bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Folkpartietliberalerna visar därför i sittbudgetalternativ att genom en noggrannutgiftsgranskning kan man åstadkomma enbudgeteringsmarginal på ca 11 miljarderkronor , vilket motsvarar av de takbegränsade utgifterna samma år.Därigenom skapas en kraftigare buffert motförsämringar i ekonomin och istatsfinanserna jämfört med den praktiskttaget obefintliga budgeteringsmarginal somregeringen presenterar i sittbudgetförslag.Vi anser att ett klart och tydligt målför den ekonomiska politiken bör vara attöka den långsiktiga tillväxtpotentialenfrån dagens till av BNP per år.Utifrån detta mål föreslår vi handfastaförslag till tio strukturreformer som skaöka människors vardagsmakt och skapa ettSverige som kan växa. Med dessastrukturreformer kan fler komma in påarbetsmarknaden, fler företag kan startaoch växa, medan människors kunskap,kompetens och idéer verkligen kan tas tillvara.SkattepolitikenDagens svenska skattetryck måste sänkaseftersom den sammanlagda skattepolitikenmotverkar en långsiktigt hållbar tillväxt.Vi anser att det är merangeläget än tidigare att genomförastrukturellt riktiga skattesänkningar somförbättrar ekonomins funktionssätt samtökar arbetsutbud, företagande ochrisktagande. Med en sådan skattepolitikfår den svenska ekonomin kraft att bättremöta konjunkturförsvagningar utanomfattande neddragningar ivälfärdssystemen.Mot denna bakgrund anser vi att enomfattande skattereform måste påbörjasunder den kommande tvåårsperioden.Skattereformens huvudsyfte ska vara attskapa så breda skattebaser som möjligt ochdärmed bilda förutsättningar för lågaskattesatser. Dessutom skaskatteförändringarna koncentreras på deför tillväxt och jobb mest skadligainslagen, nämligen marginalskatterna.Riksdagen bör därför godkänna Folkpartietsinkomstskattereform där de grundläggandeprinciperna skattereformåterupprättas. Detta innebär att de allraflesta enbart ska betala kommunalskatt ochatt marginalskatten ska begränsas till , "hälften kvar".Det begränsade utrymme som den sämrekonjunkturen medför påverkar emellertidmöjligheten till skattesänkningar på kortsikt. Alltför drastiska skattesänkningarsom riskerar tilltron till de offentligafinansernas stabilitet kan enligt vårmening inte komma i fråga. I avvaktan påbättre klimat för en större och mergenomgripande skattereform föreslår vi enreform av inkomstbeskattningen sominkluderar avskaffad värnskatt, höjdbrytpunkt för statlig skatt till gränsenför egenavgifterna, en årligskattereduktion på 300 respektive 600 krper person samt ett förvärvsavdrag om 3 %mot kommunalskatten.Marginaleffekterna för barnfamiljerminskas såväl genominkomstskattesänkningar som genom växlingav inkomstprövat bostadsbidrag motgenerellt barnstöd i form av enskattereduktion på per barn.De skadliga marginaleffekterna begränsasockså genom enhetliga taxor förbarnomsorg. Tillsammans med förbättradföräldraförsäkring, jämställdhetsbonus,beaktande av resor till och från dagis vidreseavdraget samt införande avbarnomsorgskonto utgör dettaviktiga delar i politik förökad egenmakt, bättre jämställdhet ochstörre ekonomiska marginaler förbarnfamiljerna.För att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt föreslår enreform av arbetsmarknadspolitiken, därarbetslöshetsförsäkringen ska bliobligatorisk och till ungefär en tredjedelfinansierad av de försäkrade själva. Föratt den höjda premien till a-kassan inteska leda till ökade kostnader för deförsäkrade ska de höjda egenavgifternatill arbetslöshetsförsäkringen bliavdragsgilla och resterande avgiftshöjningtill fullo uppvägas av skattesänkningar iform av förvärvsavdrag. På motsvarandesätt kommer den föreslagna reformeringenav trafikförsäkringen att underlättasgenom matchande skattesänkningar genom dengenerella skattereduktionen. Vi finnerdäremot ingen anledning att subventionerafackföreningsmedlemskapet genomskattereduktioner och föreslår att dengällande skattereduktionen förfackföreningsavgift avskaffas.Vi anser att det är orimligt att beskattaboendet i den form