bet · GP01SOU13 · 2002-04-18 00:00:00 — Det ärviktigt att få en uppföljning av hur denna rätttillämpas och i vilken omfattning den nyttjas. Vianser därför att regeringen bör ge iuppdrag att göra en översyn av second opinion. Meddet anförda föreslår vi att bifallermotion So457 (v) och avslår motionerna So267 (m),So303 (c) yrkande 10 och So628 (fp) yrkande 11.18. Inrättande av en statlig medicinalstyrelse(punkt 11)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. bifallerdärmed motion 2001/02:So620 yrkande 11.StällningstagandeVi anser att det är angeläget att bryta utSocialstyrelsens tillsynsdel och göra den till ensjälvständig oberoende verksamhet. Styrelsen harredan kompetens inom området hälso- och sjukvårdsamt en regional organisation som lämpar sig förkvalitetsuppföljning.En statlig medicinalstyrelse bör godkänna vårdgivareoch legitimera sjukvårdspersonal, svara förkvalitetssäkring och regelbunden medicinsk revision,utgöra en instans dit allmänheten kan vända sig medklagomål samt svara för den övergripande tillsynen.Kraven skall vara lika för alla som bedriversjukvård; även offentlig vård måste kontrolleras.Den producent eller försäkringsgivare som inte leverupp till kraven och inte snabbt bättrar sig skallkunna avföras från systemet. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motion So620 (m)yrkande 11.19. (punkt 12)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. bifallerdärmed motion 2001/02:So620 yrkande 13.StällningstagandeSverige har haft en god förmåga attöverföra vetenskapliga resultat till diagnostiskametoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel.Inom läkemedel och biomedicin befinner sig iden internationella forskningsfronten. Detta ärockså ett område som kan få helt epokgörandebetydelse. Återväxten av forskare måste tillgodosesom kreativa forskningsmiljöer av internationellklass skall kunna upprätthållas. För att ge maximalkraft åt ansträngningarna att ligga i den medicinskaoch biomedicinska forskningsfronten vill vi skapavad vi kallar ett svenskt ofHealth efter amerikansk förebild. Institutet förmedicin och hälsa skall kraftsamla och möjliggörany, mer tvärvetenskaplig forskning, men ocksåfördjupa forskningen inom olika discipliner medanknytning till hälsa och sjukvård i vid mening.Målsättningen skall vara att sammanföra olikakategorier av ämneskunnande för att möjliggöra nyttvetande och kunskap som inte är möjlig att erhållainom varje vetenskapsområde för sig. och hälsa skapas enforskningsfinansiär med ansvar för hela det samladehälsovetenskapliga spektrumet, dvs. frångrundvetenskaplig biomedicin till folkhälsa ochsocial forskning. Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motion So620 (m) yrkande 13.20. Vård utomlands (punkt 14)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So620 yrkande 10 och2001/02:U303 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att patienter i som på sedvanligtsätt har fått behovet av en operation ellerbehandling fastställt här hemma skall kunna sökanödvändig vård utomlands. En gränslös sjukvårdstimulerar till ett bättre resursutnyttjande, t.ex.genom att ledig kapacitet rapporterastill databaser. Patienten kan på så sätt få aktuellinformation om kötider m.m., i ochutomlands.När det gäller verkligt högspecialiserad vård ärSverige fortfarande ett litet land. Det kan därförbåde vara bättre och billigare att använda utländskkompetens i vissa fall. Svenska patienter måstekunna dra nytta av utländska läkares kompetens, påsamma sätt som utländska patienter måste få ökademöjligheter att komma till för att få vårdav svenska läkare.Med