bet · GP01NU15 · 2002-05-23 00:00:00 — Samtidigtbör kostnaderna för staten minimeras.Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt den löftesprovision som SEK ienlighet med statens uppdrag tar ut videxportfinansieringen skall avskaffas. Föratt åstadkomma en ren CIRR-ränta förexportörerna bör vidare bankerna ochandra berörda kreditinstitut fåersättning från staten för sinadministration av CIRR-lån. För att dennämnda risken för konkurrenssnedvridningskall undvikas bör företag och långivareges möjlighet att sända in sinaansökningshandlingar tillExportkreditnämnden, som sedanvidarebefordrar de delar av ansökan sominte är känsliga till SEK.Enligt regeringen är de föreslagnaförändringarna tillräckliga för att uppnåett konkurrenskraftigt system; det finnssåledes inte behov av att införa ett rentränteutjämningssystem som den ovan nämndautredningen föreslagit.MotionenI motion 2001/02:N50 (m) föreslås attriksdagen avslår propositionen.Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag, anser motionären.Hon erinrar om att () i sitt remissyttrande pekat på attSEK endast bör arbeta på marknader därprivata alternativ saknas och att detnärmare bör utredas om SEK ävenfortsättningsvis kan tillföra statenårliga intäkter. Riksrevisionsverketssynpunkter bör tas på allvar,understryker motionären.Vissa kompletterande uppgifterI betänkandet Staten ochexportfinansieringen (SOU 1998:23)beskrevs tre skäl till statlig medverkani exportkreditgivningen: att säkerställa tillgång tilllångfristiga exportkrediter, vilketbankerna m.fl. tidigare inte kundeerbjuda till följd av kreditregleringar, att tillhandahålla subventioneradeexportkrediter, att trygga tillgången på billig ochsäker långfristig utlåning.Enligt vad utredningen säger är det iförsta hand det tredje skälet somfortfarande gäller.Den ordningen att enbart SEK hanteradeCIRR-lånen var naturlig när SEK på grundav kreditreglerna dominerade denlångfristiga exportkreditgivningen,hävdas det i betänkandet. I den nuvarandesituationen där banker och SEKkonkurrerar om samma krediter medförSEK:s ensamrätt att ge CIRR-lån attbolaget får information omkonkurrenternas affärer och därmed enkonkurrensfördel. En möjlighet attbehålla nuvarande ordning vore att SEKkoncentrerar sig på och upphörmed den konkurrensutsatta verksamheten.En sådan SEK-verksamhet skulle uppgå till10 % av dagens verksamhet, framgår det avbetänkandet.I utredningsbetänkandet förordas ettrent räntekompensationssystem, där statenenbart administrerar räntekompensationen,medan banker och andra kreditinrättningartillhandahåller krediterna. Ett sådantsystem skulle innebära att svenskaexportörer skulle få samma villkor somexportörerna i de viktigarekonkurrentländerna. Enligt betänkandetmedför detta system lägre kostnader förlåntagarna eftersom bankernasadministrationskostnader för hanteringenav lånen inkluderas i denadministrationsersättning som statenskall betala till långivarna. Vidareföreslås i betänkandet att SEK:sensamrätt att utfärda CIRR-lån avskaffas.RRV:s synpunkter till regeringen påutkastet till den nu aktuellapropositionen tar sin utgångspunkt i attsystemet för statsstöddexportfinansiering bör utformas så attkostnaderna för staten minimeras,som den svenskaexportfinansieringen skall varakonkurrenskraftig i jämförelse med deviktigaste konkurrentländerna. Iförhållande till utredningen om statenoch exportfinansieringen innebärregeringens nu föreliggande förslagförändringar dels i fråga om ökadestatliga kostnader för att kompenserabankerna, dels i fråga om uteblivnaintäkter på grund av avskaffandet avlöftesprovisionen. Enligt RRV är dessaförändringar motiverade om statendärigenom också genererar ettnäringspolitiskt tillskott, dvs. omsamhällsekonomiska intäkter uppstår genomingreppet i marknadens funktionssätt. RRVanser att det av regeringen anfördamotivet att kompensera svenska företagför