bet · GQ01NU1 · 2002-12-05 00:00:00 — Därutöver har anslagsnivånjusterats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till207,7 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås en minskning avanslaget med , med hänvisning tilldet stora anslagssparande som kan förväntas för år2002.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Vissa kompletterande uppgifterEnligt uppgift från äranledningen till att beräknas få ett kraftigtanslagssparande att projektet att bygga uppett datasystem för ärendehantering av de regionalastöden har försenats. Utgifterna för detta projektkommer i stället under år 2003.Näringslivsutveckling m.m. (38:2)PropositionenAnslaget får användas till näringslivsfrämjandeåtgärder. Anslaget tillförs 10 miljoner kronorfr.o.m. från utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling. Anslaget höjs med 20miljoner kronor för att stärka design som ett medelför näringslivsutveckling. På anslaget finns ävenmedel avsatta avseende statliga lån och garantiersom lämnas till svensk industri frånRiksgäldskontoret.g m.m.Regeringen beräknar anslaget för till219,6 miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:Fi230 (s, v, mp) föreslås, somtidigare nämnts, att de medel om 10 miljoner kronorper år som har tilldelats förmiljöteknikutveckling i stället skall satsas påmiljödriven affärsutveckling genom via det häraktuella anslaget.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om att inom ramen för de satsningar som föreslås ibudgetpropositionen för att stärka design som medelför näringslivsutveckling hemslöjdens ochslöjdarnas kunnande bör tas till vara, anförs det imotion 2002/03:Kr347 (s). Hemslöjdsrörelsen har haftoch har alltjämt en stor kulturell och ekonomiskbetydelse, säger motionärerna. De menar att denkunskap som finns inom och bland slöjdare och konsthantverkareruntom i landet är en drivkraft som behövs i arbetetför en framgångsrik svensk formgivning och design.I motion 2002/03:N216 (s) begärs etttillkännagivande av om regionalaprojektmedel för att stimulera till användning avdesignkompetens i små och medelstora företag.Marknadskunnande och god design spelar allt störreroll som konkurrensmedel, varför staten börstimulera användningen av professionella designerhos svenska framför allt små och medelstora företag,anför motionärerna. De noterar att regeringen ibudgetpropositionen ger design en viktig roll förutvecklingen av svenskt näringsliv och understrykervärdet av att en nationell kraftsamling kringdesignfrågorna kommer hela näringslivet och landettill del. Detta gäller inte minst de små ochmedelstora företag som ofta har stort teknisktkunnande men som känner osäkerhet inför samarbetetmed t.ex. industridesigner. Här spelar StiftelsenSvensk Industridesign med sin regionalt uppbyggdaorganisation en viktig roll, säger motionärerna ocherinrar om att stiftelsen tidigare förmedlade s.k.designcheckar med mycket goda resultat. De kostadestaten , men gav mångfaltigen i form av nya jobb, anför motionärerna. Trotsdetta avvecklades systemet med designcheckar fr.o.m.år 2000 efter ett beslut av utan attdet kom att prövas politiskt. Motionärerna menar attdet finns goda skäl att tillse att det inom ramenför en offensiv designpolitik finns utrymme förregionala projektmedel med syfte att stimuleraanvändningen av designer i små och medelstoraföretag, varvid de nyssnämnda designcheckarna kanvara en modell, men också andra modeller förprojektstöd bör prövas.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N357 (m). Anslaget fåranvändas till näringslivsfrämjande åtgärder,konstaterar motionärerna och anser att det ipraktiken bl.a. innebär subventioner som snedvriderkonkurrensen och förhindrar nyskapande ochutveckling. De menar därför att budgetutrymmet försådana åtgärder måste minska.I motion 2002/03:N395 (kd) avvisas regeringensaviserade satsning på att utveckla ett designprogramsom skall främja näringslivsutvecklingen på områdetoch en besparing med föreslås påanslaget. ställer sig tveksammatill den sortens kortsiktiga projekt och menar attlångsiktiga strukturella reformer av generellkaraktär är till större nytta för näringslivet.