bet · GP01KRU16 · 2002-03-21 00:00:00 — Utskottet avstyrker även motion2001/02:Kr205 (m) yrkande 11 om ett allmäntuttalande om att folkmusiken skall uppmärksammas.Eric Sahlström-institutet i bedriver enligtutskottets mening en intressant och viktigverksamhet med statligt stöd från såväl utbildnings-som kulturbudgetarna. Utskottet finner inte skäl attföreslå speciella samordningsregler för dessastatsbidrag. Utskottet förutsätter att de berördadepartementen och statliga myndigheterna harkontakter med varandra med syfte att de statligabidragen på bästa sätt skall främja verksamheten.Motion 2001/02:Kr268 (c) yrkande 1 avstyrks.Statens krav på att bidrag från annat håll än statens med minstdet belopp som staten lämnar är enligt utskottetsmening väl avvägt. Utskottet finner inte skäl attmedge en minskad sådan delfinansiering, varförmotion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 34 avstyrks.Spelmansstämmor, festivaler,folkdans m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om en utredning om spelmansstämmornas ochfestivalernas roll i kulturlivet, jämförreservation 20 (kd, c) en utredning om spelmansstämmornas ochfestivalernas utveckling och arbetsmarknadssituationen förprofessionella folkdansare.MotionernaMotionärerna bakom motionerna 2000/01:Kr345 (kd)yrkande 20 och 2001/02:Kr418 (kd) yrkande 5 begäratt regeringen initierar en utredning omspelmansstämmornas och festivalernas roll ikulturlivet. Motionärerna framhåller att jämförelsermed andra länder bör ingå i utredningen.I motionerna 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 24 och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 38 föreslås en utredningsom skall studera spelmansstämmornas ochfestivalernas utveckling. Syftet är att se över detstatliga stödet.I motionerna 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 26 och2001/02:Kr422 (mp) yrkande 39 påpekas att det ivissa fall, i ekonomiskt hänseende, kan vara bättreför en professionell folkdansare att vara arbetslösartist än att vara verksam deltidsdanspedagog ochdeltidsartist. Ett förhållande som motionärernafinner absurt och därför bör justeras.Utskottets ställningstagandeFrågor om uppkomsten av nya arenor samt ökningen avantalet festivaler, nya arrangörer och informellaspelplatser har uppmärksammats och diskuterats avKulturrådet i rådets Omvärldsanalys . Irådets budgetunderlag för anförs att detfinns skäl att se om och hur festivalverksamhetenförhåller sig till rådande stödordningar. En sådanöversyn skulle enligt utskottets mening varavärdefull och skulle även kunna omfatta jämförelsemed offentligt stöd i andra länder till motsvarandeverksamhet. Mot bakgrund av att redanförra året började ett resonemang om festivaler ochspelmansstämmor, vilket noterats i motionerna, ochatt en översyn nu aviseras anser utskottet att detinte är nödvändigt att begär en utredningeller studie i frågan. Motionerna 2000/01:Kr345 (kd)yrkande 20, 2000/01:Kr701 (mp) yrkande 24,2001/02:Kr418 (kd) yrkande 5 och 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 38 avstyrks.Kulturarbetarnas arbetsmarknadssituation har nyligensetts över. fattade beslut i frågan underförra (prop. 1999/2000:139, yttr.2000/01:KrU1y, bet. 2000/01:AU5, rskr. 2000/01:102).Beslutet innebar att rimlig hänsyn bör tas till desärskilda behov som kan gälla för grupper medtillfälliga anställningar och osäkraanställningsförhållanden eller andra speciellaomständigheter, bl.a. inom kulturarbetsmarknaden.Inom AMS kulturarbetsdelegation har riktlinjerutarbetats med utgångspunkt i riksdagsbeslutet och isamråd med de berörda kulturarbetargrupperna. Underinnevarande år följer AMS upp dessa riktlinjer.Utskottet anser att motionerna 2000/01:Kr701 (mp)yrkande 26 och 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 39 därmedär tillgodosedda, varför de avstyrks.Statsbidrag till tekniskt avanceradmusikutrustningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om stödtill tekniskt avancerad utrustning vidstudieförbund och musikföreningar, jämförreservation 21 (v).MotionenI motion 2001/02:Kr350 (v) yrkande 12 begärs attregeringen tillsätter en utredning i syfte attundersöka förutsättningarna för att inrätta enstödform som ger studieförbund och ideellamusikföreningar möjlighet till bidrag för teknisktavancerad musikutrustning.