andra staters ingrepp kan leda tillett näringspolitiskt tillskott. Enbedömning av storleken på detta tillskottredovisas dock inte, anför RRV.Om marknaden själv klarar av attfinansiera projekten innebär i självaverket medverkan ökadesamhällsekonomiska kostnader, anser RRV.Ett förtydligande kunde därför enligt RRVgöras i instruktionen för SEK att bolagetendast skall arbeta på marknader därandra finansieringsalternativ saknas.Vidare förefaller det RRV osäkert omCIRR-systemet även fortsättningsvis kantillföra staten årliga intäkter. RRVanser att detta borde ha utretts närmare.Statens intäkter från CIRR-systemetuppgår till 100200miljoner kronor . Intäkterna berori första hand på en kostnadseffektivhantering av CIRR-lånen. De förändringarsom regeringens förslag skulle medförauppgår dels till perår i minskade intäkter på grund avborttagande av löftesprovision (vilkenexportörerna lämnar till SEK, som i sintur inkluderar beloppet i de medel somlevereras in till staten), dels ökadekostnader för att ersätta bankerna föradministrationskostnaderna av lånenmotsvarande per år.Kostnaderna för såväl löftesprovision somkostnaderna för bankernas hantering medlånen åvilar exportörerna.Regeringsförslaget innebär såledesminskade kostnader på 2025 miljonerkronor för exportörerna som grupp.Enligt inhämtad information frånUtrikesdepartementet har svenskaföretagares exportkrediter varit dyrareän motsvarande för konkurrerande företagi andra länder. Detta har lett till ochkan även fortsättningsvis komma att ledatill att svenska exportörer förlorarstora affärer till andra länder medbättre exportfinansiering. Storleken pådenna kostnad kan inte anges menöverstiger såvitt kan bedömas deökade kostnader för staten som ettgenomförande av regeringens förslagskulle innebära.Att införa ett rentränteutjämningssystem skulle enligtregeringens uppfattning innebärabetydande kostnader (prop. s. 7).Kostnadsökningen kan enligt uppgift uppgåtill ca 45 miljoner kronor.På det internationella planet hanterasdessa frågor inom ramen för OECD.Sveriges synpunkter redovisas genom EG-kommissionen.Utskottets ställningstagandeDe svenska företagen har haft sämrevillkor i fråga om exportfinansiering ände viktigaste konkurrentländerna ochskulle genom förslaget i propositionen fåmer konkurrensneutrala villkor. En störrekonkurrensneutralitet är enligtutskottets mening positivt. Utskottettillstyrker således regeringens förslagoch avstyrker avslagskravet i motion2001/02:N50 (m).Utskottet har noterat att det nuvarandesystemet har lett till och ävenfortsättningsvis skulle komma att ledatill att svenska exportörer förlorarstora affärer till andra länder medbättre exportfinansiering. Vidareinstämmer utskottet i regeringensuppfattning att ansökan om statsstöddexportfinansiering skall kunna ske viaExportkreditnämnden; därigenomsäkerställs konkurrensneutralitet mellanSEK och övriga kreditgivare. Utskottetdelar regeringens bedömning att förslagethar utformats så attkostnadseffektiviteten i verksamhetenbibehålls och att kostnaderna för statenminimeras.Riksdagen bör således godkänna vadregeringen föreslår om ändrade riktlinjerför exportfinansieringssystemet samtbemyndiga regeringen att i avtal med ABSvensk Exportkredit ikläda statenekonomiskt ansvar för den statsstöddaexportfinansieringen.Exportkrediter och miljöUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omexportkrediter och miljö med hänvisningtill reviderademiljöpolicy. Jämför reservation 7 (v,mp).MotionernaI motion 2001/02:N326 (s) sägs att detplanerade dammbygget i staden isydöstra är ett belägg blandmånga för att reglerna för exportkrediterbör ses över. Enligt motionärerna är detangeläget att EU-länderna arbetar fram ensamsyn och gemensamma regler förexportkrediter där sociala hänsyn liksomhänsyn till miljö och kulturella ochhistoriska värden ges en central roll.