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Det behövs en nationell satsning på miljödrivennäringslivsutveckling, anförs det i motion2002/03:N260 (mp). Det finns ett behov avlångsiktiga strategier, gränsöverskridandekompetensutnyttjande och tydliggörande avmöjligheterna med miljödriven näringslivsutveckling.För detta behövs det formella samverkansaktörer somhar i uppdrag att skapa mötes- ochutvecklingsplatser för olika aktörer, sägermotionärerna. De anser att är en tänkbar sådanaktör och att den samverkansroll som verket harintagit i programskrivningen för Nationellkraftsamling inom området klimateffektiv teknik börkunna bilda mönster för hur en samverkansroll förkraftsamlingar inom olika programområden bör se ut.Motionärerna föreslår därför att får i uppgiftatt ta fram en samlad strategi för miljödrivennäringslivsutveckling och att vara samverkanspartför nya kraftsamlingsprogram. En del av detföreslagna uppdraget skall vara att utforma arbeteti ett nationellt centrum för miljödrivenaffärsutveckling och miljöteknikexport. Anslag förden föreslagna verksamheten skall sedan långsiktigtsäkerställas i kommande budgetar undermandatperioden, anför motionärerna. De föreslår attNutek skall få en ledningsgrupp med bredrepresentation från myndigheter, universitet ochhögskolor, näringsliv samt det politiska området. Imotionen berörs också , som tillhör område.Institutets viktigaste uppgift är att stödjakommunerna i deras arbete med att utveckla ochgenomföra lokala investeringsprogram genom attunderlätta kontakter mellan kommuner, forskare,näringsliv, organisationer och andra aktörer.Motionärerna föreslår att institutet skall få startaoch driva informationsspridning och nätverksbyggandekring miljödriven näringslivsutveckling i närasamarbete med nationella och regionala aktörer,bl.a. Verksamheten bör långsiktigtsäkerställas i kommande budgetar undermandatperioden, anför motionärerna. De föreslårvidare att och skall få medverka ochstarta nya programområden.I motion 2002/03:N296 (mp) föreslås att det skallskapas ett program med riskkapital för hållbarutveckling som del av satsningen på miljödriventeknikutveckling. Teknisk utveckling är avgörandeför att ett tillstånd av hållbar samhällsutvecklingskall kunna nås, anför motionärerna. De anser attdet föreslagna programmet skall kompletteraeventuella satsningar rörande riskkapital som bl.a.Vinnova har föreslagit och som främst är avsedda attstödja specifika innovationsmiljöer. Det föreslagnaprogrammet, som anses ligga i linje med regeringensplaner för fortsatt satsning på export av svenskmiljöteknik, bör inte avgränsas till att gällaenbart nystartade företag eller särskildainnovationsmiljöer utan bör vara öppet för allatyper av företag och lösningar inom området hållbarutveckling, menar motionärerna. Tonvikten bör dockligga på småföretag och nya företag. Programmet böradministreras av en myndighet med tillgång till bredkompetens för att kunna bedöma projekt inom olikaområden, säger motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller de insatser som hargjort på miljöteknikområdet har följande informationerhållits från : har sedanår 1996 drivit programmen Miljöstyrning i småföretagoch Metodik för miljöanpassad produktutveckling isyfte att ge förutsättningar att drivamiljöanpassade företag. Genomförandet av programmenhar ökat kunskapen om vilka affärsmöjligheter enalltmer miljömedveten marknad erbjuder. Hösten 2001lanserades ett nytt program, Miljödrivenaffärsutveckling, vars syfte är att stärka små ochmedelstora företags konkurrenskraft och samtidigtbidra till en hållbar utveckling. Programmet avseratt ta hänsyn till att kunskap, mognad och motiv förföretagens miljö- och utvecklingsarbete varierar,varför två olika teman har utarbetats. Det ena tematbetonar