bet · GP01AU3 · 2002-02-21 00:00:00 — Partiet vill stödjakönsrollsprojekt inom medierna, t.ex.veckotidningar, radio och television.Synen på kvinnans ställning behandlas i två enskildamotioner.Ulla och (båda s) betonari motion 2000/01:A720 behovet av att förstärka ochpåskynda pågående arbete för "likavärdering" av mänsoch kvinnors ställning på arbetsmarknaden, bl.a. ianslutning till den reform för utökad rätt tillkompetenshöjning som förbereds.Margareta och (båda kd)föreslår i motion A244 (yrk. 2) att en statligutredning skall tillsättas för att ta fram enhandlingsplan för att öka kvinnors status och värdei arbetsliv och samhälle.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslag i motion2000/01:A811 om pappautbildning och vikten av attstimulera föräldrautbildning vill utskottet hänvisatill vad som anförts ovan, bl.a. om tidskriften livet som sprids till blivande och nyblivnaföräldrar.Utskottet kan också konstatera attföräldrautbildning redan finns på flera håll ilandet. har under det senasteåret medverkat till att utveckla formerna förpappautbildningar. En utvärdering har gjorts avförsöksverksamhet vid 44 mödravårdscentraler påolika håll i landet. Utvärderingen presenteras iinformationsskriften Pappautbildning? Vad ska detvara bra för? som givits ut av dåvarandeArbetsmarknadsdepartementet. Flera konferenser ompappautbildning har vidare genomförts.Regeringen har också beviljat ekonomiskt stöd nu pågående projekt medtvå resurspersoner som skall stå till förfogande förde landsting och regioner som planerar att införapappautbildning. Detta projekt pågår för närvarande.Självfallet kan utskottet instämma i Miljöpartietsuppfattning i motion A393 att barn har behov av näramanliga förebilder, men finner ingen anledning förriksdagen att rikta ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:A811 yrkande 4 (kd) ochA393 yrkandena 4 och 5 (mp).När det gäller förslag i motionerna2000/01:A808 och 2000/01:So450 om att bör tainitiativ till en om mansrollen kanutskottet konstatera att FN:s ,efter förslag från bl.a. , beslutat att mänsoch pojkars roll när det gäller att uppnåjämställdhet skall utgöra ett av två teman vidKvinnokommissionens reguljära möte 2004.I fråga om förslaget om en tvärpolitisk utredningom mansrollen, som också förs fram i de nyssnämndamotionerna, vill utskottet peka på att regeringentagit initiativ till ett tvåårigt projekt om män ochjämställdhet i syfte att öka kunskaperna om vilkahinder som finns och vilka ytterligare insatser sombehövs för att öka mäns deltagande ijämställdhetsarbetet. En slutrapport från projektetberäknas bli publicerad . Till projektethar en referensgrupp varit knuten. I gruppen harbl.a. ingått företrädare för riksdagspartierna ochrepresentanter för LO, TCO och företag. I avvaktanpå slutrapporten från projektet är utskottet inteberett att ta ställning till behovet av entvärpolitisk utredning.Mäns våld mot barn, kvinnor och andra män som tasupp av i motion A393 har uppmärksammatsi en rad sammanhang . Flera lagändringaroch andra åtgärder har genomförts. Det gällerexempelvis ändringar i rörandekvinnofrid och s.k. grov fridskränkning som omfattarbarn och andra närstående personer. Likaså har en nylag införts som förbjuder köp av sexuella tjänsteroch jämställdhetslagen skärpts när det gällersexuella trakasserier i arbetslivet.Utskottet delar uppfattning i denaktuella motionen att det behövs en bred diskussioni samhället om mäns våld. Det är också av denanledningen som regeringen har inrättat Nationelltråd för kvinnofrid som skall vara ett forum förutbyte av erfarenheter och idéer med företrädare förorganisationer och forskare som arbetar med frågorrörande kvinnovåld.I budgetpropositionen under politikområdeSocialtjänstpolitik (utg.omr. 9) har regeringenredovisat uppdrag att leda ettutvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor.Regeringsuppdraget har lämnats med anledning avkvinnofridsreformen 1997 (prop. 1997/98:55).Inom ramen för uppdraget har Socialstyrelsenutarbetat