bet · GP01KU21 · 2002-04-23 00:00:00 — Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen ochInternet samt motioner som väckts med anledning avpropositionen och motioner från den allmännamotionstiden 2001.Utskottet tillstyrker att regeringens förslag tilländringar i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen antas som vilande. Deföreslagna ändringarna i lagen (1949:165) angåendebeslag å vissa skrifter och i lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden har sådantsamband med de föreslagna grundlagsändringarna attde enligt utskottet bör antas först i samband medatt antar förslagen tillgrundlagsändringarna. Utskottet föreslår därför attde behandlas vid 2002/riksmöte.Utskottet föreslår att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anför om enöversyn av bestämmelserna om bl.a. databasregeln medhänsyn till framtida användning av ny teknik, vadutskottet anför om en analys av huruvida ettfrivilligt grundlagsskydd kan komma i konflikt medbestämmelser med syfte att skydda den personligaintegriteten samt med bifall till en motion vadutskottet anför om en utvärdering av brottskatalogeni tryckfrihetsförordningen. Utskottet avstyrkerövriga motioner.Elva reservationer samt ett särskilt yttrande haravlämnats.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ett utvidgat grundlagsskydd för nykommunikation som sker med hjälp avelektromagnetiska vågorRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om en översyn avbestämmelserna med hänsyn till framtidaanvändning av ny teknik.2. Ett frivilligt grundlagsskydd enligtdatabasregelnRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill 1 kap. 9 § andrasjätte styckena lagen omändring i yttrandefrihetsgrundlagen. Därmedavslår motionerna 2001/02:K55 yrkandena1 och 4 samt 2001/02:K57 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (c)Reservation 2 (fp)3. Skyddet för den personligaintegritetenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om en analys avhuruvida ett frivilligt grundlagsskydd kan kommai konflikt med bestämmelser med syfte att skyddaden personliga integriteten.4. Ansökningsavgift för utgivningsbevisRiksdagen avslår motion 2001/02:K53.5. hot m.fl. brott som tryck- ochyttrandefrihetsbrottRiksdagen antar som vilande utskottets i bilaga3 intagna förslag till lag om ändring i lagen(2002:00) om ändring i tryckfrihetsförordningensåvitt avser 7 kap. 4 §. Därmed tillstyrkerriksdagen regeringens förslag delvis samt avslårmotion 2001/02:K56 yrkande 1.Reservation 3 (m)6. Utvärdering av brottskatalogen itryckfrihetsförordningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om en utvärdering avbrottskatalogen i tryckfrihetsförordningen.Därmed bifaller motion 2001/02:K51.7. Inskränkningar av etableringsfrihetenför trådsändningarRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill 3 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Därmedavslår motionerna 2001/02:K56 yrkande 2och 2001/02:K57 yrkande 3.Reservation 4 (m)Reservation 5 (fp)8. Den fortsatta utvecklingen när detgäller det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga systemetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K54yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:K55 yrkandena 2och 3.Reservation 6 (mp)Reservation 7 (c)9. Internationell rättslig hjälp ibrottmålRiksdagen avslår motion 2001/02:K52.10. Grundlagsförslagen i övrigtRiksdagen antar som vilande regeringens förslagtill lag om ändring i tryckfrihetsförordningenoch lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen iden mån de inte omfattas av vad utskottetföreslagit under punkterna 2, 5 och 7.11. Lagförslagen i övrigtRiksdagen beslutar att skjuta upp behandlingenav regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1949:165) angående beslag å vissa skrifteroch lag om ändring i lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden till /03års riksmöte.12. YttrandefrihetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K221,2001/02:K317 och 2001/02:K388.Reservation 8 (m)13. Rätt