utveckling av hållbara produkter, och detandra är inriktat på miljöledningssystem ochständiga förbättringar. Programmet Miljödrivenaffärsutveckling hade ansökningar från regionala aktörer i olika delarav landet. Därefter har 27 förstudieprojektbeviljats och bedrivits , varav 18i hade beviljats medel för huvudprojekt.Totalt har lämnats i stöd frånNutek, och den totala projektkostnaden beräknas tilldrygt med drygt 170 deltagandeföretag. Elva projekt bedrivs inom tematmiljöanpassade produkter som konkurrensmedel och sjuinom temat verksamhetsutveckling med fokus påständiga förbättringar.Regeringens förslag om en satsning med 20 miljonerkronor för att utveckla ett designprogram som skallfrämja näringslivsutvecklingen på området berörs somredovisats i de tre motionerna 2002/03:Kr347 (s),2002/03: N216 (s) och 2002/03:N395 (kd). I densistnämnda motionen avvisas förslaget, medan det ide två förstnämnda motionerna välkomnas ochsynpunkter framförs på hur medlen skall användas.Regeringen fattade beslut om att beviljaStiftelsen föratt i samarbete med Föreningen en handlingsplan och presenteraidéerna till ett slutligt förslag till nationelltprogram på temat ger omtanken form. Deinsatser som föreslås skall koordineras med andrainitiativ som verkar för att stärka näringslivetskonkurrenskraft och medborgarnas livskvalitet ochvälstånd. Handlingsplanen skall tas fram i samrådmed flera aktörer inom området och presenteras förNäringsdepartementet . Iregeringsförklaringen sades att ökadesatsningar skall göras på industriell design och attett svenskt designår förbereds äga rum år (38:3)() hartill uppgift att utföra tvärsektoriella analyser ochutvärderingar samt omvärldsbevakning med relevansför näringspolitiken och innovationspolitiken samtden regionala utvecklingspolitiken. Insatser inomdessa politikområden skall analyseras utifrån etttillväxt- och utvecklingsperspektiv för att gekunskapsunderlag till och övrigabeslutsfattare inom den statliga förvaltningen samtregionala organ och andra avnämare. Myndighetenskall även ha en aktiv roll i internationelltanalysarbete och kunskapsutbyte. ITPS skallfortlöpande verka för att metoder och teorier omutvärdering utvecklas och att denna kunskap sprids.Myndigheten skall också initiera och bedriva vissutvärderingsverksamhet samt på Regeringskanslietsuppdrag beställa utvärderingar av olika politiskaåtgärder. Omvärldsbevakning av utvecklingen iutlandet inom de områden som berör myndighetensverksamhetsområden är också en viktig uppgift förITPS. Särskilt viktigt är att utveckla metoder ocharbetsformer för att ta vara på, lära av och spridaden kunskap som samlas in genom omvärldsbevakningen.ITPS har även ett statistikansvar för delar av denofficiella statistiken och skall förutom detta ha enviktig roll i styrningen av den statistik som harkoppling till näringslivets och innovationssystemensutveckling.ITPS kan utföra uppdrag inom ramen för denutlandsbaserade omvärldsbevakningen. Uppdragen skallvia avgifter finansieras av beställaren. Denavgiftsfinansierade verksamheten uppgick år 2001till . slutförde ITPSuppdrag i den verksamhet som tidigare bedrevs avStiftelsen (). ITPS disponerar ävenbidrag till den utlandsbaserade verksamheten somlämnas av , och . ITPS har befunnit sigi ett uppbyggnadsskede. Det har tagit tid attrekrytera personal och att bygga upp verksamhetensamt även att smälta samman kontor,arbetsplatskulturer och administrativa system fråntre myndigheter till en ny gemensam organisation.Kostnaderna under det första verksamhetsåret hardärför inte motsvarat ett s.k. normalår.Anslagsnivån har justerats i enlighet med detgenerella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003.Regeringen beräknar anslaget för till72,5 miljoner kronor.MotionenI motion 2002/03:N395 (kd) görs bedömningen att enutgiftsbesparing på är rimlig, medhänvisning till det anslagssparande som uppstod år2001 och det av regeringen föreslagna höjda anslagetför år 2003.Turistfrämjande (38:4)PropositionenTuristdelegationen är central förvaltningsmyndighetför turistfrågor. Verksamheten inom turistområdetbedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det avstaten och turistnäringen gemensamt ägda bolagetSveriges Rese- och ().Turistrådet har ansvar för marknadsföringen avSverige som turistland utomlands och har även ansvarför varumärket och för Sverigebildengentemot den inhemska marknaden. Det av år1995 beslutade övergripande målet, att skallha en hög attraktionskraft som turistland och enlångsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, börligga fast. Det samlade förslaget till åtgärder ochnationell strategi för den svenska turistnäringensom den s.k. Framtidsgruppen presenterade i sinslutrapport bör utgöra en grund för arbetet med attutveckla den svenska turistnäringen. Denomstrukturering av sin verksamhet som Turistrådethar påbörjat för att få större flexibilitet ochlägre fasta kostnader bör fortsätta. Minskade fastakostnader och en mer flexibel organisation genom enökad användning av modern informationsteknik gör detbl.a. möjligt att få en bredare och merkostnadseffektiv representation utomlands och attmedel frigörs till marknadsaktiviteter och tillsatsningar på nya marknader. Anslagsnivån harjusterats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till 91,1miljoner kronor.MotionernaI motion 2002/03:N395 (kd) föreslås 5 miljonerkronor utöver regeringens förslag för att finansieraökade satsningar på marknadsföringen av somturistland. har en stor potential attutvecklas som turistland, och turistnäringen skaparbetydande värden i form av arbetstillfällen ochskatteintäkter, anför motionärerna. De anser att engod marknadsföring av är av störstabetydelse för att attrahera fler turister.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om behovetav att förbättra marknadsföringen om turism iSverige, anförs det i motion 2002/03:N226 (kd).Sverige satsar inte stora resurser på attmarknadsföra sig jämfört med satsarSverige endast hälften så mycket på reklam om detegna landet till andra länder, säger motionären. Hananser att i stället bör satsa mer ängrannländerna med hänsyn till den för närvarandelåga svenska kronkursen. Marknadsföringen av Sverigei andra länder kan ske genom regionala insatser, menTuristrådet bör också tilldelas medel för att spridainformation, anförs det.I motion 2002/03:N391 (kd) föreslås etttillkännagivande om statens uppgift sommarknadsförare av . Staten bör bärahuvudansvaret för marknadsföringen av somturistland, och insatserna för detta behöver öka,anför motionärerna. De redovisar att jämförtmed andra länder satsar mindre än övriga nordiskaländer och ligger näst sist i när det gällermarknadsföring av det egna landet. Turismen skulleöka och föra med sig en mängd positiva effekter,t.ex. ökade mervärdesskatteintäkter och ökadsysselsättning med tillhörande skatteintäkter, omstaten satsade mer på marknadsföring, sägs det.Näringen har ansvaret för att säljaturistprodukterna och resorna, men det bör vara enuppgift för svenska statliga representationskontor iutlandet att marknadsföra , menarmotionärerna. De konstaterar att ambassader,och verkar i de flestaländer och de anser att dessa, i samarbete med t.ex.handelskamrar och organisationer, ännu bättre än förnärvarande bör kunna sprida budskapet om somturist- och konferensland. Statliga insatser inomturistsektorn görs av olika myndigheter ochorganisationer bl.a. Turistdelegationen,, och Invest in ,säger motionärerna. Även från den s.k.