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade ett motsvarande motionsyrkandeför (bet. 1999/2000:KrU10 s. 1516) ochavstyrkte detta med hänvisning till attutrustningsstöd till studieförbund ochmusikföreningar bör vara en fråga.Utskottet föreslår att med sammamotivering avslår det nu aktuella förslaget i motion2001/02:Kr350 (v) yrkande 12.ArrangörsstödetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om scener m.m. för pop-, rock- och jazzmusik, fördelningen av stödet till musiklivetsarrangörer och ökat arrangörsstöd, jämför reservation 22(mp).MotionernaMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr306 (s) föreslåratt skall verka för att jazz- ochrockmusiken får bättre ekonomiska förutsättningaroch att man i detta arbete prövar den danskamodellen enligt den s.k. spelställelagen.Motionärerna bakom motion 2000/01:Kr210 (v)yrkande 1 begär att regeringen skall lägga framförslag om hur tillgången till scener skall kunnasäkras för pop- och rockmusikspelning inför publikutifrån en analys av den danska s.k.spelställelagen.Kulturrådet bör enligt motionärerna bakom motion2000/01:Kr210 (v) yrkande 2 få i uppdrag attinventera befintliga lokaler med samhälleligt stöd,som skulle kunna användas för den icke-kommersiellaungdomsmusiken.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr350 (v)yrkande 10 begär att och regeringenskall se till att arrangörsorganisationernasinsatser kommer samtliga musiklivets parter tillgodo.Stödet till musiklivets arrangörer bör enligtmotion 2001/02:Kr350 (v) yrkande 11 inriktas påsamtliga musikstilar utan att någon gynnas på enannans bekostnad.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 27 anser att arrangörsstödet har storbetydelse för ett levande kulturliv och föreslår attdet skall förstärkas för att öka möjligheten förmusiker att kunna leva på sitt arbete.Utskottets ställningstagandeSpelställelagen innebär att det danska StatensMusikråd utser ett antal regionala spelställen (14scener ) som får driftsstöd (60 miljonerDKK för ). Hälften av stödet kommer frånstaten. Kommunerna och landstingen står för resten.Utnämningarna till de regionala spelställena görsefter olika ställens musikaliska ambitioner, ochdärmed behov av stöd. Förutom driftsstöd tillspelställen innehåller lagen ett s.k. honorarstödtill professionella musiker. Dessutom har 40festivaler säkrats genom en förlustgaranti.Ungdomsstyrelsen har uppmärksammat svårigheternaför arrangörer av pop- och rockmusiken, inte minstbristen på scener. framhåller irapporten i rocken (rapportnr 25/2001) att det bör skapas ökade möjligheter attstödja spelställen för pop- och rockmusik runt om ilandet och nämner den danska spelställelagen somexempel på hur man kan göra för att trygga ett antalscener i landet. Vidare konstateras att det nätverkav småscener som gått förlorat genom kommunernasbesparingar borde byggas upp igen.Utskottet har erfarit att ochUngdomsstyrelsen, tillsammans med musiker ocharrangörer, försöker att arbeta fram en modell förstöd till rock-, jazz- och popscener som passar densvenska musik- och samhällsstrukturen.Utskottet finner inte skäl attföregripa detta arbete, varförmotionerna 2000/01:Kr210 (v)yrkandena 1 och 2, 2001/02:Kr306(s), 2001/02:Kr350 (v) yrkandena 10och 11 samt 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 27 avstyrks.Kultur- och musikskolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om betydelsen av den kommunala kultur- ochmusikskolan, sponsring för att stärka den kommunalamusikskolan, bidrag till kommunala kultur- ochmusikskolor, ett utredningsuppdrag om musikensbetydelse, jämför reservation 23 (fp), rätt till studier i kommunala kultur- ochmusikskolan och musikskolelärarnas lönenivå.MotionernaMotionärerna bakom motion 2000/01:Kr207 (kd)föreslår att regeringen ser över musikskolornassituation och lägger fram förslag för omhur man kan stödja och utveckla denna verksamhet.Kulturskolans viktiga roll i en sammanhållennationell kulturpolitik framhålls i motion2000/01:Kr247 (s), vilket bör tillkännageför regeringen.