tilll genmäleRiksdagen avslår motion 2001/02:K367 yrkande 1.Reservation 9 (kd)14. JurysystemetRiksdagen avslår motion 2001/02:K272.Reservation 10 (m, kd, fp)15. Nyhetsbyrå i allmänhetens tjänstRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr338 yrkandena1 och 2.16. PornografiRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K232yrkande 3, 2001/02:K362, 2001/02:Ju452 yrkande 2och 2001/02:K416.Reservation 11 (kd)den 23 april 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), IngerRené (m), (), (),(), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), HelenaBargholtz (fp), () och PeterPedersen (v).2001/02KU21Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDen beslutade regeringen om direktivtill en parlamentarisk kommitté med uppdrag attnärmare analysera behovet av och förutsättningarnaför en mer teknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten. Kommittén skulle vidare analyseraoch ta ställning till om de preskriptionstider somgäller för tryckfrihets- respektiveyttrandefrihetsbrotten bör förlängas samt utredavissa tillämpningsproblem rörande främstyttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom skulle kommitténta ställning till om brottet olaga hot och andrakriminaliserade yttranden där olaga hot ingår somett led bör bli tryckfrihets- respektiveyttrandefrihetsbrott. Kommittén antog namnetMediegrundlagsutredningen. Mediegrundlagsutredningenöverlämnade betänkandetYttrandefrihetsgrundlagen och Internet, Utvidgatgrundlagsskydd och andra frågor om tryck- ochyttrandefrihet (SOU 2001:28). Betänkandet harremissbehandlats.I en framställning till regeringen den 4 maj 2001föreslog Justitiekanslern att lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden bör ändras bl.a.så att mål rörande tryckfrihetsbrott ochyttrandefrihetsbrott som har samband med varandrakan tas upp av en av de tingsrätter som är rättdomstol för något av målen (dnr Ju 2001/3649).Framställningen har remissbehandlats.Regeringen beslutade den 15 november 2001att inhämta Lagrådets yttrande. Lagrådethar i allt väsentligt godtagit förslagenoch endast haft några synpunkter av ihuvudsak lagteknisk natur. Regeringen harföljt Lagrådets förslag. Dessutom harvissa redaktionella ändringar gjorts.Utskottets övervägandenPropositionenGrundlagsskyddets omfattning,nuvarande ordningMedier som omfattas av grundlagarnaÖverföring av information mellan människor på längreavstånd än syn- och hörhåll kan ske antingen medfysiska databärare som transporteras mellanavsändaren och mottagaren eller med hjälp avelektromagnetiska vågor. Exempel på fysiskadatabärare är papper, videogram och cd-skivor.Sändningar i radio och television samt genom datorersker däremot med hjälp av elektromagnetiska vågor.Tryckfrihetsförordningen (TF) ochyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ger ett särskiltgrundlagsskydd för friheten att yttra sig genomfysiska databärare eller genom överföringar som skermed hjälp av elektromagnetiska vågor. Förenklat kansägas att TF innehåller bestämmelser omyttrandefriheten i skrifter. Regler föryttrandefriheten i radio, television och vissaöverföringar via datornät samt filmer, videogram,ljudupptagningar och andra tekniska upptagningarfinns i YGL.YGL tillkom efter förebild av TF och bygger påsamma grundläggande principer, nämligenetableringsfrihet, förbud mot censur och liknandeåtgärder, ensamansvar med meddelarskydd, särskildbrottskatalog och särskild rättegångsordning medjuryprövning.Särskilt om sändningar som sker med hjälp avelektromagnetiska vågorSändningar som omfattas avyttrandefrihetsgrundlagenYttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar ljudradio,television och vissa liknande överföringar (1 kap. 1§ YGL). Med liknande överföringar avses andrasändningar av ljud, bild eller text som sker medhjälp av elektromagnetiska vågor, exempelvisöverföringar av databaslagrad information. Som ensamlingsbeteckning för program i ljudradio, programi television och innehåll i sådana andra sändningaranvänds i YGL ordet