År 1997 tillsatte ochInternationella naturvårdsunionen envärldskommission om dammar (WorldCommission on Dams, WCD), redovisas det imotion 2001/02:N264 (v). Kommissionensuppdrag var att ur ettutvecklingsperspektiv granskaeffektiviteten av de närmare 45 000dammar som byggts i världen, att bedömaandra alternativ för energiproduktion ochatt utveckla riktlinjer på detta område.Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om att skall antakommissionens riktlinjer samt verka föratt ochexportkreditmyndigheterna m.fl. antardessa riktlinjer. I motionen hävdasvidare att ochexportkreditmyndigheterna bör hålla inneallt ekonomiskt stöd till nya dammprojektinnan riktlinjerna har antagits av dessainstitutioner. Inte heller bör planeringav nya dammar komma till stånd innanprojektplanerna stämts av med de kommanderekommendationerna.I partimotion 2001/02:K426 (kd)kritiseras att exportkreditnämnderna inomEU sällan utvärderar miljö- ellerklimatfrågor i utvecklingsprojekten i . Detta måste förändras iSverige, t.ex. genom miljöregler förEKN:s arbete, liksom på europeisk nivå.I motion 2001/02:N243 (kd) föreslås atten obligatorisk miljöprövning skallföregå alla beslut om statligaexportkrediter och exportgarantier.Enligt motionären är det anmärkningsvärtatt har kunnat lämnaekonomiska garantier för projekt somUrrádammen i . En obligatoriskmiljöprövning måste till för att natur-och miljökonsekvenser skall beaktas vidsådana projekt.I partimotion 2001/02:MJ337 (c) anförsatt det är olyckligt attExportkreditnämnden beviljarexportkrediter till projekt som gör attSverige i förhållande till sin folkmängdbidrar mer till växthuseffekten än någotannat land. Därför begär motionärerna etttillkännagivande till regeringen angåendebehovet av att genomföra ensnabbutredning för att se på vilka sättSverige kan ta initiativet då det gällerklimatneutral och klimatpositiv export.Vissa kompletterande uppgifterOlika länders exportkreditorganisationerhar tillämpat olika regler förmiljöprövning i samband med statsstöddaexportkrediter och exportkreditgarantier.Ett försök att harmonisera dessa olikaregler har skett inom , bl.a. motbakgrund av den offentliga debatt som ägtrum i många länder kring vissadammprojekt. godkände 24av 26 medlemsländer (bl.a.samtliga medlemsländer i EU men inteFörenta staterna och ) unilateraltett dokument om gemensam inriktning närdet gäller miljöfrågor och exportkrediter(Common Approaches on Environment andOfficially Credits).Sverige har varit en av de mest aktivamedlemsländerna inom /EU avseendemiljöhänsyn vid exportkrediter ochexportkreditgarantier. Den nämnda policynom gemensam inriktning är nu föremål förimplementering i alla EU-länder. Omarbetet inom leder fram till enformell överenskommelse kommer att ta ställning till omdenna skall fastställas inom EU i form avett direktiv. Enligt uppgifter sominhämtats från Utrikesdepartementetfortsätter ansträngningarna inom attfå och attansluta sig till dokumentet om gemensaminriktning. Policyn skall ses över inomtvå år.Som tidigare nämnts tillsatteVärldsbanken och den internationellaorganisationen för bevarande av natur ochnaturresurser (International Union forConservation of Nature and NaturalResources, IUCN) envärldskommission för Dammar (WCD).Kommissionens styrelse har ensammansättning av representanter frånmiljöorganisationer, ursprungsbefolkning,industrin och akademiker. Arbetet harlett fram till normer för hur dammbyggenskall planeras, beslutas, genomföras ochövervakas. En nackdel är dock att WCD:sslutsatser starkt har ifrågasatts avorganisationen för de stora dammbyggarna.WCD:s riktlinjer tar dessutom inte hänsyntill att vattenkraft oftast är det endaalternativet till användning av fossilabränslen. och flera andraorganisationer har konstaterat att fleraav redan ingår ideras process med miljöhänsyn. Däremot ärandra rekommendationer svårare atttillämpa. ochexportkreditinstituten har