bet · GP01KU18 · 2002-05-30 00:00:00 — Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag i proposition 2001/02:72 till ändringar iregeringsformen, riksdagsordningen och lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. Därutöver behandlarutskottet fyra motioner som avlämnats med anledningav propositionen samt tre motionsyrkanden frånallmänna motionstiden 2001.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tilländringar i regeringsformen utom såvitt avser enmindre språklig ändring av 1 kap. 7 §. Därmedföreslår utskottet att nu antar förslagentill ändringar som vilande. Utskottet tillstyrkerockså förslaget till ändring av riksdagsordningen,som utgör en följdändring till en av ändringarna iregeringsformen. Även denna ändring bör därförenligt utskottet nu antas som vilande av riksdagen.Vidare föreslår utskottet för egen del att det i10 kap. 5 § första stycket regeringsformen införs enbestämmelse om att en överlåtelse av beslutanderättkan beslutas först efter godkännande aven överenskommelse enligt 10 kap. 2 §.Därutöver tillstyrker utskottet förslaget tilländringar i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. isak, men anser att förslagen har sådant samband medändringarna i regeringsformen att börskjuta upp behandlingen av förslagen i avvaktan påatt har antagit grundlagsändringarna.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Utskottetsställningstaganden har föranlett tre reservationeroch två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Stärkt grundlagsskydd för utsattagrupper och för miljönRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill lag om ändring i regeringsformen såvittavser 1 kap. 2 § samt avslår motionerna2001/02:K384 och 2001/02:L371 yrkande 1. Därmedbifaller proposition 2001/02:72 i dennadel.2. Införande av begreppet "integritet" i 1kap. 2 § första stycket regeringsformenRiksdagen avslår motion 2001/02:K48.3. godkännande avinternationella överenskommelser inom ramenför EU-samarbetetRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill lag om ändring i regeringsformen såvittavser 10 kap. 2 § samt avslår motionerna2001/02:K47 yrkande 1, 2001/02:K49 yrkande 1 och2001/02:K50 yrkande 1. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:72 i denna del.Reservation 1 (m)Reservation 2 (mp)4. möjlighet att överlåtabeslutanderätt till EURiksdagen antar som vilande utskottets i bilaga3 intagna förslag till lag om ändring iregeringsformen såvitt avser 10 kap. 5 § samtavslår motionerna 2001/02:K47 yrkande 2,2001/02:K49 yrkande 2 och 2001/02:K50 yrkande 2.Därmed bifaller proposition 2001/02:72i denna del.Reservation 3 (mp)5. Samverkan mellan ochregeringen i EU-frågorRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill lag om ändring i regeringsformen såvittavser 10 kap. 6 § och till lag om ändring iriksdagsordningen samt avslår motionerna2001/02:K49 yrkande 3 och 2001/02:K50 yrkande 3.Därmed bifaller proposition 2001/02:72i dessa delar.6. Ändring i 1 kap. 7 § regeringsformenRiksdagen avslår regeringens förslag till lagom ändring i regeringsformen såvitt avser 1 kap.7 §. Därmed avslår proposition2001/02:72 i denna del.7. Regeringens förslag till ändringar iregeringsformen i övrigtRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill lag om ändring i regeringsformen i övrigt, iden mån det inte omfattas av vad utskottetföreslagit ovan under punkterna 1 och 3-6. Därmedbifaller proposition 2001/02:72 i dennadel.8. Ändring i lagen om kulturminnen m.m.Riksdagen beslutar uppskjuta behandlingen avregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m.9. Mer tvingande krav pålagrådsgranskningRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande 36.Stockholm den 30 maj 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), (), Per (), ÅsaTorstensson (c) och ().2001/02KU18Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2001/02:72 Ändringar i regeringsformen- samarbetet i EU m.m. föreslår regeringen