radioprogram.Huvudregeln om radioprogramYGL är tillämplig på sändningar av radioprogram somär riktade till allmänheten och avsedda att tas emotmed tekniska hjälpmedel (1 kap. 6 § första stycketYGL). Denna regel brukar kallas huvudregeln omradioprogram.Med kravet att en sändning är riktad tillallmänheten menas att den sändande utan särskildbegäran från mottagaren riktar sändningen till vemsom helst som önskar ta emot den. Det typiska falletär rundradiosändning genom etern. En sådan sändningkan tas emot av alla som skaffar sig en mottagare.På ett i princip likartat sätt riktas trådsändaradio- och TV-program till allmänheten, t.ex. kabel-TV. I båda fallen är det den som sänder som svararför den huvudsakliga aktiviteten. Mottagaren varkenkan eller behöver påverka sändningen. Hans ellerhennes medverkan är begränsad till att koppla påmottagarapparaten och välja kanal. Om däremot densom önskar ta del av en sändning själv tar kontaktmed sändaren och begär viss information, kansändningen inte sägas vara riktad till allmänheten.Den omfattas därför inte av huvudregeln omradioprogram. En sådan överföring av information kandock vara grundlagsskyddad enligt andra bestämmelser(se nedan).Kravet på att sändningen skall vara avsedd att tasemot med tekniska hjälpmedel innebär att t.ex.användning av högtalaranläggningar eller TV-monitorer på estrader och idrottsarenor fallerutanför huvudregelns tillämpningsområde.DatabasregelnYGL:s regler om radioprogram skall tillämpas ocksånär vissa särskilt uppräknade aktörer med hjälp avelektromagnetiska vågor på särskild begärantillhandahåller allmänheten upplysningar direkt urett register med upptagningar för automatiskdatabehandling under förutsättning att denmottagande inte kan ändra innehållet i registret.Denna regel kallas databasregeln (1 kap. 9 § YGL).Databasregeln omfattar alltså överföringar avinformation från databaser, dvs. överföringar avlagrad information. Det är allmänheten som skalltillhandahållas upplysningarna. En annanförutsättning är att tillhandahållandet sker påsärskild begäran. Med det menas att överföringenstartas av mottagaren. Det är härvid utan betydelseom det finns flera meddelanden tillgängliga förmottagaren att välja bland eller om endast ettmeddelande är tillgängligt. Dessutom förutsätts attmottagaren inte kan ändra innehållet i databasen.Grundlagsskyddet gäller endast för vissa aktörer,nämligen redaktioner för tryckta periodiska skriftereller för radioprogram, företag för yrkesmässigframställning av tekniska upptagningar samtnyhetsbyråer. Dessa aktörer brukar med ett gemensamtbegrepp kallas traditionella massmedieföretag.BilageregelnTryckfrihetsförordningen (TF) gäller för skriftersom framställts i tryckpress. Grundlagen gällerockså för skrifter som mångfaldigats genomstencilering, fotokopiering eller liknande teknisktförfarande, om utgivningsbevis gäller för skrifteneller skriften är försedd med beteckning som utvisaratt den är mångfaldigad och i anslutning därtilltydliga uppgifter om vem som har mångfaldigat denoch om ort och år för detta. Denna regel kallasstencilregeln. Till skrift hänförs bild även om deninte åtföljs av text. En skrift kan vara periodiskeller inte periodisk. Med periodisk skrift förståsatt skriften enligt en utgivningsplan är avsedd attunder en bestämd titel utges med minst fyra vidsärskilda tider utkommande nummer eller häftenårligen.Utöver skrifter omfattar TF radioprogram ochtekniska upptagningar som avses i YGL och somoförändrat återger hela eller delar av innehållet ien periodisk skrift och anger hur innehålletdisponerats, om det är ägaren till den periodiskaskriften som sprider eller låter sprida innehållet idessa former(1 kap. 7 § andra stycket TF). Ett sådant programeller en sådan upptagning skall jämställas med enbilaga till skriften. Denna regel kallas därförbilageregeln.Bilageregeln omfattar alltså bl.a. radioprogramenligt YGL. Eftersom med radioprogram förståsljudradio, television och andra liknande sändningar,gäller regeln för t.ex. databasöverföringar.För