valtatt inte införa WCD:s riktlinjer fulltut. På svenskt initiativ togs frågan omWCD:s riktlinjer upp inom ramen förarbetet med gemensamma riktlinjer förmiljöhänsyn vid statsstöddexportfinansiering inom () och fleranordiska banker stödde sedanbyggandet av Urrádammen i . Sedanden tillämpar EKN enmiljöpolicy, som innebär att EKN skallgöra en miljögranskning enligt särskildariktlinjer vid större exportprojekt medrisk för påtaglig negativ miljöpåverkan.EKN skall således pröva och har ocksåmöjlighet att avslå en ansökan om garantiom granskningen visar på starkt negativamiljökonsekvenser. Urrádammen skulleenligt uppgift ha varit ett sådantprövningsprojekt.EKN har utvärderat sinmiljöpolicy. En reviderad policy, sombeslutades av den 16 maj2002, innebär att EKN skall ta hänsyntill miljöpåverkan av den export somgaranteras. Med miljöpåverkan avses iEKN:s riktlinjer påverkan i fråga omluft, vatten, mark, resursförbrukning(energi, material, vatten, land), avfalloch buller samt påverkan på känsliganatur- och kulturområden (t.ex.nationalparker, naturreservat, urskog)och påverkan på människor och samhällen(socialt, kulturellt och ekonomiskt,t.ex. folkomflyttningar och påverkan påursprungsbefolkning och sårbara grupper).Miljöhänsyn innefattar således såväl denyttre miljön som socioekonomiska ochkulturella förhållanden. I syfte attmotverka negativa konsekvenser för miljönskall EKN göra en miljögranskning enligtsärskilda riktlinjer, som bygger påöverenskommelsen i om gemensammaförhållningssätt för miljöhänsyn vidstatsstödda exportkrediter. EKN skalllägga särskild vikt vid klimatpåverkan.Eventuella utsläpp av växthusgaser måsteredovisas i en miljökonsekvensbeskrivning() eller i annat underlag somEKN begär in. Vidare skall EKN årligenlämna en samlad miljörapport. Den nyapolicyn skall gälla från den 1 juli 2002.En rapport från Världsnaturfonden (, WWF) har visat att Sverigegenom EKN lämnat mest exportkrediter percapita till projekt som bidrar tillväxthuseffekten. Denna beräkning äremellertid enligt EKN missvisande, vilkethar kommenterats i en skrivelse från EKNtill regeringen . Ipropositionen om klimatstrategi(prop. 2001/02:55) framgår regeringensbedömning att EKN i sin verksamhet skallsträva efter att ta så stor hänsyn sommöjligt till utsläpp av växthusgaser isin miljöbedömning av projekt. Som nämntskommer särskild hänsyn att tas tillklimatfrågan i EKN:s reviderademiljöpolicy.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att EKNutvärderat miljöpolicyn i singarantigivning. Översynen har ocksåinkluderat frågor om klimatpåverkan ochväxthusgaser. Enligt den revideradepolicyn skall för projekt som medförmer än minimal miljöpåverkan miljögranskningen hos EKN lägga särskildvikt vid klimatpåverkan. Även socialahänsyn skall ingå. Utskottet kankonstatera att detta ligger i linje medvad som begärs i flera av de behandlademotionerna. Enligt utskottets mening börden nya policyn prövas i praktiken innanytterligare åtgärder övervägs på dettaområde. Däremot anser inte utskottet attSverige bör anta WCD:s riktlinjer ellerhålla inne allt ekonomiskt stöd tilldammprojekt.Därmed avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motioner i aktuella delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.WTO-frågor (punkt 2)av Per (), (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:U300 yrkandena 7, 8och 13, 2001/02:U304 yrkandena 7, 13, 14och 16, 2001/02:MJ338 yrkande 31 ochavslår motion 2001/02:N375 yrkande 1.StällningstagandeVi hälsar med stor tillfredsställelse atten ny handelsrunda nu kommer att inledasom handelsliberaliseringar för varor ochom förnyade regler för världshandeln. Detfinns förväntningar på atthittillsvarande problem ochtillkortakommanden i WTO-systemet bl.a.problem som redovisas i motionerna kanlösas eller komma närmare en lösning.Det kan konstateras attförutsättningarna införministerkonferensen