bet · GP01AU6 · 2002-04-09 00:00:00 — Förslagen i den nu behandladepropositionen ligger vid sidan av detta.En annan sak är att det skulle kunnafinnas skäl att överväga en lagteknisk anpassning avden nu föreslagna lagen till den lagstiftning somblir resultatet av Diskrimineringsutredningensuppdrag.När det gäller uppfattningatt frågan om skydd för deltidsarbetande ochvisstidsanställda inte borde ha behandlats på EU-nivå delar utskottet den bedömning som ligger tillgrund för respektive direktiv. Målen för direktivenkan inte i tillräcklig utsträckning uppnås avmedlemsstaterna utan uppnås bättre pågemenskapsnivå.Med detta avstyrker utskottet motionerna A3yrkande och 2 (kd), A4 yrkande 2 (m) och A5yrkandena 2 och 3 (fp).Utskottet vill sist i detta avsnitt kommenteraFolkpartiets synpunkter på information somkomplement till lagstiftningen. För utskottet stårdet klart att alla problem med diskriminering påarbetsmarknaden inte löses enbart genomlagstiftning. Å andra sidan lär de inte heller lösasgenom enbart information eller genominformationskampanjer. Information är viktigt, mendet kan inte vara sak att närmarebestämma hur regeringen, myndigheterna eller andraskall informera om ny lagstiftning. Motion A5yrkande 4 (fp) avstyrks i den mån den intetillgodosetts genom det anförda.Utformningen av lagförslagetDet kan först konstateras att det i motionerna intehar gjorts några invändningar mot utformningen avlagförslaget som sådant, bortsett från användandetav begreppet diskriminering.I det följande kommenterar utskottet några delarav lagförslaget.Definitionen av deltidsarbetande ochheltidsarbetande m.m.I lagens 2 § ges en definition av begreppetdeltidsarbetande arbetstagare. Med deltidsarbetandearbetstagare avses enligt denna bestämmelse enarbetstagare vars normala arbetstid under en veckaeller annan period kortare än understiger dennormala arbetstiden för en jämförbar arbetstagaresom enligt lag eller avtal anses arbeta heltid.Definitionen innebär att det först efter enjämförelse med någon annan en heltidsarbetandearbetstagare är möjligt att fastslå vem som ärdeltidsarbetande. Jämförelsen utgår alltså från dendeltidsarbetandes normala arbetstid. Enligtpropositionen avses i första hand den genomsnittligaarbetstid som en arbetsgivare kommit överens om medarbetstagaren. Den kan följa av avtal eller ha stödi någon författning, t.ex. någon avledighetslagarna. Frånvaro vid enstaka tillfällenpåverkar inte bedömningen och inte heller heltjänstledighet . En arbetstagare somdäremot är partiellt tjänstledig anses arbetadeltid . Den heltidsarbetandejämförelsepersonen anges i författningskommentarentill denna paragraf som en anställd som arbetarheltid. Om inte annat avtalats betraktas den som haren enligt arbetstidslagen ordinarie arbetstid somuppgår till somheltidsarbetande.I 3 § återfinns förbudet mot direktdiskriminering. I förhållande till deltidsarbetandearbetstagare innebär förbudet att en arbetsgivareinte får missgynna en sådan arbetstagare genom atttillämpa mindre förmånliga löne- eller andraanställningsvillkor än arbetsgivaren tillämpar ellerskulle ha tillämpat för en arbetstagare i enlikartad situation som arbetar heltid.I propositionen hänvisas till direktivet(ramavtalet) som preciserar vad som skall avses meden jämförbar heltidsarbetande. Utskottet kan noteraatt det här inte är fråga om att avgöra vad som ärden normala arbetstiden för denna heltidsarbetande,dvs. vilken arbetstid den enskilde i praktiken har,utan vad som enligt avtal eller lag skall anses varaheltid för denna jämförelseperson, som för övrigtockså kan vara en hypotetisk jämförelseperson.För att klargöra detta anser utskottet att ordenden normala (arbetstiden för en jämförbararbetstagare som enligt avtal eller lag anses arbetaheltid) bör strykas i förslaget till 2 §.Förslag om detta läggs fram i utskottetshemställan.Kriteriet missgynnande ochproportionalitetsprincipenDiskrimineringsförbudet avser missgynnandetillämpning av löne- eller andraanställningsvillkor. Kriteriet