bet · GP01UBU7 · 2002-03-07 00:00:00 — I stället för att inskränka valfriheten medhänvisning till vad som gäller för kommunalagymnasieskolor bör politiken gå i motsatt riktning,dvs. möjligheter bör öppnas för eleverna att ocksåsöka gymnasieutbildning i kommunala skolor utanförhemkommunen.I motionerna 2001/02:Ub233 yrkande 23 och2001/02:Ub483 yrkande 5 från allmänna motionstidenunderstryker att elevernas rätt attvälja gymnasieskola måste öka. Det är orimligt meden ordning som medför att tur eller elevensbostadsadress är avgörande för antagning tillgymnasieskolan, framhåller de. Regeringen kan gelokala inriktningar rätt att vara riksrekryterande,men det sker endast undantagsvis. I ett samhälle därökad rörlighet och utveckling av utbildningsvägarbehövs, är detta uttryck för ett omodernt och snävtsynsätt.Även i motion 2001/02:Ub345 (m) yrkande 2 pläderasför riksintag till alla gymnasieskolor. För attgarantera elever möjlighet att välja skola, oavsettvem som är huvudman eller var i kommunen ellerlandet skolan ligger, måste kostnaden för elevenfölja val av skola.Enligt i motion 2001/02:Ub447yrkande 23 bör elever ges valfrihet att sökagymnasieprogram eller enskilda kurser utanför sinhemkommun, även om liknande utbildning finns ihemkommunen.Folkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub221yrkande 26 att beslutar om sådan ändringav skollagen att elevens hemkommun blir skyldig attbetala ersättning för elevs gymnasieutbildning iannan kommun också om utbildningen erbjuds avhemkommunen.Vänsterpartiet, däremot, vill att ennärhetsgaranti inom gymnasieskolan skall införas,enligt motion 2001/02:A317 yrkande 16. Därmedförstås att kommunen skall garantera att alla eleversom söker till ett nationellt program erbjuds platsi närmaste gymnasieskola som har det programmet, sålångt platserna räcker.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motionerna anföraföljande om rätten att välja skola på gymnasienivå.Det finns inte någon inskränkning i rätten attvälja en fristående skola. Till sådana skolor gällerriksrekrytering. Om en elev tas in till utbildningvid en fristående gymnasieskola är hemkommunenalltid skyldig att lämna bidrag, om Skolverketförklarat skolan bidragsberättigad.Däremot är hemkommunen inte skyldig att betalainterkommunal ersättning för en elev som villgenomgå en gymnasieutbildning i en annan kommunsskola, om hemkommunen kan erbjuda samma programeller nationellt fastställda inriktning och eleveninte på grund av sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att få gå i den andra kommunen (5kap. 8 och 24 §§ skollagen). När det gäller val, ihemkommunens utbud, mellan olika skolor som harsamma program finns det inga centrala bestämmelser.I sammanhanget kan nämnas att flera kommuner iStockholmsregionen låter sina eleversöka gymnasieutbildningar fritt och är beredda attbetala den interkommunala ersättningen. Även i fleraandra regioner i landet pågår en liknande utveckling(jfr SOU 2001:12 s. 102).Inom det offentliga skolväsendet förekommer detäven ett stort antal riksrekryterande utbildningar iform av specialutformade program och utbildningarinom nationellt program i gymnasieskolan. Dessautbildningar regleras i 2 kap. gymnasieförordningen(1992:394) samt i bilagorna 2 och 3 tillförordningen. Om en elev blir intagen på enriksrekryterande utbildning, skall ersättning förkostnaderna för elevens utbildning utgå frånhemkommunen.Gymnasiekommittén 2000 skall enligt direktivenutreda det långsiktiga behovet av systemet medriksrekryterande utbildningar (dir. 2000:35). utreda och lämna förslag om hur deninterkommunala ersättningen skall beräknas förriksrekryterande utbildningar samt överväga hurstrukturen i förslagen kan ge incitament tillsamverkan mellan kommuner. I tilläggsdirektiv den 31januari 2002 (dir. 2002:8) har kommitténs uppdragvidgats. Bland annat skall kommittén enligt det nyauppdraget utreda behovet av utökad möjlighet förkommuner att samverka om delar av utbildningar