det anförda föreslår vi att bifallermotionerna So620 (m) yrkande 10 och U303 (m) yrkande6.21. Personalförsörjning inom hälso- ochsjukvården (punkt 15)av (), (), (), KerstinHeinemann (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. bifallerdärmed motion 2001/02:So628 yrkande 4 i denna deloch avslår motionerna 2001/02:So212 yrkande 1,2001/02:So303 yrkande 30, 2001/02:So386,2001/02:So465 yrkandena 13, 2001/02:So501 yrkande6, 2001/02:So503 yrkande 1, 2001/02:So566 yrkandena4, 5 och 7.StällningstagandeSverige kommer, om ingenting görs, att få enskriande brist på vårdpersonal. duggarlarmrapporterna om personalbrist tätt. Därförbehöver vårdsektorn bli mer attraktiv för att flerskall söka sig dit. För att attraktionskraften skallbli stark måste lönerna blir konkurrenskraftiga ocharbetsvillkoren förbättras.En av de tydligaste signalerna på att någonting ärfel med personalens arbetsmiljö i vården är ökningenav sjukskrivningar och s.k. utbrändhet. Hälsan ärsämre bland anställda i den offentliga sektorn än iden privata.Men också karriärvägarna inom vårdyrkena måsteutvecklas. Det måste bli attraktivt för dem somlämnat yrket att återvända.Det krävs vidare åtgärder för att få i gång enfungerande vidareutbildning som är kompetenshöjandeför personalen i vården och ger möjlighet förallmänläkare att forska som de tjänstgörsom allmänläkare.Socialstyrelsens undersökningar avdistriktssköterskornas arbetssituation har visat attderas arbete förskjutits alltmer motsjukvård på bekostnad av förebyggande arbete. Med denya uppgifter som ålagts primärvården mer hemvård,patienter med större vårdtyngd osv. krävs enförändring av distriktssköterskornas grundutbildningsamt fortbildning. Ytterst handlar det om atttillgodose en god patientsäkerhet.Fler vårdutbildade borde också få förverkliga sinavisioner. har de vårdanställda fåttallt mindre att säga till om. De allra flestavårdanställda har därtill förmenats möjligheten attgå över till andra arbetsgivare eller testa omvingarna bär på egen hand.De vårdanställda måste få större inflytande översin arbetssituation. Möjligheterna till inflytandeöver schemaläggning, arbetstider och andra frågorsom rör arbetets organisering måste bli verklighetför alla dem som arbetar inom offentlig sektor.Traditionella hierarkier konserverar gamlayrkesroller inom vården och verkar hindrande för attutveckla arbetsorganisationen. Det är viktigt attmakten över arbetsplatsen återfinns hos alla dem somarbetar inte ett fåtal.Fler utbildningsplatser på högskolans vårdprogram,bättre karriärmöjligheter i vårdyrket, flerarbetsgivare inom vårdsektorn och enarbetstidsreform som ger makten över arbetstidentill den enskilde arbetstagaren är några reformersom skulle bidra till att fler vårdanställda stannarkvar i yrket. Det är först när personalen mår brasom vården också blir bra för patienterna.Med det anförda föreslår vi att bifallermotion So628 (fp) yrkande 4 i denna del och avslårmotionerna So212 (fp) yrkande 1, So303 (c) yrkande30, So386 (s), So465 (s) yrkandena 13, So501 (c)yrkande 6, So503 (kd) yrkande 1, So566 (kd)yrkandena 4, 5 och 7.22. Personalförsörjning inom hälso- ochsjukvården (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So503 yrkande 1,2001/02:So566 yrkandena 4, 5 och 7 och avslårmotionerna 2001/02: So212 yrkande 1, 2001/02:So303yrkande 30, 2001/02:So386, 2001/02: So465 yrkandena13, 2001/02:So501 yrkande 6 och 2001/02:So628yrkande 4 i denna del.StällningstagandeDet finns utbredda symtom på ohälsa blandvårdpersonalen. Det handlar om stress, utbrändhetoch självmordstankar. Orsakerna kan vara många. beror på