missgynnande finnsäven i de övriga antidiskrimineringslagarna ochinnebär att en arbetstagare försätts i ett sämreläge. En tillämpning av löne- elleranställningsvillkor som är mindre förmånlig skallanses som missgynnande om den kan sägas medföra enskada eller en nackdel för arbetstagaren. Iförfattningskommentaren (s. 63) anges attbehandlingen skall vara mindre förmånlig jämfört medhur en person med ett annat arbetstidsmåttrespektive med en tillsvidareanställning behandlaseller skulle ha behandlats i en likartad situation.Det sägs ingenting om hur kriteriet missgynnandeskall förstås i förhållande till den omständighetenatt de personer som skall jämföras har olikaarbetstidsmått eller annars arbetar i olikaomfattning. Detta får givetvis inte tolkas så attpersoner med olika arbetstidsmått, allt annat lika,skall ha samma lön och anställningsvillkor i övrigt.Tvärtom hänvisar de båda ramavtalen till principenom tidsproportionalitet. I ramavtalet omdeltidsarbete anges i det avsnitt som avserprincipen om icke-diskriminering i klausul 4.2 attprincipen om tidsproportionalitet skall tillämpasnär det är lämpligt. Motsvarande bestämmelse iramavtalet om visstidsarbete, klausul 4.2., angeratt proportionalitetsprincipen (pro ratatemporisprincipen) skall tillämpas i förekommandefall. Det är alltså genom att, när det är på sinplats, tillämpa proportionalitet som diskrimineringundviks.BevisfrågorLiksom i de övriga arbetsrättsligadiskrimineringslagarna är diskrimineringsförbudetuppbyggt så att den som anser sig diskrimineradskall lägga fram fakta som ger anledning att antaatt det förekommit direkt eller indirektdiskriminering. Vid direkt diskriminering omfattardetta att ett missgynnande föreligger och att det ärfråga om en likartad situation. Jämförelsen, somalltså kan avse en hypotetisk eller fiktivjämförelseperson, skall leda till slutsatsen attpersoner med olika arbetstidsmått elleranställningsformer har behandlats olika trots att debefunnit sig i en likartad situation. Omarbetstagaren lyckas med detta skall det i ett nästasteg avgöras om det finns ett samband mellanmissgynnandet och deltidsarbetet eller dentidsbegränsade anställningen.Med anledning av vad som sägs på s. 44 ipropositionen vill utskottet framhålla att 3 §enligt sin ordalydelse kräver att arbetsgivarenskall visa att missgynnandet saknar samband meddeltidsarbetet eller visstidsanställningen. Ävenenligt de övriga arbetsrättsligadiskrimineringslagarna skall arbetsgivaren visaavsaknaden av samband med det som skall motverkas.Uttrycket samband med, till skillnad från beror påi jämställdhetslagen i dess äldre lydelse eller pågrund av lag mot etnisk diskriminering,har valts för att markera att det kan finnas fleraorsaker till arbetsgivarens handlande.Sysselsättningsgraden eller anställningsformenbehöver alltså inte vara det enda eller avgörandeskälet för handlandet (prop. s. 40).Likaledes med anledning av vad som sägs på s. 44 ipropositionen vill utskottet betona att det vidindirekt diskriminering inte på samma sätt blirfråga om att ta ställning till vilket samband somkan finnas mellan missgynnandet och deltidsarbeteteller visstidsanställningen. Frågan är i ställetvilken effekt en tillämpning av i och för signeutrala villkor får. Om villkoren i praktikensärskilt missgynnar deltidsarbetande ellervisstidsanställda skall indirekt diskrimineringanses föreligga. I ett andra steg blirfrågeställningen vid indirekt diskriminering omtillämpningen kan godtas trots att den fårmissgynnande effekter för deltidsarbetande ochvisstidsanställda.Lagförslaget i övrigtMed det som ovan anförts i fråga om lagförslagets 2§ och de i övrigt gjorda förtydligandena avlagförslagets innebörd anser utskottet attpropositionens förslag till lag om förbud motdiskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning börgodtas.Följdlagstiftning m.m.Den nya lagen föranleder ändringar i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister (LRA) ochi sekretesslagen (1980:100). Ändringen i LRA innebäratt den nya lagen