bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Inkomstberäkningen harändrats endast marginellt jämfört medvårpropositionen, vilket innebär att devkade utgifterna direkt bidrar till dennegativa saldoutvecklingen.Det försämrade budgetsaldot medför attstatsskulden mätt i nominella termerkommer att öka något i slutet av perioden.Som andel av BNP fortsätter dockstatsskulden att minska - från vidutgången av 2001 till vid utgångenav för den konsoliderade skuldenenligt budgetpropositionen och från 53,4 %till för den okonsolideradestatsskulden enligt Riksgäldskontoretsdefinition.2.3 Mål för budgetpolitikenUtskottets förslag i korthetDet tidigare fastlagda målet för sparandeti den offentliga sektorn på i genomsnitt2 % av BNP sett över en konjunkturcykelbör ligga fast. Några nya mål i form av enlägre offentlig skuldkvot bör inteinföras.De i sammanhanget väckta motionernaavstyrks.Jämför reservationerna 4 (m), 5 (kd) och6 (c).Riksdagen har lagt fast ett långsiktigtmål för finanspolitiken som innebär att deoffentliga finanserna ska uppvisa ettöverskott på i genomsnitt av BNP settöver en konjunkturcykel. Eftersom BNP förnärvarande uppgår till 2 240 miljarderkronor innebär detta mål uttryckt inominella termer att de samladeinkomsterna för staten, kommunerna ochålderspensionssystemet sedda som grupp skaöverstiga utgifterna med i genomsnitt intefullt . Överskottetkan ett visst år vara högre eller lägre,men för perioden som helhet ska detmotsvara av BNP.Som delmål gäller attöverskottet tills vidare ska motsvara2,under vart och ett av åren 2002,2003 och 2004.De som mål angivna överskotten skaanvändas för att öka den offentliganettoförmögenheten.Riksdagen har också lagt fastett utgiftstak ,vilket sätter en gräns för hur storautgifter som staten kan dra på sig.Utgiftstaket omfattar dels de egentligautgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntorna, dels utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Utgiftstaket fastställsalltid med viss marginal, och skillnadenmellan de takbegränsade utgifterna ochutgiftstaket benämnsbudgeteringsmarginalen. Om belastningen påde takbegränsade utgifterna ökar kommerbudgeteringsmarginalen att minska, och iprincip försvagas då också budgetsaldoteller saldot för ålderspensionssystemetmed ett lika stort belopp.Enligt tidigare riksdagsbeslut skautgiftstaket för staten uppgå till 809miljarder kronor 2002 samt till 844respektive för dedärpå följande åren.BudgetpropositionenRegeringen framhåller att överskottet iden offentliga sektorns finanser är avcentral betydelse. Den demografiskautvecklingen kommer att ställa ökaderesurskrav på den offentliga sektorn,främst efter 2010. Med ett överskott på2 % av BNP ökar den offentliganettoförmögenheten, vilket förbättrarmöjligheten att möta sådana krav.I förra årets budgetproposition ansågregeringen att tidigare,preliminärt beslutade delmål på2,av BNP skulle behållas. Denna nivåskulle enligt regeringen stimuleraekonomin utan att leda till överhettning.Den skulle också göra det möjligt att föraen långsiktigt hållbar finanspolitik.Samtidigt framhöll regeringen att även ettlägre överskott skulle accepteras omkonjunkturen utvecklades sämre än väntat.För att bedöma om överskottens nivå förenskilda år är förenliga med detmedelfristiga målet analyserar regeringenöverskottens strukturella nivå. Vidberäkningen av det strukturella sparandetjusteras det faktiska sparandet förperiodiseringseffekter i skatteuppbörden,skattade effekter av konjunkturläget samtandra tillfälliga inkomster och utgifter.Utvecklingen i de offentliga finanserna,uttryckt bl.a. som strukturellt sparande,framgår av följande sammanställning.Tabell 11. Finansiellt sparande i denoffentliga sektorn 2000-2004Beräknade, målsatta respektivestrukturella överskott*grafiskt element borttaget*1Justering för BNP-gap enligtFinansdepartementets definitionRegeringen räknar i åretsbudgetproposition med en något svagaretillväxt, och BNP-tillväxten harjusterats ned från 2,4 till 2,1 %.