utbildningsmaterial för socialtjänstenrespektive hälso- och sjukvården. I syfte att fåtill stånd en fastare samverkan på myndighetsnivå ifrågor som rör kvinnovåld har tagitinitiativ till nationell myndighetssamverkan förkvinnofrid. Initiativet avser att skapa bättremöjligheter att följa, integrera, styra och leda desamlade myndighetsinsatserna som vidtas utifrångivna regeringsuppdrag och kvinnofridsreformen. Somett led i myndighetssamverkan har initiativ tagitstill ett gemensamt informations- och resurscenter påInternet, en s.k. portal.Socialstyrelsen har också tagit initiativ till tvåmetodutvecklingsprojekt inom . Det enarör familjerättens arbete och det andrasocialtjänstens roll och organisation. Flera läns-styrelser deltar i länsövergripande samverkans-grupper med polis, landsting, kommuner ochfrivilligorganisationer för att utveckla det före-byggande arbetet. I uppdrag ingårockså att samla kunskap om prostitutionensomfattning och utveckling, att sammanställa kunskapom de sociala insatserna som bedrivs på lokal nivåsamt att ge stöd till utveckling och förbättring avinsatserna.Av redovisningen i budgetpropositionen framgår attkvinnojourer och andra organisationer som arbetarför att motverka våld mot kvinnor får ett årligtstöd för sin verksamhet. Merparten går tillkvinnojourernas två riksorganisationer och en mindredel till mansjourer och andra mansorganisationer somarbetar för att motverka våld mot kvinnor.Regeringen har lämnat ekonomiska bidrag tillmansorganisationer som arbetar för att motverka våldmot kvinnor, bl.a. Manliga Nätverket - förmanlighet, mot mäns övergrepp och Svenska WhiteRibbon-rörelsen.I motion 2000/01:A808 reser krav påkonsekvensanalyser för kvinnor respektive män närdet gäller välfärdsutveckling. Ett omfattande arbetei syfte att belysa välfärdsutvecklingen harbedrivits av Kommittén Välfärdsbokslut (dir. 1999:7)som på en rad områden belyst utvecklingen, ocksågenom könsuppdelade analyser. I kommitténsslutbetänkande Välfärdsbokslut för 1990-talet (SOU2001:79) summeras och analyseras det omfattandeutredningsarbetet.Som framgått i betänkandets inledande del pågår nuarbetet med att utforma en strategi förjämställdhetsintegrering i Regeringskansliet.Samtliga departement skall innefattas i arbetet.Här kan också nämnas att det i 15 §kommittéförordningen (1998:1474) anges att omförslagen i ett utredningsbetänkande har betydelseför jämställdheten mellan kvinnor och män skallkonsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna 2000/01:A808 yrkandena 11 och37 (mp), 2000/01:So450 yrkande 13 (mp) samt A393yrkandena 7-9 (mp).Kvinnobilden i medierna tas som framgått upp iMiljöpartiets motion 2000/01:A808. Utskottet har itidigare sammanhang behandlat motionsförslag i dennafråga (bet. 1997/98:AU10 och bet. 1998/99:AU6) ochhar då redovisat ett antal aktiviteter med deninriktning som partiet efterlyser. Utskottet anseratt motion 2000/01:A808 yrkande 35 (mp) bör avslåsav riksdagen.På en rad områden pågår verksamhet som syftar tilljämställdhetsintegrering och till att stärkakvinnors ställning i arbetsliv och samhälle, någotsom tas upp också i motionerna 2000/01:A720 ochA244. I detta betänkande redovisas ett antalexempel på utredningsarbete och aktiviteter meddenna inriktning.När det gäller den reform för utökad rätt tillkompetenshöjning i arbetslivet som berörs i denförstnämnda motionen förutsätter utskottet att denproposition om individuell kompetensutveckling somför närvarande förbereds inom Regeringskanslietockså kommer att innefatta en analys av mäns ochkvinnors skilda förutsättningar på arbetsmarknaden.Utskottet avstyrker motionerna 2000/01:A720 (s) ochA244 yrkande 2 (kd).Utveckling och spridning av metoderför att uppnå jämställdhetUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i avsnittet motioner omutveckling och spridning av metoder för attuppnå jämställdhet. Jämför reservationerna 7 (mp) och 8(kd).BakgrundPå hemsida under adressenhttp://naring.regeringen.se/fragor/jamstalldhet/metodutveckling/index.htmredovisas