan skapa problem men attSocialstyrelsen och får förutsättasfölja utvecklingen och vid behov initieraerforderliga åtgärder. Ifrågavarande motionavstyrktes.Från har inhämtats att det vidstyrelsen pågår ett arbete medframtagande av ett s.k. branschfaktablad sominnehåller råd om piercing, tatuering och"bodymodification".Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit att det vidSocialstyrelsen pågår ett arbete medframtagande av ett s.k. branschfaktabladsom innehåller råd om piercing, tatueringoch "bodymodification". Något initiativfrån sida behövs därför förnärvarande inte. Motion So493 (s)avstyrks.Politikområde FolkhälsaInsatser mot aids (14:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 14:1 Insatsermot aids. bör därmed avslå ettmotionsyrkande om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare avslå motionerom åtgärder för hiv/aids-prevention, främstmed hänvisning till att en särskild utredarehar förordnats att göra en översyn avsamhällets insatser på området.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 58 122 000 kranvisas under anslag 14:1 Insatser mot aids.Anslaget disponeras av Statens folkhälsoinstitut.Medlen skall användas för insatser mot hiv/aids.Institutet skall samverka med ,, smittskyddsläkarna ochLandstingsförbundet och stimulera till regionala ochlokala aktiviteter. De största stöden lämnas tillNoaks Ark-Röda korset, RFSL och . Ekonomisktstöd lämnas också direkt till de hivsmittadesfrivilligorganisationer på riksnivå. Från anslaget48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting under utgiftsområde 25 kommer särskildamedel tillfälligt att utbetalas även 2003 förhivpreventivt arbete i storstadsregionerna.I juni 2001 hölls en särskild session om hiv/aidsi . För att följa upp debeslut som då fattades med beslut på nationell nivåhar regeringen tillkallat en särskild utredare meduppdrag att göra en samlad översyn av samhälletsinsatser mot hiv/aids. Utredarens huvuduppgift äratt lämna förslag till en nationell handlingsplan isyfte att begränsa spridningen och konsekvenserna avhiv/aids. Utredaren skall bl.a. utvärdera deinsatser som vidtas inom ramen för de särskildastatliga medel som avsatts för insatser mothiv/aids. Mot bakgrund av ovanstående skallutredaren lämna förslag till framtida inriktning avmedlen under anslaget 14:1 Insatser mot aids ochtill hur medlen skall administreras. Uppdraget skallredovisas den 31 januari 2004.Regeringens bedömning är att de förebyggandeinsatser som gjorts med de medel som tillförtsanslaget har bidragit till att lyckats hållahiv/aids-epidemin på en mycket låg nivå medinternationella mått mätt. har en radinsatser vidtagits för att komma till rätta med detökade antalet fall av hiv/aids och andra sexuelltöverförbara sjukdomar. Det arbete som bedriver i samverkan med berördamyndigheter och andra aktörer för att utveckla detnationella förebyggande arbetet av hiv/aids ochandra sexuellt överförbara sjukdomar har regeringensfortsatta stöd. skall ävenfortsättningsvis samarbeta med intresseorganisa-tionerna i det preventiva arbetet.Motion med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 14:1 Insatser mot aidsanvisar utöver vad regeringenföreslagit (yrkande 9). Motionärerna anser attsatsningarna på arbetet mot hiv/aids måste öka istället för att stagnera eller urholkas och villdärför satsa ytterligare årligenför att bl.a. kunna säkerställa ett fortsatt kraft-fullt hivpreventivt arbete.Övriga motionerI motion So224 av och (båda c) yrkas tillkännagivande om vikten avatt ha ett samlat anslag från staten för att bedrivakampen mot hiv/aids i regioner och landsting(yrkande 3). Motionärerna anför att hiv/aids i daginte bara är ett storstadsproblem utan att det finnsöver hela landet. Dessutom begärs tillkännagivandeom att det krävs en ny bred informationskampanj omriskerna för att drabbas av sexuellt överförbarasjukdomar (yrkande 5). Motionärerna pekar på attandelen personer drabbade av sexuellt överförbarasjukdomar har ökat.I motion So422 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om vikten av att staten har kvardet övergripande ansvaret för en framgångsrikhivprevention. Motionärerna anför att ett av destarkaste argumenten för att staten också iframtiden skall ha det övergripande ansvaret fördetta område är att, för det fall ansvaret läggs utpå kommuner och landsting, medel vars avsikt är attfinansiera hivpreventiva åtgärder kan komma attanvändas till andra angelägna ändamål om denenskilda kommunen eller kanske endasthar en mycket liten grupp som befinner sig iriskzonen.