omorganisationer och nedskärningar medlåg bemanning, tidspress och korta vårdtider somföljd. ställer patienter av naturliga skällika höga krav som tidigare.Sjukfrånvaron bland vårdpersonalen har ökatkraftigt. Vid närmare analys har det visat sig attdet dessutom tycks finnas ett strukturellt problemsom är könsbaserat. Kvinnor har högre sjukfrånvaroän män.Hälsokontroller utförs numera rutinmässigt varjeår på de flesta privata företag. Det är en viktigförebyggande åtgärd för att motverka ohälsa bland deanställda. Återkommande hälsokontroller bör vara ennaturlig del av personalvården för vårdanställda påalla nivåer.Vi anser att personalen behöver få ny framtidstrooch en god grund för ökat självförtroende. Detbehövs fler händer i vården. har antalet anställda inom landstingens hälso-och sjukvård minskat med ca 133 000 personer, varav70 000 till följd av ädelreformen. Detta innebär enfaktisk personalförlust på netto 63 000 anställdainom den del av hälso- och sjukvården somlandstingen har ansvar för. framövermåste sjukvården och äldreomsorgen få ettresurstillskott som bättre motsvarar vårdbehovet.En allvarlig konsekvens av den s.k. vårdkrisen ärett vikande intresse bland ungdom att söka sig tillvårdyrkena. På många håll medför detta storasvårigheter i rekryteringen till såväl tjänster somvikariat. Fler utbildningsplatser måste skapas förbåde läkar- och sjuksköterskelinjen samt inomomvårdnadsprogrammen.Det är angeläget att undersköterskornas rolluppvärderas. Kompetenskraven bör ses över och nyakarriärvägar erbjudas för att göra ett av vårdensviktigaste yrken mera statusfyllt. Även i fråga omsjuksköterskornas roll och ansvar behöver framtidensrekryteringsmöjligheter förbättras. Yrkesinnehåll,kompetenskrav och karriärvägar behöver förnyas ochutvecklas. Med det anförda föreslår vi att riksdagenbifaller motionerna So503 (kd) yrkande 1, So566 (kd)yrkandena 4, 5 och 7 och avslår motionerna So212(fp) yrkande 1, So303 (c) yrkande 30, So386 (s),So465 (s) yrkandena 13, So501 (c) yrkande 6 ochSo628 (fp) yrkande 4 i denna del.23. Personalförsörjning inom hälso- ochsjukvården (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So303 yrkande 30 och2001/02:So501 yrkande 6 och avslår motionerna2001/02:So212 yrkande 1, 2001/02:So386,2001/02:So465 yrkandena 13, 2001/02:So503 yrkande1, 2001/02:So566 yrkandena 4, 5 och 7 och2001/02:So628 yrkande 4 i denna del.StällningstagandeJag anser att det är hög tid att utforma en strategiför hur man skall klara de kommande årenspersonalförsörjning inom vård och omsorg. Personalenär vårdens och omsorgens viktigaste resurs, ochredan i dag är den en bristvara. Situationenförvärras av långa sjukskrivningar och av att storapensionsavgångar är nära förestående. Det störstaproblemet för personal inom offentlig sektor är dehårda rationaliseringskraven samt frustration överen byråkratisk organisation, vilket leder till som arbetstagare har minimala möjligheter attpåverka sin situation. Vår gemensamma välfärd fårinte skapas på bekostnad av att människor slits ut iförtid. Vidare bör vårdutbildningarna utökas, ochfler människor måste stimuleras till att söka tillvårdutbildningarna. Vårdyrken kan uppvärderas genomförbättrad arbetsmiljö samt ökat inflytande.När det särskilt gäller storstadsregionerna villjag framhålla att varje region måste utforma enstrategi för hur man skall klara de kommande årenspersonalförsörjning inom vården och omsorgen.Med det anförda föreslår vi att bifallermotionerna So303 (c) yrkande 30 och So501 (c)yrkande 6 och avslår motionerna So212 (fp) yrkande1, So386 (s), So465 (s) yrkandena 13, So503 (kd)yrkande 1, So566 (kd) yrkandena 4, 5 och 7 ochSo628 (fp) yrkande 4 i denna del.24. Specialistkompetens (punkt 16)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. bifallerdärmed motion 2001/02:Ub459 och avslår motionerna2001/02:So560 och 2001/02:Ub537.StällningstagandeDen rättspsykiatriska vården kan hamnai en mycket besvärlig situation. Det saknasutbildade rättspsykiatriker i sådan omfattning attdet kan bli svårigheter att utbilda nya. Vi anseratt förberedelser bör vidtas omgående så attutbildning av fler rättspsykiatriker kan påskyndasmot bakgrund av att alltfler dömda har psykisksjukdom, att medelåldern är hög blandrättspsykiatrikerna samt att nya uppgifter kommeratt åläggas dem. Med det anförda föreslår vi attriksdagen bifaller motion Ub459 (v) och avslårmotionerna So560 (s) och Ub537 (s).25. Praktikplats för psykologer (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So597 och 2001/02:So608.StällningstagandeGrundvillkoret för att få legitimation som psykologär avlagd psykologexamen och därefter ett årspraktisk psykologtjänstgöring. En stor del avpsykologkåren kommer att gå i pension under åren20052020. Den nuvarande utbildningskapaciteten ochden därav beräknade framtida examinationsfrekvensenpekar på ett fördubblat behov av praktikplatser. Ensituation som varit otillfredsställande sedan slutetav riskerar, snart att bli ohållbar.Samhällets försörjning av legitimerade psykologerriskeras och individuella utbildningssatsningarleder till en återvändsgränd. Problemet behöversnarast lösas så att ett nödvändigt antalpraktikplatser tillskapas och garanteras inom helalandet. Med det anförda föreslår jag att riksdagenbifaller motionerna So597 (s) och So608 (mp).26. Den psykiatriska vårdens organisation(punkt 19)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. bifallerdärmed motionerna 2000/01:So225 yrkandena 4 och 6,2001/02:So277 yrkande 2, 2001/02:So349 och2001/02:So568 yrkandena 2, 3, 4 och 6 och avslårmotionerna 2001/02:So223 och 2001/02: So443.StällningstagandeDe övergripande reformer vi beskrivit i reservation1 för sjukvården omfattar givetvis även psykiatrin.Genom dessa reformer ges psykiskt funktionshindradehelt andra förutsättningar till vård ochrehabilitering på och kan erbjudaslösningar som är anpassade efter individuella behovi stället för att mer slentrianmässigtlångtidssjukskrivas eller förtidspensioneras.Allmänt sett har trycket på t.ex. barn- ochungdomspsykiatrin ökat samtidigtsom verksamhetsformerna i huvudsak har förblivitoförändrade. Hjälp från privatpraktiserandepsykologer och psykoterapeuter är fortfarande imycket hög grad förbehållen individer och familjersom kan betala för vården. Väntetider på omkring ettår inom barn- och ungdomspsykiatrin är inteovanligt. Vi anser därför att barn- ochungdomspsykiatrins organisation bör utredas.Även om psykiatrins problem inte uteslutandehandlar om resurser är vi medvetna om att det finnsett behov av förstärkta resurser till psykiatrin.Det är också därför som vi upprepade gånger harföreslagit ett stimulansbidrag till kommunerna föratt initiera åtgärder som kan komma till rätta medbrister i arbetet med psykiskt funktionshindrade.En allt större del av sjukvården drivs av privatavårdgivare t.ex. på uppdrag av landsting. Med tankepå hur dåligt psykiatrin är utbyggd och hur fåbehandlingsalternativ det finns, särskilt för äldremed psykisk störning, finns alla skäl att underlättaför privata behandlingsalternativ. finnsdock många skillnader i den legala och ekonomiskaregleringen av offentliganställda läkare och övrigaläkare. Inom psykiatrin ser vi mest allvarligt