uppgifter om metodutvecklingen påjämställdhetsområdet. Där beskrivs utvecklingen avjämställdhetsintegrering, gender mainstreaming, ettarbetssätt som har påverkat formerna förjämställdhetsarbetet och som kommeratt göra det framöver.Näringsdepartementet konstaterar på hemsidan attdet inte finns en enda metod för att arbeta medjämställdhetsintegrering utan att metoderna måsteanpassas till verksamhetens karaktär. Därför finnsdet en stor efterfrågan på nya arbetssätt ochmetoder för jämställdhetsintegrering som utgår frånolika sorters verksamhet.Regeringen har medverkat till metodutvecklingenbl.a. genom att stödja arbete medjämställdhetsintegrering () ochArbetsgruppen för metodutveckling ijämställdhetsarbetet. Arbetsgruppen har avlämnatrapporten (Ds 2001:64) Ändrad ordning - Strategiskutveckling för jämställdhet som redovisas närmare ibetänkandets inledande avsnitt och även givit - att integrerajämställdhet i utvecklingen. Den sistnämnda bokeninnehåller ett urval av i väl beprövademetoder och modeller för jämställdhetsintegrering.MotionerNågra motioner tar upp utveckling och spridning avmetoder för att främja jämställdhet.3 R-metodenMiljöpartiet vill enligt motion 2000/01:A808 (yrk.7) att regeringen skall uppmuntra och stödjagenomförande av den s.k. 3 R-metoden inom allastatliga myndigheter och utredningar så attjämställdhetsperspektivet skall beaktas på allasamhällsområden.JämställdhetsmärkningVänsterpartiet förespråkar i motion A324 (yrk. 2)ett statligt initiativ för att ta fram enjämställdhetsmärkning av arbetsplatser för att göradet möjligt för främst stat, kommuner och landstingatt ställa krav på jämställdhetsinsatser i sambandmed offentlig upphandling.Enligt i motionerna 2000/01:A811(yrk. 7) och A211 (yrk. 15) kanjämställdhetsmärkning vara ett sätt att motverka denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Genom ettkvalitetskriterium för jämställdhet som kanutvärderas och användas i marknadsföring skulle detvara möjligt att ställa vissa krav på t.ex.jämställdhet i bolagsstyrelser, företagsledning ochproduktion. Den pågående utredningen omjämställdhetsmärkning bör få i tilläggsuppdrag attbeakta ett företags personal- respektiveföräldrapolicy som ett kriterium förjämställdhetsmärkning.Också förespråkar i motion 2000/01:A808(yrk. 2, 21 och 22) tilläggsdirektiv tillutredningen om jämställdhetsmärkning så att dennaäven får i uppdrag att pröva möjligheterna attjämställdhetsmärka företag och reklam. Det ärpositivt att en utredning om jämställdhetsmärkningav varor och tjänster har tillsatts och viktigt attutredningen lägger fram förslag till konkretaåtgärder.Utskottets ställningstagandeUtskottet stöder uppfattning i motion2000/01:A808 om att jämställdhetsperspektivet skallbeaktas på alla samhällsområden. Utskottet ärdäremot inte berett att rekommendera någon enskildmetod, exempelvis 3R-metoden. Skälen till detta harutskottet tidigare redovisat i betänkandena1998/99:AU6 och 1999/2000:AU6.I regeringsförklaringen slogstatsministern fast att ett jämställdhetsperspektivskall genomsyra alla delar av regeringens politik. inledande delen av detta betänkande ges enöversikt över det arbete som pågår inomRegeringskansliet och som syftar till att ettjämställdhetsperspektiv skall genomsyra allapolitikområden. Pågående arbete medjämställdhetsintegrering sammanfattas också i ettfaktablad på Näringsdepartements hemsida medrubriken av ett jämställdhetsperspektivi alla politikområden - gender mainstreaming.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motion 2000/01:A808 yrkande 7 (mp).Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning avprodukter och tjänster, Frija, (dir. 1999:13)avlämnade delbetänkandet Reglernakring och inställningen till frivilligjämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (SOU2001:9). Enligt uppgift väntas utredningenpresentera ett slutbetänkande i månadsskiftetmars/. Utskottet vill inte föregripautredningsresultatet och avstyrker därför motionerna2000/01:A808 yrkandena 2, 21 och 22 (mp),2000/01:A811 yrkande 7 (kd), A211 yrkande 15 (kd)samt A324 yrkande 2 (v).Konkurrensutsättning, meriter,kvotering m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet behandlar utskottet förslag omkonkurrensutsättning av den offentligasektorn, tjänstetillsättning ochmeritvärdering samt allmänna aspekter påfrågor om löneskillnader ochlönediskriminering. Utskottet avstyrkersamtliga motioner. Jämför reservationerna 9(m, kd, c, fp), 10 (kd, c), 11 (fp), 12 (kd),13 (fp) och 14 (kd).I detta avsnitt tar utskottet upp olika frågor somgäller kvinnor och män på arbetsmarknaden. frågor om konkurrensutsättning av denoffentliga sektorn, tjänstetillsättning ochmeritvärdering. Ett stort antal motioner tar uppolika aspekter på löneskillnader ochlönediskriminering. Utskottet tar i detta avsnittupp mera allmänna aspekter på frågan.I nästa avsnitt behandlas frågor med anknytningtill jämställdhetslagen och andra spörsmål som harberöring med lagstiftningen.Konkurrensutsättning av den offentliga sektornMotionerModeraterna förespråkar i motion A228 (yrk. 7)avregleringar inom vården för att minska denpolitiska kontrollen över arbetsplatser därföreträdesvis kvinnor arbetar. Den offentligasektorn har blivit en kvinnofälla. villatt det skall vara möjligt att starta och driva egnaföretag inom vård och omsorg samt att sjukhus ochvårdinrättningar skall kunna drivas av privatabolag. Både kvinnor och män skulle gynnas på enverklig, flexibel arbetsmarknad. Motsvarandetankegångar förs även fram i motion 2000/01:A806(yrk. 9).Också anser i motion A211 (yrk. 5)att ökad konkurrensutsättning av verksamheter inomoffentlig sektor, exempelvis äldreomsorg ochsjukvård, skulle utveckla den traditionelltkvinnliga delen av arbetsmarknaden.Även betonar, i motion A212 (yrk. 6),vikten av konkurrens inom exempelvis vårdsektorneftersom detta skulle leda till att alternativaarbetsmarknader skapades och att en rättvisarelönesättning kom till stånd.Att den offentliga sektorns monopol måste brytasanser också i motionerna 2000/01:A812(yrk. 1) och So637 (yrk. I den förstnämndamotionen deklarerar partiet att en av de viktigastejämställdhetsambitionerna är att reformera denoffentliga sektorn. De offentliga de facto-monopolenmåste brytas, och fler arbetsgivare skall ikonkurrens kunna utföra offentligt finansieradetjänster. På det sättet förbättras arbetsmarknadensfunktionssätt och lönenivåerna i kvinnodomineradeyrken kan höjas.Sten Tolgfors och (båda m)menar i motion A209 (yrk. 3) att fler karriärvägarskapas i traditionella kvinnoyrken när denoffentliga sektorn öppnas för alternativadriftsformer.Utskottets ställningstagandeUnder en följd av år har utskottet behandlatlikartade motioner av ,omökad konkurrensutsättning av den offentliga sektornsom en metod att komma till rätta med delöneskillnader som finns mellan kvinnor och män.Senast skedde detta i budgetbetänkande 2001/02:AU1.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning. Iett internationellt perspektiv är det uppenbart attden offentliga sektorn starkt bidrar till att ökajämställdheten mellan kvinnor och män. Det berorinte minst på att där omvandlas oavlönatomsorgsarbete till avlönat yrkesarbete, vilket gerökade möjligheter till ekonomiskt oberoende förmånga kvinnor. Det är alltså inte förekomsten avoffentliga monopol som är förklaringen till attkvinnor lönediskrimineras. Liksom tidigare finns detdessutom anledning att påpeka att en ökande andel avtjänsterna inom den offentliga sektorn upphandlasoch att sektorn i stor utsträckning utgörs av flera,sinsemellan olika och ofta konkurrerandearbetsgivare.Utskottet kan inte finna några belägg för attavregleringar och privatiseringar allmänt settskulle minska löneskillnaderna. Även i den privatatjänstesektorn förekommer kvinnligt domineradelåglöneyrken. Löneskillnaderna kan alltså knappastförklaras med i vilken regi - offentlig eller privat- som en viss verksamhet drivs, vilket tycksföresväva motionärerna.Rätten till lika lön för lika och likvärdigtarbete är, som utskottet framhöll i det betänkande,2000/01:AU3, där skärpningarna av jämställdhetslagenbehandlades, inte i första hand en fråga omkonkurrens. Utskottet återkommer nedan till delagändringar som genomfördes från den 1 januari2001.