bet · GP01FÖU12 · 2002-05-14 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag i propositionen Frivillig försvarsverksamhetinom totalförsvaret (prop. 2001/02:159). Utskottettar också ställning till följdmotioner tillpropositionen och till propositionen Fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) samttill motioner om frivillig försvarsverksamhet frånallmänna motionstiden /01.Utskottet understryker, liksom det gjort vidtidigare tillfällen, den frivilligaförsvarsverksamhetens - dvs. de frivilligaförsvarsorganisationernas och hemvärnets - mycketviktiga roll inom totalförsvaret.Regeringens förslag till riktlinjer förorganisationsstöd och uppdrag till den frivilligaförsvarsverksamheten bör enligt utskottet godkännas.Utskottet anser också att regeringens förslag tillinriktning av hemvärnsförbanden inom de nationellaskyddsstyrkorna bör bifallas.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns 6 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riktlinjer för organisationsstöd ochuppdrag till den frivilligaförsvarsverksamhetenRiksdagen godkänner proposition 2001/02:159punkt 1 om riktlinjer för organisationsstöd ochuppdrag till den frivilliga försvarsverksamheten.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö201,2000/01:Fö208 yrkande 12, 2001/02:Fö6 yrkandena 2och 3, 2001/02:Fö7, 2001/02:Fö10 yrkande 19,2001/02:Fö13, 2001/02:Fö23 yrkande 1,2001/02:Fö24 yrkandena 1-7 samt 2001/02:Fö26yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (mp)2. Inriktning av hemvärnsförbandenRiksdagen godkänner proposition 2001/02:159punkt 2 om inriktning av hemvärnsförbanden inomde nationella skyddsstyrkorna.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö208 yrkande11, 2001/02:Fö23 yrkandena 2-4, 2001/02:Fö24yrkandena 8-11 samt 2001/02:Fö26 yrkandena 3 och4 .Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (mp)3. RättsskyddRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö305.4. Ersättning och förmåner avslår motion 2000/01:Fö902.5. Rätt till ledighet avslår motion 2001/02:Fö25.Reservation 6 (fp)den 14 maj 2002På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), ÅkeCarnerö (kd), (), (), RolfGunnarsson (m), (), MargaretaViklund (kd), (), (), (), (), () och (v).2001/02FöU12Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen beslutade om direktivtill en utredning med uppgift att lämna förslag omden frivilliga försvarsverksamhetens framtidainriktning och uppgifter inom totalförsvaret (dir.1999:95). lämnadei betänkandet Frivilligheten ochsamhällsberedskapen (SOU 2001:15) till regeringen.Betänkandet har efter remissbehandling varit ettunderlag för den proposition Frivilligförsvarsverksamhet inom totalförsvaret (prop.2001/02:159) som utskottet tar ställning till här.Utskottet tar också ställning till följdmotionertill propositionen och till propositionen Fortsattförnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) samttill motioner om frivillig försvarsverksamhet frånallmänna motionstiden /01. Som ett led i sinberedning av ärendet har utskottet haftöverläggningar med representanter för de frivilligaförsvarsorganisationerna.Utskottets övervägandenUtskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen har föreslagit om riktlinjer förorganisationsstöd och uppdrag till den frivilligaförsvarsverksamheten samt inriktning avhemvärnsförbanden inom de nationellaskyddsstyrkorna. Utskottet behandlar ocksåmotionerna 2000/01:Fö201 (s), 2000/01:Fö208 (kd)yrkandena 11 och 12, 2000/01:Fö305 (m), 2000/01:Fö902 (m), 2001/02:Fö6 (kd) yrkandena 2 och 3,2001/02:Fö7 (m), 2001/02: Fö10 (fp) yrkande 19,2001/02:Fö13 (m), 2001/02:Fö23 (m) yrkandena 1-4,2001/02:Fö24 (kd) yrkandena 1-11, 2001/02:Fö25 (fp)samt 2001/02:Fö26 (mp) yrkandena 1-4.Utskottets bedömning och förslag i korthetUtskottet understryker den frivilligaförsvarsverksamhetens - dvs. de frivilligaförsvarsorganisationernas och hemvärnets -mycket viktiga roll inom totalförsvaret.Regeringens förslag till riktlinjer förorganisationsstöd och uppdrag