i på flera sättvar bättre än förutsättningarna införkonferensen i . Ett avproblemen i var att klyftan somfanns mellan och i-länder intekunde överbryggas. Enligt vår mening ärdet positivt att det medvetnaplaneringsarbete som bedrivits fram tillDohakonferensen också har gett resultat iministerdeklarationen när det gäller ökaduppmärksamhet på problem.Tillvaratagandet av intressenblir centralt i den nya handelsrundan,vilket innebär att flera motionskrav iviss utsträckning tillgodoses. betyda att i-länderna i störreutsträckning än tidigare måste accepteratullsänkningar på varor som är avexportintresse för . Samtidigtär det viktigt att komma ihåg att i WTO inte är en homogen gruppmed samma intressen och agerande.Vi vill starkt framhålla det angelägnai ett bättre tillträde till EU:s ochandra i-länders marknader för u-landsprodukter som t.ex. jordbruksvaroroch teko. Eftersom medlemskap iEU starkt har inverkat på Sverigesagerande i fråga om handel påjordbruksområdet tas frågor om handel ochjordbruk upp vidare i avsnittet om EU ochutrikeshandelspolitik.De i motionerna 2001/02:MJ338 (c) och2001/02:U304 (c) berörda frågorna om icke-handelshänsyn inom jordbruket samtfrågorna om handel och miljö resulteradei begränsade framsteg underministerkonferensen. Att stödja möjligheter att hantera frågorom livsmedelssäkerhet, djurskydd,miljöhänsyn och landsbygdsutveckling börha hög prioritet.Vidare finns det i likhet med vad sompåpekas i motion 2001/02:U300 (m) ettbehov av att se över och förbättra . Vi vill särskilt peka påvikten av att frågan om regelförenklingnär det gäller handelsprocedurerna drivsframåt. Som redovisats i betänkandetskall en översyn göras av WTO-avtalenssärskilda och förmånliga regler, riktademot , i syfte att få till ståndtydligare, effektivare och mer operativaregler. Vi vill särskilt peka påbetydelsen av handelsrelaterat teknisktbistånd till utvecklingsländerna. En ökadöppenhet inom WTO är viktig också isyfte att bekämpa korruption. Samtidigtmåste det finnas respekt för att enskildaländer i vissa fall inte vill röja sinaförhandlingspositioner.Inte mindre viktigt är det attförbättra tvistlösningsmekanismen, somuppvisat påtagliga svagheter undertidigare tvister. Det nuvaranderegelsystemet ger enligt vår uppfattningupphov till risker för ökad protektionismdärigenom att länder ensidigt vidtarstraffåtgärder. Vi stöder den nuvarandelinjen om att tvistlösningsprocessen börvara mera transparent och uppmuntra tillkompensation från, snarare än sanktionermot, den förlorande parten.När det gäller önskemålet i motion2001/02:U300 (m) om ett investeringsavtalkan vissa framsteg noteras. Dohamötetresulterade i en kompromisslösning motbakgrund av att EU var pådrivande ifrågan om ett multilateraltinvesteringsavtal inom ramen för WTOmedan flera var negativa. Enligtvår uppfattning borde frågan om sambandetmellan handel och investeringar tas uppsnarast möjligt.Riksdagen bör ställa sig bakom vad somhär har anförts om WTO-frågorna. Därmedtillstyrks motionerna 2001/02:U300 (m),2001/02:U304 (c) och 2001/02:MJ338 (c) iberörda delar. Motion 2001/02:N375 (mp)avstyrks i aktuell del.2.WTO-frågor (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:N375 yrkande 1 och avslårmotionerna 2001/02:U300 yrkandena 7, 8och 13, 2001/02:U304 yrkandena 7, 13, 14och 16 och 2001/02:MJ338 yrkande 31.StällningstagandeI och med att en förhandlingsrunda nukommer till stånd finns det anledning attpå allvar försöka rätta till de problemsom har konstaterats inom WTO-systemetsram. Den grundläggande och seriösa kritikmot WTO som förs fram såväl frånfrivilligorganisationer som frånutvecklingsländernas regeringar bör ledatill att ett förändringsarbete inleds.Kritiken gäller bl.a. avsaknad avpolitiska, etiska och sociala mål förWTO, bristande öppenhet och avsaknad avreellt inflytande förutvecklingsländerna. Jag anser att detfinns många