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt motionerna 2000/01:A806 yrkande 9 (m),2000/01:A812 yrkande 1 (fp), A209 yrkande 3 (m),A211 yrkande 5 (kd), A212 yrkande 6 (c), A228yrkande 7 (m) och So637 yrkande 7 (fp) bör avslås avriksdagen.Uppvärdering av kvinnodominerade yrken i denoffentliga sektornMotionerVänsterpartiet vill enligt motion A324 (yrk. 1) attdet skall tillsättas en utredning som analyserar dengemensamma sektorns förhållande tillkönsmaktordningen, med särskilt fokus pålöneskillnader mellan kvinnor och män. I uppdragetbör ingå att utreda den gemensamma sektornslångsiktiga möjligheter att bryta könssegregeringen,stärka kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta ochatt utvecklas från en låglönesektor till en sektorsom är föregångare när det gäller jämlika villkor.I motion 2000/01:A811 (yrk. 5) konstaterarKristdemokraterna att statliga myndigheter enligtregeringen skall arbeta aktivt medjämställdhetsfrågor och lönefrågor. Samtidigtnoterar att lönerna iRegeringskansliet är synnerligen ojämlika. Partietmenar att statliga arbetsgivare borde utgöra enförebild för ett jämställt arbetsliv.Centerpartiet betonar i motionerna 2000/01:A809(yrk. 4) och A212 (yrk. 3) vikten av att s.k. mjukayrken uppvärderas. På det sättet kan rekryteringentill dessa yrken underlättas och välfärden säkras.Regeringen bör utforma en långsiktig plan föruppvärdering av yrkena.Enligt i motion A229 (yrk. 14 i dennadel) bör det i en plan för att höja lönerna i denoffentliga sektorn ingå att man uppmärksammarkvinnor vid tillsättning av högre tjänster. I motion2000/01:A812 (yrk. 2) förespråkar partiet att statentillsammans med och utformar en flerårsplan för att lösastrukturproblemet med kvinnodominerade yrken ioffentlig sektor som är sämre betalda än jämförbarayrken i privat sektor.Utskottets ställningstagandeUtskottet menar att i motion A324 tarupp en central frågeställning om den gemensammasektorns långsiktiga möjligheter att brytakönssegregeringen och bidra till minskadelöneskillnader. Enligt utskottets mening är det intei första hand kunskaper som saknas utan snarareresurser för att höja sektorns status.Utskottet instämmer i åsikt imotion 2000/01:A811 att det är viktigt att statligamyndigheter arbetar mera aktivt med jämställdhets-och lönefrågor. Det är också något som kommer tilluttryck i arbetet med strategisk utveckling förjämställdhet som utskottet redovisat ovan.Jämställdhetslagens bestämmelser om lönekartläggningoch upprättande av handlingsplaner för jämställdalöner gäller även statliga arbetsgivare, alltså ävenRegeringskansliet. I sammanhanget kan noteras attJämO enligt regleringsbrevet skall redovisaoch kommentera arbetsgivares tillämpning av de nyalagreglerna.Det syfte som ligger bakom förslaget om planer föruppvärdering av kvinnodominerade yrken m.m. som försfram av och bör åtminstonetill viss del kunna uppfyllas genom det praktiskaarbete som skall ske ute på arbetsplatserna medkartläggning och analys av löneskillnader ochupprättande av planer för jämställda löner enligt denya reglerna i jämställdhetslagen. Reglerna har baravarit i kraft , varför man bör avvaktade praktiska erfarenheterna ytterligare.Utskottet avstyrker motionerna 2000/01:A809yrkande 4 (c), 2000/01:A811 yrkande 5 (kd),2000/01:A812 yrkande 2 (fp), A212 yrkande 3 (c),A229 yrkande 14 i denna del (fp) och A324 yrkande 1(v).Tillsättning av tjänster, chefsbefattningar ochmeritvärderingI detta avsnitt behandlas motioner som är inriktadepå tjänstetillsättningar och meritvärdering inom denoffentliga sektorn.MotionerKristdemokraterna anser i motion A211 att regeringenbör ges i uppdrag att kartlägga de faktorer som kanhämma kvinnor att ta ett ledningsansvar så att dessafaktorer kan elimineras (yrk. I samma motion(yrk. 21), liksom i