bet · GP01SFU15 · 2002-05-16 00:00:00 — Ojämlikheter i hälsa på grundav etnisk tillhörighet uppmärksammas som en viktigdel i arbetet.I propositionen om narkotika, Nationellnarkotikahandlingsplan (2001/02:91), föreslås bl.a.ett ökat fokus på sambanden mellan narkotikamissbrukoch bakgrundsförklaringar såsom socioekonomiskbakgrund, etnisk tillhörighet, ålder och kön.Åtgärder för att förbättra folkhälsan sker äveninom storstadspolitiken. I storstadspropositionen(prop. 1997/98:165) anges folkhälsomål ochfolkhälsoläge i form av ohälsotal. I de lokalautvecklingsavtalen finns olika målformuleringar ochåtgärder med inriktning på bättre folkhälsa.Statens folkhälsoinstitut () arbetar med att tafram en rapport om olika invandrargruppers hälsa iSverige. Rapporten skall vara klar under våren 2002och bygger på tidigare studier av hälsa och ohälsahos ett antal , , har somverksamhetsmål att öka kunskapen om den psykosocialahälsan hos flyktingar och övriga invandrare.De bägge myndigheterna FHI och IPM skall ocksåbeakta etnisk och kulturell mångfald i sitt arbete.Integrationsverket och Institutetbedriver tillsammans ett fyraårigt projektHälsofrämjande introduktion som skall belysa hurintroduktionen för nyanlända invandrare bör vara föratt stärka hälsa och välbefinnande. Projektetstartade och stöds av en internationellexpertgrupp.MotionenI motion Sf31 av m.fl. (mp) röryrkandena 7 och 22-27 hälsoaspekter m.m. förflyktingar och invandrare. Motionärerna anförföljande.Vissa äldre invandrare kommer inte att lära sigsvenska och en del yngre invandrare kommer att tappasvenska språket när de blir äldre. Regeringen böråterkomma med åtgärder för hur äldres behov skallmötas i samhället då de inte kan tala eller heltförstå svenska.Det finns skillnader mellan mäns och kvinnorshälsa, t.ex. löper kvinnor en och en halv till tregånger större risk än män att drabbas av ohälsa.Motionärerna efterlyser åtgärder för att minskakvinnors ohälsa.I välfärdsbokslutet SOU 2001:55 påpekas att barnoch ungdomar med invandrarbakgrund har högrefrekvens olycksfallsdödlighet. I utredningen livet konstateras att ungdomar medinvandrarbakgrund har sämre hälsa. Motionärernaefterlyser åtgärder för att förbättrainvandrarungdomars hälsa.Många nyanlända har ett stort behov av tandhälsaoch de saknar de pengar som krävs för tandvård.Tandhälsa riskerar att bli en etnisk klassfråga.Motionärerna efterfrågar åtgärder för tandvård.Kommuner bör anordna föräldrautbildningaroch/eller pappautbildningar för dem med utländskbakgrund. Kurserna bör ledas av dem medinvandrarbakgrund.När flyktingar anländer och genomgår enhälsoundersökning framkommer inte eventuellahälsoproblem på grund av rädsla. En nyläkarundersökning skall ske när personen erhållituppehållstillstånd för då vågar personen berätta omeventuella hälsoproblem.Det behöver byggas ett nätverk inom sjukvården förspecialkunskap om flyktingars eventuella särskildasymptom. Särskilda utbildningsinsatser försjukvårdspersonal bör genomföras.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attintegrationsperspektivet bör få en mer framträdandeplats i folkhälsoarbetet mot bakgrund av att flerastudier på området visar på en sämre hälsa förinvandrare och flyktingar än för infödda svenskar.För att kunna uppnå integrationspolitikens mål,lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, krävs enökad medvetenhet om dessa frågeställningar.Det fortsatta arbetet bör utgå från denfolkhälsoproposition som regeringen aviserat tillhösten 2002.Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:SfU10äldre invandrares behov och angav bl.a. attsituationen för olika grupper av äldre invandrareskiljer sig markant åt, varför också behovenvarierar. Enligt utskottets mening medför Sverigesalltmer mångkulturella karaktär att nya krav ställspå äldreomsorgen. Denna måste utformas med hänsyntill människors olika språk och ursprung. Utskottetsåg positivt på att åtgärder vidtas för att ökaantalet invandrare inom äldreomsorgen.Socialutskottet har i betänkande 2001/02:SoU12behandlat motioner om situationen för äldreinvandrare och flyktingar. hänvisartill att Äldreberedningen (dir. 1998:109) har iuppgift att skapa förutsättningar för en långsiktigutveckling av äldrepolitiken. Beredningen skallbeakta det ökande antalet äldre med utländskbakgrund och de konsekvenser detta kan medföra.Beredningen skall redovisa resultatet senast den 1maj 2003.Socialförsäkringsutskottet förutsätter att deäldre invandrarnas eventuella språksvårigheterbeaktas inom ramen för utredningen. Utskottetnoterar att det i SOU 2002:29 Riv ålderstrappan, ettdiskussionsbetänkande av Äldreberedningen, bl.a.ingår frågor om etnicitet och åldrande.Utskottet anser att motion Sf31 yrkande 7 ärtillgodosedd med det anförda, varför motionen böravslås.Utskottet kan konstatera att regeringen ibudgetpropositionen (prop. 2001/02:1)utgiftsområde 9 skriver att målen för folkhälsanskall ha tydliga köns- och klassperspektiv. Dessutomskall fr.o.m. 2001utvärdera och arbeta med uppföljning för att ge brabeslutsunderlag på området.Vad det gäller ungdomars hälsa kan utskottetpåpeka att en barnsäkerhetsdelegation för närvarandearbetar med frågor om säkerhet och förebyggande avskador i barns och ungdomars miljö. Man skall bl.a.kartlägga vilka skador och olycksfall som drabbarbarn och ungdomar och kartlägga vilka barn ochungdomar som drabbas beroende på bl.a. ålder, könoch bostadsform. Dessutom skall man överväga om detbehövs några förändringar av lagstiftningen för attstärka barns och ungdomars skydd och säkerhet.Delegationen skall redovisa sitt uppdrag i slutet av2003.När det gäller stöd i föräldraskapet har fått i uppdrag att samla in,analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd avolika slag kan utformas. Institutet har erhållitsärskilda medel för detta uppdrag. Bakgrunden tillutredningen är betänkandet Stöd i föräldraskapet(SOU 1997:161) som pekade på behov av attföräldrastödet stärks inom kommuner och landstingoch att frivilligorganisationer får stöd i sittarbete med att informera föräldrar. Arbetet skallske i samverkan med ,, , ,och Svenska Kommunförbundet.Arbetet skall bedrivas i projektform och redovisas islutet av 2004.Socialutskottet behandlade i betänkande 2001/02:SoU1bl.a. motioner om tandvård för vissa grupper ochavstyrkte dessa med hänvisning till den pågåendeutvärderingen av tandvårdsreformen (dir. 2000:65).Bland annat skall tandvårdens kompetens- ochresursbehov belysas utifrån ettintegrationsperspektiv. Arbetet skall slutförasunder , och socialförsäkringsutskottetbedömer att yrkandet i motionen faller inom ramenför utredningsuppdraget.För nyanlända finns som regel inte särskildaintroduktionsinsatser när det gäller hälsoarbetet.Det är kommunerna som svarar för och samordnarintroduktionen. Utskottet framhåller att det intefår förekomma att asylsökande bibringasuppfattningen att eventuella hälsoproblem negativtkan påverka beslut om uppehållstillstånd. Somframgår av skrivelsen bedriver Integrationsverketoch ett fyraårigt projektHälsofrämjande introduktion, som kommer att belysahur introduktionen för nyanlända invandrare börorganiseras och genomföras för att den skall bidratill att stärka hälsa och välbefinnande.Utskottet förutsätter att den fråga som tas upp imotionens yrkande 27 om nätverk och utbildning inomsjukvården kommer att behandlas utifrån ettintegrationsperspektiv i propositionen om folkhälsa.