till denfrivilliga försvarsverksamheten bör enligtutskottet bifallas.Utskottet anser också att regeringens förslagtill inriktning av hemvärnsförbanden inom denationella skyddsstyrkorna bör bifallas.Utskottet avstyrker motionerna 2000/01:Fö201(s), 2000/01:Fö208 (kd) yrkandena 11 och 12,2000/01:Fö305 (m), 2000/01:Fö902 (m),2001/02:Fö6 (kd) yrkandena 2 och 3,2001/02:Fö7 (m), 2001/02: Fö10 (fp) yrkande19, 2001/02:Fö13 (m), 2001/02:Fö23 (m)yrkandena 1-4, 2001/02:Fö24 (kd) yrkandena1-11, 2001/02:Fö25 (fp) samt 2001/02:Fö26(mp) yrkandena 1-4.PropositionenRegeringen framhåller att vi i har en långtradition av medborgarengagemang. De frivilligaförsvarsorganisationerna och hemvärnet utgör enviktig del av detta engagemang och har underefterkrigstiden utgjort en väsentlig resurs för detsvenska totalförsvaret. Regeringen anser att det ärbetydelsefullt att även ta tillvara detengagemang och kunnande som finns i de frivilligaförsvarsorganisationerna.De säkerhetspolitiska förändringarna under detsenaste decenniet ligger till grund för detomfattande reformarbetet inom den svenskaförsvarspolitiken. Det svenska totalförsvaret ärinne i en förändringsfas som innebär den störstareformeringen som genomförts i modern tid.Propositionen om frivillig försvarsverksamhet är enkonsekvens av och en fortsättning på de förändringarav totalförsvaret som beslutade om våren1999 och våren 2000.Den struktur som det nya insatsförsvaret harskiljer sig enligt regeringen i många stycken frånhur invasionsförsvaret var uppbyggt. Många av deuppgifter som organisationerna tidigare utfört ellerförberett sig på att utföra har inte längre sammarelevans.Regeringen anser att stödet till den frivilligaförsvarsverksamheten därför måste anpassas till deförändringar som sker i övrigt inom totalförsvaret.Reformbehovet inom den frivilligaförsvarsverksamheten är lika påtagligt som inomtotalförsvaret i övrigt. Myndigheternas uppdrag tillden frivilliga försvarsverksamheten behöver därförsuccessivt förändras.Regeringen anser att det bör göras återkommandeöversyner av vilka organisationer som skall få delav stödet. Stödet bör ges till ideellaorganisationer med demokratisk struktur som bedriververksamhet som är angelägen och betydelsefullutifrån de fyra målen för totalförsvarets förmåga.De frivilliga försvarsorganisationerna börstimuleras till att sprida kunskap och informationom totalförsvaret, medverka till fortbildning,utgöra rekryteringsbas och i övrigt medverka tilltotalförsvarets folkliga förankring. Regeringenbedömer att frivilligpersonal i högre utsträckningkan komma att tjänstgöra i och i utlandsstyrkan.I propositionen Det nya försvaret (prop.1999/2000:30) framhöll regeringen attterritorialförsvaret, hemvärnet och vissa andradelar av det militära försvaret borde organiserassom nationella skyddsstyrkor och utgöra en del avinsatsorganisationen.Vad gäller de nationella skyddsstyrkornasuppgifter anförde regeringen att dessa, medvarierande beredskap, skall ha förmåga att skyddabefolkningen och infrastrukturen samt att stödja deoperativa insatsförbanden.Hemvärnsförbanden tillhör enligt regeringen deviktigaste förbanden inom de nationellaskyddsstyrkorna och skiljer sig främst från övrigaförband genom att bemanningen sker frivilligt ochatt rekryteringen är lokal. Regeringen anser atthuvuddelen av den förmåga som kommer att behövasinom de nationella skyddsstyrkorna finns ihemvärnsförbanden vilkas verksamhet och utvecklingdärför bör ställas i centrum. Detta gör att det ärav stor betydelse att tillräckliga resurser avdelasså att hemvärnet kan ha en fungerande utbildning ochrekrytering.Regeringen anser att hemvärnsförbanden skalldifferentieras avseende uppgifter. Tyngdpunkten böräven fortsättningsvis ligga på bevaknings- ochskyddsuppgifter av infrastruktur och viktigaskyddsobjekt samt verksamhet som stärker samhälletvid svåra påfrestningar i fred.Vissa hemvärnsförband bör få uppgifter med högresvårighetsgrad och i förhållande till övriga förbandbör dessa ha en högre kompetens. Dessa