bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Det ärvidare inte rimligt att sjöfarten betalarkostnader som inte är sjöfartsrelaterade.Sjöfartens avgifter bör därför omgåendesänkas så att dels svenska hamnar fårmöjlighet att konkurrera på lika villkormed andra länders hamnar, dels sjöfartenfår konkurrensneutralitet gentemot andratransportslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattningom kostnadsansvarets betydelse försjöfartens fortsatta utveckling. Enligtgällande transportpolitiska principer harockså rättvisa konkurrensvillkortillmätts en stor betydelse förutvecklingen av ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Europeiska kommissionenhar vidare presenterat en vitbok om dengemensamma transportpolitiken fram till2010: Vägval . Därbehandlas bl.a. principerna föravgiftssättning avtransportinfrastrukturen samt vikten avatt förbättra förutsättningarna försjöfarten i och åstadkomma etthållbart transportsystem.Mot denna bakgrund och med anledning avmotsvarande motionsförslag hösten 2001har som sin mening gettregeringen till känna att en översyn avfarledsavgifterna bör genomförasi syfte att skapa ett avgiftssystem somger ett konkurrensneutralt förhållandemellan transportslagen och som motsvararde marginalkostnadsprinciper somredovisas i . Av åretsbudgetproposition framgår att den begärdaöversynen har inletts inomRegeringskansliet. Översynen avsjöfartsavgifter inbegriper såvälfarledsavgifter som lotsavgifter. Enambition är att avgiftssystemetsmiljöstyrande effekt skall förbättras. Enredovisning om sjöfartsavgifter planerasunder . I sammanhanget kanvidare nämnas att enligt denöverenskommelse som träffats omVänersjöfarten, som utskottet återkommertill senare, ingår som en avtalspunkttillsättandet av en parlamentariskutredning om prissättningen påutnyttjandet av infrastrukturen i syfteatt uppnå konkurrensneutralitet mellantransportslagen.Med hänvisning till det anförda ärutskottet inte berett att nu förordanågon åtgärd. Resultatet avregeringens översyn av sjöfartsavgifternabör enligt utskottets mening avvaktas.Motionerna avstyrks följaktligen.4.5 Vänersjöfart samt övrig insjö- ochkustsjöfartUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att Vänersjöfarten ärvärdefull och välkomnar denöverenskommelse som träffats omlångtgående insatser i syfte att ökaeffektiviteten och sänka kostnadernaför Vänersjöfarten. Enligt utskottetsmening bör överenskommelsen kunna tjänasom en grund för fortsatta insatser föratt främja övrig insjö- ochkustsjöfart. Utskottet avstyrker motdenna bakgrund samtliga aktuellamotionsförslag. Jämför reservation 7(m, fp, kd, c).MotionsförslagVänersjöfart och övrig inrikes sjöfartbehandlas i följande fyra motioner.Genomgående i alla dessa motionerframhålls att transporter på ellerMälaren eller längs kusterna innebärfördelar från miljö-, trafiksäkerhets-och energieffektivitetssynpunkt iförhållande till väg- ochjärnvägstransporter och att dessafördelar motiverar insatser från bl.a.statens sida. I flera motioner betonasockså att det faktum att man inom EUsatsar på de inre vattenvägarna.Lars m.fl. (fp) framhåller imotion 2002/03:T298 att sjöfart är,speciellt för bulktransporter, enmiljömässigt och ekonomiskt effektivtransportform. Detta gäller särskiltinlandshamnar framför allt i ochMälaren där sjötransporter utgör ettattraktivt och säkerttransportalternativ. Som exempel nämnsatt ett tankfartyg som går upp i Vänernvia kan motsvara ca 40-45tankbilar på väg. Regeringen bör därförhitta ett system så att insjö- ochkustsjöfarten kan öka och därmed tryggas.Sven m.fl. (c) understryker imotion 2002/03:T466 vikten av att godavillkor erbjuds för Väner- ochMälarsjöfarten. välkomnardärför den träffadeöverenskommelsen mellan berörda kommuneroch staten beträffande Vänersjöfarten.Enligt motionärerna bör en parlamentariskutredning tillsättas sompåbörjar kartläggningen av rådandeförhållanden och utifrån den föreslåråtgärder. Bättre sjöfartsvillkor är avstor vikt för såväl näringslivet sommiljön.Carina