bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — 1999/2000:62) huruvidahon avsåg att vidta några åtgärder för att avhjälpabristerna i polisens kommunikationsnät samt närregeringen avsåg att komma med förslag tillriksdagen om betänkandet Ett tryggare (SOU1998:143). anförde bl.a. att regeringennu hade remissbehandlat sistnämnda betänkande ochatt remissvaren pekade på att många myndigheter hadebehov av att samarbeta kring ett nytt gemensamtkommunikationssystem. Enligt statsrådet välkomnaderegeringen denna strävan och hade redan sett tillatt ett frekvensutrymme avsatts till detta ändamål.Ärendet bereddes för övrigt fortfarande inomRegeringskansliet.Därefter svarade statsrådet på eninterpellation (prot. 1999/2000:109)om varför inte regeringen följde det förslag om ettnytt radiokommunikationssystem som presenterades ibetänkandet Ett tryggare (SOU 1998:143).Vidare ställdes frågan om vad det var som gjort attTETRA-frågan verkade ha fastnat mellan olikadepartement och om regeringen skulle kommaatt fatta beslut om att TETRA skulle byggas. MonaSahlin meddelade att regeringen skullebesluta om direktiv till ett upphandlingsuppdragavseende ett gemensamt TETRA-system.Regeringens uppdrag till Statskontoret den 17augusti 2000Regeringen beslutade att uppdraåt Statskontoret- att identifiera användare intresserade av attdelta i ett gemensamt och landstäckanderadiokommunikationssystem,- att färdigställa en kravspecifikation förradiokommunikationssystemet,- att utreda upphandlings- ochinvesteringskostnader samt framtida drift- ochförvaltningskostnader förradiokommunikationssystemet,- att utarbeta förslag till kostnadsfördelningmellan användarna,- att utarbeta ett förfrågningsunderlag ochförslag till ramavtal avseenderadiokommunikationssystemet samt- att genomföra upphandlingen.Uppdraget skulle vara slutfört senast den 1februari 2002.Statskontorets delrapport till regeringen den 2april 2001Statskontoret överlämnade endelrapport till regeringen där det bl.a.konstaterades att det inte fanns någon möjlighet attfullfölja uppdraget med nuvarande direktiv ochförutsättningar. Statskontoret ansåg att vissaytterligare ställningstaganden/bemyndiganden krävdesför att uppdraget skulle kunna drivas vidare. Föratt gällande tidsplan skulle kunna följas behövdedessa ställningstaganden/bemyndiganden enligtStatskontoret lämnas före den 31 maj 2001.Riksdagens beslut den 16 maj 2001I betänkandet 2000/01:FöU8 behandlade försvarsutskottet bl.a.en del av regeringens skrivelse 2000/01:52Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred som handlade om samtmotioner. När det gällde frågan om gemensamt systemför radiokommunikation erinrade försvarsutskottet omatt det behandlat denna fråga (bet.1999/2000:FöU5 s. 12 och 13). Utskottet redogjordedå för Utredningen om ett gemensamt radiosystem (SOU1998:143). Vidare anförde utskottet att det avregeringens nu aktuella skrivelse framgick att avstor betydelse för samarbetet vid särskildahändelser är möjligheterna till ett bra radiosambandmellan inblandade myndigheter. Regeringen hadedärför gett Statskontoret i uppdrag att upphandlaett gemensamt radiokommunikationssystem för allsamhällsviktig verksamhet, baserat på s.k. TETRA-standard. Uppdraget skulle vara slutfört senast den1 februari 2002.Utskottet hade nu erfarit att Statskontoret den 6april 2001 överlämnat en delrapport i detta ärendetill regeringen. Därutöver påpekade utskottet attdet i sin tidigare behandling av denna fråga bl.a.hade framhållit att det är av största vikt förmedborgarnas trygghet att samhället har välfungerande kommunikationer för hantering av olyckor,katastrofer, brottsbekämpning, samhällsstörningarm.m. Därutöver hade utskottet uttryckt sinförståelse för att polis, räddningstjänst ochsjukvård m.fl. måste ha goda kommunikationer såvälinom sin egen organisation som mellan de samverkandeorganisationerna för att kunna fullgöra sinauppgifter på bästa sätt.Vidare anförde utskottet att det var medvetet omatt anskaffningen av ett gemensamt och