förband skallha möjlighet att lösa bevaknings- ochskyddsuppgifter av objekt som är nya för förbanden.Personalen i de förstärkta hemvärnsförbanden ochde frivilliga försvarsorganisationerna bör kunnavara aktuella som en utökad rekryteringsbas förinternationella insatser.Med den i propositionen angivna inriktningen förde frivilliga försvarsorganisationerna ochhemvärnsförbanden anser regeringen att de kommer attha en relevant och viktig roll i det framtidatotalförsvaret.Eftersom försvarspolitiken har fått en nyinriktning från den tidigare fokuseringen påinvasionsförsvar till en inriktning mot ett modernt,flexibelt och rörligt insatsförsvar bör enförändring ske av uppdragsstyrningen avorganisationernas försvarsverksamhet så att denbättre överensstämmer med den förändradeinriktningen av försvarspolitiken.Regeringen föreslår att de uppdrag och stöd i formav statliga medel som ges till de frivilligaförsvarsorganisationerna skall inriktas mot de behovtotalförsvaret har utifrån den nya inriktning somformulerats i de fyra målen för totalförsvaretsförmåga.Regeringen anser att det som framgår avförordningen (1994:524) om frivilligförsvarsverksamhet även fortsättningsvis bör gälla.Med frivillig försvarsverksamhet avses i dennaförordning verksamhet som främjar totalförsvaret ochsom omfattar försvarsupplysning samt rekrytering ochutbildning av frivilliga för uppgifter inomtotalförsvaret. En organisation som bedriverfrivillig försvarsverksamhet benämns i dennaförordning frivillig försvarsorganisation.Det är enligt regeringen angeläget att denorganisation som bedriver frivilligförsvarsverksamhet och benämns frivilligförsvarsorganisation utöver verksamhet förtotalförsvaret också kan ianspråktas för att utförauppgifter i syfte att stärka samhällets förmåga attförebygga och hantera svåra påfrestningar påsamhället i fred samt bidra till fred och säkerhet iomvärlden.Regeringen föreslår vidare att stödet till defrivilliga försvarsorganisationerna får ges tillsådana ideella organisationer med demokratiskstruktur som bedriver angelägna och betydelsefullaverksamheter utifrån de fyra huvudmålen förtotalförsvarets förmåga. Återkommande översyner avvilka organisationer som skall få ta del av stödetskall genomföras.För att en organisation skall omfattas avfrivilligförordningen skall enligt regeringen enbedömning göras av i vilken utsträckningorganisationen- har verksamhet som tydligt främjar totalförsvaretoch som bedöms vara angelägen och betydelsefullutifrån de fyra huvudmålen för totalförsvaretsförmåga,-- har sådan verksamhet som omfattar eller möjliggörrekrytering och utbildning av frivilliga förbehov inom totalförsvaret,-- genomför aktiv totalförsvarsupplysning tillföreningens medlemmar,-- är rikstäckande,-- är medlemsstyrd med demokratiskt vald ledning ochhar antagna stadgar samt-- är ideell och har regelbundna medlemsaktiviteter.-Nya verksamhetsområden inom den frivilligaförsvarsverksamheten bör kunna prövas och utgöraskäl för att en organisation skall kunna omfattas avfrivilligförordningen. Det kan t.ex. gälla frivilligverksamhet inom informationsteknologiområdet elleravseende skydd mot NBC-stridsmedel. Detta kaninnebära att nya organisationer kan tillkomma elleratt befintliga organisationer utvecklar sinverksamhet i dessa avseenden. Regeringen anser atten återkommande översyn bör genomföras av vilkaorganisationer som skall kunna få stöd och att mandärvid bör ha en öppen hållning i förhållande tillde organisationer som är intresserade och somtillför totalförsvaret kompetens och förmåga.Regeringen föreslår att organisationsstöd får lämnasför att stödja verksamhet hos de frivilligaförsvarsorganisationerna som behövs fråntotalförsvarssynpunkt, som medverkar till att stärkasamhällets förmåga att förebygga och hantera svårapåfrestningar på samhället i fred och som bidrartill fred och säkerhet i omvärlden.Stödet skall fördelas av Krisberedskapsmyndighetenför det civila försvarets behov och avFörsvarsmakten för det militära försvarets