att bilageregeln skall vara tillämplig krävsalltså att innehållet i en periodisk skrift står somförlaga. Material som publiceras endast elektronisktfaller följaktligen utanför tillämpningsområdet.Skriftens innehåll skall dessutom återgesoförändrat. Det innebär att bilageregeln inte ärtillämplig om ändringar görs i materialet i t.ex. endatabas i förhållande till den tryckta versionen.Slutligen förutsätts för bilageregelnstillämplighet att det är ägaren till en periodiskskrift som antingen själv sprider eller låter annansprida skriftens innehåll. Om bilageregeln gäller,utesluts tillämpning av YGL (1 kap. 11 § YGL).Principerna om ensamansvar och anskaffar- ochmeddelarfrihet samt anonymitetsskyddEn viktig grundsats i tryckfrihetsförordningen (TF)och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) är att i principendast en person kan göras ansvarig för innehållet ien grundlagsskyddad framställning. I grundlagarnaanges vem denna person är. Ansvaret kan till följdhärav kallas exklusivt. Ansvaret är också successivti den meningen att det i första hand åvilar den somkan sägas stå närmast brottet. Om ansvaret inte kanutkrävas av denne, övergår det till annan i enansvarskedja. För periodiska skrifter och de mediersom omfattas av YGL gäller primärt ettutgivaransvar. Utgivaransvaret kan bortfalla undervissa förutsättningar, t.ex. om utgivaren är utseddför skens skull eller uppenbarligen inte kan utövatillsyn över framställningens offentliggörande ochbestämma över dess innehåll så att ingenting fårinföras i den mot hans eller hennes vilja.Ensamansvaret är formellt på det sättet att detåvilar den i grundlagarna utpekade ansvarige oavsetthur han eller hon bidragit till framställningenstillkomst och oavsett om han eller hon känt tilldess innehåll. Det innebär också att andra sommedverkar vid framställningens tillkomst t.ex. genomatt anskaffa och meddela uppgifter föroffentliggörande i princip inte kan ställas tillsvars för innehållet. De medverkande kan ocksååtnjuta ett anonymitetsskydd. Principen omensamansvar gagnar yttrandefriheten. Samtidigtmedger den effektiva ingripanden då yttrandefrihetenmissbrukas.Sändningar med internationell anknytningYttrandefrihetsgrundlagen (YGL) är i första handtillämplig på radioprogram som utgår från Sverige.Vid sändningar av sådana program gäller samtligaregler i grundlagen. Radioprogram som ochoförändrade sänds vidare här i landet och kommerfrån utlandet eller förmedlas hit genomsatellitsändning men inte utgår från hardäremot ett inskränkt grundlagsskydd. Endast deregler i YGL som kan upprätthållas i praktiken hargjorts tillämpliga på dessa program. Exempelvisgäller principen om ensamansvar inte för dessasändningar (1 kap. 7 § YGL). I fråga om radioprogramsom sänds från sändare utanför gäller enbarträtten att meddela och anskaffa uppgifter föroffentliggörande och rätten att vara anonym (10 kap.2 § YGL).Tjänster för kommunikation tillallmänhetenInternetInternet kan numera användas för såväl traditionellateletjänster som för nya tjänster som t.ex.chattjänster, vilka möjliggör en textbaserad dialogmellan två eller flera användare i realtid. Ävenljudradio- och TV-program kan göras tillgängliga viaInternet. Spridningen av Internetanvändningen harskett dels genom att myndigheter, företag ochorganisationer i ökad utsträckning erbjuder sinatjänster via Internet, dels genom att tillgångentill Internet har blivit vanlig även förprivatpersoner. Det huvudsakliga skälet till denomfattande spridningen anses vara nätets tekniskauppbyggnad, som är icke-hierarkisk, dvs. den saknarcentral styrning. Tekniskt sett är Internet ett nätav nät förenade genom användandet av gemensammakommunikationsprotokoll, dvs. standardiserade sättför kommunikation mellan datorer, varav vissa utgörgrunden för det som mer populärt kallas webben ellerwww (World ). Internet bör, enligtregeringen, betraktas som en plattform förtillhandahållande av olika tjänster och inte som etteget medium.Särskilt om aktörerna och om nya tjänsterGrundlagsskydd