landstäckanderadiokommunikationssystem med högt ställda krav påintegritet, tillförlitlighet och säkerhet kräver ettomsorgsfullt beredningsarbete. Utskottet såg därförpositivt på att Statskontoret nu fått regeringensuppdrag att genomföra upphandlingen av ettradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard.Utskottet kunde dock konstatera att det uppdrag somStatskontoret fått i den fortsatta beredningen avdetta ärende inte kunde fullföljas. För dettakrävdes nya direktiv från regeringen. Utskottet sågdärför med stor oro på en utveckling därStatskontoret inte skulle kunna fullföljaupphandlingen till följd av det uppkomna läget. Somframgått var enligt utskottet tiden lämplig attinföra ett gemensamt system för många användare. Detskulle därför vara synnerligen olyckligt omregeringen inte hittade en lösning som leddetill att Statskontoret kunde fullfölja sitt uppdraginom de givna tidsramarna.Utskottet ville i denna fråga också peka påregeringsuppdraget angående samutnyttjande avresurser på . Den styrgrupp, medrepresentanter för , , , ,, och iGotlands län, som lett detta arbete föreslog enförsöksverksamhet på med bl.a. fortsattaförsök med radiokommunikationssystemet enligt TETRA-standard.Härefter föreslog utskottet att vad som anförtsoch med anledning av ett antal motioner borderiksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen beslutade i enlighet med vadförsvarsutskottet föreslagit (rskr. 2000/01:209).Statskontorets och Rikspolisstyrelsensskrivelse till regeringen den 15 juni 2001I en skrivelse till regeringen den 15 juni 2001konstaterade och frågan om ett nytt radiokommunikationssystem förpolisens del var viktig och brådskande. Detpåpekades att den tekniska livslängden för detsystem, S-80, som nyttjas i storstäderna i principvar slut. Därtill kom att polisen till följd avbl.a. domstolsbeslut inte kommer att kunna nyttjafrekvenserna för S-80 efter . Ominte något besked från regeringen förelåg före den 1september 2001 måste påbörja enegen upphandling av ett radiokommunikationsnät förpolisväsendets räkning i storstäderna. Detta skulleenligt skrivelsen innebära att Statskontoret intekunde fullfölja uppdraget att ta fram ett gemensamtradiokommunikationssystem för public safety.Statskontorets begäran omatt få avbryta uppdraget från regeringenI en skrivelse till regeringen den 21 september 2001konstaterade att den i skrivelsen den15 omtalade tidpunkten 1 september 2001hade passerats. Vidare hade Statskontoret erfaritatt hade gett polisenklartecken att påbörja arbetet med att utarbeta enegen kravspecifikation. Polisen hade uppgett att dedärmed inte hade resurser att delta i Statskontoretsarbete längre. Statskontoret kunde därför intefullfölja uppdraget att ta fram ett gemensamtradiokommunikationssystem för public safety, utanhemställde om att få avbryta regeringens uppdrag.Interpellationssvar från statsrådet 23 oktober 2001Statsrådet svarade den 23 oktober 2001på två interpellationer omradiokommunikationssystemet TETRA. bl.a. att det efter noggranna övervägandenhade framkommit att det breda anslag regeringenutgick från i uppdraget till Statskontoret inte varmöjligt att genomföra . Hon anförde attregeringen dock ansåg att inriktningen på arbetetfortsatt skall vara att söka få till stånd ettnationellt system. Systemet kommer att börja byggasi mindre skala med inriktningen att successivt bliett landstäckande system. Enligt hadeRikspolisstyrelsen i linje med detta tagit initiativtill att anskaffa ett system för att säkra sinabehov av ett fungerande radiokommunikationssystem istorstäderna . Detta kommer att skepå ett sätt som kan möjliggöra en framtida fortsattutbyggnad och utveckling av systemet. vidare att regeringen också kommer att utseen förhandlingsman som skall föra en dialog medtänkbara användare om hur och när dessa kan och villansluta sig till ett nationellt TETRA-system. Dettainnebar enligt att uppdraget tillStatskontoret kommer att få en annan karaktär. Detskall bistå förhandlingsmannen i dennes arbete.Statskontoret skall dessutom belysa och