igymnasieskolan. Tidpunkten för kommitténs slutligaredovisning anges i tilläggsdirektiven till den 16december 2002.Utskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden om riksrekrytering m.m. tillgymnasieskolan med hänvisning till pågående arbeteinom 2000.Lagförslaget i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen (1985:1100) i denmån lagförslaget inte omfattas av utskottetsbehandling i det föregående.I propositionen föreslås att ändringarna i skollagenskall träda i kraft den1 . Bestämmelserna om beräkning av bidragoch om avgifter skall dock enligt förslagettillämpas först fr.o.m. . Förslaglämnas vidare om vissa övergångsbestämmelser. Försådana skolor som har fått beslut om godkännandeeller rätt till bidrag före skallbestämmelserna om krav på lärare inte tillämpas,dvs. ett återkallande skall inte kunna ske på dengrunden att villkoret inte är uppfyllt.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till ikraftträdande ochövergångsbestämmelser, med de ändringar somföranleds av utskottets ställningstaganden i detföregående. bör vidare anta lagförslaget iövrigt i den mån det inte behandlats i detföregående.Rätten att välja skola m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omformerna för rätten att välja skola och ominförandet av en nationell skolpeng medhänvisning till vad utskottet anfört.Jämför reservationerna 5 (m, kd, c, fp), 13(v) och 2 (m).Ett flertal motioner, som huvudsakligen väcktes under denallmänna motionstiden, tar upp frågor angåenderätten att välja skola.Enligt Moderata samlingspartiet i motion2001/02:Ub233 yrkande 9 skall elever och föräldraruppmuntras till ett aktivt val av skola. Det innebäratt de skall ges information om sina möjligheter ochom de alternativ som finns i både kommunala ochfristående skolor. Insatser för att främja detaktiva valet och för att öka samarbetet mellanskolan och föräldrarna kan bidra till att ge allabarn bättre förutsättningar för goda studieresultat.Moderaterna understryker i motion 2001/02:Ub15yrkande 2 att föräldrar och elever skall fritt kunnavälja bland såväl kommunala som fristående skolor.Kraven på god kvalitet och de ekonomiska villkorenför skolorna skall vara likvärdiga. I motion2001/02:Ub345 (m) yrkande 1 förordas att begreppetbasplacering breddas till att avse placering i enskola inom kommunen, i stället för att styra till enspecifik skola. Därigenom måste alla elever göra ettval, och olika skolor kommer att sätta kvaliteten änmer i fokus för att locka elever. I motion2001/02:Ub332 (m) yrkande 7 framhåller motionärenbarns och föräldrars rätt att söka sig till godaskolor och välja bort de dåliga.Centerpartiet betonar i motion 2001/02:So501yrkande 2 att det skall vara en självklar rättighetatt kunna välja mellan såväl kommunens olika skolorsom fristående skolor, i synnerhet när det rör sigom den obligatoriska skolan.Valfrihet inom skolan innebär enligt imotion 2001/02:So637 yrkande 3 dels att fler skolorskapar en särskild profil, dels att det blir viktigtför alla skolor att föräldrar har insyn ochinflytande.Vänsterpartiet anför i motion 2001/02:A317 yrkande15 att det fria skolvalet i stora stycken är enchimär. Huvudregeln bör vara att eleverna erbjudsplats i enligt närhetsprincipen.Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet attkomma in med alternativa önskemål, som börtillgodoses så långt det är möjligt.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena om formerna för rätten att väljaskola.Enligt utskottets mening finns det en omfattandevalfrihet inom skolväsendet. I fråga om grundskolanföreskrivs i skollagen (1985:1100) att kommunen vidfördelningen av elever på olika skolor så långtmöjligt skall beakta föräldrarnas önskemål om attderas barn skall tas emot vid en viss skola (4 kap.6 §). Detta gäller under förutsättning att inteandra elevers berättigade krav på placering i enskola nära hemmet åsidosätts eller betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstårför kommunen. En kommun skall i sin grundskola äventa emot en elev för vars grundutbildning kommuneninte är skyldig att svara, om eleven med hänsyn tillsina personliga förhållanden har särskilda skäl attfå gå i den kommunens grundskola (4 kap. 8 §).Föräldrarna kan också som alternativ till denkommunala skolan välja en fristående skola.Frågan om rätten att välja skola på gymnasienivåbehandlas i avsnittet om riksrekrytering m.m.