och (båda s)betonar i motion 2002/03:T402 att arbetetmed att förbättra Vänersjöfartensförutsättningar brådskar. Det finnsdärför ingen tid för utdragnadiskussioner. Ju förr åtgärder kan sättasin desto bättre.Johnny m.fl. (kd) efterlyser imotion 2002/03:T464 ett handlingsprogramför kustsjöfarten. Enligt motionärernafinns det stora förutsättningar för attöka närsjöfarten. EU:s transportministrarhar sagt sig vilja utvecklakustsjöfarten. Detta är positivt förtransporterna och med sin långakust och sina långa vattendrag som skulletjäna på att kustsjöfarten fick enrenässans. Regeringen bör mot dennabakgrund redovisa etthandlingsprogram för att förbättravillkoren för kustsjöfarten.Utskottets ställningstagandeI sitt av godkända betänkande2000/01:TU1 framhöll utskottet attVänersjöfarten kan bidra till att uppnåde transportpolitiska målen enligt 1998års riksdagsbeslut om ett tillgängligttransportsystem, en högtransportkvalitet, en säker trafik, engod miljö och en positiv regionalutveckling. Utskottet vidhåller denuppfattningen och är alltjämt övertygatom att man bör söka utnyttja de godamöjligheter som finns att frakta storalastkvantiteter direkt via hamnar iVänern, och utmed våra kuster.Därigenom kan en väsentlig avlastning avväg- och järnvägsnäten uppnås. Nuvarandeutveckling kan innebära faror försjöfartens fortbestånd i de nämndavattenområdena. I det nämnda betänkandetbetonade utskottet också vikten av attfrågan om Vänersjöfarten - och omsjötransporterna på och utmedvåra kuster - får en skyndsam lösning.Utskottet välkomnar mot denna bakgrundatt regeringen har tillsatt en särskildförhandlingsman för Vänersjöfarten som iseptember 2002 träffat en överenskommelseom åtgärder för Vänersjöfarten.Överenskommelsen har träffats mellanstaten genom dess förhandlingsman ochGullspångs, , ,, , ochÅmåls respektive kommun, , , iVärmland, i VästraGötaland, ,, ,och Sjöfartsverket.Överenskommelsen innebär att samtligaberörda parter gjort långtgåendeåtaganden för att främja Vänersjöfartensutveckling. Det innebär bl.a. atthamnavgifterna sänks, att Vänernsseglationsstyrelse inlemmas iSjöfartsverket, att möjligheterna tilllotsdispens vidgas, att avgiften förpassage genom hamn tas bort,att konkurrensneutralitet skall uppnåsgentemot övriga transportslag samt attett näringslivsråd inrättas förVänerregionen.Utskottet anser att Vänersjöfarten ärvärdefull för och att denträffade överenskommelsen ger möjligheteratt trygga och utveckla Vänersjöfarten.Överenskommelsen visar att undertecknadeparter är beredda till långtgåendeinsatser för Vänersjöfartens utveckling isyfte att öka effektiviteten och attsänka kostnaderna för Vänersjöfarten.Utskottet förutsätter attöverenskommelsen kommer att följas uppoch att regeringen för riksdagenredovisar vilka effekter som haruppnåtts.Enligt utskottets mening är detangeläget att motsvarande samsyn ochkraftfulla insatser kan göras för övriginsjö- och kustsjöfart. Utskottetförutsätter att berörda parter aktivtverkar för att, i enlighet med detransportpolitiska målen, utveckla eneffektiv och hållbar strategi försjöfarten. I avvaktan på att så skeranser utskottet att de nu aktuellamotionsyrkandena inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Motionerna2002/03:T298 (fp) 2002/03:T402 (s),2002/03:T464 (kd) och 2002/03:T466 (c)avstyrks följaktligen. Syftet medmotionsyrkandena förutsätts dock tillväsentlig del komma att tillgodoses.4.6 HamnfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att hamnarna har encentral funktion för utvecklingen avett hållbart och effektivttransportsystem. Med hänvisning tillpågående utredningsarbete och EU-behandling av direktiv omhamnverksamhet avstyrker utskottetyrkanden i m- och fp-motioner omavreglering och privatisering avhamnar. Jämför reservation 8 (m, fp).MotionsförslagElizabeth m.fl. (m) framhåller imotion 2002/03:T321 att hamnar och andragodsterminaler skall finnas där behovetfinns och att marknaden bäst avgör dettautan statlig inblandning.Hamnverksamheten bör därför avreglerasoch