attriksdagen antar de förslag till ändringar iregeringsformen, riksdagsordningen samt i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. som lagts fram ipropositionen. Regeringens förslag återges i bilaga2 och lagförslagen i bilaga 3. Lagförslagen har integranskats av Lagrådet.Med anledning av propositionen har fyra motionerväckts. I detta sammanhang behandlar utskottet äventre motioner från den allmänna motionstiden 2001.Förslagen i motionerna återges i bilaga 1.Utskottet har hållit enoffentlig utfrågning om regeringens nu aktuellaförslag till ändringar i regeringsformen som rörsamarbetet med EU. En utskrift från utfrågningenåterges i bilaga 4.BakgrundRegeringen beslutade direktivtill en parlamentarisk kommitté med uppdrag attutreda vissa frågor som rör regeringsformen (Ju1999:13). Kommittén har antagit namnet 1999 årsförfattningsutredning (). ursprungliga direktiv gavs utredningen iuppdrag att se över lydelsen av bestämmelsen omegendomsskydd i 2 kap. 18 § regeringsformen (RF),att utreda förutsättningarna för att införa enmöjlighet för att på begäran av regeringenpå förhand lämna sitt godkännande till attregeringen ingår en viss internationellöverenskommelse som ännu inte finns i slutligt skicksamt att närmare analysera om utvecklingen avsamarbetet inom EU går mot en minskad uppdelningmellan en gemenskapsdel och övriga delar avunionssamarbetet (dir. 1991:71). I samband därmedskulle utredningen också överväga om det kan finnasanledning att ändra ordalydelsen av 10 kap. 5 §första stycket RF.Genom tilläggsdirektiv fickFörfattningsutredningen i uppdrag attutreda frågor om skilda valdagar och vårval, attöverväga om de tre största valkretsarna bör minskas,att se över partibegreppet i 3 kap. 7 § RF samt attöverväga vilken giltighet valsedlar som saknarpartibeteckning skall ha (dir. 2000:21). Utredningenfick också i uppdrag att föreslå hur skyddet förmiljön samt funktionshindrades och andra utsattagruppers delaktighet och jämlikhet i samhället skallregleras i 1 kap. 2 § fick ytterligaretilläggsdirektiv (dir. 2000:61).Detta uppdrag avsåg att lämna förslag till en nybestämmelse i regeringsformen som skall regleraregeringens skyldighet att informera och samråda medriksdagen i avlämnade i februari 2001delbetänkandet Vissa grundlagsfrågor (SOU 2001:19).Betänkandet omfattar samtliga delar av utredningensuppdrag utom de frågor som har anknytning tillvalsystemet. Enligt direktiven skall arbetet i dessafrågor redovisas senast den 30 april 2002.Betänkandet har remissbehandlats.När det gäller regeringsformens bestämmelse omegendomsskydd, 2 kap. 18 §, kunde någon uppgörelseöver partigränserna inte nås. Kommittén lade därförinte fram något förslag till ändrad lydelse. Motdenna bakgrund läggs inte heller i denna propositionfram något förslag till ändrad lydelse av 2 kap. 18§ RF.Lagrådets sammansättningRegeringen bemyndigade chefenför att tillkalla en särskildutredare för att se över de administrativa reglernaom Lagrådets verksamhet och lämna förslag till deförfattningsändringar som behövs (dir. 2000:88).Kommittén, som antog namnet 2000 årslagrådsutredning, överlämnade den 30 april 2001delbetänkandet Lagrådets sammansättning - Förslagtill ändring i regeringsformen (SOU 2001:37).Betänkandet har remissbehandlats. I propositionenbehandlar regeringen grundlagsfrågan idelbetänkandet.Normgivningsfrågor på kulturmiljöområdetDen bemyndigade regeringen chefen förKulturdepartementet att tillkalla en särskildutredare med uppgift att utreda vissa frågor omkulturminnesskydd m.m. (dir. 1994:57). Kommittén,som antog namnet , överlämnadei delbetänkandet Kulturegendomar ochkulturföremål (SOU 1995:128). I september 1996överlämnade kommittén slutbetänkandet Skyddet avkulturmiljön (SOU 1996:128). I propositionen behandlas delar avkommitténs författningsförslag i enlighet med vadsom framgår av propositionens bilaga 8.