analyseraprocessen för vidareutveckling av ett nationelltsystem samt utreda frågan om organisatorisk form förförvaltning av systemet i ett färdigt skick.Regeringens beslut den 8 november 2001Regeringen beslutade attbemyndiga statsrådet att tillsätta enförhandlingsman med följande uppdrag.Förhandlingsmannen skulle föra en dialog medtänkbara användare av ett nationelltradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standardeller annat likvärdigt system om hur, när och tillvilken kostnad dessa användare kan och vill anslutasig till systemet. Baserat på detta skulleförhandlingsmannen redogöra för intresset försystemet hos dessa tänkbara användare och lämnaförslag på möjlig utbyggnadsordning och takt förinförande av systemet. Förhandlingsmannen skullepresentera en eller flera tänkbara modeller förfinansiering utifrån intresserade användares viljaatt bruka systemet och finansiera den föreslagnautbyggnaden. Användarens önskemål i fråga omupphandlings- och förvaltningsorganisation försystemet skulle även redovisas.I beslutet angavs vidare att Rikspolisstyrelsenoch förhandlingsmannen skall hålla varandrainformerade om engagemanget hos andrasystemanvändare. Därutöver skulle Statskontoretdelge förhandlingsmannen erfarenheterna från sittuppdrag och utifrån förhandlingsmannens behov iövrigt bistå i arbetet.Förhandlingsmannen skulle redovisa uppdraget tillregeringen senast den 1 april 2002.Som skäl för sitt beslut gjorde regeringenbedömningen att det saknas förutsättningaratt finansiera ett fullt utbyggt gemensamt ochlandstäckande radiokommunikationssystem baserat påTETRA-standard eller annat likvärdigt system.Regeringen ansåg därför att utbyggnaden av ettsådant system bör påbörjas i begränsad skala och skestegvis. Härvid påpekade regeringen attRikspolisstyrelsen har tagit initiativ i denriktningen för att säkra myndighetens behov av ettfungerande radiokommunikationssystem istorstadslänen . harenligt regeringen också för avsikt att försökaengagera andra systemanvändare.Vidare anförde regeringen att det finns ett behovav att skapa en tydligare bild av hur och närtänkbara användare av ett nationellt system ärintresserade av att ansluta sig till det. För att fåbästa möjliga underlag var det enligt regeringennödvändigt att kartlägga användarnas intresse attbruka systemet och finansiera utbyggnaden och atttydliggöra tänkta användares önskemål i fråga omorganisatoriska frågor. Regeringen ansåg att detdärför är lämpligt att en förhandlingsman får iuppdrag att föra en dialog om dessa frågor medtänkbara framtida systemanvändare.Regeringen beslutade att avbrytaStatskontorets uppdrag från ifråga om ett nationellt radiokommunikationssystembaserat på TETRA-standard.Riksdagens beslut den 6 december 2001Vid sin behandling av regeringens förslag tilltotalförsvarsbudget för (prop. 2001/02:1)anförde försvarsutskottet i betänkandet 2001/02:FöU1följande angående frågan om ett gemensamt system förradiokommunikation. Utskottet konstaterade att detaktuella läget i ärendet nu var att regeringen den 8november 2001 bemyndigade statsrådet atttillsätta en förhandlingsman med uppdrag att bl.a.föra en dialog med tänkbara användare av ettnationellt radiokommunikationssystem baserat påTETRA-standard eller annat likvärdigt system om hur,när och till vilken kostnad dessa användare kan ochvill ansluta sig till systemet. Utskottetkonstaterade att uppdraget skall redovisas tillregeringen senast den 1 april 2002.Försvarsutskottet anförde vidare attjustitieutskottet, som beretts tillfälle att yttrasig i ärendet, redovisat sitt ställningstagande iyttrandet (2001/02:JuU2y) Polisensradiokommunikationssystem. Med anledning av vad somnu framkommit i ärendet och justitieutskottetsyttrande gjorde försvarsutskottet följandeställningstagande.Inledningsvis ville utskottet framhålla att, somockså erfarenheterna hade visat, det är avstörsta vikt för medborgarnas trygghet att samhällethar väl fungerande kommunikationer vid hantering avolyckor, katastrofer, brottsbekämpning,samhällsstörningar