behov.Organisationsstödet fastställs och fördelas efterdialog med de frivilliga försvarsorganisationerna.Fördelningen av organisationsstödet skall bestämmasårligen.Förslagen som lämnas i proposition medför enligtregeringen inga totala utökade utgifter för statenutan finansiering sker genom att befintliga resurserinom utgiftsområde 6 eller genom att resurser inomannat ansvarigt utgiftsområde tas i anspråk.Regeringen anser att de uppdrag som ges inom detcivila försvaret till frivilligaförsvarsorganisationer bör utgå från de behov somdet civila försvaret har och från de behov somuppstår i samhället vid svåra påfrestningar. Deresurser och den förmåga som skapas bör också kunnaanvändas vid annan fredstida krishantering.Regeringen framhåller att en övergång från ettinvasionsförsvar till ett insats- ochnätverksförsvar medför, liksom för övriga delar avtotalförsvaret, förändrade förutsättningar för defrivilliga försvarsorganisationernas och hemvärnetsinriktning, uppgifter och personalförsörjning, bådenationellt och internationellt.För att möta behoven av ökad kompetens kan därförfrivillig personal i högre utsträckning behöva tas ianspråk i Försvarsmaktens grundorganisation och vidinternationella insatser.Regeringen föreslår att hemvärnsförbanden skallutvecklas i syfte att integreras i och utgöra ettviktigt inslag i de nationella skyddsstyrkorna. Somen följd av detta differentieras hemvärnsförbandensuppgifter. Vissa hemvärnsförband skall få uppgiftermed högre svårighetsgrad, varför resurser omfördelastill detta. Den förändrade inriktningen skall totaltsett inte medföra några ökade utgifter. Denresterande delen av hemvärnsförbanden skallemellertid bibehålla nuvarande uppgifter, dvs.bevaknings- och skyddsuppgifter avseendeinfrastruktur och skyddsobjekt samt verksamhet somstärker samhället vid svåra påfrestningar i fred.I den insatsorganisation har beslutat omt.o.m. 2004 ingår bl.a. 170 hemvärnsbataljoner i denationella skyddsstyrkorna. Hemvärnsförbandentillhör de viktigaste förbanden inom de nationellaskyddsstyrkorna och skiljer sig främst från övrigagenom att bemanningen sker frivilligt och attrekryteringen sker lokalt.Med sin höga beredskap kan hemvärnet både lösauppgifter vid väpnat angrepp och stärka samhälletvid svåra påfrestningar i fred. Förbanden kan medmycket kort varsel sättas in i bevaknings- ochskyddsuppgifter och även ställas till samhälletsförfogande vid framför allt räddningstjänst. Vidareutgör hemvärnsförbanden med sin spridning över helalandet en grund för folkförankringen ochförsvarsviljan.Regeringen anser att hemvärnsförbanden skalldifferentieras vad avser uppgifter m.m. Den störredelen av hemvärnsförbanden skall även ifortsättningen ha liknande uppgifter som . Detär framför allt fråga om bevaknings- ochskyddsuppgifter avseende infrastruktur ochskyddsobjekt samt verksamhet som stärker samhälletvid svåra påfrestningar i fred.Vissa hemvärnsförband skall efter utbildning fåuppgifter med högre svårighetsgrad. Tyngdpunktenskall även fortsättningsvis ligga på bevakning,skydd och ytövervakning, men till skillnad frånövriga förband skall förmågan att lösa nya uppgiftervara högre. Dessa förband skall ha möjlighet attlösa bevaknings- och skyddsuppgifter av objekt somär nya för förbanden. Utrustningen skall anpassastill dessa uppgifter och överföras från bl.a.avvecklade territorialförsvarsförband. För berördahemvärnsförband innebär de nya uppgifterna enambitionsökning, men skall inte förstås som atthemvärnsförbanden ersätter nedlagda förband.De mer kvalificerade hemvärnsförbanden skall ävenkunna lösa vissa försvarsunderrättelseuppgifter. Medtanke på hemvärnsförbandens höga beredskapsnivå,samt den geografiska spridningen över hela landet,kommer det att innebära möjlighet tillunderrättelseinhämtning på bredden i händelse avkris. Därutöver kan hemvärnsförbanden komma att tasi anspråk för likartade uppgifter som , t.ex.försvar, fältarbeten, transportskydd och eskort,transport- och trafikledning, räddnings- ochröjningsarbeten, målangivning