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Sf31 yrkandena 22-27.TolkfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omtolkverksamheten.Jämför reservation 40 (kd, mp).SkrivelsenMånga invandrare i har svårigheter attförstå och bli förstådda i komplicerade sammanhangsom t.ex. i kontakterna med myndigheter och medsjukvården. Myndigheterna skall i sådana sammanhanganvända tolk och det är en förutsättning för att deskall kunna utföra sina uppdrag. Ansvaret för atttolk anlitas ligger hos myndigheten, och klagomålmot att tolk inte anlitats eller att tolken saknadenödvändig kompetens skall framföras tillmyndigheten. Det finns alltså ingen centralmyndighet som ansvarar för tolkfrågor i allmänhet.Utvecklingen har inneburit att mångatolkförmedlingar som tidigare drevs i regihar ersatts av förmedlingar som drivs i andraformer. De kommunala tolkförmedlingarna dominerarmarknaden, men de privata tolkförmedlingarna stårför en växande del av det totala utbudet avtolkservice. Det förekommer också uppgifter om attförmedlingar anlitar okvalificerade tolkar för attkunna lämna så låga anbud på sina tolktjänster sommöjligt.Integrationsverket har i sin - en samhällsservice (1999:2) redogjort förolika problem när det gäller tillhandahållande avtolkservice till myndigheter och till personer sominte behärskar svenska språket. Verket pekar påproblem som bl.a. rör bristande tillgång påkvalificerade tolkar samt tolkarnas ersättning ocharbetsvillkor. Regeringen har tillsatt en utredning(dir. 2001:114) för att utreda behovet av tillsynoch kvalitetskontroll över tolkförmedlingarnasverksamhet och, om det finns behov, föreslå hur ensådan tillsyn och kvalitetskontroll kan utformas.Utredaren skall klarlägga om en branschorganisationkan utgöra lämpligt kontrollorgan övertolkförmedlingar eller om en myndighet bör få dettauppdrag. Utredaren skall även överväga omauktorisation av tolkförmedlare bör införas och i såfall vilka krav som bör ställas för bemyndigande.Utredningen skall redovisas den 31 oktober 2002.MotionerI motion Sf31 yrkande 8 av . (mp) anförs att tolkservicen är eftersatt ochatt tillsyn och kvalitetskontroll saknas samt attmyndigheterna av ekonomiska skäl underlåter attanvända auktoriserade tolkar. Motionärerna vill ävenbetona skillnaden mellan tolkar och översättare.Tolk och översättare skall finnas till hands för dennyanlände för att förhindra missförstånd.Användandet av barn som tolkar kan medföra risk förfamiljekonflikter.I motion Sf32 yrkande 7 av m.fl. (kd)anförs att tillgången på auktoriserade tolkar ochöversättare varierar beroende på var i manbor. Myndigheterna baserar sina beslut på vad entolk eller översättare har låtit översätta åt denasylsökande. En bristfällig eller dålig tolkning kanvara ödesdiger för den asylsökande personen. Det ärav största vikt att tolkning och översättning ärkorrekt och kvalitetsmärkt genom en auktorisation.Rättssäkerheten hotas och känslig information kankomma i orätta händer om icke auktoriserade tolkaranvänds, anför motionärerna.Eva och () anför imotionerna Sf280 och 2000/01:Sf622 att behovet avtolkservice vid myndighetsutövning är ensamhällsservice för att trygga medborgarnas rätt attförstå och göra sig förstådda vidmyndighetskontakter. Myndigheter och organisationeranvänder inte alltid auktoriserade tolkar. Riskenför fel vid översättning blir därmed ett hot moträttssäkerheten. Tolkanvändningen bekostas avallmänna medel och det är angeläget att få insyn iverksamheten för att garantera rättssäkerheten.Motionärerna anser att det bör övervägas omupphandling av tolktjänster vid myndighetsutövningär förenligt med rättssäkerhet och om det ärlämpligt med privat tolkverksamhet. Barn användas ivissa fall som tolkar åt sina föräldrar och får ettför stort ansvar för familjens situation. Det behövsfler auktoriserade tolkar. Motionärerna anser atttolkverksamheten bör ses över.I motion Sf284 av m.fl. (s) anförsatt tolkservice är en viktig förutsättning förintegrationsmöjligheterna för de nyanlända och demmed bristande språkkunskaper. I förvaltningslagenfastställs samhällets ansvar för tolkservicen.Upphandling utan kvalitetsgarantier är inteförenligt med rättssäkerheten. Motionärerna föreslåratt, förutom förslagen i rapportfrån Tillgång till tolk - en samhällsservice,åtgärder vidtas för att förbättra tolkservicen.Bland annat behövs en samordning av tolkförmedlingeneftersom kommunen kan vara en för liten enhet föratt klara behoven. Tolkarnas arbetsvillkor bör sesöver och en tillsynsmyndighet bör inrättas, anförmotionärerna.I motion