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade motioner om hiv/aids-preventionäven vid beredningen av förra åretsbudgetproposition, betänkande 2001/02:SoU1 (s. 97f.). Utskottet avstyrkte motionerna, bl.a. medhänvisning till att den handlingsplan som tagit fram för att ytterligareförhindra spridning av hiv/aids kan komma attförstärka det förebyggande arbetet. följdeutskottet (rskr. 2001/02:94 och 95).Utskottets ställningstagandeDen av regeringen föreslagna medelsanvisningen ärväl avvägd och tillstyrks därför. Motion So466 (m)yrkande 9 avstyrks.Utskottet konstaterar att en särskild utredare harförordnats för att göra en samlad översyn avsamhällets insatser mot hiv/aids (S 2002:11).Utredaren skall utvärdera de tidigare insatserna ochlämna förslag till en nationell handlingsplan isyfte att begränsa spridningen och konsekvenserna avsjukdomen. Utredaren skall också lämna förslag tillframtida inriktning av medlen under anslaget.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den31 . Utskottet ser mycket positivt pådetta utredningsarbete liksom på det arbete somStatens folkhälsoinstitut bedriver i samverkan medberörda myndigheter och andra aktörer för attutveckla det nationella förebyggande arbetet avhiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar.Det finns även skäl att betona att information omhiv/aids till såväl allmänheten som särskildariskgrupper är av stort värde. Sammanfattningsvisanser utskottet att ett omfattande arbete bedrivs påflera fronter. Resultatet härav bör avvaktas. Någotinitiativ från sida behövs därför inte.Motionerna So224 (c) yrkandena 3 och 5 samt So422(s) avstyrks.Statens folkhälsoinstitut (14:4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 14:4 . bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet. bör också, främst iavvaktan på regeringens kommande förslag medanledning av en aviserad proposition påfolkhälsoområdet avslå motionsyrkandengällande dels behovet av undersökningar av deklass- respektive könsmässigahälsoskillnaderna, dels rörande ungdomar ochsexualitet. Dessutom bör , främstmed hänvisning till nya inriktning, avslå ettmotionsyrkande om institutets behandling avhomo- och bisexuellas samt transpersonerslivssituation. bör slutligen ocksåavslå en motion rörande kost, hälsa ochmiljö. Jämför reservationerna 3 (v), 4 (fp,v), 5 (kd) och 6 (v, mp).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 124 894 000 kranvisas under anslag 14:4 Statens folkhälsoinstitut.Statens folkhälsoinstitut fick enny roll och nya uppgifter. Institutet skall ansvaraför sektorsövergripande uppföljning och utvärderingav insatser inom folkhälsoområdet, vara nationelltkunskapscentrum för metoder och strategier påområdet samt ansvara för övergripande tillsyn inomalkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Institutetskall även kunna genomföra nationellt samordnadeinsatser på folkhälsområdet efter beslut av reger-ingen.Regeringens bedömning är att institutet under åretgjort värdefulla insatser inom viktigafolkhälsoområden och i väsentlig utsträckninguppfyllt sina verksamhetsmål. Institutet har även påett förtjänstfullt sätt bistått regeringen medexpertkunskap och stöd i arbetet med att forma ennationell folkhälsopolitik.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslaget14:4 , ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst efter 2003.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 14:4 anvisar (yrkande10). Motionärerna anför att det statligaengagemanget kraftigt bör minska till förmån förregionalt och lokalt folkhälsoarbete samt riktadespecialinsatser. Anslaget till bör därför successivt sänkas;med knappt 60 miljoner kronor.Inriktningen bör vara att Statens folkhälsoinstitutär helt avvecklat vid utgången av år 2005.I motion So509 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen till anslaget 14:4 anvisar mindreän regeringen föreslagit (yrkande 29 delvis).Motionärerna föreslår besparingar och effektivise-ringar av en rad myndigheters administration.I motion So518 av m.fl. (c) yrkasatt till anslaget 14:4 anvisar mindreän regeringen föreslagit (yrkande 3 delvis).Motionärerna föreslår besparingar inom administra-tionen vid vissa myndigheter med sammanlagt 64miljoner kronor (anslagen 13:6, 14:4 och 14:5).