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr204 (kd)hemställer att regeringen skall se övermöjligheterna till ökad sponsring av musikskolornafrån näringslivet och ett ökat direkt engagemangfrån musikbranschen.I motion 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 27 framhållsmusik- och kulturskolornas stora värde och föreslåsett ökat statligt bidrag till kommunerna för attstödja denna verksamhet.I motionerna 2000/01:Kr290 (fp) yrkande 1 och2001/02:Kr355 (fp) yrkande 1 föreslås att Sverigesmusik- och kulturskoleråd (SMOK) skall få ettutredningsuppdrag i syfte att belysa musikensbetydelse för grundskoleelevers studieresultat samtkulturskolornas betydelse för det lokalaföreningslivet och för företagsetablering.I motion 2001/02:Kr355 (fp) yrkande 2 föreslås attden frivilliga kommunala musik- och börskrivas in i läroplanen som en viktig tillgång ochatt eleverna ges lagfäst rätt till undervisning med20 minuter under läroplanstid.I motion 2001/02:Kr355 (fp) yrkande 3 föreslås attlönenivån för lärarna i kommunala skalljämställas med musiklärares lönenivå.Utskottets ställningstagandeUtskottet har uttalat sig ombetydelsen av den kommunala , senastvåren 2000 (1999/2000:KrU10 s. 1516). Utskottet hardärvid uttalat sin stora uppskattning av dekommunala musik- och kulturskolornas verksamhet.Utskottet har emellertid också framhållit att det äroch förblir kommunernas ansvar att bidra till denreguljära driften av dessa skolor. Utskottet villpåminna om att beslutade att detskall finnas ett treårigt nationellt uppdrag inomämnesområdet musik. ärSveriges musik- och kulturskoleråd (SMOK) innehavareav detta nationella uppdrag. Utskottet anser attmotionerna 2000/01:Kr207 (kd) och 2000/01:Kr247 (s)delvis är tillgodosedda, varför de avstyrks.Riksdagens revisorer har föreslagit (2001/02:RR9Sponsring av statliga myndigheter) att regeringenskall ta ställning till vilka statliga myndighetereller vilka verksamheter som får finansieras medsponsring och att regeringen bör ta initiativ tillatt se över lagen om offentlig upphandling i syfteatt klargöra hur den skall tillämpas i fråga omsponsring. (bet.2001/02:KU19) instämmer i att initiativ bör tas reglering av myndigheternas tillämpning avsponsring som finansieringsform. biföllkonstitutionsutskottets förslag (rskr. 2001/02:176). påminner om attdet är skolhuvudmännen som har ansvar för attundervisningen bedrivs enligt de mål som beslutatsav . Utskottet anser således att det ärkommunerna som har ansvaret för att utforma etiskaoch andra riktlinjer för skolsponsring. Motion2001/02:Kr204 (kd) avstyrks.Ytterligare medel till den kommunala sektorn i syfteatt stärka den kommunala anser utskottetbör prövas mot andra angelägna behov, vilket görs iden årliga budgetbehandlingen. Motion 2000/01:Kr345(kd) yrkande 27 avstyrks.Utskottet anser inte att det bör ankomma påriksdagen att fatta beslut om att ge ettutredningsuppdrag till organisationen och kulturskoleråd (SMOK), varför motionerna2000/01:Kr290 (fp) yrkande 1 och 2001/02:Kr355 (fp)yrkande 1 avstyrks.Riksdagen behandlade frågor om rätt till studier ikommunala och om lärarnas lönenivå vidföregående års (2000/01:UbU13, RD2000/01:97 och 99). anfördeföljande.Riksdagen har under de tre föregående riksmötenapå utskottets förslag avslagit yrkanden omutredning i syfte att lagreglera somskolform. Utskottet anser, nu liksom tidigare,att musik- och kulturskolor fyller en viktiguppgift när det gäller att stimulera och ta tillvara talanger