Överskottet i den offentliga sektornsfinanser beräknas nu uppgå till avBNP 2002, vilket är lägre än detuppställda genomsnittsmålet.Som framgår av ovanstående tabell minskarunder det strukturellasparandet från till av BNP.Denna utveckling är enligt regeringenförenlig med målet om ett överskott på igenomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel. framhållerregeringen att målet för den offentligasektorns finansiella sparande är hotat ominte nuvarande kostnadsökning försjukpenning och förtidspension bryts.Regeringen föreslår att tidigarefastställda utgiftstak för stateninklusive ålderspensionssystemet ska liggafast men att de tekniskt ska justeras medhänsyn till vissa förslag i propositionen.De föreslagna nya nivåerna på utgiftstaketunder blir därmed 812, 818respektive 852 miljarder kronor.Enligt fastlagd ordning skulle regeringeni budgetpropositionen ha redovisat ettförslag till utgiftstak och saldomål för2005. Av propositionen framgår emellertidatt riksdagsvalet har inneburit attberedningstiden för att ta ställning tillden långsiktiga budgetpolitiken varitotillräcklig. Regeringen har därför föravsikt att ekonomiskavårproposition i avsnittet om riktlinjerför budgetpolitiken redovisa sin bedömningav lämpligt utgiftstak och saldomål försåväl 2005 som 2006. Förslag om dessautgiftstak och saldomål tas sedan in ibudgetpropositionen för 2004 förriksdagens ställningstagande.MotionernaModerata samlingspartiet redovisar imotion Fi231 två långsiktiga mål för sinfinanspolitik - de offentliga finansernaska vara i balans över en konjunkturcykeloch den konsoliderade offentligabruttoskulden ska understiga av BNP.För att påskynda minskningen avskuldkvoten gör emellertid motionärernaavkall på sitt långsiktiga balansmål ochutformar ett budgetalternativ som ger ettöverskott i den offentliga sektornsfinanser av ungefär samma omfattning somregeringens. Enligt de i motionenredovisade beräkningarna väntas detmoderata budgetförslaget leda till attbruttoskulden minskar till av BNP2004, att jämföra med den ibudgetpropositionen angivna nivån på49,(yrkande 8).Moderata samlingspartiet föreslår attutgiftstaket för staten bör fastställastill nivåer som för de båda efterföljandeåren överstiger regeringens förslag med 45respektive 31 miljarder kronor.Folkpartiet liberalerna tar i motion Fi232upp en diskussion om vilka krav som börställas på den offentliga sektornssparande. Det görs utan att man motsättersig regeringens nuvarande saldomål.Motionärerna anser emellertid att fråganom kravet på det offentliga sparandet upp till förnyad debatt och analys,inte minst i ljuset av de förändradevillkor som ett svenskt deltagande ieurosamarbetet kommer att föra med sig.Något konkret yrkande av denna innebördförs inte fram. Motionärerna vill förstavvakta den pågående remissomgången av dennya (SOU 2002:16).Folkpartiets förslag till utgiftstakunderstiger för de båda närmaste årenregeringens med 5 respektive 6 miljarderkronor.Kristdemokraterna anser i motion Fi233 attregeringens förslag till budgetpolitisktöverskottsmål för de offentliga finansernabör kompletteras och senare eventuelltersättas med ett mål om balans i statensfinansiella sparande. Regeringen böråterkomma till med förslag omett sådant kompletterande budgetmål ombalans i statens finansiella sparande överen konjunkturcykel och då också ange ivilken takt det kan fasas in. Dettaförslag läggs dock inte fram som ettformellt yrkande utan motionärerna nöjersig med att aktualisera frågan i motionensmotivtext.Däremot yrkar motionärerna på attregeringen ska redovisa ett förslag långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi(yrkande 10). Motionärerna erinrar om attden förre finansministern toginitiativ till att utforma en sådanstrategi men aldrig gavs tillfälle attslutföra detta arbete. En sådan strategibehövs enligt deras mening om skaklara den dubbla utmaning som följer av enökad internationalisering med dess krav påett sänkt skattetryck och den kommandedemografiska utvecklingen mot fler äldresom snarare ställer