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen vissa ändringari regeringsformen, riksdagsordningen samt i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m.Enligt regeringens förslag skall iregeringsformens målsättningsstadgande skyddet förutsatta grupper kompletteras och förstärkas. Vidareföreslås att det införs en föreskrift om skydd förmiljön.I 10 kap. regeringsformen föreslås ändringar somdels ger möjlighet att överlåtabeslutanderätt inom ramen för samarbetet iEuropeiska unionen (EU), dels innebär att det avgrundlagen uttryckligen framgår att kangodkänna en ännu inte slutförhandlad internationellöverenskommelse inom ramen för samarbetet i EU.Slutligen föreslår regeringen att det införs enbestämmelse om att regeringen fortlöpande skallinformera och samråda med organ som utsesav om vad som sker inom samarbetet i EU.Sistnämnda förslag föranleder även en ändring iriksdagsordningen.Därutöver föreslår regeringen beträffanderegeringsformen dels en ändring som gäller Lagrådetssammansättning, dels att det område inom vilketregeringen efter bemyndigande i lag kan utfärdaföreskrifter utvidgas till att också omfattakulturmiljö.I propositionen föreslås att ändringarna träder ikraft den 1 januari 2003.Utskottets övervägandenStärkt grundlagsskydd för utsattagrupperUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill 1 kap. 2 § fjärde stycket RF. Detinnebär att det införs en föreskrift om attdet allmänna dels skall verka för att allamänniskor skall kunna uppnå delaktighet ochjämlikhet i samhället, dels skall motverkadiskriminering på grund av kön, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, språkligeller religiös tillhörighet, funktionshinder,sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde somperson. Därmed avstyrker utskottet en motionmed yrkande om att sexuell läggning skallomfattas av regeringsformens första kapitel.Utskottet avstyrker också en motion i vilkenföreslås att begreppet "integritet" skallföras in i 1 kap. 2 § första stycket RF.Gällande bestämmelseEnligt 1 kap. 2 § första stycket RF skall denoffentliga makten utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet.Vidare sägs i andra stycket att den enskildespersonliga, ekonomiska och kulturella välfärd skallvara grundläggande mål för den offentligaverksamheten. Det skall särskilt åligga det allmännaatt trygga rätten till arbete, bostad och utbildningsamt att verka för social omsorg och trygghet ochför en god levnadsmiljö.Därutöver stadgas i tredje stycket att detallmänna skall verka för att demokratins idéer blirvägledande inom samhällets alla områden. Detallmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter samt värna den enskildes privatliv ochfamiljeliv.Avslutningsvis föreskrivs i fjärde stycket attetniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och utveckla ett egetkultur- och samfundsliv bör främjas.PropositionenBakgrundGenom ändringar i regeringsformen fick 1kap. 2 § regeringsformen (RF) sin nuvarande lydelse(prop. 1975/76:209, bet. KU 1975/76:56, rskr.1975/76:414, bet. KU 1976/77:1, rskr. 1976/77:2).Det är inte fråga om en rättsligt bindande regelutan om ett program- och målsättningsstadgande somger uttryck för vissa särskilt viktiga principer församhällsverksamhetens inriktning. Stadgandetsfrämsta funktion är enligt propositionen att åläggadet allmänna att positivt verka för att deifrågavarande målsättningarna i största möjligautsträckning förverkligas.Till skillnad från reglerna i 2 kap. RF om degrundläggande fri- och rättigheterna, ger 1 kap. 2 §RF inte upphov till några rättigheter för denenskilde. I propositionen påpekas att den enskildealltså inte med stöd av 1 kap. 2 § RF kan påkalladomstols ingripande mot det allmänna. I vilkenutsträckning det allmänna lever upp tillmålsättningarna kan enbart bli föremål för politiskkontroll. Stadgandet kan dock få rättslig betydelsesom tolkningsdata vid tillämpningen av olikarättsregler.I propositionen framhålls att frågan om att stärkagrundlagsskyddet för vissa utsatta grupper