och målutpekning,gränsövervakning samt eventuellt vid indikering ochsanering av nukleära, biologiska och kemiskastridsmedel.Den övriga personalförsörjningen till hemvärnetkommer till största delen att ske genom rekryteringav totalförsvarspliktig personal som fullgjorttotalförsvarsplikt.Den internationella frivilligt stödjandeförsvarsverksamheten som har bedrivits i ,, , och och som syftattill att stödja utvecklingen av frivilligaförsvarsverksamheter under demokratisk kontroll börenligt regeringen fortsätta. Stödet bör inriktas pånärområdet, dvs. , , ,, och . Stödet till Polenbör minskas och successivt övergå till normaltgrannlandssamarbete. Försvarsmakten ochKrisberedskapsmyndigheten bör samordnafrivilligorganisationernas stöd till ovan nämndaländer med den verksamhet som Försvarsmakten ochKrisberedskapsmyndigheten bedriver inom ramen fördet säkerhetsfrämjande samarbetet med Öst- ochCentraleuropa.Frivilliga försvarsorganisationer bör i utökadomfattning kunna utbilda enskilda personer som kanrekryteras till militära och civila internationellafredsfrämjande insatser samt verksamhet inom ramenför det säkerhetsfrämjande samarbetet. Ansvarigamyndigheter bör i uppdragsdialoger med de frivilligaförsvarsorganisationerna klarlägga vilka behov,vilken kompetens och vilka kvalitetskrav som skallgälla.Det säkerhetsfrämjande stödet utgör enligtregeringen en hörnsten i svensk östersjöpolitik.Stödet avser främst olika former avkunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad(utbildning och rådgivning), men omfattar även visstmaterielstöd. Det är av betydelse att detsäkerhetsfrämjande stödet främjar kandidatländernasframtida inträde i EU och anpassning till andrainternationella samarbetsstrukturer.Regeringen anser att det nuvarande regelsystemet förersättningar eller förmåner när frivilliga tas ianspråk vid höjd beredskap eller vid räddningstjänsti fred bör gälla även i fortsättningen. Vid avtalmellan statliga myndigheter eller kommuner ochfrivilliga försvarsorganisationer för uppgifter ifred som inte är räddningstjänst bör parterna självaavtala om vilka förutsättningar som då skall gälla.MotionernaI kommittémotion 2000/01:Fö208(kd) av m.fl. framhålls att hemvärnet ären del av Försvarsmakten och utgör med sin anpassadeberedskap en viktig resurs vid väpnat angrepp. I detfredstida samhället är hemvärnet en omedelbartgripbar resurs när det gäller stöd vid svårapåfrestningar.Genom att det nu blir färre förband i det svenskaförsvaret försvåras den kontinuerliga utbildningen ihemvärnet. De personella resurser som förbanden fåttär inte dimensionerade för att tillgodose hemvärnetsbehov av instruktörer. Eftersom bl.a. hemvärnetskall utgöra en del av insatsorganisationen är detviktigt att säkerställa hemvärnets framtida behov avinstruktörer (yrkande 11).Motionärerna påpekar att vidflera tillfällen har betonat de frivilligaförsvarsorganisationernas stora betydelse förförsvaret, försvarsviljan och totalförsvaretsförankring i samhället. För att underlättautbildning och rekrytering för de frivilligaförsvarsorganisationerna är det viktigt att derasverksamhet knyts till totalförsvaret så nära sommöjligt på lokal och regional nivå. För denregionala territoriella ledningen, stödet tillfrivilligorganisationerna och för samverkan medtotalförsvarets civila delar har det inrättats fyramilitärdistrikt och 29 militärdistriktsenheter.Militärdistriktsstaberna ochmilitärdistriktsenheterna måste förses med enpersonalvolym som medger god förmåga till utbildningav frivilligorganisationerna (yrkande 12).I kommittémotion Fö6 (kd) av ÅkeCarnerö m.fl. understryks att för att öka detallmänna säkerhetsmedvetandet i vårt samhälle måsteden enskilda människans möjlighet att agera på rättsätt vid olyckor, katastrofer och störningar isamhällsviktiga infrastruktursystem förbättras. Härhar bland annat de frivilliga organisationerna enviktig uppgift. Det är därför enligt motionärernaangeläget att målmedvetet stimulera och stödja defrivilliga försvarsorganisationerna