Östersjömiljarden anvisas medel för att främjaturismen. Det behövs en översyn av statensengagemang och en samordning av insatserna, så attbästa möjliga resultat erhålls från de insatser somgörs, anför motionärerna.Anslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Vissa kompletterande uppgifterAnslaget till turistfrämjande höjdes med 10 miljonerkronor för för att bl.a. genomförade åtgärder som föreslagits av Framtidsgruppen. IFramtidsprogrammet förordas att anslaget tillturismen bör öka successivt under de kommande treåren. I propositionen om en politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet.2001/02:NU4) föreslog regeringen följande ekonomiskasatsningar i syfte att främja turistföretagenskonkurrenskraft: under perioden20022004 till ett program för att stimulera ökadinnovationskraft inom turistnäringen, 20 miljonerkronor till ett projekt föratt stärka varumärket i syfte attstärka den långsiktiga attraktionskraften ochlönsamheten i fjällområdet samt 7,5 miljoner kronorunder perioden 20022004 för att främjaturismforskning. Genom regeringsbeslut i januari2002 gavs i uppdrag att utveckla ochmarknadsföra varumärket . Regeringen gavvidare i uppdrag åt Turistdelegationenatt genomföra ett program för ökad innovationskraftinom turistnäringen, varvid insatser som främjarturismforskningen skall utgöra ett insatsområde inomprogrammet. Ett särskilt delprogram för hållbarutveckling och miljömärkning skall också finnas iprogrammet.När det gäller jämförelse med övriga nordiskaländer visar, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, en sammanställning av denordiska ländernas kommersiella gästnätter under deförsta sju månaderna 2002 utförd avTuristdelegationen att är det enda land iNorden som uppvisar påtagliga ökningar av utländskaövernattningar. tar marknadsandelar frånövriga nordiska länder och har för den aktuellaperioden ökat sin andel till 30 %.Sveriges geologiska undersökning: Geologiskundersöknings-verksamhet m.m. (38:5)PropositionenSveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landetsgeologiska beskaffenhet och mineralhantering. Idetta ingår att vara chefsmyndighet för Bergsstaten,som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligtminerallagen (1991:45). SGU har uppdraget attförvalta och miljösäkra anläggningar som tidigareanvänts för statens civila beredskapslager för oljaoch det statliga gruvfältet i . SGU ansvararockså för samordning, uppföljning och rapportering ifråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av godkvalitet. Anslaget disponeras av SGU förmyndighetsverksamhet, Bergsstaten, förvaltning avanläggningar som tidigare använts för statens civilaberedskapslager för olja samt av regeringen.Anslagssparandet för på 28 miljoner kronorberor på sen tilldelning avmiljömålsmedel, av större intäkter via kundtjänstsamt tidigare ej förväntade FoU-bidrag. Bidragandetill det stora anslagssparandet har vidare varitsent inkommande bidrag för förvaltning av s.k.malpåseanläggningar och att SGU har förvaltat dekvarvarande oljelagringsanläggningarna mereffektivt, dvs. till lägre kostnader än vad somursprungligen förutsågs. Anslagssparandet kommer attupparbetas enligt plan. En anslagsminskning med 8miljoner kronor genomförs inom oljelagerdelen.Därutöver har anslagsnivån justerats i enlighet meddet generella besparingskrav på som lagts påanslag för förvaltnings- och investeringsändamål förår 2003. I övrigt fortsätter verksamheten medoförändrade ramar inklusive den ökning med12,till uppgifter inommiljömålsarbetet som aviserades i förra åretsbudgetproposition.Regeringen beräknar anslaget för till166,8 miljoner kronor.MotionernaEn minskning av anslaget med 15 miljoner kronorföreslås i motion 2002/03: N395 (kd). Antalet nyaundersökningstillstånd är på en lägre nivå äntidigare år, nästan på samma låga nivå sombottennivån åren 19921993, säger motionärerna. Deuppger att ansökningarna om förlängning av befintligprospektering visserligen är lika många som tidigareår, men att förlängning söks med endast istället för som brukligt , vilket sannoliktberor på konjunkturbedömningar och inväntandet avförändringar i minerallagen. Med hänsyn till detnämnda och förekomsten av ett betydandeanslagssparande bedömer motionärerna att enbesparing på Bergsstatens verksamhet kan göras med15 , i väntan på ändradminerallagstiftning.Anslaget bör minskas med ,anförs det i motion 2002/03:N360 (c) med hänvisningtill