för kommunikation till allmänhetengenom viss databasanvändning tillkommer endast vissamassmedieföretag. Andra medieföretag och enskildasom driver motsvarande verksamhet eller erbjuderliknande tjänster omfattas alltså inte av skyddet.Nya tjänster för kommunikation till allmänhetentillkommer . Vissa faller in under dagensgrundlagsskydd för massmedieföretags verksamhet,medan andra faller utanför. Det är särskilt tre nyatyper av tjänster som tilldrar sig intresse,eftersom de helt eller delvis saknar grundlagsskyddeller det framstår som tveksamt om skydd gäller.Dessa tjänster webbsändningar, push-teknik ochprint on demand-verksamhet (även kallatbeställtryck) beskrivs i det följande i nu angivenordning.WebbsändningarÖverföring av rörliga bilder och ljud (sändning) viaInternet kan ske huvudsakligen på tre sätt. Enwebbsändning kan ske på tid som sändaren bestämmer,antingen genom uppspelning av en tidigare lagradfilm eller ljudfil eller genom tillgängliggörande aven direktsändning, dvs. en överföring i princip utantidsfördröjning i förhållande till verkligheten ochutan egentlig lagring av innehållet. Överföringenkan också startas på en tidpunkt som mottagarenbestämmer. Sändaren tillhandahåller då informationenlagrad i datafiler på en server.I de två första fallen bestämmer sändarentidpunkterna för sändningarna. Överföringarna har idessa fall stora likheter med traditionellaljudradio- och TV-sändningar. Tekniskt sett finnsdock en skillnad. Den består i att utsändning avsignaler vid webbsändningar inte sker till helanätet såsom är fallet vid traditionella sändningarutan bara till de mottagare som har öppnat enförbindelse genom vilken förmedlingen avsändningarna kan ske. Också när det gäller dentredje typen av webbsändning öppnar mottagarenförbindelsen till den lagrade informationen. Enwebbsändning som består i att mottagaren på entidpunkt som han eller hon själv bestämmer begär enuppspelning av en inspelning som sändarentillhandahåller i lagrad form omfattas av dagensdatabasregel och är därmed grundlagsskyddad underförutsättning att sändaren är ett traditionelltmassmedieföretag. Sändningen startas nämligen då avmottagare och tillhandahålls därmed på särskildbegäran.När det gäller de två andra fallen avwebbsändningar är det inte lika klart vad somgäller. Huvudregeln om radioprogram är endasttillämplig om sändningarna kan anses riktade tillallmänheten. Om så inte är fallet, måsteförutsättningarna enligt databasregeln varauppfyllda för att grundlagsskydd skall föreligga. Iannat fall saknas grundlagsskydd.Push-teknikI Internetsammanhang har beteckningen push-teknikfrämst kommit att användas för att beskriva detjänster som innebär att mottagaren får specifikinformation utan särskild begäran vid varjetillfälle. Förenklat kan tjänsten beskrivas som ettabonnemang på skräddarsydda sändningar. Användarenbestämmer inom vilka ämneskategorier han eller honvill ha information. Tjänstetillhandahållaren görsedan sammanställningar av egen information ellersöker aktivt information hos andrainformationsleverantörer.Sammanställningen sänds sedan till mottagaren medviss regelbundenhet eller så snart ett meddelande iden specificerade ämneskategorin har inkommit tilltillhandahållaren av tjänsten.Push-teknik kan sägas vara motsatsen till pull-teknik där användaren själv söker upp informationenoch hämtar hem den till sin dator, vilket är detvanliga tillvägagångssättet vid sökning på webbsidorpå Internet.Som synonymer till push-teknik används stundtalsuttryck som webcasting och webbutsändning.Om det är mottagaren som på ett i förvägprogrammerat sätt startar överföringen, omfattastjänsten av databasregeln under förutsättning attdet är ett traditionellt massmedieföretag som driverden och mottagaren inte kan ändra innehållet.Startas överföringen i stället av avsändaren, ärdatabasregeln inte tillämplig. Huruvida överföringeni ett sådant fall omfattas av huvudregeln omradioprogram beror på om kravet på att sändningenskall vara riktad till allmänheten är uppfyllt. Omdet