m.m. Utskottet erinrade om attdet också hade uttryckt sin förståelse för attpolis, räddningstjänst och sjukvård m.fl. måste hagoda kommunikationer såväl inom sin egenorganisation som mellan de samverkandeorganisationerna för att kunna fullgöra sinauppgifter på bästa sätt. Vidare erinrade utskottetom tillkännagivandet till regeringen från våren2001, varvid utskottet bl.a. såg med stor oro på enutveckling där Statskontoret inte skulle kunnafullfölja upphandlingen till följd av det uppkomnaläget eftersom tiden var lämplig att införa ettgemensamt system för många användare. Utskottetansåg då att det skulle vara synnerligen olyckligtom regeringen inte hittade en lösning somgjorde att Statskontoret kunde fullfölja sittuppdrag inom de givna tidsramarna.Utskottet anförde vidare att det är väl medvetetom att anskaffningen av ett gemensamt ochlandstäckande radiokommunikationssystem med högtställda krav på tillförlitlighet, funktionalitet ochsäkerhet kräver ett omsorgsfullt beredningsarbete isåväl organisatoriska som i finansiella frågor. Närdet gäller val av system har utskottet erfarit attett radiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard uppfyller uppställda krav i enlighet medvad utskottet anfört.Därutöver anförde utskottet att det avjustitieutskottets yttrande framgår att med hänsyntill tidsfaktorn och den besvärliga situation sompolisen befinner sig i, nämligen attkommunikationsfrågan för storstadslänen måste varalöst före utgången av , kan polisen inteavvakta det nu pågående beredningsarbetet. Utskottetanförde att det därför kan ha förståelse för vadjustitieutskottet framhåller om att polisen måsteges möjlighet att på egen hand utveckla ett nyttradiokommunikationssystem i storstadslänen.Utskottet ansåg dock att detta system skall byggaspå ett sådant sätt och med så hög kvalitet attförutsättningarna finns att det kanutvecklas till ett landstäckande gemensamt systemför andra samhällsviktiga verksamheter, såsomkommunal och statlig räddningstjänst, kustbevakning,tull, hälso- och sjukvård, Försvarsmaktensverksamhet, SOS alarmering m.fl.Utskottet föreslog härefter att vad som anförtsoch med anledning av vissa motioner borde riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Utskottetförutsatte likväl att det uppdrag som den nyligentillsatte förhandlingsmannen fått leder fram till ensådan lösning att möjligheter öppnas för att börjasjösätta ett av många länge efterfrågat nationelltradiokommunikationssystem.Riksdagen beslutade i enlighet med vadförsvarsutskottet föreslagit (rskr. 2001/02:88-90).Rapport från regeringens förhandlare den 27mars 2002Regeringens förhandlare avlämnade den 27 mars 2002sin rapport till regeringen. Förhandlaren föreslåratt regeringen tillsammans med kommun- ochlandstingsförbunden gör ett uttalande omönskvärdheten av ett basnät för trygghet ochsäkerhet med TETRA eller likvärdig standard. Vidareföreslår hon att regeringen uppdrar åtRikspolisstyrelsen (RPS) att förbereda upphandling iSkåne för ett rikstäckande, allmänt basnät. RPSåläggs att samverka med andra intresserade användareinför utformandet av upphandlingsunderlaget. Honföreslår också att regeringen i vår beslutar om enkommitté som skall överta polisens ansvar förbasnätet. Uppdrag att starta uppbyggnaden avkommittén bör enligt förhandlaren läggas ut i vår.Den bör vara i funktion i början av hösten.Förhandlaren föreslår därutöver att regeringenbeslutar om direktfinansiering via budgeten ellerlånefinansiering av basnätet. Polisen måste redanför få den första etappen direktfinansieradeller få en utökad låneram och bemyndigande fördenna. Regeringen bör vidare ge direktiv till sinamyndigheter att vid byte av trygghetssystem gå övertill detta gemensamma nät. Förhandlaren föreslårockså att regeringen beslutar att bidrag tillsäkerhetssystem i kommuner och landstingfortsättningsvis skall gälla anslutning till det nyanätet.Försvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU10Försvarsutskottet har i betänkandet 2001/02:FöU10Samhällets säkerhet och