jämställs med de övrigaarbetsrättsliga diskrimineringslagarna när detgäller möjligheten att hänskjuta tvister tillskiljemän. Bindande avtal skall inte kunna träffasföre tvistens uppkomst om att tvisten skall avgörasav skiljemän utan rätt för parterna att klandraskiljedomen.Utskottet noterar att den s.k.utstationeringslagen (1999:678) i 5 § föreskriveratt en arbetsgivare, oavsett vilken lag som annarsgäller för anställningsförhållandet, skall tillämpavissa arbetsrättsliga regler. Det gäller bl.a.förbuden mot diskriminering i jämställdhetslagen ochi diskrimineringslagar. Något motsvarandeförslag har inte lagts fram i den nu behandladepropositionen. Enligt utskottets mening finns detingen anledning att i detta hänseende göraåtskillnad mellan de olika arbetsrättsligadiskrimineringslagarna. Utskottet anser därför attförbuds- och påföljdsreglerna i 27 §§ i det nuframlagda förslaget om lag om förbud motdiskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning bör varasådana regler som arbetsgivaren skall tillämpaenligt utstationeringslagen.Förslag om detta läggs fram i utskottetshemställan.ILO-konventionen om deltidsarbeteUtskottet delar regeringens uppfattning atteventuella hinder mot att ratificera (nr 175) om deltidsarbete harundanröjts genom det nu framlagda lagförslaget. Denbör därför godkännas av . Att konventionenmåhända, som uttrycker det, intetillför något ytterligare i frågan är enligtutskottet inget skäl att inte tillträdakonventionen. Motion A4 yrkande 1 (m) avstyrksdärför.Övriga frågor om deltidsarbete ochtidsbegränsade anställningarUtskottetts förslag i korthetFrämst med hänvisning till pågåendeutredningsarbete m.m. avstyrker utskottetmotionsförslag utan direkt beröring medlagförslagen i proposition 97 som rör frågorom deltids- och heltidsarbete och omtidsbegränsade anställningar.Jämför reservation 8 (v).MotionerVänsterpartiet framhåller i sin motion A316 attantalet fasta arbeten visserligen ökat under desenaste åren, men i ett längre perspektiv har detillfälliga arbetena blivit fler. Många har enotrygg anställningssituation, och värst utsatta ärbehovs- och timanställda, oftast kvinnor i offentligsektor. Med tillfällig anställning följersvårigheter att få bostad och liten möjlighet att talån och att vara kreditvärdig. Timanställda harsvårigheter att klara vardagliga rutiner som att gåtill tandläkaren . Lagändringarna 1996,som innebär att vikarier som arbetat under enfemårsperiod blir fast anställda, har visat sigotillräckliga för t.ex. behovs- och timanställda ochobjektsanställda personliga assistenter. Dessutominfördes ytterligare en osäker anställningsform,överenskommen visstidsanställning. Vänsterpartietanser för det första att tillsvidareanställning påheltid skall vara norm. Undantag skall kunna görasgenom kollektivavtal om det finns sakliga skäl (yrk.5). För det andra bör alla former avvisstidsanställningar efter en sammanlagd tid av 18månader inom ramen för en treårsperiod övergå tilltillsvidareanställning (yrk. För det tredje börriksdagen besluta att avskaffa anställningsformenöverenskommen visstidsanställning (yrk. 7).En kommittémotion om vårdpersonalen, So503 avChatrine m.fl. (kd), uttrycker förvåningöver att vårdkommissionens mål att halveradeltidsarbetslösheten bara lett till enmarginell minskning. Många vårdanställda skullevilja ha en heltidstjänst, men förvägras detta trotsatt det finns ett uppenbart personalbehov. Omsituationen inte förbättras måste regeringenöverväga åtgärder (yrk. 2).Miljöpartiet framhåller i sin arbetstidsmotion A220att tillfällighetsanställningar ökar stressen.Nästan alla, inklusive ungdomarna, föredrar fastanställning med den trygghet som det innebär.Miljöpartiet vill att regeringen utreder hur denökade användningen av tillfällighetsanställningarskall kunna minskas (yrk. Partiet anser ocksåatt det sociala trygghetssystemet måste ses över såatt personer med oklara, tillfälliga anställningaromfattas av samma trygghet som fast anställda vidarbetslöshet och sjukdom (yrk. 5).Frågor