inom olika konstformer. Utskottetär dock inte berett att ställa sig bakom ettinförande av formella regler om rätten tillstudier i musik- och kulturskolor.Beträffande musiklärarnas lönenivå anfördesföljande.Ansvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandestyrsystem skall främst fatta beslut omövergripande och nationella frågor.Utbildningsutskottet föreslog med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att skulleavslå motionsyrkandena. gör sammabedömning som utbildningsutskottet och föreslår attriksdagen avslår motion 2001/02:Kr355 yrkandena 2och 3.Textning av operor på svenskaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omtextremsor vid operaframföranden på svenska,jämför reservation 24 (c, fp).MotionenI motion 2000/01:Kr201 (fp) föreslås att operor somframförs på svenska skall förses med textremsor föratt alla, inte minst de hörselskadade, skall kunnatillgodogöra sig orden.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser med tillfredsställelse att vissaoperor med svensk text förses medtextremsor när de framförs. Det ankommer emellertidinte på att besluta om att textremsorskall användas vid operaframföranden, varför motion2000/01:Kr201 (fp) avstyrks.Riksteatern, Svenska rikskonserteroch RiksutställningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om statsbidrag och ökat ekonomiskt stöd till ,Svenska rikskonserter och Riksutställningar,jämför reservation 25 (mp).MotionernaI motion 2001/02:Kr259 (m) föreslås att Riksteaternskall läggas ned eftersom den enligt motionären intelängre behövs i och med skapandet av länsteatrarna.Motionärerna bakom motion 2001/02:Kr422 (mp)yrkande 24 föreslår att skall göraregeringen uppmärksam på de tre institutionernaRiksteaterns, Svenska rikskonserters ochRiksutställningars behov av ekonomiskt stöd för attkunna utveckla sina respektive verksamheter.Utskottets ställningstagandeRiksteatern är en ideell förening med lokala ochregionala arrangörsföreningar samt en central enhetmed producerande, förmedlande och främjandeuppgifter. erhåller statligt bidrag.Utskottet har tagit ställningtill yrkanden som gäller avsevärda minskningar avanslaget till (senast i bet.2001/02:KrU1 s. 48) och då funnit att engenomgripande förändring inte bör ske av syftet medstatens bidrag, dvs. av institutionens uppdrag, somfastställdes av . Utskottet harinte ändrat uppfattning i frågan och avstyrkermotion 2001/02:Kr259 (m).Önskemål om ökade ekonomiska resurser tillRiksteatern, Svenska rikskonserter ochRiksutställningar bör ställas mot andra angelägnabehov i samband med det årliga budgetarbetet. Motion2001/02:Kr422 (mp) yrkande 24, i vilken inte någrabelopp anges, avstyrks.Könsobalansen på musikområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om en utredning om könsobalansen påmusikområdet, jämför reservation 26 (v) och möjligheterna att få fram fler verk avkvinnliga musikskapare, jämför reservation 27(v).MotionernaMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr350 (v) yrkande1 anser att regeringen bör få i uppdrag att utredahur könsobalansen inom musikens olika områden skallkunna motverkas, så att män och kvinnor, pojkar ochflickor verkligen får samma möjligheter till såvälmusikupplevelser som eget utövande. I samma motion,yrkande 2, föreslås att regeringen skall se övermöjligheterna att uppmuntra och få fram fler verk avkvinnliga musikskapare och i fråga om musikteateräven kvinnliga manusförfattare.Utskottets ställningstagandeEtt av mål är attfrämja en samhällsutveckling somkännetecknas av social jämlikhetsamt av jämställdhet mellan kvinnoroch män. Även Rikskonserter hardetta mål. Utskottet förutsätter attKulturrådet och andra institutionergenomför sina uppdrag i enlighet medde uppsatta målen och att deredovisar sina uppföljningar ochutvärderingar av verksamhet somskall genomföras i enlighet medbl.a. Utskottet avstyrkermotion 2001/02:Kr350 yrkandena 1 och2.Fler nyproducerade verk pånationalscenernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omnationalscenernas uppdrag.MotionenI motion 2001/02:Kr350 (v) yrkande 3 framhålls attnationalscenerna bör gå i spetsen för denkonstnärliga utvecklingen bl.a. genom att framförafler nyproducerade verk.Utskottets ställningstagandeEtt av målen för statens bidrag till är attDramaten skall stödja nyskapande svensk teaterkonstgenom att beställa och framföra nyskriven svenskdramatik. Ett annat mål för är att den skaha en bred repertoar med både klassiska och modernaverk. Ett av målen för statens bidrag till Operan äratt Operan skall stödja nyskapande svensk opera ochbalettkonst genom att beställa och framföra nya verkav tonsättare, författare och koreografer. Utskottetförutsätter att nationalscenerna verkar i enlighetmed de uppsatta målen och anser därmed att motion2001/02:Kr350 (v) yrkande 3 är tillgodosett, varfördet avstyrks.FonogramstödetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om detstatliga fonogramstödet.MotionenMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr350 (v) yrkande7 påpekar att skivmarknaden alltmer domineras av ettfåtal multinationella företag och att små, oberoendeoch framgångsrika skivbolag tenderar att bliuppköpta. Motionärerna vill därför att det statligastödet till fonogramutgivning skall utformas så attdet motverkar fortsatt koncentration och likriktningpå fonogrammarknaden.Utskottets ställningstagandeSyftet med statsbidraget för framställning ochutgivning av fonogram är att främja ett allsidigtutbud av konstnärligt och kulturpolitiskt värdefullasvenska fonogram. har beslutat om enförsöksverksamhet med fonogramstöd i friare formerunder perioden december 2003.Utskottet anser att erfarenheter och slutsatser somKulturrådet skall redovisa med anledning avförsöksverksamheten bör avvaktas innan ställning tastill eventuella förändringar av reglerna förfonogramstöd. Med hänvisning till anförda avstyrksmotion 2001/02:Kr350 (v) yrkande 7.Teateralliansen ochcentrumbildningarnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om utvärdering av m.m.,jämför reservation 28 (kd, c) och ökat stöd till ochcentrumbildningarna, jämför reservation 29(mp).MotionernaI motion 2001/02:Kr418 (kd) yrkande 14 framhållsbehovet av en utvärdering av den s.k. tredjeanställningsformen inom teatern, dvs. verksamhetenvid , samt en utvärdering av denarbetsförmedlande verksamheten vidcentrumbildningarna för att andra skall kunna dranytta av de goda erfarenheterna.I motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 8 anförs attstödet till centrumbildningarna respektiveTeateralliansen behöver utvecklas för att kunnamöta efterfrågan genom att ytterligare medelomfördelas från AMS.Utskottets ställningstagandeFörsöksverksamheten vid har underperioden 2000 följts avAMS, , ochparterna. redovisadeArbetsmarknadsverket en slutrapport.Centrumbildningarna har tilldelats medel (10miljoner kronor för ) för arbetsförmedlandeverksamhet. Utskottet påminner om att Statenskulturråd skall följa utvecklingen inomkulturområdet och ge ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vidgenomförandet av denna. Vidare skall Kulturrådetsvara för uppföljning och utvärdering av de statligainsatserna inom sitt område. Utskottet anser att detinte är motiverat att nu begära en särskildutvärdering av ochcentrumbildningarnas arbetsförmedlande verksamhet,varför motion 2001/02:Kr418 (kd) yrkande 14avstyrks.Utskottet anser att frågan om ökat stöd tillcentrumbildningarna och bör vägasmot andra angelägna behov i de årligabudgetbehandlingarna. Utskottet avstyrker2001/02:Kr422 (mp) yrkande 8, i vilken inte någrakostnader för förslaget anges.LänsmusikkonsulenterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om ökatstöd till länsmusiken för återinförande avtjänster som länsmusikkonsulenter, jämförreservation 30 (mp).MotionenMotionärerna bakom motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande26 föreslår att länsmusikanslaget förstärks och attlänsmusikkonsulenttjänsterna återinrättas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att förslag som innebär ökadestatsutgifter bör vägas mot andra angelägna behovinom kulturbudgeten. Detta görs under den årligabudgetbehandlingen. Utskottet avstyrker motion2001/02:Kr422 (mp) yrkande 26.