bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — De system och den infrastruktursom används för naturgas kan ävenanvändas för biogas. Motionärerna menaratt bör markera att det ärangeläget att naturgasnätet byggs ut tillstäder och industriregioner som ännu intehar möjlighet att använda naturgas.Vidare bör en förnyad utredning ävenövervägas; dels eftersom energiområdet ärsnabbt föränderligt, dels eftersom gasensutveckling till stor del beror på deeventuella åtgärder som kan stimulera ensnabbare utbyggnadstakt.Moderata samlingspartiet anför i motion2001/02:N53 att regeringen har en för lågambition när det gäller att öppnanaturgasmarknaden för fri konkurrens.Motionärerna menar att öppningen avnaturgasmarknaden måste gå snabbare ochföreslår därför att alla kunder med enstörre förbrukning än naturgas fritt skallkunna välja gasleverantör.I motion 2001/02:N329 (m) påpekas densvenska petrokemiska industrinskonkurrensnackdelar i förhållande tillövriga världen. De traditionellaråvarorna inom petrokemin är olja ochnaturgaskondensat. På många håll ivärlden har den petrokemiska industrinmöjlighet att växla mellan dessa råvaror,vilket minskar risken för störningar ochprishöjningar, sägs det i motionen. Densvenska petrokemiska industrin saknaremellertid tillgång till naturgas,eftersom ledningsnätet inte ärtillräckligt utbyggt. Motionären menardärför att naturgasens speciellaförutsättningar och skatteläge måste bliföremål för en översyn så att godaförutsättningar och trygga villkor kan geden petrokemiska industrin möjlighet attefterfråga naturgas och därmed stimulerautbyggnaden av naturgasnätet.Naturgasens egenskaper gör den till ettattraktivt energislag inom flera olikasektorer, sägs det i motion 2001/02:N210(m). Motionärerna menar att naturgasen,med rätt skattevillkor, är tillräckligtkostnadseffektiv för att trycka tillbakakolkraften. Det är därför viktigt attenergiskatterna ses över för att renenergiproduktion i inte skallmissgynnas till förmån för import avelkraft från anläggningar och energislagmed dåliga miljöegenskaper. Vidare anförsolika skäl som motionärerna menar talarför att bör ompröva inställningentill naturgas. I motionen påpekas ävenatt det är önskvärt att gestillgång till naturgas och att det därförär viktigt att statsmakterna sändertydliga signaler om att en sådanutbyggnad är angelägen.Kristdemokraterna motsätter sig, enligtvad som anförs i motion 2001/02: N55, enomställning av energisystemet som innebäratt kärnkraft ersätts med fossiltbränsle. Att ersätta en stor del avkärnkraftsbortfallet med el producerad avfossil naturgas innebär enligtmotionärerna ett allvarligt hot mot bådemiljön och klimatet. Vidare hänvisas tillatt har varnat för attett naturgasföretag som agerar på denkonkurrensutsatta delen av marknaden därkan pressa sitt pris, och till och medunderprissätta sina gasleveranser, ochdärefter kompensera sig för detta på denmonopoliserade delen av marknaden.Motionärerna menar därför attnaturgaslagen behöver tydliggöras så attall form av korssubventioneringmotverkas.I motion 2001/02:N35 (kd) påpekas attregeringens framtidsbedömningar på etttydligare sätt borde klargöra naturgasensroll - på nuvarande eller på en utökadanvändningsnivå.Sedan naturgasmarknaden öppnades underår 2000 är ansvarigtillsynsmyndighet. I motion 2001/02:N371(kd) framhålls att det är angeläget attverksamheten fungerar tillfredsställande.Motionärerna menar därför attEnergimyndigheten bör intensifiera sittarbete med att utveckla tillsynsmetoderoch uppfylla sitt ansvar.I motion 2001/02:N238 (kd) påpekas attdet finns goda erfarenheter frånintegration av biogas och naturgasnäten,vilket lett till en ökad användning avbiogas. Genom att utnyttja detnaturgasnät som redan fanns utbyggt fördistribution av biogas kundeförutsättningarna för biogasanvändningökas. Motionärerna menar därför attbiogasanvändningen måste ges ökademöjligheter att utnyttja en utbyggnad avnaturgasnätet.Miljöpartiet anför i motion2001/02:N58, dock utan något särskiltyrkande, att de anser