motion 2000/01:A811 (yrk. 3),pläderar partiet för att hemarbete och anhörigvårdskall få ett meritvärde på arbetsmarknaden. Sverigebör ta initiativ till internationellaöverenskommelser om att hemarbete skall ingå i ellerkomplettera BNP-måttet. Utöver att värderasmeritmässigt bör anhörigvård generera pensionspoäng.I motion A229 (yrk. 14 i denna del) tar Folkpartietupp frågan om kvinnors chefsbefattningar. Partietbetonar vikten av att fler kvinnor stimuleras attbli småföretagare liksom att kvinnor, däriblandkvinnliga s.k. mellanchefer, uppmärksammas när mandiskuterar tillsättning av högre befattningar.Miljöpartiet förespråkar i motion 2000/01:A808 (yrk.6) kvotering genom positiv särbehandling avunderrepresenterat kön när tjänster tillsätts inommyndigheter, statliga verk och bolag.Ulla () pekar i motion 2000/01:A721 påbehovet av förändrat ledarskap hos statligamyndigheter i syfte att öka jämställdheten.Margareta () anser i motion A243 (yrk. 3)att motiven till regeringens beslut itillsättningsärenden bör redovisas för den som intefått en sökt tjänst. Därigenom kan s.k. boys networkmotverkas.Utskottets ställningstagandeDe ovan refererade motionerna är inriktade på attfrämja kvinnligt ledarskap och på meritvärdering.Utskottet delar uppfattning i motionA229 om att mellanchefer måste uppmärksammas närhögre tjänster skall tillsättas. Utskottet kan ocksådela uppfattning i motion A211att det finns anledning att kartlägga de faktorersom håller tillbaka kvinnor från att ta ettledningsansvar. Denna fråga skulle kunna behövastuderas närmare. Utskottet ser dock ingen anledningatt i detta sammanhang precisera hur detta skullekunna ske, utan utgår från att regeringen övervägerfrågan vidare.Utskottet avstyrker motionerna A211 yrkande 2 (kd)och A229 yrkande 14 i denna del (fp).Kristdemokraternas förslag i motionerna A211 och2000/01:A811 om att hemarbete, anhörigvård ochuppdrag som fosterföräldrar skall få meritvärdeligger enligt utskottets mening utanför vadriksdagen bör besluta om. Vilka yrkeserfarenheteroch erfarenheter i övrigt som skall beaktas och hurde skall bedömas i förhållande till andra meritermåste vara en sak för arbetsgivaren och parterna attbestämma. De uppställda kraven måste godtas så längesom de inte direkt eller indirekt leder tillkönsdiskriminering.Utskottet avstyrker därför motionerna 2000/01:A811yrkande 3 (kd) och A211 yrkande 21 (kd).Med anledning av förslag om positivsärbehandling av underrepresenterat kön vidtillsättning av tjänster inom den statliga sektornvill utskottet anföra följande. Enligt såväl dentidigare som den nuvarande jämställdhetslagen är detmöjligt med positiv särbehandling vid anställning omdet sker "som ett led i strävanden att främjajämställdhet i arbetslivet". Jämställdhetslagenskiljer sig i detta hänseende årsantidiskrimineringslagar som inte innehåller någraregler om positiv särbehandling. Även EG-rätten germedlemsländerna möjlighet att införa regler ompositiv särbehandling. Att lagstiftningen undervissa förutsättningar medger positiv särbehandlingpå grund av kön innebär emellertid inte att det kanförordas som en generell metod. Positivsärbehandling kan innebära att någon annan särbe-handlas negativt på grund av sitt kön. mening måste det ankomma på de berördaparterna att avgöra om metoden är befogad, t.ex.inom en starkt könssegregerad del avarbetsmarknaden. I sammanhanget kan påpekas att deti uppdraget för utredningen sammanhållendiskrimineringslagstiftning ingår att övervägabehovet av bestämmelser om positiv särbehandling pågrund av etnisk tillhörighet.Utskottet avstyrker motion 2000/01:A808 yrkande 6(mp).Med anledning av kravet i motion A243 om motiveringav regeringsbeslut i tillsättningsärenden villutskottet anföra följande. De anställningsbeslut somfattas på regeringsnivå avser höga tjänster somverkschefer, landshövdingar, justitieråd m.m. ochtjänster som överdirektörer och liknande, dvs.tjänster som inte föregås av någotansökningsförfarande. Det finns alltså inte någraegentliga motkandidater.