beredskap, som justeradesden , ånyo behandlat frågan om ettgemensamt radiokommunikationssystem. Utskottetkonstaterar därvid att den av regeringen utseddaförhandlingsmannen i konkreta punkter föreslagit etttillvägagångssätt i den fortsatta hanteringen avfrågan om anskaffning av ett nationelltradiokommunikationssystem. Utskottet utgår från attregeringen nu aktivt arbetar vidare med fråganutifrån förhandlingsmannens förslag. Vidare harutskottet viss förståelse för att regeringen bedömeratt det saknas förutsättningar förfinansiering av ett fullt utbyggt gemensamt ochlandstäckande radiokommunikationssystem baserat påTETRA-standard eller likvärdigt. Utskottetförutsätter att inriktningen fortsatt skall vara attfå till stånd ett landstäckande gemensamt system förradiokommunikation. föreslårenhälligt att ger regeringen till kännavad utskottet nu anfört.Riksdagen skall fatta beslut med anledning avutskottets betänkande den 23 maj 2002.Utfrågning med har hållit en utfrågningmed forskaren , som bl.a. haft ettuppdrag åt Statskontoret rörande frågan om ettgemensamt radiokommunikationssystem.Vid utfrågningen uppgav att hanhade följt processen med ett gemensamtradiokommunikationssystem på nära håll sedan 1994.Han arbetade på ()och hade uppdrag för vad gälldetekniska ledningssystem. Genom det blev haninblandad i det informella samarbetet Komrads mellanRikspolisstyrelsen (RPS), ,() ochRäddningsverket. De skulle försöka enas om ettgemensamt radiosystem. Komrads hade bildats efterett uttalande från trafikutskottet om attmyndigheterna själva borde kunna åstadkomma ettsamarbete. arbete och fem rapporterinsåg Komrads att de inte skulle komma längre utanett regeringsuppdrag, varför man begärde ett sådant.Regeringen tyckte att det var för tidigt att taställning och gav frågan tillbaka till RPS, somskulle ta fram en kravspecifikation. lämnadeRPS en mycket allmänt hållen rapport tillKommunikationsdepartementet, varefter regeringentillsatte en egen utredning. Den började arbeta ioktober 1997, med som sekreterare.Enligt hade diskussionen dittillsvarit ganska tekniskt inriktad, vilket man inomutredningen ansåg vara en sekundär fråga. Detviktiga var i stället att utgå från behoven och sevad samhällets räddningstjänst, polisverksamhet ochhälso- och sjukvård ställde för krav påkommunikation. Utredningen föreslog att det skullegöras en tjänsteupphandling. Tanken var framför alltatt en privat aktör skulle ta investeringen, denekonomiska risken, men också välja den tekniskalösningen.Betänkandet lämnades . Utredningentryckte hårt på att det var väldigt bråttom mensåvitt man kunde se utifrån hände ingenting inomRegeringskansliet. Enligt kunde dettaha många orsaker. En av de viktigaste var att detskedde en stor departementsombildning . Detnya bildades, och alla personerbytte uppgifter. En annan fråga som han själv trorhar påverkat den långsamma handläggningen är ettoklart ansvarsförhållande, som beror på att det ärmånga departement inblandade. nämndevidare att processen drevs på myndighetsnivå avmyndigheter som egentligen inte kunde styra överanvändarna, som framför allt finns på nivåoch landstingsnivå.Ulf uppgav vidare att när utredningenföreslog att det skulle bildas enupphandlingsorganisation som skulle företrädaanvändarna och ha starkt stöd hos användarna, tänktede närmast på intresseorganisationer för kommuneroch landsting samt RPS.Uppdraget som gavs till Statskontoret innehöllenligt inga direktiv om hurupphandlingen skulle göras. Det som man hade pekatpå i betänkandet och i remissvaren besvarades inte iuppdraget. Det stod inte vilken typ av upphandlingsom skulle genomföras, och det stod inte för vilkapengar eller för vilka användare det skulle göras.Efter förstudiefasen lämnades enrapport till där Statskontoretsa att de måste få besked på tre punkter omupphandlingen skulle vara möjlig att genomföra. Föratt den ursprungliga tidsplanen skulle hålla behövdede besked . För att man över huvudtaget skulle kunna tillgodose polisens krav var detvungna att ha besked till . Det