att naturgasen("fossilgasen") inte bör ha någon störreframtid i den svenska energitillförseln.Motionärerna framhåller att de har föravsikt att motsätta sig alla förslag somdirekt eller indirekt syftar till attbygga ut det svenska naturgasnätet ellerdra internationella naturgasledningargenom Sverige.Vissa kompletterande uppgifterVåren 1986 antog de avregeringen föreslagna riktlinjerna förnaturgasverksamheten (prop. 1985/86:91,bet. 1985/86:NU18) med innebörd bl.a. attverksamheten skall bedrivas påkommersiell grund. I samband medriksdagens energipolitiska beslut våren1988 (prop. 1987/88:90, bet.1987/88:NU40), liksom i detenergipolitiska betänkandet (bet. 1988/89:NU25), framhöll utskottetatt naturgas kan bli ett intressantalternativ inom svensk energiförsörjning.Vidare underströk utskottet att inköp avgas skall verkställas enligt striktkommersiella principer.Våren 2000 behandlade riksdagenregeringens förslag till en nynaturgaslag (prop. 1999/2000:72, bet.1999/2000:NU12). Utskottet upprepade idetta sammanhang sitt tidigareställningstagande (bet.1998/99: NU8) att det inte är aktuelltmed en storskalig introduktion avnaturgas eller en ny naturgasledninggenom även om naturgasen är detminst miljöförstörande fossila bränslet.Beträffande den nya lagstiftningenframhöll utskottet att huvudmotivet äratt förutsättningar skall skapas för eneffektiv konkurrens på naturgasmarknaden.Ett flertal naturgasföretag som i dagfungerar som distributörer på den svenskamarknaden är bundna av traditionella ochlångsiktiga leveransavtal, s.k. take orpay-kontrakt. Dessa kontrakt innebär attde svenska distributörerna är skyldigaatt köpa en viss mängd naturgas elleråtminstone betala för gasen underkontraktstiden. Berörda kontrakt löper utunder . En marknadsöppningskulle, enligt den bedömning somutskottet gjorde ,kunna leda till problem för de företagsom är bundna av kontrakten.Utskottet ansåg att marknaden skallöppnas för samtliga kunder senast den 1januari 2006. I en reservation (m, kd,fp) anfördes att en förtida avveckling avkärnkraften innebär ökade risker för attSverige ånyo tvingas in i nya storskaligaenergisystem som i sin tur skapar etttryck på introduktion av naturgas i storskala. I en annan reservation (mp)hävdades att användningen av naturgaskommer att leda till ökadekoldioxidutsläpp och en risk för attnaturgas kommer att ersätta biobränslen.Naturgasen svarar i för av den totala energianvändningen.Motsvarande andel i är , och iEU:s medlemsländer och i övriga världensom helhet står naturgasen för drygt 20 %av energiförsörjningen. Sedan naturgasenintroducerades i haranvändningen gradvis ökat, men har sedanår 1992 stabiliserats. Den svenskaimporten av naturgas uppgick till835 miljoner kubikmeter. Importen avnaturgas till sker i daguteslutande från de danska naturgasfälteni . Rörledningarna går via detdanska fastlandet, under tillKlagshamn utanför . Naturgasnätetsträcker sig från tillGöteborg och inkluderar grenledningarlängs vägen, bl.a. till Småland.Naturgasen distribueras för närvarandetill 26 kommuner. Nova Naturgas (tidigareVattenfall Naturgas) äger och förvaltarstamledningen samt importerar ochtransporterar gas åt andra bolag. SydgasAB ansvarar för grenledningarna i södraSverige.Energimyndigheten redogör i rapportenUtvecklingen på naturgasmarknaden (2001)för marknadsstrukturen beträffandenaturgas. är treslutförbrukare kvalificerade somberättigade kunder. Tillsammans medkraftvärmeproducenterna, som också ärberättigade kunder, svarar de för avförbrukningen på den svenskanaturgasmarknaden. Om förbrukningsgränsenför att anses som berättigad kund sänksfrån 25 till 15 miljoner kubikmeternaturgas och förbrukningsställetillkommer fyra slutförbrukare som blirberättigade kunder. Dessa fyraslutförbrukare svarar tillsammans för 3 %av förbrukningen på naturgasmarknaden. Omgränsen sänks till 5 miljoner kubikmeternaturgas och förbrukningsställetillkommer ytterligare 13 slutförbrukaremed en samlad förbrukning som motsvarar9 % av förbrukningen pånaturgasmarknaden. I