om heltids- och deltidsarbete och omtidsbegränsade anställningar tas också upp i ettantal enskilda s-motioner.Christina m.fl. (s) anser i motion2000/01:A810 att lagen om anställningsskydd bör sesöver. Grunden skall vara heltid medan deltidsarbeteskall vara en rättighet. När behov av ny personaluppstår skall i första hand de deltidsanställdaerbjudas högre sysselsättningsgrad (yrk. och (båda s) anser i motionA232 att det är viktigt att ansträngningarna attminska deltidsarbetslösheten inte bara riktas motvårdsektorn. Framför allt är det dock angeläget även sätter tryck på arbetsgivarna, t.ex. genomdifferentierade arbetsgivaravgifter. IngerSegelström m.fl. (s) anser i motion A252 att heltidbör vara norm och deltid en möjlighet. Med enheltidstjänst i botten kan kvinnan själv väljadeltid med rätt att gå upp på heltid igen. Dettaskall regleras genom kollektivavtal. Motsvarandekrav framställs i motion A273 av m.fl.(s). I motion A262 anser ()att deltidstjänster i den offentliga sektorn skallgöras om till heltidstjänster med möjlighet att sökapartiell tjänstledighet. m.fl. (s)hänvisar i motion A264 till ett antal rapporter ochtill arbetsmarknadsstatistik som visar på enomfattande deltidsarbetslöshet och en kraftig ökningav tidsbegränsade anställningar. Några ytterligareutredningar om detta behövs inte enligtmotionärerna, som anser att regeringen bör vidta deåtgärder som behövs för att komma till rätta medmissförhållandena. m.fl. (s) pekar imotion A328 på förhållandena inom handeln med kortaarbetstider och stor del tillfälligt anlitadpersonal. Inom kommuner och landsting harvårdkommissionen endast åstadkommit en marginelltminskad deltidsarbetslöshet. Enligt motionärernaframstår det därför som om det endast är genomlagstiftning som målet kan nås om heltidsanställningsom rättighet och deltidsanställning som möjlighet.Lena m.fl. (s) påtalar i motion A338bl.a. komplikationerna med att gå upp från ettdeltids- till ett heltidsarbete till följd av olikaslag av marginaleffekter, vilket leder till attkvinnor tvingas ta arbeten som det inte går attförsörja sig på. Det behövs lagstiftning som innebäratt heltid är på arbetsmarknaden medmöjlighet att gå ned i arbetstid. Avsteg frånhuvudregeln skall kunna göras genom centraltkollektivavtal. En utredning behöver ta etthelhetsgrepp på deltidsproblematiken. Även LisbethStaaf-Igelström (s), i motion A374, anser attheltidsanställning måste bli en rättighet och deltiden möjlighet, vilket kan regleras genom lagstiftningeller kollektivavtal.Märta och (båda s)pekar i motion A233 på att otryggaanställningsförhållanden kan påverkafamiljebildningen. Lagen bör ändras så attmöjligheterna till tidsbegränsade anställningarminskar. I motion A290 av och (båda s) efterlyser motionärerna enutredning om på vilket sätt anställningstrygghetenkan stärkas för de korttidsanställda, vilket ärviktigt inte minst för viljan och möjligheten attbilda familj och skaffa barn. I motion A372 inriktarsig m.fl. (s) på projekt- ochobjektsanställningar och s.k. behovsanställningaroch timanställningar. Motionärerna konstaterar att1996 års lagändring om omvandling till fastanställning inte gäller sådana anställningsformer.De anser att det behövs en översyn av lagstiftningenför att komma till rätta med den försämring avvillkoren på arbetsmarknaden som det ökade antaletsådana anställningar innebär. Även i motion A373 tarLena (), nu som ensam motionär, uppdet ökade bruket av behovsanställningar. En översynav lagstiftningen behövs. Enligt motion A365 avKrister Örnfjäder (s) måste lagarna förbättras.Dagens otrygga situation yttrar sig bland annat iett minskat barnafödande bland unga.Utskottets ställningstagandeI de ovan redovisade motionerna tas frågorna om hel-och deltidsarbete respektive tidsbegränsadeanställningar upp från en mängd olikautgångspunkter. Genomgående vill man stärkatryggheten för de anställda eller i varje fallförbättra möjligheten att tillmötesgå önskemål omheltidsarbete. Utskottet ställer sig bakom dessautgångspunkter. Saken