komdock inga besked alls från . De sågdärför ingen annan utväg än att bli befriade frånuppdraget.Därutöver uppgav att de underutredningen hade svårt att få substantiella beskedfrån departementet. De hade en handläggare påNäringsdepartementet som kontaktperson, som deträffade ganska frekvent. I enstaka fall träffade deett departementsråd samt på slutet enstatssekreterare. Inom Statskontoret arbetade de ien projektgrupp som varierade i storlek, men de var4-5 personer totalt, varav 3-4 arbetade heltid. tror att budgeten låg på totalt 6-7miljoner kronor.Enligt lämnades kostnadsberäkningartill regeringen med kraven påbesked. Beräkningarna avsåg tre olika nivåerberoende på hur avancerat nätet var, och kostnadernalåg förinfrastrukturen.Vidare uppgav att polisens behov avatt byta system inte bara hänger ihop med att deblir av med frekvenserna, utan det beror också påatt de har usla system. Det märktes framförallt vid i . Polisen hade infördetta inte kunnat komplettera sitt system för attöka kapaciteten, eftersom radioapparaterna intefinns att köpa längre. Det är en död teknik, såsystemen kan inte förstärkas. Detsamma gällerräddningstjänst och sjukvård. Enligt det bli en ännu värre situation om bara någrabyter system. har alla analoga system och kanprata med varandra. Det går dock inte att pratamellan ett digitalt system och ett analogt, utan manfår ta med sig också de gamla analoga apparaterna omman skall prata med t.ex. en grannkommun som integått över till TETRA.På fråga om vilket mandat som regeringen skullekunna ha över kommuner, landsting osv. för attpressa in dem i ett system svarar atti stort sett alla användare är angelägna om att fåvara med och att systemet blir till. Däremot har detvarit väldigt svårt att få användarna att göra någraekonomiska utfästelser.När det gäller orsakerna till att frågan har gåttså snett uppgav att det nog är enmängd samverkande faktorer. Han har svårt att sevilken som skulle vara viktigast. Om det fanns envilja från regeringen är det enligt honom klart skulle kunna få fram pengarna och ge direktivtill sina myndigheter att uppmuntra kommuner ochlandsting. verkar den viljan inte finnas hosregeringen. Anledningen till att det till slut blevett uppdrag var väl att statsråden blev pressade avriksdagen. Regeringens tveksamhet beror nog mycketpå bristande förståelse av problematiken. Det är enbesvärlig fråga, eftersom den förutsätter att manhar lite kunskap om det tekniska.Enligt föreslog aldrig utredningenatt investeringen skulle tas ur statskassan, utangrundtanken var att en privat aktör skalle görainvesteringen och sedan räkna hem den huvudsakligenpå användaravgifter. Det räkneexempel som gjordes iutredningen visade att det skulle bli fråga omförhållandevis rimliga användaravgifter, mellan 300och per användare och månad.Ulf uppgav vidare att utredningen helatiden förde finansier-ingsdiskussioner och detganska intensivt införbudgetarbetet. hade ju lovat attåterkomma till i samband med budgeten. Detvar också en hel del diskussioner om olikafinansieringsmöjligheter, och utredningenpresenterade rapporter . Utredningensa att vad de behövde för en upphandling varåtminstone statliga garantier eller villkorslån. Detkrävdes aldrig några direkta investeringar frånstaten.På fråga om Statskontorets uppdrag handlade omTETRA-systemet eller motsvarande och att Ericssonslobbyverksamhet alltså inte hade lett till någontveksamhet, svarade att det var sant.Möjligen kunde lobbyverksamheten ha fördröjthanteringen av uppdraget och bidragit tillregeringens tveksamhet.Promemoria från NäringsdepartementetUtskottet har genom en skrivelse tillRegeringskansliet begärt svar på vissa frågor. Somsvar har avlämnats en promemoria upprättad inomNäringsdepartementet . I promemoriananförs att det grundläggande problemet i fråga omdet gemensamma radiokommunikationssystemet är attTETRA-standarden innebär en mycket ambitiös menockså kostnadskrävande kommunikationslösning. Deviktigaste användarna finns enligt promemorian hosstat, kommun och landsting.