rapporten redovisarEnergimyndigheten även sin syn påeventuella för- och nackdelar med ensnabbare öppning av naturgasmarknaden änvad gasmarknadsdirektivet stipulerar.Energimyndighetens uppgifter inomnaturgasområdet anges i naturgaslagen.Beträffande tillsynen anges iregleringsbrev för attmyndigheten bl.a. till regeringen skallavrapportera ärendena,handläggningstider, förelägganden sommeddelats och överklaganden. Därtill harEnergimyndigheten i uppgift att följa ochanalysera utvecklingen pånaturgasmarknaden, särskilt beträffandebl.a. strukturförändringar inomgasanvändningen, gashandel ochtransportverksamhet samt prisutvecklingenpå gas och transporttjänster.Det finns inga hinder i gällandelagstiftning för inmatning av uppgraderadbiogas på naturgasnätet. Inom EUdiskuteras möjligheten att reglera äventillträde för biogas på nätet. Detta ärännu dock på förslagsstadiet.För närvarande bereds ett förslag tilländring av gasmarknadsdirektivet, vilketpresenterades av i mars2001. Förslaget innebär bl.a. attmedlemsstaterna skall öppna marknaden församtliga näringsidkare och förhushållskunder . Förslagetinnehåller även bestämmelser om enseparation mellan försäljning respektiveöverföring/transport av naturgas. Ensådan separation skulle motverkakorssubventionering.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslagom att slutförbrukare som förbrukar merän naturgas per åroch förbrukningsställe skall anses varaberättigade kunder. Denna nivåöverensstämmer med det i direktivetangivna kravet beträffandemarknadsöppningen.Utskottet menar, som vid tidigaretillfällen då denna fråga behandlats, attdet är viktigt att naturgasmarknaden iSverige öppnas för konkurrens så fort detär praktiskt möjligt med hänsyn till deavtalsbindningar som finns pånaturgasmarknaden i . börnaturgasmarknaden vara öppen för allaaktörer. Det är emellertid angeläget attöppningstakten anpassas till deförhållanden som råder på marknaden. Pådagens naturgasmarknad är mångadistributionsföretag bundna avlångsiktiga take or pay-kontrakt, vilkatillkom dånaturgasmarknaden i princip var enmonopolmarknad. En snabbaremarknadsöppning av naturgasmarknaden änvad gasmarknadsdirektivet medger medfören konkurrensnackdel för de företag somär bundna av dessa kontrakt. Det skulleäven innebära konkurrensnackdelar försvenska företag om öppnar singasmarknad tidigare än vadgasmarknadsdirektivet stipulerar om andraländer i vår närhet inte gör det.I några motioner har en utbyggnad avdet svenska naturgasnätet förespråkats.Det är utskottets mening, som tidigareredovisats, att den svenskaelförsörjningen skall tryggas genom ettenergisystem som grundas på varaktiga,helst inhemska och förnybara,energikällor samt på en effektivenergianvändning. Som även tidigarenämnts bör användningen av fossilabränslen hållas på en låg nivå.Enligt utskottets uppfattning är detdärför inte aktuellt, även om naturgasenär det minst miljöförstörande fossilabränslet, med en storskalig introduktionav naturgas eller en ny naturgasledninggenom . Däremot kan det befintliganaturgasnätet utnyttjas effektivare.Utskottet står således fast vid sinatidigare ställningstaganden i denna frågaoch menar att mot detta ståendemotionsyrkanden inte bör vinna riksdagensgillande.Med det sagda avstyrker utskottet häraktuella motionsyrkanden.Förnybara energikällorMål för el producerad med förnybar energiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringensförslag om mål för el producerad medförnybar energi. Utskottet menar attförslaget dels ligger i linje med attden svenska energiförsörjningen iökande utsträckning skall baseras påförnybar energi, dels innebär etttydliggörande på detta område. Jämförreservationerna 15 (m, fp) och 16 (mp).PropositionenRegeringen föreslår i propositionen attett nytt mål för el producerad medförnybara energikällor införs. Enligtförslaget skall målet vara attanvändningen av el från förnybaraenergikällor skall öka med från2002 års nivå . Vidare sägsatt det nationella målet för elproducerad med förnybara energikällorskall