påden närmast systematiska diskrimineringen ifinansieringshänseende som fortfarandesker av privata behandlingsalternativ.Vi anser att det borde vara enklare att nå denpsykiatriska vården hos primärvården. Då finns detmöjligheter att bota eller lindra sjukdom innandjupa depressioner och tvångstankar, ätstörningaroch schizofreni utvecklas.Införande av valfrihet och finansiering som ärneutral till driftformer inom psykiatrin är förvissonågot svårare än inom den somatiska vården, på grundav en svagare sammanhållen offentligtillsynsverksamhet och mindre enhetlighet ibehandlings- och diagnosmetoder.Många tjänster som erbjuds av t.ex. psykologerligger också utanför vad som är att beteckna somsjukdomsbehandling i egentlig mening. Vi anser dockatt det nu är påkallat med en samlad genomgång av dehinder som finns för privat verksamhet på hela detpsykiatriska, psykoterapeutiska och psykologiskafältet.Vi anser att rättssäkerheten och tryggheten föranhöriga och vårdpersonal samt för allmänheten inteprioriteras tillräckligt högt. I själva verket måstederas rättssäkerhet tillmätas stor betydelsesärskilt i samband med rättspsykiatrisk vård, menäven i övrig psykiatrisk tvångsvård. Många av deallra farligaste brottslingarna finns t.ex. blanddem som överlämnas till psykiatrisk vård.Med det anförda föreslår vi att riksdagenbifaller motionerna 2000/01: So225 (m)yrkandena 4 och 6, So277 (m) yrkande 2,So349 (m) och So568 (m) yrkandena 2, 3, 4och 6 och avslår motionerna So223 (kd) ochSo443 (s).27. Vissa läkares befogenhet (punkt 20)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. bifallerdärmed motionerna 2000/01:So225 yrkande 5,2000/01:So312, 2001/02:So228 och 2001/02:So568yrkande 5.StällningstagandeEn läkarundersökning för vårdintyg bör så långt sommöjligt genomföras i samråd med patienten och utananvändning av våld. Läkare som är privat verksammafår utföra en sådan undersökning endast om den kangenomföras med patientens samtycke. Läkare i allmäntjänst har befogenhet att omhänderta patienten ochrätt att få biträde av polis, om patienten intesamtycker till undersökningen.Vid entreprenader inom hälso- och sjukvården ärdet inte tillåtet att överlämna uppgifter sominnebär myndighetsutövning. Detta måste särskiltbeaktas när t.ex. verksamheten vid en vårdcentralläggs ut på en privat vårdgivare. En överenskommelsemellan ett landsting och en privat vårdgivare kansåledes inte avse undersökningar för vårdintyg somskall genomföras utan patientens samtycke och medbiträde av polis. För att en undersökning förvårdintyg skall kunna genomföras i fall därpatienten inte samtycker till undersökningen måstedärför läkare anlitas.Vi anser att beslut om omhändertagande av den somskall undersökas för vårdintyg även bör få fattas avlegitimerad läkare som enligt avtal mellan ettlandsting och en privat vårdgivare skall utföraundersökningar för vårdintyg. En sådan läkare skallockså ha rätt att få biträde av polis för attgenomföra en sådan undersökning.Vårt förslag innebär bl.a. att alla legitimeradeläkare anställda hos en privat vårdgivare som enligtavtal med ett landsting svarar för driften av envårdcentral eller en psykiatrisköppenvårdsmottagning får möjlighet att besluta omomhändertagande och rätt till biträde av polis närdet är aktuellt att utfärda vårdintyg, om det ingåri avtalet att utföra undersökningar för vårdintyg.Med det anförda föreslår vi att bifallermotionerna 2000/01:So225 (m) yrkande 5,2000/01:So312 (m), So228 (m) och So568 (m) yrkande5.28. Husläkarlagen (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. bifallerdärmed motion 2001/02:So628 