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till attSkollagskommittén som redovisats i det föregående behandlar frågan om möjligheten att överklaga enskolas beslut om mottagande av en elev. Kommitténskall redovisa sitt arbete senast den 16 december2002.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2001/02:N224 yrkande 8 att en nationell skolpenginförs. En skolpeng garanterar alla elever ochföräldrar valfrihet, oavsett i vilken kommun eller ivilket bostadsområde de bor. Finansieringen av denenskilde elevens utbildning blir likvärdig för alla,vare sig eleven väljer en eller enfristående skola. Motsvarande förslag och synpunkterläggs fram i motionerna 2001/02:N313 (m) yrkande 8och 2001/02:Ub332 (m) yrkande 1.I motion 2001/02:Ub289 (m) yrkande 4 påtalas attmed nuvarande regler för finansiering av friståendeskolor blir de kommunala bidragen ofta föremål förförhandlingar. Denna irrationella stödfördelningborde ersättas med en nationell skolpeng för allabarn. Enligt motion 2001/02:Ub332 (m) ärskillnaderna i elevkostnader mellan landets kommunerett viktigt skäl för staten att övertafinansieringen av skolan (yrk. En nationellskolpeng garanterar barnen att deras skola fårtillräckliga resurser för att möta just deras behov(yrk. Motionären anser också att skolpengen börkunna vara delbar mellan olika skolor, även mellanen skola och en fristående (yrk. 6).Moderaterna framhåller vidare i motion2001/02:Sk288 yrkande 13 att friskolereformen ikombination med en nationell skolpeng ökarmöjligheterna att bevara och utveckla skolor ilands- och glesbygd. I motion 2001/02:Ub327 (m)yrkande 5 betonas likaså vikten av ett statligtgaranterat och finansierat skolval för attsäkerställa landsbygdsskolors överlevnad.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Riksdagen har tidigare vid ett flertal tillfällenavslagit motionsyrkanden från ominförande av en nationell skolpeng (senast i bet.2001/02:UbU1). Utskottet vidhåller sin uppfattningatt en schablonberäknad nationell skolpeng inte gerde grundläggande förutsättningarna för att kraven påen likvärdig skola av hög kvalitet för alla eleverskall kunna uppfyllas. Resurser till skolansverksamhet måste fördelas med utgångspunkt i debehov som enskilda elever, olika grupper av eleveroch skolor faktiskt har. Utskottet finner det därförinte rimligt att införa en central resursfördelning.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av etableringsfrihet inomförskoleverksamheten, fristående skolor inomvuxenutbildningen, profilering m.m. avskolor, elevantal vid start av friståendeskola, betygsregler för fristående skolor,lagregler till skydd för personal vidfristående skolor samt rätten till skolskjutsför elev i fristående skola.Jämför reservationerna 5 (m, kd, c, fp), 12(m, kd, fp), 2 (m), 7 (fp) och 14 (kd).Etableringsfrihet inom förskoleverksamhetenefterfrågas i tre motioner.Kristdemokraterna i motionerna 2001/02:Sf392yrkande 23 och 2001/02:Ub548 yrkande 3 pekar på att det är viktigt attdet finns olika barnomsorgsformer, såsom omsorg ihemmet, förskola, familjedaghem, föräldrakooperativ,öppen förskola och privata alternativ. Kommunenmåste ge sitt tillstånd för att en friståendeförskola skall få starta. Motionärerna anser att dethämmar utvecklingen mot en ökad mångfald. Riksdagenbör begära att regeringen lägger fram förslag tilllagregler som medför etableringsfrihet.Också vill i motion 2001/02:Ub322yrkande 1 införa frihet att etablera förskolor. Enmångfald av förskoleformer kommunala förskolor,föräldrakooperativ, personalkooperativ,föreningsdrivna