utvärderas i samband medden avstämning som då skall genomföras avklimatarbetet. Om det då finnsförutsättningar för att ytterligare ökaelproduktionen med förnybara energikällorbedömer regeringen att en lämpligambitionsnivå skall vara att öka denförnybara elproduktionen med från2002 års nivå till år 2012.I och rådetsdirektiv (2001/77/EG) om främjande avelproduktion från förnybara energikällorpå den inre marknaden för el, vilketträdde i kraft , finns ettvägledande mål för hur mycket andelen elfrån förnybara energikällor skall ökainom unionen fram till år 2010.Medlemsstaterna är ålagda att senast ettår efter direktivets ikraftträdande antaoch offentliggöra en rapport mednationella vägledande mål för denframtida användningen av el produceradmed förnybara energikällor. Vidupprättandet av de nationella målen skallhänsyn tas till de referensvärden somanges i en bilaga till direktivet.Regeringen betonar i propositionen attmöjligheten att uppfylla ett mål föranvändningen av el producerad medförnybara energikällor beror på flerafaktorer, inte minst väderförhållandena.För det referensvärde som anges i bilagantill direktivet som mål för Sverigebeträffande el producerad med förnybaraenergikällor bygger bedömningen påelproduktionen . Detta år var etts.k. våtår vilket bidrog till attelproduktionen från förnybaraenergikällor var högre än genomsnittet.Den bedömning regeringen gör är därföratt en ökning av elproduktionen medförnybara energikällor med från2002 års nivå till 2010 är ett väl avvägtmål, även bl.a. med hänsyn tagen tillolika intressen och introduktions- ochledtider. Med vissa förutsättningarinnebär en sådan sökning att andelen elfrån förnybara energikällor skulle uppgåtill , att jämföra med ca49 % år 1997.Beträffande det nuvarande målet förförnybara energikällor som är kopplattill energipolitiska program,dvs. att genom investeringsstöd öka denårliga produktionen av el från förnybaraenergikällor med totalt under enfemårsperiod, framhåller regeringen attde utvärderingar som gjorts visar attmålet kommer att nås förutsatt att allaanläggningar som beviljats stöd byggs.Enligt regeringen är det deproduktionsmål som har ställts upp förvindkraften och den biobränsleeldadekraftvärmen som gör att målet kunnatuppnås, medan måluppfyllelsen inte ärlika god för den småskaligavattenkraften.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion2001/02:N53 ifrågasätts varför Sverigeskall ha ett särskilt produktionsmål förhur mycket andelen el från förnybaraenergikällor skall öka. Redan i dagproduceras av den totalaelproduktionen i genom förnybaraenergikällor, framför allt vattenkraft,sägs det i motionen. Motionärerna påpekaratt de visserligen delar uppfattningenatt det är bra om andelen förnybar el kanöka ytterligare, men anser att det i såfall skall ske utan olika subventionertill olönsam teknik. bör därföravslå regeringens förslag om attuppställa ett särskilt mål för elproducerad med förnybara energikällor,menar motionärerna.Det föreslagna målet i propositionen ärenligt vad som anförs i motion2001/02:N57 (fp) för lågt satt. Imotionen framhävs att målet bör höjas såatt det motsvarar det av EU uppställdamålet för , vilket är attårsproduktionen av el från förnybaraenergikällor skall öka med ca tillår 2010.Miljöpartiet anför i motion 2001/02:N58att den av regeringen föreslagnakvotnivån är för låg. Också enligt dessamotionärer bör målet vara attanvändningen av el från förnybaraenergikällor skall öka med från2002 års nivå . I motionenerinras om att den föreslagna nivånligger långt under den nivå om somär det av EU uppsatta målet för Sverige.Regeringens förslag innebär enligtmotionärerna därför att EU:s övergripandemål ej kommer att uppnås, eller att andraländer får ta en större del av ansvaret.Om endast ställer upp så låga målsom regeringen föreslår, undergrävs EU:sgemensamma mål, sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen meddelade ibudgetpropositionen för (prop.2001/02:1 utg. omr. 21, s. 41) sin avsiktatt återkomma till med förslagtill indikativt