krav på motsatsen.Kristdemokraternas förslag tillutgiftstak understigerregeringens med 4 respektive 11 miljarderkronor.Centerpartiet har i motion Fi234 respektför att regeringens överskottsmål intekommer att nås 2003 och 2004 men anser attregeringen inte anstränger sigtillräckligt för att minimera avvikelsen.Enligt motionärerna är det på siktoroväckande att den offentliga sektornsöverskott helt bärs upp avpensionssparandet medan statens finansergår med underskott i stort sett samtligaår. Rensar man de statliga finanserna frånengångseffekter, har de varit i balansendast något enstaka år under den senasteperioden. Förfarandet beskrivs i motionensom att man döljer underskott i driftenmed ett överskott som är fonderat förframtida pensioner.En sund ekonomisk politik måste innebäraatt också statsbudgeten är i balans i ettmedellångt perspektiv. Staten ställer upp balanskrav på kommuner ochlandsting , påpekarmotionärerna, som finner det orimligt attstaten då inte själv föregår med gottexempel.Motionärerna föreslår att budgetlagenkompletteras med en bestämmelse om attstatens finanser bör vara i strukturellbalans sett över en konjunkturcykel.Enligt förslaget bör regeringen låtautreda hur detta bäst kan uppnås (yrkande4).I motionen föreslås också att riksdagenska göra ett tillkännagivande om attregeringen framgent bör presentera förslagtill utgiftstak och preliminär fördelningpå utgiftsområden (yrkande 5).Motionärerna är kritiska till attregeringen i budgetpropositionen frångåttpraxis och inte redovisat något förslagtill utgiftstak trots att dettautlovades vårproposition.Centerpartiets förslag till utgiftstakför och 2004 understiger regeringensförslag med 34 respektive 37 miljarderkronor.Finansutskottets ställningstagandeBudgetpolitiken har under senare årinriktats mot ett antal fleråriga mål, somhar det gemensamt att de är tydliga ochlätta att i efterhand avläsa. Fram till iår har uppställda mål överträffats medbred marginal. Överskottet i de offentligafinanserna kulminerade och motsvaradedå av BNP, vilket var klart övermålet på . och under de bådaefterföljande åren förutses en svagareutveckling och de för respektive åruppställda delmålen kommer enligtbudgetpropositionen inte att uppnås. Detstrukturella överskottet - dvs. detfaktiska överskottet justerat förperiodiseringseffekter, engångseffektersamt skattade effekter av konjunkturläget- ligger dock i linje med det uppställdamålet om ett överskott motsvarande igenomsnitt av BNP under enkonjunkturcykel.Moderata samlingspartiet föreslår attriksdagen ska fastställa som mål dels attden offentliga sektorns finanser ska varai balans över en konjunkturcykel, dels attden konsoliderade offentliga bruttoskuldenska understiga av vill i anslutning tilldetta framhålla följande. (SOU 2002:16) har förordatatt det nuvarande överskottsmålet höjstill 2,5 alternativt av BNP. Detta föratt vi vid ett eventuellt EMU-medlemskapska stå bättre rustade att möta storanegativa störningar i ett läge dåpenningpolitiken kan utnyttjaspå samma sätt som . Liknandeförslag har framförts även från annathåll. Medan diskussionen i andrasammanhang alltså snarare går i motsattriktning håller Moderata samlingspartietfast vid sitt tidigareframförda krav på att de offentligafinanserna ska vara i balans över enkonjunkturcykel. Men motionärerna tyckssjälva inte riktigt tro på sitt förslag.För trots sitt långsiktiga mål och trotsde nu svagare konjunkturbetingelsernaredovisar man ett budgetalternativ som ärlika stramt som regeringens. Motionärernaursäktar sig med att man snabbare vill fåned bruttoskulden till av BNP ochdärför budgeterar för ett överskott i denoffentliga sektorns finanser som ärungefär lika stort som regeringens.Men vad skulle hända med bruttoskulden omriksdagen ersatte överskottsmålet med ettmål om enbart balans i de offentligafinanserna? Förhållandet belyses ibudgetpropositionens bilaga 2 om svenskekonomi (s. 73). Där redovisas en analyssom täcker ett halvt sekel, och analysenomfattar två scenarier, ett där