förskolor etc. innebär att deolika förskoleformerna kan stimulera varandra ochbidra till en utveckling av helaförskoleverksamheten. Driften av förskolan är intedet viktiga utan det är den pedagogiska verksamhetensom är det centrala, menar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandena.Enligt 2 a kap. 13 § skollagen (1985:1100) krävstillstånd av kommunen för att en enskild ellerjuridisk person skall få yrkesmässigt driva enförskola eller ett fritidshem. Utskottet anser inteatt bör begära en ändring av dennabestämmelse.I sammanhanget kan nämnas att i en OECD-rapporthösten (and CarePolicy in ) framhåller experterna mångfaldenoch flexibiliteten i det svenska systemet.Frågor rörande fristående skolor inomvuxenutbildningen tas upp av imotionerna 2001/02:Ub18 yrkande 10, 2001/02:Ub547yrkande 4 och 2001/02:Ub549 yrkande 5. Motionärernaanmärker att en enskild utbildningsanordnare i dagkan bedriva vuxenutbildning, men inte utfärda betyg.De vill öppna möjligheten för fristående skolor äveninom vuxenutbildningen.Med samma hänvisning till att en enskild anordnareav vuxenutbildning inte har rätt att utfärda betyg,förespråkar i motion 2001/02:Ub221yrkande 23 att fristående vuxenutbildningsenheterskall få etableras.Även i motion 2001/02:Ub285 (m) yrkande 1 begärsatt det skall bli möjligt att driva friståendeskolor för vuxenutbildning med rätt att utfärdabetyg. Enligt yrkande 2 i motionen bör vuxeneleverges rätt att välja utbildningsanordnare inom ellerutom den egna kommunen.U t s k o t t e t erinrar om att motsvarandemotionsyrkanden avslogs av isamband med behandlingen av propositionen Vuxnaslärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (bet.2000/01:UbU15). Utskottet anförde då att denparallell som motionärerna drog till reglerna omfristående skolor på grundskole- och gymnasienivåinte var relevant. Kommunerna har skyldighet att setill att alla barn bereds plats i ochatt alla ungdomar erbjuds gymnasieutbildning.Fristående skolor, som av förklaratsbidragsberättigade, har rätt till kommunala bidrag.När det gäller vuxenutbildningen finns det varkennågon motsvarighet till skolplikten eller någonskyldighet för kommunerna att erbjuda allamedborgare utbildning av visst slag eller på vissnivå (utöver skyldigheten när det gällergrundläggande vuxenutbildning).Utskottet ansåg att det mönster som utvecklatsunder den period som pågått är värtatt behålla och utveckla vidare. Kommunerna haransvaret; de skall i sin planering utgå frånindividernas behov och önskemål och anordnautbildning i egen regi eller anlita andra anordnare,alltefter vad som bäst tjänar de utbildningssökandepersonerna.Med samma motivering avstyrker utskottet häraktuella motionsyrkanden om fristående skolor förvuxna.Ett stort antal motionsyrkanden avser frågor omprofilering m.m. av skolor.Moderata samlingspartiet pläderar i motion2001/02:Ub233 yrkande 10 för att alla skolor skallbli fria, i meningen självständiga skolor, somfrämst får mandat från elever och föräldrar för sinverksamhet. De bästa erfarenheterna från defristående skolorna skall kunna förverkligas vidalla skolor.Enligt motion 2001/02:Ub289 (m) yrkande 1 ärfristående skolor en motor för skolans förnyelse ochvisar konkret hur nya idéer fungerar i verkligheten.På sikt bör all skolverksamhet bedrivas avfristående skolor eller självstyrande kommunalaskolor, menar motionären.I motion 2001/02:Ub327 (m) hävdas att ju bredareskolans utbud blir genom individuella skolorsprofilering, desto fler barn och ungdomar kommer attfinna sig till rätta och göra väl ifrån sig i skolan(yrk. Motionären påpekar vidare att om varjeskola finner sitt område att bli särskilt duktig på,kommer kvaliteten i det samlade skolsystemet att öka(yrk. Skolors profilering kan också utgöra ettincitament för lärare att vidareutbilda sig (yrk.3). Skolplacering av barn skall enligt motionärenlika naturligt kunna ske efter vilken pedagogiskinriktning som ligger nära barnen som efter