hardiskuterats . Utredningen omhomosexuellas situation i samhället föreslog ibetänkandet Homosexuella och samhället (SOU 1984:63)att reglerna på fri- och rättighetsområdet i 2 kap.15 och 20 §§ RF skulle kompletteras och även omfattamissgynnanden på grund av sexuell läggning.Förslaget ledde emellertid inte till lagstiftning(prop. 1986/87:125, bet. SoU 1986/87:31).Under 1990-talet diskuterades i två utredningarhur funktionshindrades ställning i samhället skullekunna förbättras, bl.a. genom vissa ändringar iregeringsformen. I betänkandet Ett samhälle för alla(SOU 1992:52) föreslog handikapputredningatt 2 kap. RF skulle kompletteras med en ny paragrafdär det skulle sägas att lag eller annan föreskriftinte får innebära att någon medborgare missgynnadespå grund av funktionshinder. Förslaget avstyrktes avde rättsliga remissinstanserna.Utredningen om bemötande av personer medfunktionshinder föreslog i stället i betänkandetLindqvists nia - nio vägar att utveckla bemötandetav personer med funktionshinder (SOU 1999:21) etttillägg till 1 kap. 2 § andra stycket RF, enligtvilket det särskilt skulle åligga det allmänna attverka för att alla medborgare oavsett kön, ålder,funktionshinder, ras, sexuell läggning, etnisk,språklig eller religiös tillhörighet skall kunnauppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället.Även detta förslag ifrågasattes av vissaremissinstanser.Regeringen pekar vidare på att bestämmelser omrätten till likställdhet inför lagen och förbud motdiskriminering finns i ett flertal internationellaöverenskommelser och konventioner som haranslutit sig till, t.ex. i olika FN-konventioner.Den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna (), som sedan den 1januari 1995 gäller som svensk lag, innehåller ocksåett stadgande om förbud mot diskriminering i artikel14.Genom Amsterdamfördraget, som trädde i kraft den 1maj 1999, infördes en ny artikel (13) i Fördraget omEuropeiska gemenskapen (EG-fördraget). Enligtartikeln ges rådet möjlighet att vidta lämpligaåtgärder för att bekämpa diskriminering på grund avkön, ras, etniskt ursprung, religion ellerövertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuellläggning. Ett sådant beslut skall fattas enhälligtav rådet på förslag av kommissionen och efterhörande av Europaparlamentet.Rådet har med stöd av artikel 13 antagit tvådirektiv. Det ena syftar till att fastställa en ramför bekämpning av diskriminering på grund av raseller etniskt ursprung för att genomföra principenom likabehandling i medlemsstaterna (rådets direktiv2000/43/EG av ). Det andradirektivet syftar till att fastställa en allmän ramför bekämpning av diskriminering i arbetslivet pågrund av religion eller övertygelse,funktionshinder, ålder eller sexuell läggning föratt principen om likabehandling skall kunnagenomföras i medlemsstaterna (rådets direktiv2000/78/EG av ).Regeringen framhåller vidare att krav på ettförstärkt skydd mot diskriminering av sexuellläggning och av personer med funktionshinderfortlöpande har förts fram bl.a. genom motioner iriksdagen. har senast ibetänkande 1999/2000:KU11 tagit ställning tillmotioner på dessa områden. När det gällerdiskriminering av funktionshindrade uttalade ettenigt konstitutionsutskott att det finns anledningatt överväga åtgärder för att förbättramöjligheterna för personer med funktionshinder attuppnå ökad delaktighet och jämlikhet i samhälletsamt att ett sätt att markera betydelsen av detta äratt låta frågan komma till tydligare uttryck iregeringsformen. Den aktuella motionen avstyrktesdock, bl.a. med hänvisning tillFörfattningsutredningens betänkande. När det gällerdiskriminering på grund av sexuell läggning uttaladeutskottet att det inte var berett att för närvarandeförorda att det införs ett diskrimineringsförbud iregeringsformen. Motionen avstyrktes därför.Regeringen påpekar att utskottet dock inte varenigt.Regeringens förslagRegeringen föreslår att det till regeringsformensmålsättningsstadgande