nuvarandeöverskottsmål upprätthålls och ett där maninriktar sig på balans i de offentligafinanserna. Balansalternativet ger varjeår ett större utrymme för reformerantingen i form av lägre skatter ellerökade utgifter men försvagar deoffentliga finanserna. Skillnaden ibruttoskuld mellan de båda kalkylernaväxer successivt. Medan bruttoskulden iöverskottsalternativet beräknas minskatill av BNP 2050 stiger den ibalansalternativet till av BNPmot slutet av samma period.En finanspolitik utformad enligt Moderatasamlingspartiets förslag är således intelångsiktigt hållbar. De båda mål sompartiet förordar är dessutom intelångsiktigt förenliga.Av dessa skäl kan utskottet inte ställasig bakom motionärernas förslag.Centerpartiet föreslår att budgetlagen skakompletteras med en bestämmelse om attstatens finanser bör vara i strukturellbalans sett över en konjunkturcykel.Enligt förslaget bör regeringen utreda hurdetta bäst kan uppnås.Kristdemokraterna vill att regeringen skaredovisa en långsiktig inkomst- ochutgiftsstrategi som visar att kanklara den dubbla utmaningen att förenakrav på ett sänkt skattetryck med denkommande demografiska utvecklingen somsnarare ställer krav på motsatsen.Folkpartiet anser att man bör övervägavilka krav som ska ställas på detoffentliga sparandet, inte minst omSverige skulle gå med i EMU.Såsom också framhålls i motionerna kommerett eventuellt EMU-medlemskap för Sverigeatt leda till att finanspolitiken fårutformas efter delvis nya förutsättningar.Problemet har belysts bl.a. av vars betänkande har varitutsänt på remiss, och där utredningensförslag och inkomna yttranden nu beredsinom . Regeringen harsåledes sin uppmärksamhet riktad påfrågan, och enligt finansutskottets meningbör resultatet av denna beredning avvaktasinnan tar ställning i dettaärende.Finansutskottet är således inte berettatt nu föreslå att gör ettuttalande om vilka eventuellt nya krav somkan komma att ställas på finanspolitikenom skulle välja att bli medlem iEMU.Centerpartiet föreslår att skage regeringen till känna att den framgentska presentera förslag till utgiftstak ochpreliminär fördelning på utgiftsområdenför tre år.Finansutskottet vill med anledning avdetta framhålla följande. Bestämmelser omtillämpningen av utgiftstak finns i 40 och41 §§ budgetlagen (1996:1059). Där framgåratt förslag till beslut om utgiftstak skaingå i budgetpropositionen om regeringenhar för avsikt att använda sig av ettsådant tak när den bereder ettbudgetförslag och när den budgeteradeverksamheten genomförs. Inget sägsemellertid om hur långsiktigt ett sådantbeslut ska vara, endast att förslaget omtak för statens utgifter eller riktlinjerför utgiftsramar får avse änett budgetår (41 §). Alltsedan systemetmed utgiftstak infördes har emellertidpraxis varit att dessa beslut varittreåriga och att man fattatbeslut om utgiftstaket för dettillkommande tredje året.I 2002 års vårproposition uppgavregeringen att den hade för avsikt attlämna förslag om utgiftstak i denkommande budgetpropositionen. Så haremellertid inte blivit fallet. Avbudgetpropositionen framgår att regeringenpå grund av valet inte haft tillräckligtmed tid för att bereda och ta ställningtill den långsiktiga budgetpolitiken.Regeringen har därför inte haft möjlighetatt i budgetproposition lägga fram förslagtill utgiftstak . I stället tänkerregeringen återkomma ekonomiskavårproposition med sin bedömning avlämpliga nivåer på utgiftstaken för såväl2005 som 2006. Förslag till beslut omdessa utgiftstak kommer därefter attlämnas i budgetpropositionen för 2004.Systemet med fleråriga tak för destatliga utgifterna har enligtfinansutskottets mening på ettverkningsfullt sätt stramat upp densvenska budgetprocessen. Att takenfastställs i förväg samt är angivnai nominella termer och alltså intejusteras med hänsyn till inflationen hargivit stadga och långsiktighet åtbudgetarbetet.Som framgår av budgetpropositionen harregeringen på grund av den korta tid somstått till buds efter valet inte hunnit taställning till budgetpolitikenslångsiktiga