Övriga motionerI motion So448 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att Statens folkhälsoinstitutbör ges i uppdrag att fördjupat analysera den klass-relaterade ohälsan (yrkande 2). Motionärerna anföratt de könsmässiga, ekonomiska och socialaförhållandena skall vägas in i det offensiva arbetetmed folkhälsan. Vidare begärs ett tillkännagivandeom att bör ges i uppdragatt fördjupat analysera den ojämställda ohälsan(yrkande 3). Motionärerna anför att särskiltkvinnors situation bör beaktas ur ett folk-hälsoperspektiv.I motion MJ419 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att Statens folkhälsoinstitutbör få i uppdrag att se över sambanden mellan livs-medelsproduktionens och livsmedelshanteringenseffekter på den slutliga produktens miljö- ochhälsopåverkan samt hur i detta sammanhang de nega-tiva hälsoeffekterna kan motverkas (yrkande 13).Motionärerna pekar på att det är svårt att räkna utvad samhället får betala för de kostrelateradesjukdomarna. Bara sjukvård och sjukfrånvaro orsakadeav övervikt beräknas till per år.Det finns behov av en studie över relationen mellankost, hälsa och miljö.I motion So512 av m.fl. (fp, s, v,c, mp) begärs tillkännagivande om utvidgning avStatens folkhälsoinstituts s.k. homosexuppdrag(yrkande 6). Motionärerna anser att uppdraget börutvidgas till att omfatta även bisexuella ochtranspersoner, ett HBT-uppdrag, samt att detsäkerställs att uppdraget inte enbart handlar omhälsofrågor.I motion So456 av m.fl. (kd) yrkastillkännagivande om forskning gällande samlevnad ochsexualitet i ett mångkulturellt sammanhang (yrkande6). Motionärerna anför att ett mångkulturelltsamhälle ställer nya krav på synen på samlevnad ochsexualitet. Regeringen bör ta initiativ till en vidoch öppen dialog kring frågor om kultur, religion,etnicitet, samlevnad och sexualitet. Motionärernabegär även tillkännagivande om forskning gällandepornografins inverkan på ungdomar (yrkande 7).I motion So250 av m.fl. (c) yrkastillkännagivande om ungdomsmottagningarnas sex- ochsamlevnadsrådgivning (yrkande 6). Motionärerna anföratt ungdomsmottagningarna behöver ge riktadinformation, ha särskilda mottagningstider samtsamtalsgrupper i samverkan med högstadieskolor ochgymnasieskolor.I motion So360 av () begärstillkännagivande om att regeringen tillsätter enutredning om hur barn påverkas av sexualiseradebilder som de möter i samhället via TV, tidningaroch filmer (yrkande 9).Bakgrund och tidigare behandlingVid fjolårets behandling av budgetpropositionen,betänkande 2001/02:SoU1, behandlades senastmotionsyrkanden rörande ,ho-mo-, bi- och transfrågor samt ungdomar ochsexualitet (s. 98 f.). Motionerna avstyrktes, främstmed hänvisning till regeringens kommande förslag medanledning av Nationella folkhälsokommitténsslutbetänkande. följde utskottet (rskr.2001/02:94 och 95).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrkerdärför medelstilldelningen och avstyrker motionernaSo466 (m) yrkande 10, So509 (kd) yrkande 29 (delvis)och So518 (c) yrkande 3 (delvis).Utskottet tillstyrker att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslaget14:4 , ingå ekonomiska för-pliktelser som inklusive tidigare åtaganden medförutgifter på högst efter år 2003.Utskottet konstaterar liksom vid fjolåretsbehandling av budgetpropositionen att en av huvuduppgifter skall vara attansvara för uppföljning och utvärdering av folkhälsaoch insatserna på folkhälsoområdet enligt den nyaroll som institutet har fått från (prop. 2000/01: 99, bet. 2000/01:SoU16, rskr.2000/01:233). Uppföljningen och utvärderingen skallske ur ett målgruppsperspektiv och med fokus påkönsskillnader och socioekonomiska skillnader ihälsa. Motion So448 (v) yrkandena 2 och 3 får motdenna bakgrund i någon mån anses tillgodosedd.Enligt uppgift beslutar regeringen en proposition,Mål för folkhälsan, . Riksdagenbör inte föregripa kommande förslag på området.Något uppdrag att specifikt följa de homosexuellassituation åligger inte Statens folkhälsoinstitutsedan institutet från fått en nyroll. Regeringen har emellertid i regleringsbrevetför avseende uttalat att det är ett mål attfolkhälsan skall förbättras för de grupper isamhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt.Statens folkhälsoinstitut skall enligtregleringsbrevet återrapportera bl.a. dels vilkagrupper som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt, medhänsyn till bl.a. kön, ålder, socioekonomisktillhörighet samt etnicitet, dels de väsentligasteåtgärderna som vidtagits nationellt, regionalt ochlokalt för att minska ojämlikheten i hälsa. Genomdetta arbete sammantaget med det arbete som bedrivsav Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning, HomO, anser utskottet attlivsvillkoren för såväl homo- och bisexuella somtranspersoner kan följas på ett tillfredsställandesätt.