kravet inte är uppfyllt, saknas grundlagsskydd.Print on demandDen grafiska tekniken har förändrats drastiskt undersenare år. Kopiatorer och skrivare får allt störrekapacitet. Det finns också maskiner som kan sägasvara ett mellanting mellan traditionellatryckpressar och kopiatorer eller skrivare. Det ärnumera vanligt att texten eller illustrationen påtryckplåten överförs direkt från en dator. De nyateknikerna gör det möjligt att enkelt ändrainnehållet från ett exemplar till ett annat och attframställa skrifter på beställning i små upplagoreller till och med enstaka exemplar.Liksom skrifter kan tekniska upptagningarframställas på begäran i små upplagor eller enstakaexemplar. Det har t.ex. blivit allt vanligare medinspelningsbara cd-skivor.Sådan framställning av skrifter och tekniskaupptagningar som redogjorts för brukar kallasprint on demand (även beställtryck).I de fall de genom print on demand framställdaexemplaren inte omfattas av grundlagarna saknasgrundlagsskydd för databasen ochframställningsprocessen.Ett utvidgat grundlagsskyddGrundlagsskydd för nya medier,modellen för grundlagsregleringenoch grundlagsskyddet för skrifterUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attgrundlagsskyddet i TF och YGL, som är knutettill vissa medier, bör anpassas till dentekniska och mediala utvecklingen, attgrundlagsskyddet bör bygga på nuvarandemodell med ett speciellt, detaljeratgrundlagsskydd för massmedier och att detinte bör göras någon ändring beträffandeförutsättningarna för grundlagsskydd förskrifter.PropositionenGrundlagsskyddet i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen är knutet till vissamedier och bör, enligt regeringen, därför anpassastill den tekniska och mediala utvecklingen.Yttrandefriheten och i praktiken ocksåinformationsfriheten har fått ett specifikt skydd itryckfrihetsförordningen (TF) ochyttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Skyddet är knutettill vissa medier. Denna konstruktion gör attsamhällsutvecklingen och den tekniska utvecklingenkan komma att medföra att grundlagsskyddet inteomfattar samtliga skyddsvärda yttranden. Samma skälsom motiverar dagens skydd utgör emellertid ocksåskäl för att grundlagsskydda nya former för attoffentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor ochi övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst.Grundlagsskyddet bör så långt möjligt omfattamassmedial verksamhet som utnyttjar moderna tekniskalösningar. Det finns redan ett antal tidningar somenbart ges ut på Internet. Det är fråga om tidningarmed en kontinuerlig utgivning, en fast redaktion ochuttalad inriktning. Med dagens grundlagsregleringkan tidningar av detta slag inte få grundlagsskyddför sin verksamhet, trots att denna iyttrandefrihetshänseende får anses minst likaskyddsvärd som motsvarande verksamhet i t.ex.vanliga tryckta tidningar. Detta är enligtregeringens mening knappast acceptabelt.Regeringen anser därför att i den mån utvecklingenhar medfört att nya kommunikationsformer saknargrundlagsskydd, trots att de principiellt är avbetydelse för yttrandefriheten på samma sätt som dei dag grundlagsskyddade medierna, bör också dessanya former erhålla ett grundlagsskydd.Grundlagsregleringen bör, enligt regeringen, byggapå nuvarande modell med ett speciellt, detaljeratgrundlagsskydd för massmedier.Yttranden i form av det tryckta ordet har, somkonstitutionsutskottet uttalat, en särställning iopinionsbildningen och den samhälleliga debatten.Denna ställning motiverar att den nuvarandeuppdelningen på två grundlagar bör bestå och atttryckfrihetsförordningen (TF) även i fortsättningenskall vara den grundlag som ger skydd för dettryckta ordet och det enligt de principer som gälleri dag.Vad gäller yttrandefrihetsgrundlagen (YGL)infördes termen tekniska upptagningar genomändringar 1998 som trädde i kraft den 1 januari1999. Genom införandet av detta begrepp kan dentekniska utvecklingen förväntas mötas på etttillfredsställande sätt när det gällergrundlagsskyddet för de fysiska databärarna.