samt dra nyttaav dessa i samhällsarbetet (yrkande 2).Sårbarheten och säkerheten bör enligtmotionärerna utvecklas till en angelägenhet intebara för statliga och kommunala myndigheter utanäven för företag, frivilligorganisationer och denenskilda människan. Säkert skulle allmänheten ocksåpå ett mer påtagligt sätt få upp ögonen för de olikafrivilliga försvarsorganisationerna och derasverksamhet om dessa ges utrymme att visa prov på sinförmåga inom olika områden. Det är därför enligtmotionärerna nödvändigt att beredskapsansvarigainstanser noga prövar möjligheterna att tafrivilliga i anspråk vid svåra påfrestningar påsamhället (yrkande 3).I liberalernas kommittémotion Fö10 (fp)av och framhålls att itakt med den alltmer mångfasetterade bilden av hotmot vår säkerhet såväl i fredstid som i krigstid ochden grundläggande omstrukturering det svenskaförsvaret undergår kommer den frivilligaförsvarsverksamheten att möta nya och viktigauppgifter och utmaningar. Till skillnad frånvärnpliktsvolym är det motionärernas uppfattning attomfattningen av den frivilliga försvarsverksamhetenspelar en betydande roll vad gäller totalförsvaretsfolkliga förankring. Det är viktigt att regeringenutan dröjsmål återkommer till medaviserade förslag rörande den frivilligaförsvarsverksamheten (yrkande 19).I Moderata samlingspartiets kommittémotion Fö23 (m)av m.fl. framålls att syftet medfrivillig försvarsverksamhet bör vara att dennabidrar till totalförsvarets folkliga förankring. Denskall därvid förankra demokratins utveckling inomtotalförsvaret. De frivilliga insatserna på ideellgrund inom totalförsvaret måste samhället slå vaktom. Förändringen inom Försvarsmakten innebär även ennaturlig kommande förändring inom den frivilligaförsvarsverksamheten. Denna förändring tar sinutgångspunkt i bemanningsansvar respektiveorganisatorisk tillhörighet.Det organisatoriska stödet till de frivilligaförsvarsorganisationerna bör som tidigare utgå frånde grunder som regeringen redovisar i propositionen.Däremot bör det delas upp i två delar. En del somutgör ett direkt organisatoriskt stöd för denadministrativa verksamheten som är nödvändig fördrift och utveckling av verksamheten. Detta stöd börtilldelas organisationerna genom beslut i riksdagen.Det bör dessutom vara av långsiktig karaktär. Denandra delen bör vara verksamhetsbundet och utgöraersättning för de kostnader som uppkommer på grundav de uppdrag som de olikatotalförsvarsmyndigheterna ger till de frivilligaförsvarsorganisationerna (yrkande 1).Distriktsförsvaret utgörs av territoriellt (luft,sjö och mark) bundna förband och skall finnastillgängliga över hela landet. Samtliga förbandeller enheter är mobiliserande.Militärdistriktscheferna bör förordnas som huvudmanmed odelat ansvar för verksamhetsledning ochterritoriell ledning för Distriktsförsvaret (yrkande4).Hemvärnsförbanden utgör som tidigare en del avFörsvarsmakten. De ingår i de nationellaskyddsstyrkorna. Hemvärnsförbandens organisation,utrustning och utbildning skall därmed ses som endel av avvägningen mellan olika förband ingående iFörsvarsmakten, helt eller delvis bemannade avfrivilligrörelsen. Därmed bör också benämningen,hemvärnet, på förbanden förändras. De kan därvidlämpligen ges benämningar som knyter an till bygden,t.ex. Dalregementet och båtsmän.Det skulle vara ansvarslöst att nu ta ställningtill de militära hemvärnsförbandens uppgifter ochroll innan regeringen redovisat en helhetssyn vadgäller distriktsförsvarets organisation, utrustning,utbildning och uppgifter som fattadebeslut om . Regeringens förslag avvisas iavvaktan på ett samlat förslag vad gäller utvecklingm.m. av distriktsförsvaret (yrkande 2).Riksdagen bör enligt motionärerna tillkännage förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omhemvärnet (yrkande 3).I kommittémotion Fö24 (kd) avMargareta m.fl. framhålls att dagensförsvarspolitiska säkerhet och trygghet handlar inteenbart om vilken materiel eller vilka system vi harsamt kunskap om hur vi skall handskas med dessa.