inriktning. Nytt äratt utgiftstaken ska fastställas på höstenoch inte som tidigare . Som enföljd av detta kan regeringens beredningav dessa frågor under valår komma attkollidera med riksdagsvalet.Finansutskottet finner det beklagligt attregeringen inte kunnat lägga fram ettförslag till utgiftstak , men harmed hänsyn till omständigheterna samtidigtförståelse för att så inte skett.Utskottet avstyrker därför motionärernasförslag om ett riksdagsuttalande i frågan.Med dessa motiveringar avstyrker utskottetmotionerna Fi231 (m) yrkande 8, Fi233 (kd)yrkande 10 samt Fi234 (c) yrkandena 4 och5.Till frågan om nivån på utgiftstaket förstaten återkommer utskottet längre fram ibetänkandet.2.4 Budgetpolitikens inriktning2.4.1 Trepartiöverenskommelse ombudgetpolitikenAv finansplanen framgår attbudgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet. Med de kompletteringar somredovisas i motion Fi230 (s, v, mp)omfattar överenskommelsen ävenMiljöpartiet de gröna. De tre partiernahar under föregående mandatperiodsamarbetat på fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhetsamt miljö. Samarbetet fullföljs nu och detre partierna står bakom riktlinjerna förden ekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftstaken, tilläggsbudgeten för 2002samt de i budgetpropositionen föreslagnaoch aviserade skatteförändringarna liksomde i motion Fi230 (s, v, mp) föreslagnaförändringarna för 2003.2.4.2 De politiska alternativenBudgetpropositionen och motion Fi230 (s,v, mp)Regeringen framhåller att svensk ekonomiska vara fortsatt stark. Målen för deoffentliga finanserna och utgiftstaken skaklaras, och nya resurser ska i första handanvändas för att öka tryggheten ochrättvisan.Sedan utgiftstaken infördes har deklarats , och regeringen räknarmed att så också ska bli fallet 2002.Regeringens bedömning är att utgiftstaketför kommer att överskridas om ingaåtgärder vidtas. För att motverka dettaföreslås i budgetpropositionen attutbetalningen av arealbidrag tilljordbruket ska tidigareläggas till 2002,vilket ökar utrymmet under nästa årsutgiftstak med . Vidarekommer utgiftsbegränsningar att införas påett antal områden samt uppräkningen avnästa års anslag för förvaltnings- ochinvesteringsändamål att begränsas medmotsvarande av anslagsbeloppet.Regeringen redovisar också åtgärder somväntas vända utvecklingen med de alltflersjukskrivna.Även efter dessa åtgärder är emellertidutrymmet under utgiftstaket mycketbegränsat. Budgeteringsmarginalen för 2003och 2004 uppgår till endast 0,4 respektive0,6 miljarder kronor.Enligt den ordning som gällerskulle regeringen i budgetpropositionen halämnat ett förslag till utgiftstak för2005. Så har emellertid inte skett.Regeringen motiverar detta medriksdagsvalet som inneburit att tidenvarit alltför knapp och att man därförinte hunnit ta ställning till denlångsiktiga budgetpolitiken. Det ärregeringens avsikt att i stället återkommai vårproposition med en bedömningav utgiftstak för såväl 2005 som 2006 ochatt därefter i budgetpropositionen för2004 föreslå att ska fastställadessa nivåer.Mellan 2002 och 2003 höjs utgiftstaketenligt tidigare beslut med 35 miljarderkronor. Av detta utrymme används 20miljarder kronor för nya reformer, bl.a.för höjda pensioner, ökat bistånd, allmänförskola, en utbyggd föräldraförsäkringsamt för ytterligare satsningar på skolan,vården och omsorgen.För de äldre höjs pensionerna, förstärkstandvården och införs ett nyttäldreförsörjningsstöd.Maxtaxereformens sista steg tas 2003genom att allmän förskola införs för fyra-och femåringar. Det innebär att alla barnfår rätt till gratis förskola tre timmarom dagen. Den lägsta dagpenningen iföräldraförsäkringen höjs i två steg,först till per dag 2003 däreftertill per dag 2004. höjs ocksåinkomsttaket i föräldraförsäkringen från7,5 till 10 prisbasbelopp. Dessutom utökasstudiebidraget till gymnasiestuderandetonåringar från 9 till 10 månader.Skolan och fritidshemmen tillförs dekommande åren inivåhöjning tills nivån 5miljarder kronor är nådd 2006. Syftet