i1 kap. 2 § RF fogas en föreskrift om att detallmänna dels skall verka för att alla människorskall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet isamhället, dels skall motverka diskriminering pågrund av kön, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung, språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde som person.I skälen för sitt förslag anför regeringen att detbör införas en föreskrift som ålägger det allmännaatt verka för att alla människor skall kunna uppnådelaktighet och jämlikhet i samhället. Härigenomuttrycks grundläggande värderingar såsom allamänniskors rätt till inflytande i frågor som rör demsjälva och människors rätt till ett jämliktbemötande som individer.När det gäller de remissinstanser som uttryckttveksamhet till förslaget att föra in en uppräkningav olika utsatta grupper i bestämmelsen, anförregeringen att den delar uppfattningen attgrundlagarna bör utmärkas av viss stabilitet och attbestämmelserna inte bör vara alltför detaljerade.Det är enligt regeringen emellertid också viktigtatt även kan vara ettföregångsland bl.a. när det gäller jämlikhet,delaktighet, tolerans och mänskliga rättigheter.Regeringen anför att i det sammanhanget är det envärdefull markering att skydd för olika utsattagrupper skrivs in i det stadgande i grundlagen somger uttryck för samhällets grundläggandevärderingar. Vidare påpekar regeringen att enuppräkning dessutom knyter an till vad somföreskrivs i olika internationella konventioner ochEG-fördraget.Mot denna bakgrund finns det enligt regeringengoda skäl till att i 1 kap.2 § RF föra in den exemplifierande uppräkning somFörfattningsutredningen har föreslagit.Som en följd av förslaget kan bestämmelsen om attdet allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter i tredje stycket tas bort.När det gäller den omständigheten att ordet rasinte finns med i den exemplifierande uppräkningenframhåller regeringen ånyo att bestämmelsen i1 kap. 2 § RF inte är en rättsligt bindande regelutan ett program- och målsättningsstadgande som geruttryck för särskilt viktiga principer församhällsverksamhetens inriktning. Mot denna bakgrundanser regeringen att det - oavsett vilkaöverväganden som kan komma att göras beträffandelämpligheten av en utmönstring av ordet ras i andralagstiftningsärenden - finns skäl att inte ha medordet ras i den exemplifierande uppräkningeneftersom det, som har konstaterat,riskerar att underblåsa fördomar. Med orden hudfärgoch nationellt eller etniskt ursprung torde enligtregeringen täckas in vad som normalt brukar ligga iordet ras.MotionernaMed anledning av propositionenI motion 2001/02:K48 av m.fl. (kd)yrkas att beslutar att 1 kap. 2 § förstastycket RF skall ha lydelsen: "Den offentliga maktenskall utövas med respekt för alla människors likavärde och för den enskilda människans integritet,frihet och värdighet." vill införaen komplettering i förhållande till regeringensförslag till ändring av1 kap. 2 § RF. De framhåller attmålsättningsstadgandena i paragrafen är utformadesom en värdeorientering. Denna värdeorientering,regeringsformens människosyn, har inga rättsligaeffekter men anger den ram som utgör grunden församhällsbildningen. På så sätt bidrarregeringsformen enligt motionärerna ietiköverföringen till medborgarna. Motionärernaframhåller att begreppet integritet har sittursprung i det latinska integritas, som innebärhelhet, egenvärde, människovärde. De anser attbegreppet hör hemma i sfären människan som person.Det pekar på varje människas unika och oersättligavärde.Från allmänna motionstiden 2001I motion 2001/02:L371 av m.fl. (v,s, c, fp, mp) yrkas att ger regeringentill känna vad i motionen anförs om att sexuellläggning skall omfattas av regeringsformens förstakapitel om statsskickets grunder (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillstärkt grundlagsskydd för utsatta grupper i 1 kap. 2§ RF, vilket föreslås regleras i paragrafens fjärdestycke. Genom