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Vissa övergripande teater- och musikfrågor(punkt 1)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Kr235yrkandena 2 och 3 samt 2001/02:Kr205 yrkandena 7 och9.StällningstagandeVi anser att staten måste renodla sitt kulturansvar.Staten skall göra mindre, men det som den skall göraskall göras mycket bättre än vad fallet är ochmed inriktningen på sådant som ingen annan kan göra.Musik, teater och dans ingår i kulturarvet, i detkulturella minnet, i identiteten. Statens ansvar börenligt vår mening koncentreras till nationalscenernaOperan och samt ett antal genrecentrum. Detbör också ligga i en kulturnations intresse attgarantera existensen för ett par turnerandemusikteatrar.Vi anser att staten skall svara för en rimliggeografisk spridning av kulturutbudet så att detfinns en regionstruktur för symfoniorkestrar, operoroch dansteatrar. Teaterverksamheten bör dock istörre utsträckning än nu vara ett ansvar förrespektive region eller kommun. Genom en samverkanom distribution, teknik m.m. borde arrangörer ochregionbaserade teatrar kunna bygga ett nätverk somskapar valfrihet och ger ett bredare utbud.Regionerna skulle t.ex. gemensamt kunna svara förspecialensembler, vilket enligt vår mening vore enverklig riksteater.Vi vill framhålla att en institution bör kunnasamarbeta med flera huvudmän. Teatrar skulle t.ex. iökad utsträckning kunna samverka med företag ochutbildningsanstalter om utbildning i talteknik m.m.Kulturinstitutioner och etermedier skulle enligt vårmening kunna öka sitt samarbete sinsemellan.Samverkan kan också skapas genom att de verksammasjälva kontaktar varandra. Samverkan mellan denreligiösa/andliga sektorn och den profana bordekunna utvecklas ytterligare.Arbetet vid institutionerna måste vara långsiktigtstabilt. Vi anser att kvaliteten vid utbildningentill professionell utövare måste vara god.Arbetsmarknadssynen inom kulturens område måste sesöver. Konstnärliga yrken inom dans, teater och musiklämpar sig ovanligt illa för fast anställning. Nyaanställningsformer, baserade på projekt,kombinationstjänster och ett brett etablerande avbemanningsföretag m.m. måste utvecklas.Politikens uppgift skall vara att skapa ett sådantallmänt samhällsklimat som underlättar och t.o.m.lockar till skapande verksamhet. Det skall varanaturligt för den enskilde att såväl ta del av ettprofessionellt utbud av teater, musik och dans somatt själv delta i skapande verksamhet.Mycket av förnyelse sker genom oberoende s.k. friagrupper. De svarar också för en mycket stor del avdet utbud som riktas till skolor och ungdomsgrupper.Teater bör vara ett naturligt inslag i skolanskulturförmedling.Riksdagen bör med bifall till motionerna2000/01:Kr235 (m) yrkandena 2 och 3 samt2001/02:Kr205 (m) yrkandena 7 och 9 som sin meningtillkännage för regeringen vad som här anförts omövergripande teater- och musikfrågor.2. Statistik över fria grupper utan statsbidrag(punkt 2)av (v), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2000/01:Kr307,2001/02:Kr348 yrkande 6 och 2001/02:Kr352 yrkande11.StällningstagandeDen fria scenkonstens många verksamhetsområden ärkanske välkända, mindre bekant är den mångfaldprofessionell teater som inte uppbär statligakulturanslag. Vi anser att anslagstilldelningenfungerar som en osynliggörande faktor för alla defria grupper som ej erhåller statliga anslag. Statenbör inte medverka till detta osynliggörande avprofessionella konstutövare.Vi begär att alla verksamma fria grupper i Sverigeskall erhålla samma service, såväl de som erhållerstatliga bidrag som de som inte får något statligtstöd.