yrkande 2 i denna del.StällningstagandeEnligt min uppfattning bör husläkarlagen återinföras. Regeringen har anslutitsig till målsättningen att antalet specialister iallmänmedicin i genomsnitt skall bli en på 1 500invånare. Det målet kan dock aldrig nås inom rimligtid med den takt som regeringen föreslår. Skallmålet uppnås som ambitionerna höjs förprimärvården krävs bl.a. en husläkarlag. Under åren19911994 ökade antalet verksamma husläkare snabbt.Det tillkom i genomsnitt över 450allmänläkare . Därmed sjönk, enligtRiksdagens revisorer, antalet invånare per husläkarefrån ca 3 450 till ca 2 250. Under åren 19941998stannade utvecklingen upp helt och hållet. Utan enordentlig husläkarreform kommer allmänläkarbristenoch de långa väntetiderna i primärvården att bestå.Målsättningen om en läkare per 1 500 invånare bör hauppnåtts före utgången av 2005. Med det anfördaföreslår jag att bifaller motion So628(fp) yrkande 2 i denna del.29. Felaktiga diagnoser (punkt 23)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. bifallerdärmed motion 2001/02:So368.StällningstagandeAtt felaktigt få en psykiatrisk diagnos, fast mansedan visar sig vara frisk, kan få mycketlångtgående följder. Det har hänt att personer pågrund av diagnosen nekats få utbildning eller tilloch med nekats gå i skola över huvud taget. Somligahar ordinerats psykoterapi. En del har under mångaår fått mediciner som gett biverkningar. Dessamänniskor måste kunna få sin sak prövad någonstans.Ett domstolsförfarande är kanske inte detviktigaste. Vi föreslår att en arbetsgrupp inrättasför detta inom . Alternativet är atten utredning tillsätts för att utröna vilket stödeller vilka åtgärder som behövs. Med det anfördaföreslår vi att bifaller motion So368(kd).30. Förlossningsvården (punkt 24)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. bifallerdärmed delvis motionerna 2001/02:So257,2001/02:So303 yrkande 13 och 2001/02:So501 yrkande 7och avslår motionerna 2001/02:So385 och2001/02:So525 yrkande 1.StällningstagandeI olika delar av landet har förlossningsavdelningarlagts ner vilket medför att blivande föräldrartvingas ut på vägarna för många långa resor. Det ärgivetvis svårare att hinna fram till BB omföräldrarna skall åka , kanske i svårtväglag. I handlar det inte om så långasträckor, utan i stället om attförlossningsavdelningarna är så fullbelagda attblivande föräldrar helt enkelt inte släpps in utantvingas fortsätta till nästa sjukhus. Det finns motbakgrund av ovanstående starka skäl för attutvärdera kvaliteten i svensk förlossningsvård.Vi vill också framhålla att det är viktigt medtrygghet såväl före, under som efter en förlossning.På vissa håll i landet lägger landstingen ned BB-avdelningar, med långa avstånd som följd. På andraplatser, till exempel i , råder brist påförlossningsplatser och framför allt brist påbarnmorskor. När de som skall föda, i värsta fall,tvingas åka från sjukhus till sjukhus och inte vetavart de skall, då har det gått för långt. Vi anseratt en platsgaranti bör införas, som innebär attföräldrarna senast före beräknadnedkomst vet vilket BB de skall åka till. Med detanförda föreslår vi att delvis bifallermotionerna So257 (c), So303 (c) yrkande 13 och So501(c) yrkande 7 samt avslår motionerna So385 (v) ochSo525 (v) yrkande 1.31. Förlossningsvården (punkt 24)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 31. bifallerdärmed motion 2001/02:So525 yrkande 1 och avslår2001/02:So257, 2001/02:So303 yrkande 13,2001/02:So385 och 2001/02: So501 yrkande 7.StällningstagandeOrsaken till krisen inom förlossningsvården ärkomplex och starkt regionalt präglad.