skolansgeografiska närhet (yrk. 4).Folkpartiet lyfter fram skolans roll i arbetet föratt bryta segregationen. I motionerna 2001/02:Ub222yrkande 15, 2001/02:Sf400 yrkande 10, 2001/02:So637 yrkande 20 och 2001/02:Bo323 yrkande 6föreslår att det i utsattabostadsområden skall startas skolor som får ensärskild profil och särskilda resurser och som kanlocka till sig elever även från andrabostadsområden, s.k. magnetskolor.Också i motion 2001/02:Ub332 (m) yrkande 4framhålls att en framgångsrik profilering kan lockaelever till skolor i socialt utsatta miljöer. Detfria skolvalet har härvid betydelse. I motionensyrkande 5 uttrycker motionären uppfattningen attsegregationsproblemen i den kommunala skolanknappast är skapade av för mycket valfrihet, utan avför liten.U t s k o t t e t anser att dagens regelsystemger stort utrymme för profilering av skolor.Besluten i hithörande frågor fattas lokalt.Riksdagen bör enligt utskottets mening avslåmotionsyrkandena.Kristdemokraterna efterfrågar i motionerna2001/02:Ub18 yrkande 2, 2001/02:Ub547 yrkande 2 och2001/02:N265 yrkande 14 en möjlighet till särskilddispens i glesbygdsområden från kravet på lägstaelevantal vid start av fristående skola, för atträdda byskolan från att stängas på grund av vikandeelevunderlag.U t s k o t t e t erinrar om att redanenligt gällande regler har möjlighet att ge dispens.Som en av förutsättningarna för att en friståendeskola skall godkännas gäller enligt skollagen attskolan har minst 20 elever, om det inte finnssärskilda skäl för ett lägre elevantal (9 kap. 2 §).Av förarbetena till nämnda lagbestämmelse (prop.1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. 14) framgåratt kravet på minst 20 elever gäller vid fulltutbyggd verksamhet enligt ansökan om godkännande. Enfristående skola som begär godkännande förexempelvis år 16 kan alltså bygga upp verksamhetensuccessivt och börja med färre elever. Skolverketskall kunna medge undantag från kravet på minst 20elever, t.ex. för att i lägre årskurser möjliggöraskolgång inom rimligt avstånd från elevernas hem iglesbygd eller därför att en nystartad skola behöveren för uppbyggnad.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Centerpartiet understryker i motion 2001/02:Ub322yrkande 6 att reglerna för betyg skall vara likaoavsett skolhuvudman, dvs. samma betygsregler skallgälla för fristående skolor som för kommunalaskolor.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Enligt 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206) omfristående skolor i dess lydelse fr.o.m. den 1januari 2001 är en fristående skola som har fåttmedgivande av att anordna prövning ochutfärda betyg skyldig att tillämpa bestämmelserna i7 kap. grundskoleförordningen (1994:1194) respektive7 kap. särskoleförordningen (1995:206) om betyg m.m.I motion 2001/02:Ub368 (s) betonas behovet avlagregler till skydd för personal vid friståendeskolor, motsvarande lex och lex inomvården och omsorgen. Enligt motionären kan ocksåanställda vid fristående skolor riskera att förlorasina arbeten om de avslöjar missförhållanden på denskola där de arbetar.U t s k o t t e t hänvisar till att frågan omyttrande- och meddelarfrihet för anställda iverksamheter med anknytning till det allmänna harutretts av en särskild utredare. Denne avlämnade ifebruari 2001 promemorian Yttrandefrihet förprivatanställda (Ds 2001:9), vari läggs fram ettförslag till lag om skydd för privatanställdasyttrandefrihet. Enligt lagförslaget skall enarbetsgivare inte få ingripa mot en arbetstagare föratt han eller hon har utnyttjat tryck- ochyttrandefriheten i fråga om åsikter och upplysningarom bl.a. förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg ochutbildning för barn och ungdom som avses i skollagen(1985:1100). Arbetsgivaren får inte hellerefterforska vem som har utnyttjat tryck- ochyttrandefriheten.Förslaget har remissbehandlats och övervägs förnärvarande inom Justitiedepartementet.Utskottet anser att det finns ett demokratisktvärde i att förhållanden vid offentligt finansieradeverksamheter kan diskuteras öppet. Utskottet utgårfrån att regeringen återkommer med ettförslag till lag om skydd för privatanställdasyttrandefrihet som omfattar fristående skolor. Fördetta talar också angelägenheten av att lika reglerom skydd för yttrandefrihet skall gälla föroffentligt och privat anställda inom skolväsendet.