privatiseras. Vidare framhålls attkommunala hamnkostnader drabbarsjötrafiken ensidigt och att det gällandestuverimonopolet har förhindrat, eller ivarje fall försvårat, införande av nyteknik, t.ex. självlossande båtar.Det s.k. stuverimonopolet uppmärksammasäven av de imotion 2002/03:T231. Motionären anför atttransportkostnaderna i Gotlandstrafikenkan sänkas om åkeriföretagen själva kanköra lastfordon ombord respektive i landfrån färjorna.Lars m.fl. (fp) understyrker imotion 2002/03:T298 vikten av attkonkurrenssituationen i hamnarnaförbättras. EU har ställt sig bakom enhel rad förslag som skulle förbättrakonkurrensen i hamnarna. Denna politikmåste enligt motionärerna också bliverklighet i Sverige.Johan och (båda c) föreslår i motion 2002/03:N340att Ystads hamn klassificeras som hamn avriksintresse.Christin m.fl. (s) framhåller imotion 2002/03:T477 att hamnarna börsamordna sin verksamhet. För att få enbättre samordning mellan transportslagenär det enligt motionärerna lämpligt attGodstransportdelegationen finner vägarför att öka den godsmängd somtransporteras till sjöss.Utskottets ställningstagandeNär det gäller konkurrenssituationen ihamnar vill utskottet inledningsvisklargöra att den transportpolitiskautvecklingen alltmer går i riktning motatt bygga upp transportkedjor där varjetrafikslags fördelar tas till vara föratt utveckla effektiva och hållbaratransportsystem. Enligt utskottets meninginnebär detta att hamnarna är av storbetydelse för den framtida utvecklingen.Eftersom av all export och importräknat i godsvolym utförs av sjöfartenhar hamnarna en central funktion förgodstransportsystemet och därmed förtillväxten i landet.Denna syn på hamnarnas betydelseavspeglas i regeringens direktiv (Dir.2002:98) till den nyaGodstransportdelegation som tillsattstidigare för att lägga fram ettheltäckande förslag till hur staten kanstimulera mer samhällsekonomiskteffektiva godstransporter där mansärskilt uppmärksammat terminaler ochhamnar. Enligt direktiven skall särskiltbehovet av omlastningsmöjligheter vidstrategiska knutpunkter kartläggas liksomfördelningen av ansvaret för att sådanaanläggningar, i första hand terminaler,finns varaktigt tillgängliga och kanutvecklas. Med terminaler avses såvällandbaserade anordningar som hamnar.Delegationen skall belysa hur ansvaretför terminalerna bör fördelas och vilkaprinciper för avgiftssättning, konkurrensosv. som bör råda för att främjasamverkan mellan trafikslagen. Vidbedömningen av vad som är en miljömässigtönskvärd utveckling skall delegationenutgå från de miljömål som fastställts avriksdagen (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36).I direktiven anges också att detpågående arbetet i EU med förslagen tillregler om järnvägs- och hamnfrågor kankomma att förändra förutsättningarna förde frågekomplex som rör terminaler.Sverige bör skaffa sig underlag föröverväganden om hur resultatet av dettaEU-arbete bäst kan omsättas i svensklagstiftning. Delegationen skall därförlämna förslag till hur kommande EU-reglersom avser terminaler bör genomföras isvensk lagstiftning.Det som här avses är bl.a. det förslagtill direktiv som kommissionen i februari2001 presenterat om marknadstillträde förhamntjänster. Förslaget innebär attprocedurregler införs i syfte attgarantera att alla tjänsteleverantörerfår samma möjlighet att komma in påmarknaden för hamntjänster. Dehamntjänster som omfattas av direktivetär dels teknisk-nautiska tjänster såsomlotsning, bogsering och förtöjning, delslasthanteringstjänster såsomstuveriarbete och andra typer avtransporter inom terminalen, lagring,lastkonsolidering (samlastning) samtpassagerartjänster såsom ombord- ochlandstigning.Direktivet är tillämpligt på allakusthamnar och kusthamnssystem som ärbelägna inom en medlemsstats territoriumoch öppna för allmän kommersiell sjöfart,förutsatt att hamnens årliga trafikvolymunder inteunderskridit eller 500 000passagerare. Direktivet behandlas förnärvarande av i sin andraläsning. Resulterar behandlingen i rådetoch i att