Sf287 av () anförs attinvandrare har rätt till avgiftsfritt tolkstödnär de anländer till men detta får inte bliett skäl till att inte lära sig svenska och på såsätt fördjupa utanförskapet. Motionären anser atträtten till avgiftsfri tolkhjälp bör begränsas , och därefter skall tolkservicen beläggas medavgift. Regeringen bör överväga att införa avgift påtolkservice efter två år.Utskottets ställningstagandeUtskottet framhåller att det är ett samhällsintresseatt myndigheterna får tillgång till effektivtolkservice som innebär att tolkar med rättkvalifikationer får uppdraget. Tolkning är en viktigsamhällsservice som ger möjlighet för personer sominte behärskar svenska att förstå vad som sägs ochatt komma till tals i kontakterna med myndigheter.Det är viktigt att myndigheterna använder tolk närbehov föreligger. Vid ärendets beredning har SKTFoch informerat om situationen itolkverksamheten, synpunkter som i huvudsaköverensstämmer med uppgifterna i skrivelsen.Utskottet anser att utredningens resultat, somskall redovisas , bör inväntasoch avstyrker därmed motionerna Sf31 yrkande 8, Sf32yrkande 7, Sf280, 2000/01:Sf622 och Sf284.Vad gäller förslaget i motion Sf287 anser utskottetinte att tolkservicen generellt sett kanavgiftsbeläggas . Bland annat kanproblem uppkomma för vissa äldre nyanländnainvandrare. Motion Sf287 bör därför avslås.Döva asylsökande och invandrareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om dövaasylsökande och invandrare.Jämför reservation 41 (kd, mp).MotionerDet finns sex motioner som handlar om dövaasylsökande och invandrare: Sf260 av (), Sf264 av och (), Sf269 av och (),Sf288 av m.fl. (s), Sf315 avSonja och () och So631yrkande 2 av m.fl. (mp). Imotionerna anförs i huvudsak följande.Vissa döva asylsökande kommer från länder där dövautsätts för diskriminering, där t.ex. döva barnförväntas lära sig tala och avläsa munrörelser utannågon tillgång till kommunikation på dövas villkor.Detta minskar människors möjligheter att förstå ochgöra sig förstådda i samhället, och därför behöverdöva särskilt upplysas om dövas rättigheter iSverige. Särskild hänsyn bör tas vid utplaceringtill förläggning. Döva asylsökande placeras ofta påolika förläggningar i och blir isolerade näromgivningen inte kan teckenspråk, varken det sominvandraren använder eller det svenskateckenspråket. Resurserna för döva asylsökande börsamordnas till en förläggning.Många döva asylsökande och invandrare kontaktarSveriges för att få information påteckenspråk om rättigheter och samhällsinformation.Kommunerna bör informera om förhållanden somunderlättar inte-grationen i samhället för dövaasylsökande. Undervisning i tfi, teckenspråk förinvandrare, bör ske först och därefter kan den dövepersonen lära sig läsa och skriva på svenska.Situationen för döva asylsökande barn skall särskiltbeaktas, och familjer med döva barn bör placeras inärheten av en teckenspråkig förskola ellerdövskola. På dessa orter bör föräldrarna fåmöjlighet till undervisning på teckenspråk förinvandrare.Migrationsverkets yttrandeMigrationsverket har beretts tillfälle att yttra sigöver motionerna. Enligt yttrandefinns det inga uppgifter om hur många dövaeller hörselskadade asylsökande som är inskrivna imottagningssystemet. Döva asylsökande har rätt tillteckenspråkstolk när tolk behövs och kan användas.Är personen döv skall myndigheterna ordna tolk inomramen för sitt uppdrag och huvudmannaskap. Detgäller om det gäller tand-, hälso- ellersjukvård och kommunerna när det gäller barnensundervisning.Vad gäller döva vuxna och barn som söker asylanvänds en teckenspråkstolk i de fall det går. Närden döve inte behärskar eller endast delvis kankommunicera på teckenspråk men kan läsa och skrivasker asylutredningen med skriftlig kommunikation påpersonens hemspråk. För personer som har utvecklaten egen kommunikation med sin familj kan någonfamiljemedlem göra sig till tolk för den sökande.Verket skriver att de gör allt vad de kan för attlösa den uppkomna situationen