som gäller . Helasystemet för taxering måste reformeras ochlikformighet mellan boendeformerupprättas. Slopandet avfastighetsbeskattningen ska ske stegvisoch inledas omgående. I avvaktan pågrundläggande reformering avfastighetsbeskattningen börtaxeringsvärdena åter "frysas" till dennivå som gällde 1997 vid skattesatserna på1,för enfamiljshus och förflerfamiljshus. börförmögenhetsskatten sänkas genom avskaffadsambeskattning och höjt fribelopp. Meddessa lättnader är det rimligt att höjarealisationsvinstbeskattningen förbostäder till den gängse skattesatsen på30 %.I budgetalternativ ingårfler mycket angelägna skatteförändringar.Vi vill stimulera tillväxten av nya ochstarkare företag genom skattelättnader förhushållstjänster, slopad dubbelbeskattningpå aktiesparande, förenkladefåmansbolagsregler (de s.k. 3:12-reglerna)samt utökad nedsättning avarbetsgivaravgifter. Avdragsrätten förkompetenssparande och pensionssparande bördessutom höjas till ett prisbasbelopp föratt ge den enskilde makt över sin egenkompetensutveckling.Folkpartiet liberalerna är förespråkareav grön skatteväxling. En sådan bör skeomfattande ungefär 3 miljarder kronorårligen. Vi instämmer därför i regeringensförslag om höjd el- och koldioxidskatt,växlad mot sänkt inkomstskatt, men anseratt inkomstskattesänkningen bör läggas utmer generellt över inkomstskalan så att enväxling uppnås i realiteten för hushållen.För att uppnå ställervi oss även bakom förslaget i motionFi230 (s, v, mp) om en utvidgad grönskatteväxling. Detta förslag böremellertid kompletteras med motsvarandejustering av det generella statsbidragettill kommunsektorn enligtfinansieringsprincipen.Vi ansluter oss dessutom till regeringensförslag om utvidgning av reglerna omframskjuten beskattning vid vissaandelsbyten. Förslaget bör dock enligt vårmening utvidgas på det sätt som vi kommeratt utveckla närmare i vår kommandemotion. Statsbudgetens beräknade inkomsterska därmed justeras ned med ca 300miljoner kronor.UtgiftsramarnaDet liberala budgetalternativet inriktaspå flera reformer som leder till lägreoffentliga utgifter jämfört medregeringens politik. Genom en noggrannareprioritering och satsningar på attreformera de system som både hindrarden ekonomiska tillväxten och begränsarmänniskors växtkraft skapar våralternativa budgetpolitik störremarginaler i statens budget.Vi vill lyfta fram de bortglömdareformbehoven och trygga välfärden förutsatta grupper i samhället genomförbättrade omställningspensioner,stimulansbidrag för förbättringsåtgärderinom äldrevården, bättrenärståendepenning, en jobbgaranti, ettåterupprättande av assistansreformen förpersoner med funktionshinder samt ennationell vårdgaranti.Folkpartiet har verkat för socialförsäkringsreform. Vi anser attarbetet med denna reform bör startasomedelbart i syfte att skapa ett bra ochstabilt klimat för arbete och företagande.Rätt utformade socialförsäkringar medgemensamma välfärdslösningar och ettminimerat skatteinslag bidrar tilltillväxten och till en väl fungerandeekonomi. Att människor känner att de kanlita på försäkringssystemen är i sigviktigt för tillväxten. Därför bör dagenssocialförsäkringar utformas som treriktiga försäkringar: en allmänpensionsförsäkring, en allmänsjukförsäkring och en allmänarbetslöshetsförsäkring. Alla tre bör bliobligatoriska och fristående från statensbudget. Kopplingen mellan avgifter ochförmåner kan därmed bli tydligare.Vi oroar oss djupt för de fortsatt ökandelångtidssjukskrivningarna ochförtidspensioneringarna med höga mänskligaoch ekonomiska kostnader som följd.Ekonomiska framsteg och välfärd i ettmodernt samhälle är enligt vår mening baramöjliga om befolkningen i yrkesaktiv ålderär i stort sett frisk, arbetsför och iarbete. Vi förespråkar därmed en reform avsjukförsäkringen med betydande satsningarpå vardagssjukvård och rehabilitering,vård- och rehabiliteringsgaranti,förstärkt företagshälsovård samtväsentligt utökade möjligheter tillsamordning av vårdinsatser ochsjukförsäkring. Större makt överarbetssituationen, arbetstiden ochkompetensutvecklingen