lagförslagetantas kan direktivet komma att träda ikraft . Med hänvisning till denpågående behandlingen av EG-direktivetoch Godstransportdelegationens uppgifteranser utskottet att motionerna2002/03:T231 (m) yrkande 4, 2002/03:T298(fp) och 2002/03:T321 (m) inte börföranleda någon åtgärd.Utskottet övergår därmed till motion2002/03:T477 (s) och de spörsmål som därtas upp om samordning av hamnverksamhetm.m. Enligt utskottets mening är detviktigt att ta till vara eventuellasamordningsmöjligheter för att ökaeffektiviteten. En utgångspunkt för denpågående planeringen av trafikensinfrastruktur är också att söka beaktamöjligheterna att bygga upp ett välsamordnat transportsystem. Enligtriksdagens beslut med anledning avinfrastrukturpropositionen är detangeläget att landanslutningarna tillnationellt viktiga hamnar beaktas iinfrastrukturplaneringen. Med de direktivsom utfärdats för den nyaGodstransportdelegationens arbete gesäven goda förutsättningar för attmotionärernas önskemål tillgodoses.När det slutligen gäller motion2002/03:N340 (c) om Ystads hamn villutskottet framhålla att EU har beslutatatt hamnar med en godsomsättning om minst1,eller minst 200 000resande skall ingå i TEN-T-nätet somkategori A-hamnar (Transeuropean Network- Transport). har medutgångspunkt från hamnstatistiken motdenna bakgrund angett att 22 svenskahamnar, varav 17 godshamnar, uppfyllerdessa villkor. Bland dessa ingår Ystadshamn. Enligt är detrimligt att dessa hamnar även skall varaav nationellt svenskt transportpolitisktintresse och förklaras som riksintresse.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet samtligamotionsförslag.4.7 FritidsbåtsregisterUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårtvå motionsyrkanden om ettåterinförande av ett obligatorisktfritidsbåtsregister. Utskottet hänvisartill regeringens uttalanden om att ettbefintligt frivilligt register börligga till grund för ett allmäntregister samt om att en särskildutredare bör belysa möjligheterna attinföra en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar och hur ett allmäntfritidsbåtsregister bör vara utformat.Jämför reservationerna 9 och 10 (m, fp,kd) resp. (v, mp).MotionsförslagI motion 2002/03:T319 av () föreslås att ett obligatorisktregister för fritidsbåtar över 7 meteroch/eller med motor på 14 hästkrafter kanvara en vettig gräns för registreringen.Det viktiga är att få en klar och tydligsiffer- och bokstavsmarkering på skrovenså att sjöräddning, kustbevakning ochhamnansvariga snabbt kan identifieraägaren. Det kan handla om att rädda livmen också om att få tag i miljömarodörer,båttjuvar och andra olämpliga båtförare.Behovet har varit akut.Problemen med ett införande, om avgiftero.dyl., är bagatellartade i jämförelsemed de fördelar systemet ger. Detta kangivetvis också kombineras med enansvarsförsäkring, obligatorisk ellerfrivillig.Ronny () framhåller i motion2002/03:T429 att utvecklingen av båtliveti landet entydigt pekar på behovet av enobligatorisk ansvarsförsäkring för båtarsom omfattar personskador och sakskadorsom orsakas på annans egendom. Kravet påobligatorisk ansvarsförsäkring för båtarhar väckts i vid ett flertaltillfällen , men hittillshar det inte resulterat i lagstiftning.Regeringen aviserade om ensärskild utredare som skulle få tilluppgift att utreda frågan om obligatoriskansvarsförsäkring. Drygt senareåterkommer att frågan måste utredas, menhittills har enligt uppgift någon sådanutredning inte tillsatts och någradirektiv inte utfärdats.