utifrån individensperspektiv.Asylsökande barn har från sammarätt till undervisning och vid behov specialskolorsom barn som är bosatta i . Det är kommunernasom är huvudmän för skolan och som tillsammans medbarnets föräldrar avgör vilken form av undervisningsom bäst tillgodoser barnets behov. Statligersättning utgår till kommunerna i enlighet medbestämmelserna i förordningen (1990:927) om statligersättning för flyktingmottagande m.m.Migrationsverket bidrar med det stöd åt föräldrartill döva barn som behövs för att de skall kunnadelta i barnets utveckling i den mån det är möjligt.Om barnet behöver undervisning i en specialskola somfinns på annan ort, försöker verket ordna boende åtfamiljen i närheten av barnets skola.Migrationsverket erinrar om att det är föräldrarnasom själva bestämmer om de vill acceptera verketserbjudande om en annan bostad eller ej.Migrationsverket har begränsade möjligheter attordna tillrättalagd svenskundervisning för dövaasylsökande och då framför allt för analfabeter.Asylsökande vuxna har ingen omedelbar rätt tillsamma förmåner som personer bosatta i landet. Det ärindividuella ställningstaganden som ligger tillgrund för vilka möjligheter som kan erbjudas enindivid. När en döv person fått uppehållstillståndförsöker att i samtal med individenoch i samråd med hitta enbosättning. I de fall personen har eget boende, Ebo,och inte vill flytta, detta oaktat framtidamöjligheter i förhållande till sitt eller sitt barnshandikapp, bosätts personen automatiskt på sin Ebo-adress efter beviljat uppehållstillstånd.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening tar motionerna upp mycketviktiga frågor. De förhållanden som beskrivs harutskottet fått bekräftade av som informerat utskottet om situationenför döva asylsökande och invandrare. Utskottetkommer därför att för kännedom översända motionernatill utredningen om översyn av mottagande av ochintroduktion för flyktingar och andra invandrare(dir. 2001:87). Utskottet förutsätter att de frågorsom tas upp i motionerna kommer att övervägas avutredningen.Enligt utskottets mening bör utredningsarbetetdärför avvaktas. Utskottet förutsätter vidare attMigrationsverket även fortsättningsvis uppmärksammarproblemen när det gäller döva asylsökande. Medhänsyn till det anförda bör motionerna Sf260, Sf264,Sf269, Sf288, Sf315 och So631 yrkande 2 avslås.Begreppet invandrareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ombegreppet invandrare.Jämför reservation 42 (c).SkrivelsenMer än en miljon av befolkning harinvandrat, vilket innebär att mer än var tiondeinvånare är född utomlands. Därtill finns det 800000 personer som är födda i men har en ellertvå utrikes födda föräldrar.Regeringen skriver att begreppet invandrare skallanvändas nyanserat och på ett relevant sätt.Regeringen angav i den integrationspolitiskapropositionen att ingen skall bli klassificerad sominvandrare när det saknar betydelse för sammanhangetoch att begreppet inte bör användas så att detförstärker ett "vi-och-dom-tänkande". Enligt denarbetsgrupp som har sett över användningen avbegreppet invandrare i lagar och förordningar och imyndigheters verksamhet (Ds 1999:48 och Ds 2000:43)bör begreppet invandrare användas endast när detgäller människor som själva har flyttat till Sverigeoch folkbokförts här. Personer med utländsk bakgrundavser såväl utrikes födda personer som har invandratsom personer födda i med minst en förälderfödd utrikes. Invandrarbegreppet är inte tillämpligtpå asylsökande och andra som väntar på beslut omuppehållstillstånd.MotionenI motion 2000/01:Sf611 yrkande 8 av . (c) anförs att invandrarbegreppet inte ärenhetligt och att statistiken därför blirmissvisande. Motionärerna efterlyser en snävareanvändning av begreppet invandrare och att detendast bör användas när man beskriver invandring.I yrkande 9 anförs att uppgift om bosättningslandetoch inte födelseland skall anges påidentitetshandlingar.