har också enjämställdhetsaspekt. Kvinnor arbetar deltid i högregrad än män, och de återfinns också i tidsbegränsadeanställningar i större utsträckning än männen.Som framhålls i proposition 97 är det samtidigtgivet att möjligheten till deltidsarbete kan ha ettvärde i vissa situationer. För en del arbetstagarekan det vara ett starkt önskemål att ha flexibiliteti fråga om arbetstidens omfattning. Det kan varaett mått på livskvalitet och individuell frihet. Förpersoner som studerar, för föräldrar med små barneller för den som inte vill eller orkar arbetaheltid kan deltidsarbete vara en lösning. Utskottetkan här notera, vilket också påpekas i motioner somväckts med anledning av propositionen, attramavtalet om deltidsarbete har en delvis annanutgångspunkt. Om direktivet handlar om att stödjautvecklingen av arbetstillfällen på deltid ärproblemet i inte att för få arbetar deltid.Målet är att minska den ofrivilliga deltiden, inteatt stimulera att fler får deltidsarbete.Större trygghet i anställningen påverkarlivskvaliteten för den enskilde. Med ökad trygghetökar också möjligheterna att planera bådeprivatlivet och arbetslivet. Att arbetstagaren haren bättre kontroll över den egna situationen kanockså vara till gagn för arbetsgivaren. Resultatet iverksamheten kan förbättras, vilket i förlängningenockså är till gagn för samhället i stort. I entidsbegränsad anställning minskar möjligheterna attblicka framåt och planera. Utan fast anställning kandet vara svårare att få bostad eller banklån.Även intresset av ökad mångfald i arbetslivetskulle kunna gynnas av en minskad andeltidsbegränsade anställningar. Personer med annatetniskt ursprung än majoritetsbefolkningen ärnämligen överrepresenterade i den typen avanställningar.Utskottet håller med regeringen om att reglernamåste ha en ändamålsenlig utformning. De måstespegla en rimlig avvägning mellan arbetstagarnasbehov av goda ekonomiska villkor och trygghet ianställningen och arbetsgivarnas behov av attkontinuerligt kunna anpassa organisation ocharbetsstyrka efter ändrade förutsättningar ochbehov. Önskemål om trygghet och kontinuitet ianställningsförhållandet skall vägas mot intressetav flexibilitet. Hur avvägningarna bör göras kanskifta efter omständigheterna i det enskilda fallet,men framför allt kan utfallet avintresseavvägningarna ändras över tiden.Utskottet delar den uppfattning som regeringenuttrycker i propositionen. Strävan skall vara attalla som så önskar skall ha möjlighet att arbetaheltid och i en tillsvidareanställning. Det nyssbehandlade lagförslaget är i första hand betingat avkravet att skall genomföra de båda EG-direktiven på ett fullgott sätt. Därutöver kan detfinnas anledning att överväga om även sådana reglersom i och för sig uppfyller EG-rättens krav ärutformade på det bästa sättet.När det gäller deltidsarbetslösheten harregeringen uppdragit åtArbetsmiljöverket (AV) att bilda en styrgrupp förfrågor om deltidsarbetslöshet. I gruppen skall ingåföreträdare för (),(JämO),() och Svenska ESF-rådet.Uppgiften skall vara att påverka de omständighetersom hindrar dem som arbetar deltid och som villarbeta mer att få den önskade arbetstiden.Jämställdhetsperspektivet skall genomsyra allaområdena. En viktig del skall vara utbildning avdeltidsarbetslösa. Det skall också genomförasforskning om mekanismerna bakom deltidsarbetslöshet.Medel har avsatts för att stödja att heltidsarbeteblir en norm och deltid en möjlighet.Utskottet vill också uppmärksamma det uppdrag somAMS fick att verka för en halveringav deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg.Enligt en rapport från AMS varminskningen begränsad , men under år2001 fortsatte deltidsarbetslösheten att sjunka. Islutet av hade deltidsarbetslöshetensjunkit jämfört med tidigare.Orsaken till de goda resultaten är enligt AMSefterfrågan på arbetskraft i kombination med ettintensivare arbete från arbetsförmedlingarnas sidaän tidigare med de deltidsarbetslösa i samverkan medarbetsgivare och fackliga organisationer. En annanviktig orsak är