förslaget tillgodoses vad som anförs imotion 2001/02:L371 yrkande 1 om att sexuellläggning skall omfattas av regeringsformens förstakapitel om statsskickets grunder. Motionen bördärför avslås i berörd del.När det gäller vad som anförs i motion 2001/02:K48vill utskottet först erinra om det allmännauttalandet i 1 kap. 2 § första stycket RF omförhållandet mellan den offentliga maktutövningenoch den enskilde individen, enligt vilken denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. Vidare finns i 1kap. 2 § tredje stycket RF en föreskrift om att detallmänna skall värna bl.a. den enskildes privatliv.Bakgrunden till detta stadgande är att principen attden enskilde bör ha tillgång till en fredad sektorär så grundläggande i en demokrati att den bör kommatill uttryck i grundlagen (jfr prop. 1975/76:209 s.73 och 137 f.). Därutöver vill utskottet framhållaatt det i 2 kap. 3 § andra stycket RF finns enbestämmelse om att varje medborgare i denutsträckning som närmare anges i lag skall skyddasmot att hans eller hennes personliga integritetkränks genom att uppgifter om honom eller henneregistreras med hjälp av automatisk databehandling.Denna regel innebär att måste vara aktivgenom att stifta och vidmakthålla endataskyddslagstiftning som utgör en verklig ochallvarligt menad skyddslagstiftning (prop.1987/88:57s. Mot denna bakgrund anser utskottet att vadsom efterfrågas i den nämnda motionen i alltväsentligt redan uttrycks och tillgodoses i gällandebestämmelser. Motionen avstyrks därför.Grundlagsskydd för miljönUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill lydelse av 1 kap. 2 § andra och tredjestyckena RF. Förslaget innebär att det införsföreskrifter om att det allmänna dels skalltrygga rätten till hälsa, dels skall främjaen hållbar utveckling som leder till en godmiljö för nuvarande och kommandegenerationer. Utskottet avstyrker därmed enmotion om att inledningen av börupphöjas till grundlag.PropositionenBakgrundBestämmelser till skydd för miljön finns imiljöbalken, som trädde i kraft den 1 januari 1999.Enligt första meningen i 1 kap. 1 § miljöbalkensyftar bestämmelserna i balken till att främja enhållbar utveckling som innebär att nuvarande ochkommande generationer tillförsäkras en hälsosam ochgod miljö. I bestämmelsen utvecklas däreftermiljöbalkens mål. Dessa berör såväl människan somnatur- och kulturmiljön och är inriktade både på attbegränsa nuvarande hälso- och miljöpåverkan och påatt skapa långsiktigt goda förhållanden.Regeringen påpekar att det övergripande målet förmiljöbalken dock är att främja en hållbarutveckling.Miljöbalken kan enligt regeringen sägas syfta tillatt för svenskt vidkommande uppfylla olikainternationella förpliktelser på miljöområdet. Enviktig händelse för den internationella miljörättensutveckling och det internationella miljösamarbetetvar i . antogs en FN-deklaration, den s.k.Stockholmsdeklarationen.FN:s generalförsamling tillsatte 1983 enkommission om miljö och utveckling, den s.k.Brundtlandkommissionen, som presenteradesina slutsatser i rapporten ledord - hållbar utveckling - har enligtregeringen härefter kommit att prägla deninternationella miljödebatten och miljörätten.År 1992 hölls en global om miljö ochutveckling. Vid konferensen enades deltagarna om ettomfattande handlingsprogram för det förstaårhundradet - Agenda 21.Även inom EU finns regler om skydd för miljön. Deförsta reglerna tillkom redan på 1960-talet.Amsterdamfördraget innebar enligt regeringen enbetydelsefull utveckling av de grundläggandeprinciperna för EU-politiken. Genom ,som ännu inte trätt i kraft, gjordes vissa mindreändringar gällande beslutsordningen i avsnitt XIX iEG-fördraget. antog också engemensam förklaring (9) om vikten av att främjamiljöskyddet inom unionen.Regeringen påpekar vidare att en grundlagsfästregel till skydd för miljön finns i både ochNorge.Därutöver framhåller regeringen att krav pågrundlagsskydd för miljön harframställts genom motioner i .