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av de bådamotionsyrkandena erinra om att regeringeni årets budgetproposition framhåller attfrågorna om registrering avfritidsbåtar och om obligatoriskansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar behandlades senast ibudgetpropositionen för 2002.Regeringen uttalade bl.a. att ensärskild utredare skulle ges i uppdragatt utreda de närmareförutsättningarna för en obligatoriskansvarsförsäkring och hur ett allmäntfritidsbåtsregister bör vara utformat.Efter kompletterande beredning iRegeringskansliet avser regeringen nuatt fullfölja den sedan tidigareaviserade utredningen. En särskildutredare kommer därför under hösten2002 att ges i uppdrag att utreda hurett allmänt register för fritidsbåtarbör vara utformat. Regeringen kvarstårvid sin uppfattning att ett sådantregister bör bygga vidare på detfrivilliga register som i dagadministreras avStöldskyddsföreningen. Utredaren skallvidare ges i uppdrag att bl.a. utredade närmare förutsättningarna för enobligatorisk ansvarsförsäkring förägare av fritidsbåtar. Utredningstidenberäknas till 18 månader.Utskottet anser att resultatet av detaviserade utredningsarbetet bör avvaktasoch är inte berett att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av demotionsyrkanden som är i fråga.Motionerna 2002/03:T319 (mp) och2002/03:T429 (s) avstyrks följaktligen.4.8 Forskning inom sjöfartsområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att forskningen inomsjöfartsområdet är betydelsefull föratt främja en utveckling mot effektivaoch hållbara transporter. Medhänvisning till gällandeansvarsförhållanden och pågåendeberedningsarbete avstyrks ettmotionsförslag om riktlinjer förmedelstilldelningen inom området.MotionsförslagI motion 2002/03:T464 av . (kd) framhålls att behovet avforskning på det området är stortvad gäller logistik, miljö och säkerhet.Regeringen bör därför se till, betonarmotionärerna, att forskningen på dessaområden får sin rättmätiga del av detransportforskningsmedel som avsätts ibudgeten.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattningom att forskningen inom sjöfartsområdetär viktig för att främja effektiva ochhållbara transporter. Med tanke påSveriges läge med relativt långa avståndbåde från de stora marknaderna och inomlandet är forskning och utveckling inomtransportsektorn av stor betydelse. Ökadkunskap om hinder och möjligheter ärenligt utskottets mening en viktigförutsättning för utveckling avkonkurrenskraftiga transportsystem, inteminst inom sjöfarten.Bland pågående störreforskningsinsatser inom sjöfartsområdetkan nämnas att Verket förinnovationssystem () förnärvarande genomför ett särskilt programom sjösäkerhet som förväntas bidra till- en ökad sjösäkerhet genom attfrämja utvecklingen av implementerbarasystem inom områdena "fartyget somlivbåt", evakuering och räddningsbåtar,-- en aktiv samverkan mellansjöfartsbranschens aktörer som ökarförutsättningarna för att resultat ochkunskap implementeras och ger mätbaraeffekter i form av ökad säkerhet ochhållbar tillväxt,-- att etablera nya nätverk mellanföretag, forskare och andra offentligaaktörer i syfte att stimulerautvecklingen av innovationssystem,-- att industrins och företagenstvärdisciplinära frågeställningar i högregrad bearbetas inom högskola/universitet.-Utskottet vill vidare uppmärksamma attGodstransportdelegationen i sitt arbetehar funnit att behovet av forskning inomområdena miljö/teknik, logistik/IT samtmarginalkostnadsprissättning avgodstransporter är av särskild betydelseför att skapa ett effektivt och hållbartgodstransportsystem (SOU 2001:61).Delegationen har även uppmärksammatbehovet av forskning om bl.a. effektivatransportlösningar som innebär atthögvärdigt gods i ökad utsträckning kantransporteras delvis på järnväg eller ikustsjöfart. Utskottet vill även erinraom att i direktiven till den nyadelegation som regeringen tillkallat förgodstransporter ingår att lägga framförslag till områden för forskningen somär relevanta för godstransportsystemet.I sammanhanget kan även nämnas attVinnova på regeringens uppdrag i oktober2002 har presenterat en analys av huransvar och verksamhet för de tidigareforskningsmyndigheterna, såsom bl.a.Kommunikationsforskningsberedningen, harförändrats. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att regeringen förriksdagen redovisar sin bedömning av hurtransportforskningens förutsättningar harutvecklats och sina eventuellaställningstaganden för att trygga atttransportforskningens roll som ettviktigt transportpolitiskt medel föreffektiva och hållbara transporter kantillgodoses.Med det anförda finner utskottet godaförutsättningar föreligga för att syftetmed motionsyrkandet skall kunnatillgodoses. Detta kan därför lämnas utanåtgärd och avstyrks följaktligen.4.9 Sjösäkerhetsbyrån (EMSA)Utskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att regeringenaktivt verkar för att tillvaratasvenska intressen och avstyrker därförett motionsförslag om lokalisering avden europeiska sjösäkerhetsbyrån.MotionsförslagAnnelie Enochson (kd) framhåller i motion2002/03:T212 att den europeiskasjösäkerhetsbyrån, (), har inrättats menatt det ännu inte är har bestämts var denskall placeras. Det innebär att byråntills vidare placerats i iavvaktan på att avgörslutlig lokalisering. Enligt motionärenvore det en stor styrka att få denna byrålokaliserad till och tillGöteborg. Lokaliseringen skulle bl.a.kraftfullt bidra till att förstärka deninternationella sjösäkerheten och enlångsiktigt hållbar utveckling påmiljöområdet. Lokaliseringen av EMSA tillGöteborg kan därmed blir ytterligare ettsätt för att understödja detviktiga arbete som utförs på detinternationella sjösäkerhetsområdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vitsordar gärna mångaförtjänster som lokaliseringsort. Somframhålls i motionen utgör ettledande transportcentrum, inte minst påsjöfartsområdet. finns det ävenandra orter i landet som kan erbjuda enintressant miljö för en ny europeisksjöfartsmyndighet.Enligt utskottets mening bör det inteankomma på att i dettasammanhang uttrycka någon uppfattning omlämpliga lokaliseringsorter för olika EU-institutioner. Utskottet förutsätter attregeringen i aktuella sammanhang aktivtverkar för att tillvarata svenskaintressen och därvid samråder medriksdagen. Utskottet avstyrker därförmotion 2002/03:T212 (kd).4.10 Samlokalisering av sjöräddning ochkustradioUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågåendeberedningsarbete och rådandeansvarsförhållanden avstyrks ettmotionsförslag om samlokalisering påGotland av sjöräddning och kustradio.MotionsförslagLilian Virgin och ()framhåller i motion 2002/03:T247 attÖstersjön utgör ett innanhav inom EU ochatt ligger mitt i Östersjön.Gotland utgör därför en lämplig plats fören samlokaliserad sjöräddning ochkustradio. En samlokaliserad central påGotland kan bli en sjösäkerhetscentralför hela landet för både sjöräddning ochrapportering och övervakning.Utskottets ställningstagandeSjöfartsverket är den myndighet somenligt räddningstjänstlagen är ansvarigför . Målsättningen försjöräddningen är att efterforskning ochräddning av människor i sjönöd samtsjuktransporter från fartyg skall kunnautförasdygnet runt,inom de vattenområden somräddningstjänstlagen och internationellaöverenskommelser anger,så att ett fartyg, efter det attlarmet nått sjöräddningscentral, nårolycksplatsen på svensktterritorialhav och påinternationellt vatten som ingår iöverenskommen svensk sjöräddningsregion.Sjöräddningens organisation och metodikär upplagd och utförs i enlighet med engemensamt antagen internationellrekommendation för sjö- ochflygräddningen. Sverigessjöräddningscentral är belägen i Göteborgoch är samlokaliserad medflygräddningscentralen, Kustbevakningensregionledning samt Försvarsmaktenssjöbevakningscentral. Dessutom finns ensjöräddningsundercentral i Stockholm.Utskottet delar motionärernasuppfattning om unika förtjänstermed dess geografiska placering centralt iÖstersjön i en region som förväntas få enökad betydelse med ettutvidgat EU. Enligt utskottets mening ärdet också viktigt att ta till varasamordningsmöjligheter av olikasamhällsresurser. Det gäller särskilt iregioner där strukturförändringar medbl.a. försvarsneddragningar ställer kravpå insatser för att trygga sysselsättningoch välfärd. är också ettmiljömässigt känsligt sjöområde därsärskild hänsyn måste tas. Mot bl.a.denna bakgrund har på regeringens uppdragLänsstyrelsen på ,, ,och under år2001 redovisat ett uppdrag omsamordningsmöjligheter av resurser påGotland.