enligt en ökandemedvetenhet hos de kommunala arbetsgivarna ombehovet av att se över arbetsorganisationerna så attofrivilligt deltidsarbete kan undvikas. Minskningarhade skett i alla län. En uppföljning av dem somlämnat deltidsarbetslösheten inom vård och omsorgunder majseptember 2001 visade att hadeavanmälts på arbetsförmedlingen därför att de hadearbete och inte längre var i behov av förmedlingensservice.Det skall också nämnas att har regeringensuppdrag att se över den arbetsrättsligalagstiftningen i olika avseenden. Uppdraget gårtillbaka till ett förslag av utskottet om en sådanöversyn (1999/2000:AU5). En bakgrund till utskottetsförslag var utvecklingen mot kortare och lösareanställningsformer på bekostnad av fastaheltidstjänster. Bland de frågor som översynenenligt regeringsuppdraget skall omfatta särskiltfinns de tidsbegränsade anställningarna. Enkartläggning skall ske av utvecklingen med en ökandeandel tidsbegränsade anställningar under 1990-talet.I uppdraget ingår även att bedöma om det är möjligtatt minska skillnaderna i anställningstrygghet ochanställningsvillkor mellan tillsvidareanställningaroch tidsbegränsade anställningar för attanställningsskyddslagen skall uppfylla kraven påtrygghet och förutsägbarhet för de anställda ochvilka effekter detta skulle kunna få för företagensutveckling. Uppdraget till har efter ettregeringsbeslut förlängts till den 31 oktober 2002.I genomförandet av översynen skall en redovisninggöras för relevant forskning om förändringarna påsvensk och internationell arbetsmarknad liksom förrelevanta utländska erfarenheter. En analys skallockså göras av EG-rättens påverkan på den svenskaarbetsrätten.Utskottet kan med det ovan redovisade konstateraatt arbete pågår som i stora delar ligger i linjemed de förslag och synpunkter som framförs i de ovanredovisade motionerna och som också överensstämmermed utskottets uppfattning. Det finns ingenanledning att föregripa resultatet av detta arbete.Utskottet har dessutom under hand erfarit attregeringen bereder frågan om vilka möjligheter detfinns att stärka rätten till heltidsarbete och avseratt återkomma till i denna fråga.Med det anförda avstyrks motionerna 2000/01:A810yrkande 3 (s), A220 yrkandena 4 och 5 (mp), A232(s), A233 (s), A252 (s), A262 (s), A264 (s), A273(s), A290 (s), A316 yrkandena 57 (v), A328 (s),A338 (s), A365 (s), A372 (s), A373 (s), A374 (s) ochSo503 yrkande 2 (kd).Allmänna frågor om arbetsrättenUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas allmänna frågor omförändringar i arbetsrätten. Utskottet, somkonstaterar att det pågår en översyn avarbetsrätten, avstyrker de berördamotionerna.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (v) och 11(fp).MotionerModeraterna för fram allmänna synpunkter påarbetsrätten i kommittémotionen A349. Dentraditionella, storskaliga industriproduktionenersätts av en mer individanpassad företagsamhet. Nyarelationer suddar ut gränserna mellan anställda,uppdragstagare och ägare. Medarbetarna får störreansvar och befogenheter som kraven påkunskap och kompetens ökar. Det arbetsrättsligaregelverket är anpassat till gårdagens arbetsmarknadoch blir därmed ett hinder för tillkomsten av nyaarbeten. En ny arbetsrätt måste enligt Moderaternautgå från att det är den enskilde som skall varabärare av arbetets rättigheter. Fackligaorganisationers rätt att företräda arbetstagarnaskall grundas på uppdrag, inte på tvingandelagstiftning (yrk. En fungerande arbetsmarknadmåste bygga på avtalsfrihet och rättstrygghet.Frågor om hur, när och för vilken ersättning ettvisst arbete utförs skall i första hand avgöras avden som vill ha arbetet utfört och av den som kanoch vill utföra det. Vid oenighet skall parternasrättigheter skyddas. Oskäliga avtal elleruppsägningar skall kunna hävas. Fria avtal skallalltså utgå från den enskilde och företaget (yrk.2). En arbetsgivare skall inte kunna tillämpa ettkollektivavtal på andra än dem som omfattas avavtalet, dvs. medlemmarna i organisationen. En sådanregel måste vara tvingande.