äratt öka antalet lärare och andraspecialister i skolan. Resurserna skaanvändas till att anställa mer personal iskolorna, t.ex. lärare, skolsköterskor,speciallärare, skolbibliotekarier ochandra specialister.Dessutom görs en särskild satsning påhögskolan. Regeringens mål är att hälftenav en årskull ska ha börjat högskolan vid25 års ålder. Regeringen räknar med attnästa år ska 100 000 nya högskoleplatserha tillkommit på sex år.Utgifterna för sjukpenning ochförtidspensioner har fortsatt att ökakraftigt , och det finns därförrisk för att de kommande årens utgiftstaköverskrids. I budgetpropositionen aviserasåtgärder för att man ska komma till rättamed de snabbt stigande kostnaderna inomdetta område. Regeringen framhålleremellertid att prognosen förbudgeteringsmarginalen är mycket osäkeroch förutsätter att dessa åtgärder förmårbryta den nuvarande utgiftsutvecklingen.Bland de aviserade åtgärderna ingårexempelvis att man kommer attförstärkta de ekonomiska drivkrafterna förarbetsgivare samt attsjukskrivningsprocessen ska effektiviserasoch sjukersättningen (tidigareförtidspensioner) tidsbegränsas till i taget. I budgetpropositionenräknar regeringen med att antaletsjukdagar (nettodagar) inte skaöverstiga nivå, medan antaletförtidspensioner kommer att öka något iförhållande till genomsnittsnivån 2002.Det medför att utgifterna försjukskrivningar och förtidspensionerkommer att minska med ca 5 miljarderkronor jämfört med om antalet sjukdagarskulle ligga kvar nivå.Dessutom föreslår regeringen attförsäkringskassorna ska tillföras drygt500 och2004. Tillskottet ska göra det möjligt förlångtidssjukskrivna att få en egenkontaktperson vid somsamordnar rehabiliteringsarbetet.Resurstillskottet gör det också möjligtatt förstärka andrarehabiliteringsinsatser samt finansieraövergången till ett system där aktivitets-och sjukersättningen (f.d.förtidspensioner) inte beviljas för mer i taget.Därutöver föreslår regeringen attytterligare resurser ska tillföraskriminalvården och polisorganisationenliksom de fredsbevarande operationernainom och Utlänningsnämndentillförs ytterligare resurser för attkunna möta den stora ökningen av antaletasylsökande.På det energipolitiska området görs nästaår särskilda satsningar, bl.a. på att fåtill stånd en effektivareenergianvändning.Av budgetpropositionen framgår att enfortsatt grön skatteväxling är en centraldel i regeringens strategi för ettekologiskt hållbart samhälle. För nästa årföreslås en skatteväxling med enomslutning på 2,6 miljarder kronor.Koldioxidskatten på bränslen höjs med16 %, men höjningen är så utformad att deninte får genomslag på beskattningen avdrivmedel, inte heller förtillverkningsindustrin samt jordbruks-,skogsbruks- och vattenbruksnäringarna.Dessutom höjs energiskatten på el med 2,1öre per kWh, avfallsskatten med perton och skatten på naturgrus med perton.Punktskattehöjningarna ger utrymme för enlindrad beskattning av arbete, och dettautrymme bör enligt regeringen utnyttjasför att höja grundavdraget för låg- ochmedelinkomsttagare. Kommunerna kompenserasför det skattebortfall somgrundavdragshöjningen ger upphov tillgenom att det generella statsbidraget tillkommuner och landsting räknas upp med ettlika stort belopp.Regeringen ser vården, skolan ochomsorgen som välfärdens kärna. För attytterligare förstärka kommunernas ekonomiföreslås i budgetpropositionen att dettillfälliga sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting som infördes 2002ska förlängas med . Regeringenföreslår också att det fasta beloppet på200 kr som alla inkomsttagare betalar istatlig inkomstskatt ska anses vara enkommunal inkomstskatt i ytterligare ettår.Kraftvärmeverkens beskattning påverkas avtvå förslag i budgetpropositionen. Å enasidan skärps kraftvärmebeskattningen isyfte att begränsa utrymmet för oönskadskatteplanering. Å andra sidan föreslåsatt beskattningen av bränsle som användsför värmeproduktion i kraftvärmeverk skasänkas till samma nivå som gäller förindustrins användning av bränslen föruppvärmning.