mål för andelen el frånförnybara energikällor isamband med den energipolitiskapropositionen.Det mål för förnybara energikällor somfunnits i har varit kopplat tilldet energipolitiska programmet somriksdagen antog (bet.1996/97:NU12). I den del av 1997 årsenergipolitiska program som omfattaråtgärder på kort sikt, och som löper utår , anvisades 900 miljoner kronorför att genom investeringsstöd öka denårliga produktionen av el från förnybaraenergikällor med totalt under enfemårsperiod (biobränslebaseradkraftvärme , vindkraft 0,5 TWhoch småskalig vattenkraft ).Enligt vad som redovisas i promemorianom effektivare energianvändning (Ds2001:60) beräknas elproduktionen från denya anläggningarna för biobränslebaseradkraftvärme som beviljats stöd uppgå till0,. Vidare har 314 vindkraftverkbeviljats stöd, vilka beräknas ge 0,55TWh. När det gäller småskalig vattenkrafthar endast ett fåtal ansökningar inkommitoch beviljats stöd, varför detta delmålinte bedöms komma att uppnås.Utskottets ställningstagandeUtskottet har redan tidigare i dettabetänkande framhållit att den svenskaelförsörjningen i ökande utsträckningskall baseras på förnybar energi.Fastställandet av ett mål för ökningen avel producerad med förnybara energikälloranser utskottet dels ligger i linje medvad som tidigare anförts, dels kan sessom ett tydliggörande av målet för densvenska energipolitiken. Att Sverigeskall fastställa ett mål för elproducerad med förnybara energikällor äräven i enlighet med vad som fastlagts iEG:s direktiv om främjande av el frånförnybara energikällor. börenligt utskottets mening därför inte gesitt bifall till avslagsyrkandet i motion2001/02:N53 (m).När det gäller nivån för målet har deti två motioner anförts att det börfastställas till en högre nivå än vadregeringen föreslagit. Det ipropositionen föreslagna målet - attanvändningen av el från förnybaraenergikällor skall öka med till år2010 - är i paritet med den kommentartill det indikativa målet för somden lämnat i sambandmed antagandet av tidigare nämnda EG-direktiv. Utskottets bedömning är att detförslag som regeringen nu förelagtriksdagen är väl avvägt med hänsyn tagettill bl.a. miljömässiga, ekonomiska ochtekniska intressen. Den ökningstakt somregeringen nu föreslår motsvarargenomsnittsnivån för ökning per capitaenligt EG-direktivet. kanambitionsnivån höjas, om det visar sigatt det finns förutsättningar för attytterligare öka elproduktionen medförnybara energikällor, i samband med dengranskning som skall göras avklimatarbetet . Målet kan i dettafall sättas till fram till år 2012i förhållande till nivå.Med det sagda tillstyrker utskottetregeringens förslag om mål för elproducerad med förnybara energikällor. Demot förslaget stående motionsyrkandenaavstyrks.Handel med elcertifikatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå här aktuellamotionsyrkanden som rör handel medelcertifikat. Utskottets syn påinförandet av ett nytt stödsystem förförnybar energi överensstämmer med deöverväganden som regeringen redovisat ipropositionen. Regeringen bör därföråterkomma med ett förslag med deninriktning som redogjorts för. Jämförreservationerna 17 (m, kd, fp) och 18(mp).PropositionenRegeringen redovisar i propositionen sinaöverväganden om införande av ett systemför handel med elcertifikat i syfte attfrämja elproduktion från förnybaraenergikällor. Regeringens förslag byggerpå betänkandet Handel med elcertifikat(SOU 2001:77) av (särskild utredare: direktör ). I propositionen framhålls attsystemet bör bygga på att producenter avel från förnybara energikällor tilldelaselcertifikat av staten och att det finnsen kvotplikt. Den el som produceras medhjälp av vindkraft, solenergi, geotermiskenergi, vattenkraft och vågenergi samtbiobränsle är sådan som bör berättigaanläggningens innehavare tillelcertifikat, sägs det i propositionen.Kvotplikten innebär en skyldighet förelförbrukare och elleverantörer att tillstaten inlämna elcertifikat i förhållandetill den mängd el de förbrukat ellersålt. Kvotperioden bör sammanfalla