samt reformer somgör det lättare att förena förvärvsarbetemed ansvar för barn är vidare viktigadelar i en offensiv mot ohälsan.Den svenska arbetsmarknadspolitiken måstesamtidigt genomgå en radikal omläggningför att fler ska få chans att etablera sigpå arbetsmarknaden och försörja sigsjälva. Därmed kan också segregation ochutanförskap i det svenska samhälletlättare brytas. Som en viktig del i dennareform ser vi utvecklingen av privataarbetsförmedlingar och bemanningsföretagsom kan bryta AMS nuvarande monopol.Arbetslöshetsförsäkringen ska vidareutformas som en tidsbegränsadomställningsförsäkring med en jobbgarantiför långtidsarbetslösa och ett nytt skyddför utförsäkrade.Riksdagen bör enligt vår mening anslutasig till förslag om enföretagarreform som innehåller fleralångtgående förenklingar och lättnaderbeträffande registrering av nya företag,uppgiftslämnande och skatteregler. Ävenåtgärder för att stärka konkurrensen iSverige bör genomföras. Vi är övertygadeom att en successiv försäljning avstatliga och kommunala bolag, tillsammansmed förbättrat företagarklimat, stärkereffektiviteten och minskardiskrimineringen på den svenskaarbetsmarknaden samt tryggar tillväxten iSverige. är det inte rimligt attstaten själv är företagare närstatsmakterna sätter de regler som skagälla för företagande. Det heltövervägande antalet statliga företag bördärför säljas i den takt som är lämpligmed hänsyn till marknadernas utveckling.Likviden ska användas till att amorterastatsskulden så att statens räntekostnad,med hänsyn tagen till utebliven utdelningtill staten vid försäljning, sänks.Vi anser att de offentliga monopolenmåste brytas också för att öppna kvinnorstraditionella arbetsmarknad för sammaspelregler som för de mansdomineradebranscherna. Kvinnorna måste ges tillträdetill en arbetsmarknad där man har rättvisalöner och makt över sin arbetssituation.En viktig punkt inom den liberalajämställdhetspolitiken är därför att, vidsidan om sänkta skatter, förändra löne-och arbetsstrukturen i den offentligasektorn samt göra det möjligt, lönsamt ochmeningsfullt för fler kvinnor attgenomföra sina företagarplaner.Kunskap och bildning är enligt vår meningnyckeln till en långsiktigt uthålligtillväxt. Svensk utbildningspolitik måstereformeras från grunden för att skapa enflexibel skola som visar respekt förindividens behov och önskningar.Kvaliteten i skolan måste säkras ochläraryrkets status måste höjas.Folkpartiet vill introducera en nationellskolpeng med syfte att få likvärdighet igrundskoleutbildningen samt en särskildyrkesexamen, en lärlingsexamen och enstudentexamen för att individualiseragymnasieutbildningen. Dessutom bör etträttvist studiestödssystem införas ochforskningen vid universitet och högskolorförstärkas.Vi anser att en positiv utveckling av densvenska ekonomin underlättas avförbättrade infrastrukturinsatser. Höjdaanslag för väginvesteringar behövs för attlösa trafikproblemen i storstadsregionernasamt säkra standarden i de regionalakommunikationsnäten. Den statligabredbandssatsningen bör omedelbartavbrytas så att näringslivet kan avgöraden teknologiska inriktningen iutbyggnaden av IT-nät. Bostadsbyggandetmåste utvecklas i mermarknadsmässig riktning med lägrekostnader, högre rörlighet och störrekonkurrens. De lokalainvesteringsprogrammen bör avskaffas ochräntebidragen minskas.Det är enligt vår mening angeläget attSverige driver kampen för globalsolidaritet mer intensivt än i dag.Avreglering av jordbrukspolitiken,satsning på frihandel och finansiellstabilitet är av största vikt. Det krävsdock parallellt en kraftig satsning påbiståndet. Vi föreslår att det svenskabiståndet ökas med drygt 1,7 miljarderkronor under så attenprocentsmålet kan vara återställt senast2006. Även i vår liberala miljöpolitikunderstryker vi vikten av global samverkanoch föreslår ökade resurser till bl.a. detinternationella miljösamarbetet samtmiljöforskning. En europeiskkoldioxidskatt bör införas.Sammanfattningsvis anser vi således attriksdagen bör bifalla motionerna Fi232(fp) yrkandena 2-6 