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attbegreppet invandrare skall användas nyanserat och påett relevant sätt. I skrivelsen avser begreppetinvandrare personer som själva har invandrat tillSverige.Utskottet anser även att begreppet främst böranvändas när detta förhållande har betydelse för detman vill beskriva. Av samma skäl bör som huvudregelinte heller födelseland anges påidentitetshandlingar.När det gäller begreppet invandrare i statistikenutformade ochInvandrarverket riktlinjer (MIS 1996:5) förredovisning i statistiken 1996. I riktlinjernarekommenderas en grundläggande indelning antingenefter personers födelseland eller efter derasmedborgarskap. I det första fallet görs en indelningefter utrikes födda eller födda i . I detandra fallet sker en indelning i svenska ellerutländska medborgare. Kategorin utländska medborgaredelas även in i kategorierna födda utomlands ochfödda i pågår ett arbete med att införa ett nationelltID-kort som styrker identitet och medborgarskap ochkan ersätta passet vid resa inom Schengenområdet.I ett interpellationssvar (2001/02:290) från den 2april 2002 anför justitieminister attinförandet av eventuella identitetskort mednationalitetsangivelse så långt som möjligt skallkunna erbjudas alla som stadigvarande bor i landet.Hur detta skall lösas för de utländska medborgarna iSverige är komplicerat. Ett fungerandeidentitetskort förutsätter godkännande från övrigaEU-länder. Nästa steg i processen är därför att förövriga medlemsstater presentera ett förslag sominnefattar identitetskort både för svenskamedborgare och utländska medborgare somstadigvarande bor i till en sådan presentation kommer att tasfram . När övriga medlemsstatersuppfattning har inhämtats kommer ställning tas tillden fortsatta beredningen.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Sf611 yrkandena 8 och 9.Kvinnor och flickor med utländskbakgrundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om kvinnor ochflickor med utländsk bakgrund.Jämför reservation 43 (kd, c, mp) och 44(fp).SkrivelsenMålet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor ochmän skall ha samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter inom livets alla områden. Detta gälleralla kvinnor och män, oberoende av bakgrund ochhärkomst. Därmed är jämställdhet en del avintegrationspolitiken.Regeringen avser att öka ansträngningarna för attuppnå jämställdhetspolitikens mål om likarättigheter och möjligheter för kvinnor och män medutländsk bakgrund. Målen måste införlivas bättre iintegrationsprocessen. Det handlar ytterst omrättvisa och fördelning av ekonomisk och politiskmakt. Det är också en fråga om demokrati att värderakvinnor och män lika. Jämställdhet skall fr.o.m. år2003 vara ett prioriterat område vid fördelningen avstöd till organisationer bildade på etnisk grund.Integrationsverket prioriterar projekt som syftartill jämställdhet mellan könen. Integrationsverketskall enligt regleringsbrevet för särskiltbeakta jämställdheten mellan könen för att förbättralivsvillkoren för utsatta flickor och kvinnor medutländsk bakgrund. har nubeslutat att skall användas iprojektstöd och särskilt skall uppmärksammas hurorganisationer bildade på etnisk grund kan deltaaktivt i detta arbete.Integrations- och jämställdhetspolitiken är viktig iarbetet med att motverka förekomsten av patriarkalavärderingar. Insatserna berör områden som t.ex.rättsväsende, socialpolitik, utbildningspolitik ochungdomspolitik. Regeringens åtgärder ärhuvudsakligen inriktade på förebyggande arbete ochförbättrat skydd för individen.Integrationsverket har på regeringens uppdragutarbetat rapporten oss tala om flickor...(rapport 2000:6) om situationen för vissa särskiltutsatta flickor. Verket föreslår i rapporten ettantal åtgärder för att på kort och lång siktuppmärksamma och underlätta flickornas situation.I Rapport om flickor med annan etnisk ochkulturell bakgrund () redovisadeUngdomsstyrelsen de erfarenheter som finns av arbeteför att stärka ställningen för flickor med annanetnisk och kulturell bakgrund.