medkalenderåret. Vidare sägs att enelleverantör bör vara skyldig attsärskilt redovisa det pris dennedebiterar sin kund för elcertifikaten.Regeringen anser att den elintensivaindustrin bör undantas från kvotplikten.Om kvotplikten inte fullgörs, bör ensanktionsavgift betalas till staten.Sanktionsavgiften skall motivera dekvotpliktiga att fullgöra kvotpliktensamtidigt som den får funktionen av ettpristak för certifikaten och därmedfungerar som ett konsumentskydd. Underett inledande skede bör även ett skyddmot alltför låga certifikatpriser finnasi form av en prisgaranti.Enligt regeringen kommer ett införandeav certifikatsystemet att innebära delvisnya uppgifter för Statens energimyndighetoch . Energimyndighetenbör bl.a. ansvara för att godkännaanläggningar och följa upp attanläggningarna uppfyller de krav somställs, registrera kvotpliktiga, fattabeslut om sanktionsavgifter och betalas.k. ansvara för avräkningen avelproduktionen från förnybaraenergikällor och tilldelning avcertifikat för motsvarande elproduktion.I propositionen påpekar regeringen ävenatt handel med certifikat mellan olikaländer är önskvärd och ser t.ex. ingahinder för att svenska certifikat säljsutomlands. Certifikatsystemet skall dockanmälas till , ochregeringen avser därför att återkommatill med bestämmelser om hurutländska certifikat skall fåtillgodoräknas för uppfyllande avkvotplikten efter att diskussioner medkommissionen slutförts.Enligt regeringen bör en lag om ettkvotbaserat elcertifikatsystem för attfrämja elproduktion från förnybaraenergikällor införas, och systemet börträda i kraft den 1 januari 2003.Regeringen meddelar att den ämnaråterkomma till med ettlagförslag med den inriktning somredovisas i propositionen. Vidareredovisar regeringen sin bedömning attdet behövs ett kompletterande stöd tillvindkraften vid införandet avcertifikatsystemet (se följande avsnitt).MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion2001/02:N53 att bör besluta attregeringen inte skall återkomma med ettlagförslag beträffande ett kvotbaseratelcertifikatsystem då ett sådant ärbehäftat med stora brister. Genomelcertifikatsystemet osynliggörssubventionerna till småskalig förnybarelproduktion då kostnaderna flyttas frånstatsbudgeten direkt tillelkonsumenterna, framförs det. Samtidigtkommer vindkraften även fortsättningsvisatt erhålla ett särskilt stöd. I motionensägs även att Lagrådet påpekat attlagförslaget medför en komplicerad ochtekniskt präglad reglering samt att denadministration som kommer att behövasblir betydande. Motionärerna förespråkari stället ett fortsatt användande avfrivillig certifiering av miljövänligelproduktion i syfte att öka elkundernasmöjligheter att själva, på frivillig väg,välja att köpa sådan el.Ett tillkännagivande om att förnybaraenergikällor måste klara sig påkommersiella villkor begärs i Moderatasamlingspartiets motion 2001/02: N213.Motionärerna menar att såväl förnybaraenergikällor som andra energislag måsteklara energimarknadens konkurrens utansubventioner.Kristdemokraterna anför i motion2001/02:N55 att bör avslåregeringens förslag tillcertifikatsystem. Motionärerna menar siginte kunna ge stöd till att ettcertifikatsystem utformas i enlighet medvad som redovisas i propositionen. Imotionen framhålls att det redanfinns ett frivilligt europeiskt systemmed gröna certifikat. Det är heller interiktigt att finansieringen avproduktionen av förnybar el läggs utanförbudgeten och att elkonsumenterna undertvång står för kostnaderna i stället förstaten. Vidare anförs att förslagetinnebär en begränsning i den avregleradehandeln med el. Modellen är ävenkomplicerad och ger inga långsiktigaekonomiska spelregler, sägs det.Det förslag om handel med elcertifikatsom regeringen redovisar i propositionenär enligt vad som anförs i Folkpartietsmotion /02:N56 behäftat med en radolika problem. I motionen sägs det attsystemet är administrativt krångligt ochkostnaderna höga. Vidare är certifikatenendast inriktade på att motverkakoldioxidutsläpp, men inga andramiljöförstörningar.