och 26 samt Sk382 (fp)yrkandena 1-4, 7-12, 14, 22, 24 och 26 medtillägg för den justering av statensinkomster som vi förordar för att kunnautvidga reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten.Vi avstyrker regeringens förslag i berördadelar liksom de övriga motioner som äraktuella i detta sammanhang.Tabell. förslag tillutgiftstak och utgiftsramar för 2003Belopp i *grafiskt element borttaget*10. Budgetförslagen -avsnitten 2.4-2.12, 3 och 4.1, punkt 5(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:5. Budgetförslagen för 2003a) Utgiftstak för staten 2002-2004(avsnitt 2.5.1)fastställer utgiftstaket förstaten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten till 814miljarder kronor 2003 och 841 miljarderkronor . Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Fi233 av . (kd) yrkande 5 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 2 samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 a i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.b) Beräkning av den offentliga sektornsutgifter (avsnitt2.5.2)godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifternaför som redovisas imotion 2002/03:Fi233. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi233 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkande 12och avslår proposition 2002/03:1 punkt 3samt övriga motionsyrkanden som finnsupptagna under punkt 5 b i efterföljandeförteckning över av utskottet i punkt 5avstyrkta motionsyrkanden.c) Fördelning av statsbudgetens utgifterpå utgiftsområden (avsnitt 2.6)beslutar om fördelning avutgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation10 betecknade förslaget i efterföljandesammanställning över statsbudgetensutgifter och inkomster. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi233 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkande 8 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 8, motion2002/03:Fi230 av m.fl. (s, v,mp) yrkande 1 samt övriga motionsyrkandensom finns upptagna under punkt 5 c iefterföljande förteckning över avutskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.d) Förändringar av anslagsbehållningar för2003 (avsnitt 2.8)=utskottete) Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret (avsnitt 2.9)godkänner den beräkning avmyndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret som redovisas ireservation 10. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Fi233 av m.fl.(kd) yrkande 11 och avslår proposition2002/03:1 punkt 5 samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 e i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.f) Kassamässig korrigering (avsnitt 2.10)=utskottetg) Beskattning av förvärvsinkomster(avsnitt 3.3.1)godkänner vad som anförs ireservation 10 om inkomstskatten för 2003.Därmed bifaller motion2002/03:Fi255 av Per m.fl. (kd)yrkandena 2-5 samt 8 och motion2002/03:Fi256 av m.fl. (kd)yrkandena 8-11 och 33 samt avslårproposition 2002/03:1 punkt 27 i denna deloch motion 2002/03:Fi230 av . (s, v, mp) yrkande 12 i denna delsamt övriga motionsyrkanden som finnsupptagna under punkt i efterföljandeförteckning över av utskottet i punkt 5avstyrkta motionsyrkanden.h) Det fasta beloppet vid beskattningen avförvärvsinkomster (avsnitt 3.3.2)=utskotteti) Beskattning av sjömän i det nordiskadubbelbeskattningsavtalet (avsnitt 3.3.3)=utskottetj) Förmånsbeskattning av miljövänligabilar (avsnitt 3.3.4)=utskottetk) Förändrade nivåer för socialavgifter(3.5)godkänner vad som anförs ireservation 10 om social- ocharbetsgivaravgifter. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Fi256 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkandena 15 och 16samt motion 2002/03:Sk383 av Per Landgrenm.fl. (kd) yrkande 5 och avslårproposition 2002/03:1 punkterna 28 och 29,båda i denna del samt övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 k i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.l) Skatt på lågpriscigaretter (avsnitt3.7.3)= utskottetm) Privatinförsel av alkoholdrycker ochtobaksvaror (avsnitt 3.7.4)=utskottetn) En fortsatt grön skatteväxling - höjdkoldioxidskatt och elskatt (avsnitt3.7.6)godkänner vad som anförs ireservation koldioxidskatt ochelskatt. Därmed bifaller motion2002/03:Fi255 av Per m.fl. (kd)yrkande 7 samt motion 2002/03:Fi256 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkande 32 och avslårproposition 2002/03:1 punkt 33 i dennadel, motion 2002/03:Fi230 av . (s, v, mp) yrkande 12 i denna delsamt övriga motionsyrkanden som finnsupptagna under punkt 5 n i efterföljandeförteckning över av utskottet i punkt 5avstyrkta motionsyrkanden.o) Kraftvärmebeskattningen (avsnitt 3.7.7)=utskottetp) Kalk- och cementbranschenskoldioxidskatt (avsnitt 3.7.8)=utskottetq) Grön skatteväxling - höjd avfallsskatt(avsnitt 3.7.12)=utskottetr) Grön skatteväxlin - höjd naturgrusskatt(avsnitt 3.7.13)=utskottets) Bredbandsinstallation (avsnitt 3.8.1)=utskottett) Miljöförbättrande åtgärder på bostäder(avsnitt 3.8.2)=utskottetu) Beräkning av statsbudgetens inkomsterför (avsnitt 3.10)godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster enligtdet med reservation 10 betecknadeförslaget i den sammanställning överstatsbudgetens utgifter och inkomster somföljer efter utskottets förslag tillriksdagsbeslut. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2002/03:Fi233 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkande 6 i denna deloch motion 2002/03:Fi256 av . (kd) yrkandena 1 och 24 samt avslårproposition 2002/03:1 punkt 7 och övrigamotionsyrkanden som finns upptagna underpunkt 5 u i efterföljande förteckning överav utskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.v) Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten (avsnitt 4.1.28)=utskottetx) Övriga motionsyrkanden ombudgetförslagen för 2003Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation 10om skattepolitikens inriktning, utökadereseavdrag, slopad skatt påaktieutdelningar, beskattningen avroyalty, fastighetsskatt,förmögenhetsskatt, skattelättnad förstudentbostäder och äldrebostäder, sänktskatt på drivmedel, inledd avveckling avreklamskatten, sänkning av jordbruketsdieselskatt samt renodling av detsärskilda anställningsstödet.Därmed bifaller motionerna2002/03:Fi229 av (),2002/03:Fi233 av m.fl. (kd)yrkandena 7 och 11,2002/03:Fi254 av Per m.fl. (kd)yrkandena 1-3,2002/03:Fi255 av Per m.fl. (kd)yrkandena 1, 6 och 7,2002/03:Fi256 av m.fl. (kd)yrkandena 2-7, 12-14, 17-23 och26-31,2002/03:Sk383 av Per m.fl. (kd)yrkandena 2, 3, 6-9, 12 och 14,2002/03:MJ377 av m.fl.(kd) yrkande 2,2002/03:MJ432 av m.fl. (kd)yrkande 23,2002/03:N307 av m.fl.(kd) yrkande 3,2002/03:Bo216 av ()yrkande 6 samt avslår övrigamotionsyrkanden som finns upptagna iefterföljande förteckning över avutskottet i punkt 5 avstyrktamotionsyrkanden.StällningstagandeBudgetpolitikens allmänna inriktningKristdemokraternas budgetalternativ tarsikte på att långsiktigt förbättraSveriges förutsättningar för tillväxt. Viföreslår strukturella reformer ochstrategiska skattesänkningar på arbete,sparande och företagande. Stabila och godavillkor för fler och växande företag kandå öka sysselsättningen, minskaarbetslösheten och trygga välfärden.Den statliga budgetpolitiken bör inriktaspå ett bättre finansiellt sparande genomen stramare finanspolitik och på attminska statsskulden genom en snabbareutförsäljning av statliga företag. Genomen rad viktiga strukturreformer kombineratmed strategiska skattesänkningarfinansierade med besparingar kommer vi attfå till stånd mindre konjunkturkänsligastatsfinanser och bättre långsiktigatillväxtmöjligheter.För att minska konjunkturkänsligheten istatens budget föreslår jag att regeringenbör återkomma med förslag till riksdagenom hur nuvarande budgetpolitiskaöverskottsmål för offentlig sektor skakompletteras med ett mål för statensfinansiella sparande.Jag anser att det som anförs iKristdemokraternas motion Fi233 om ettantal särskilt prioriterade områden börstyra inriktningen av budgetpolitiken. Sjuområden ska vara särskilt prioriterade.TillväxtpolitikDen tillväxtpolitik som Kristdemokraternaförespråkar