tecken på att länder somgenomgått en snabb liberalisering ocksåfått ökade inkomstskillnader, en ohållbaranvändning av naturresurserna ochtilltagande miljöförstöring. Även om WTOhar höjd levnadsstandard, fullsysselsättning och ökad produktion isamklang med naturen som viktiga målfinns det inte tillräckligt medinstrument för att nå dessa mål. Enligtmin mening är det en viktig uppgift förSverige att arbeta för att dessa mål kanuppnås och att FN:s stadga för mänskligarättigheter genomsyrar handels- ochinvesteringsfrågor inom WTO.Enligt min mening bör det vara enprioriterad uppgift för attarbeta för att arbetsformerna intediskriminerar vissa länder och attöppenheten inom WTO ökar, bl.a. genomdirekt dialog medfrivilligorganisationer.Riksdagen bör ställa sig bakom vad somhär har anförts beträffande WTO-frågorna.Därmed tillstyrks motion 2001/02:N375(mp) i berörd del. Övriga motioneravstyrks i aktuella delar.3.EU och utrikeshandelspolitik (punkt 3)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:K426 yrkande 15,2001/02:U300 yrkandena 1 och 2,2001/02:U301 yrkandena 35 och 37 och2001/02:U303 yrkandena 5 och 10, bifallerdelvis motion 2001/02:U304 yrkandena 8och 10 och avslår motion 2001/02:U304yrkande 11.StällningstagandeTraditionellt har EU stimulerattillverkning och export bl.a. genom atterbjuda tullsänkningar inom gemenskapen.Enligt vår uppfattning, vilkensammanfaller med uppfattningen i motion2001/02:U300 (m), bör det vara ett målatt avskaffa alla tullar till i-länderna.Utskottet uttryckte (bet. 2000/01:NU9 s. 18) stortillfredsställelse över attbeslutsprocessen inom EU hade lett framtill resultatet att de fattigasteländerna kommer att få fullständigtullfrihet till EU-länderna. Liksom dåvill vi nu betona att det uppnåddaresultatet endast bör ses som ettetappresultat, vilket bör följas avytterligare liberaliseringar avvärldshandeln. En fri handel är en motorför tillväxt i alla länder men innebärsärskilt för de fattigare länderna enmöjlighet att förbättra sin position.Vi vill starkt framhålla det angelägnai ett bättre tillträde till EU:s ochandra i-länders marknader för t.ex.jordbruksvaror och teko från alla inte bara från MUL. Från svensksida har liberaliseringar på dessaområden varit av utpräglat intresse undermånga år. När det gäller liberaliseringarinom tekobranschen uppnåddes inga andraframsteg i än att frågorna hänskötstill den fortsatta diskussionen inom WTO.Trots de insatser som gjorts på dettaområde anser vi att ytterligareansträngningar borde ha lagts ned på attfå till stånd mer långtgåendeliberaliseringar inom jordbruks- och teko-områdena. Inom EU bör ett målmedvetetarbete påbörjas för att ta fram en planför successiv avveckling avjordbruksskyddet.Under Dohamötet var frågan om huruvidaett åtagande skulle göras om att på siktavskaffa exportsubventionerna påjordbruksområdet svår för EU. Vi anser ienlighet med vad som anförs i motion2001/02:K426 (kd) att i-ländernasexportstöd till jordbruksprodukter i dagutgör ett allvarligt hinder mot möjligheter att exportera påvärldsmarknaden. Kompromissresultatet iDoha är endast ett steg på vägen. Sverigebör med stor kraft driva att i-ländernaavskaffar sådana exportstöd ifortsättningen.Inte minst inom EU är det väsentligtatt förespråkar en linje sominnebär ytterligare avregleringar, vilketkommer att gynna såvälutvecklingsländernas export till deneuropeiska marknaden som konsumenterna iEuropa. De ovan redovisade åtgärdernainom ramen för kommissionens översyn avstrategin för den inre marknaden är stegi en sådan politik.Motionerna 2001/02:U300 (m),2001/02:U303 (m), 2001/02:K426 (kd) och2001/02:U304 (c) tillstyrks därför iaktuella delar. Motion 2001/02:U304 (c)avstyrks i fråga om generösaretullbestämmelser för exportörer somuppfyller vissa fastställda miljökrav.4.EU och utrikeshandelspolitik (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 4.