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt det inte behövs något särskilt uttalande frånriksdagen med anledning av motionen. böravslå densamma.Enligt motion 2001/02:Ub413 (kd) bör riksdagenbegära att regeringen lägger fram förslag sominnebär att särskolebarn som väljer en friståendesärskola skall få behålla rätten till skolskjuts.Motionären menar att det kan sättas i fråga huruvidadet finns en reell valfrihet, om valet av en annanskola än den kommunala innebär betydandeskolskjutskostnader för den enskilde.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Enligt 4 kap. 7 § skollagen har kommunenskyldighet att sörja för att skolskjuts anordnas åtelever i om det behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena,funktionshinder hos en elev eller någon annansärskild omständighet. Skyldigheten omfattar dockinte elever som väljer en annan skola änden som kommunen annars skulle ha placerat dem i.Motsvarande gäller även, enligt 6 kap. 6 §skollagen, vid val av en annan särskola än den somkommunen annars skulle ha placerat eleven i, omnågot önskemål om en viss skola inte framställts.Kommunen har heller ingen skyldighet att anordnaskolskjuts för elever som väljer en friståendeskola.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandenliknande det nu aktuella, senast vid föregåenderiksmöte (bet. 2000/01:UbU9). Enligt utskottetskulle det föra mycket långt och kunna åsamkakommunerna stora kostnader, om skyldigheten attsörja för skolskjuts utvidgades till att gälla ävenelever som väljer annan skola än den som kommunenannars skulle ha anvisat. Ingenting hindrar dock enkommun från att åta sig att stå för skolskjuts elev i en fristående skola, om kommunen finnerdet skäligt t.ex. därför att den närmaste kommunalaskolan är så belägen att eleven, om han eller honhade gått där, skulle ha varit berättigad tillskolskjuts. Detta är fortfarande utskottetsuppfattning.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkeneller vilka punkter i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Avslag på propositionen, m.m.(punkterna 1 och 6) m, kdav (), (), PerBill (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1och 6 borde ha följande lydelse:1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår proposition 2001/02:35. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Ub12,2001/02:Ub13, 2001/02:Ub14, 2001/02:Ub15 yrkande1 och 2001/02:Ub18 yrkande 1.6. Krav på behörighet för lärareRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 2 bkap. 7 § andra stycket 2 och 9 kap. 2 § förstastycket 6, 8 § första stycket 4, 8 b § förstastycket 4 och 16 b § samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller motion2001/02:Ub15 yrkande 5 och bifaller delvis motion2001/02:Ub289 yrkande 2.StällningstagandeRegeringens förhållningssätt gentemot verksamhetenmed fristående skolor är tvehågsen på gränsen tillnegativ. Fristående skolor förefaller varaacceptabla så länge de är få. Den proposition som nubehandlas genomsyras av en strävan att begränsa ochförhindra en utveckling av mångfald och alternativinom skolväsendet. Vi föreslår därför avslag påpropositionen i dess helhet. Enligt vår meninginnebär en skola för alla att det finns många skolorsom kan möta elevers olika behov och intressen. Enutveckling i denna riktning kan bara åstadkommas omman inför de fristående skolornas utveckling och denallmänna skolans kvalitetsproblem förhåller sigtvärtemot vad regeringen gör . Vi menar att defristående skolornas dynamik måste spridas till helaskolväsendet. Det finns ett stort och växandeintresse för fristående skolor.