tidigare redovisad motivering.Vissa kompletterande uppgifterVerksamheten vid Bergsstaten är i principavgiftsfinansierad. Avgifter enligt minerallagendisponeras dock inte av Bergsstaten utan tillförsstatskassan och redovisas under inkomsttitel. För år2003 visar budgetberäkningen, enligtNäringsdepartementet, att kommeratt tillföras . Bergsstaten tilldelas medel förförvaltningskostnader över det här aktuella anslagettill SGU. beräknas 8,4 miljoner kronortill Bergsstatens verksamhet. Anslagssparandet förår 2001 på anslaget hänför sig till ingen del frånBergsstatens verksamhet utan ligger helt inom SGU:sövriga verksamhetsgrenar. Anslagssparandet kommeratt upparbetas enligt plan över kommande år. Det ärenligt rimligt att en myndighetmed långsiktiga mål som sträcker sig över åren20002008 ges möjlighet att upparbeta sparande överflera år.Sveriges geologiska undersökning:Geovetenskaplig forskning (38:6)PropositionenAnslaget disponeras av SGU för att främja och stödjariktad geovetenskaplig forskning, tillämpadforskning och kompetensutveckling med anknytningtill geovetenskap, malmgeologi och bergteknik.Anslagssparandet för på 3,6 miljoner kronorberor på sen tilldelning och hardärför inte kunnat upparbetats. Stödet tillgeovetenskaplig forskning fortsätter inomoförändrade ramar. Detta inkluderar de insatser förhållbar utveckling och kompetensutveckling inomgruvnäringen i och länåren 20012003 som beslutades om i förra åretsbudgetproposition. Därutöver har anslagsnivånjusterats i enlighet med det generellabesparingskrav på som lagts på anslag förförvaltnings- och investeringsändamål för år 2003.Regeringen beräknar anslaget för till 9,2miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförsdet i motion 2002/03: N360 (c) med hänvisning tilltidigare redovisad motivering.Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkringav oljelagrings-anläggningar m.m. (38:7)PropositionenAnslaget disponeras av SGU och regeringen för atttäcka kostnader för efterbehandling av tömdaoljelagringsanläggningar och det statliga gruvfälteti i kommun. Anslagssparandet för år 2001på beror på resterande medelför efterbehandling av det statliga gruvfältet iAdak och på att miljösäkring av vissa oljelagerkunnat anstå med hänsyn till att ny kunskap vunnitsom användning av enklare miljösäkringsåtgärder änsom tidigare planerats. Anslaget minskas med 6miljoner kronor. Anslagssparandet kommer attianspråktas enligt plan. Miljösäkringen av detstatliga gruvfältet i kommer att slutförasunder året. Därefter kvarstår genomförande ochuppföljning av kontrollprogram. Miljösäkringen avoljelagringsanläggningarna beräknas vara slutfördunder bortsett från de två anläggningar somSGU håller i s.k. malpåse för det civila försvaretsberedskapsbehov. När miljösäkringen är avslutadberäknas kontrollprogram att löpa fram till år 2050.Regeringen beräknar anslaget för till 27miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Patent- och registreringsverketPropositionenPatent- och registreringsverket (PRV) är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om patent,varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt förregisterärenden angående aktiebolag, filialer ocheuropeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verketär också central förvaltningsmyndighet för handels-och föreningsregisterärenden. PRV för även registeröver konkurser samt näringsförbud. Verksamhetenfinansieras genom avgifter. Verksamheten med patent,varumärken och mönster skall ge ett överskott sommotsvarar kostnaderna för Patenbesvärsrättensverksamhet.Inga motioner har väckts på detta område.Patentbesvärsrätten (38:8)PropositionenEnligt lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten skallrätten i egenskap av förvaltningsdomstol prövaöverklaganden av beslut meddelade av Patent- ochregistreringsverket. Anslaget täckerförvaltningskostnader för Patentbesvärsrätten ochmotsvaras av inbetalningar från PRV tillinkomsttitel på statsbudgeten.