karakteriseras av enbalanserad finanspolitik för sundastatsfinanser i kombination medstrukturella åtgärder som förbättrarekonomins funktionssätt. Bland deviktigaste av dessa åtgärder märks enallmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med enegenfinansieringsgrad på som kommeratt skapa ett tydligare samband mellanlönebildning, arbetslöshet och avgifterför den enskilde. Andra åtgärder avbetydelse för lönebildningen är en kraftigsänkning av skatten i vanliga inkomstlägengenom en höjning av grundavdraget i denkommunala beskattningen. Vidare införs ettstatligt förvärvsavdrag på 5 %.Tjänstesektorn ges nya möjligheter attväxa genom en 50-procentig skattereduktionför de privata hushållens köp av tjänsteri det egna hemmet. Därutöver bör bl.a.arbetsgivaravgifterna sänkas med 7procentenheter på lönesummor från 2004.Dessutom sänks dieselskatten kraftigt förjord- och skogsbruket i två steg ned till53 öre per liter. Det motsvarar ensänkning med ca per liter.SkattepolitikKristdemokraterna ser det som en viktiguppgift att skapa en skattestruktur somgör att fler kan klara sig på sin egen lönoch inte tvingas vara beroende av bidragför att få hushållsekonomin att gå ihop.Därför föreslår vi en rad åtgärder som göratt inkomsttagare får bättre möjligheteratt påverka och ta kontrollen över sinegen ekonomiska situation.Grundavdraget i den kommunalabeskattningen höjs till 26 500kr. Därigenom sänks inkomstskatten föralla med sammanlagt 16,8 miljarder kronor.Effekten för dem med lägst grundavdragblir ca /månad eller /år.En skattereduktion bör göras för låg- ochmedelinkomsttagare på totalt perperson och år på pensionsgrundandeförvärvsinkomster.I stället för regeringens förslag omkompensation för pensionsavgiften föreslåsett generellt statligt förvärvsavdrag på . Därigenom ges hushållen ett ökatekonomiskt utrymme sommarginaleffekterna minskas.Kristdemokraterna föreslår också attregeringens värnskatt avskaffas.Värnskatten är ett brott både motprinciperna i skattereformen 1990-91 ochmot Socialdemokraternas löfte att denskulle vara tillfällig.Den statliga fastighetsskatten avskaffasför småhus och bostadshyreshus. Reformenfinansieras delvis genom att kommunernages rätt att ta ut avgifter för dekostnader man har som direkt härrör tillde fastigheter som finns i kommunen.Därtill bör kapitalvinstskatten vidförsäljning av privatbostäder höjas från20 till . Inklusive den ökadekapitalvinstbeskattningen innebärförslagen ett minskat skatte- elleravgiftsuttag med ca 7 miljarder kronor.Gränsen för reseavdraget till och frånjobbet bör också sänkas från dagens 7 000till 5 000 kr.Beräkningsramen för att undanröja s.k.pomperipossaeffekter enligt proposition 15bör höjas till ca föratt också inrymma ett åtgärdande av deorimliga effekter som också uppstått vidförsäljning av företag med annat vederlagän andelar i det köpande bolaget.En reformerad familjepolitikBarnens och familjernas behov ärutgångspunkten för familjepolitiken. Allaska ha möjlighet att välja denbarnomsorgsform som passar de egnaförhållandena bäst. Uppgiften för stat ochkommun är att skapa ekonomiska ochpraktiska förutsättningar för detta.Eftersom behov och önskemål varierar övertid och mellan olika familjer måstesamhällets stöd till barnfamiljer varaorganiserat så att det kan användas på ettflexibelt sätt. Det gäller att hittasådana modeller för valfrihet och mångfaldsom skapar de bästa förutsättningarna förföräldrarna och barnen.Genom att styra alla resurser till ettfåtal barnomsorgsformer har staten ipraktiken tagit över beslut som familjernasjälva borde fatta. Det familjepolitiskasystem som byggts upp har flerabrister. Fördelningspolitiskt eftersomresurserna i stor utsträckning styrs motredan resursstarka hushåll genomexempelvis utformningen avföräldrapenningen, barnbidraget ochmaxtaxan. Från valfrihetssynpunkt genomatt det familjepolitiska stödet intemedger flera alternativabarnomsorgsformer.Kristdemokraterna föreslår förändringarinom familjeområdet som bl.a. innebär attett barnomsorgskonto på för barnsom fyller införs.