bet · GP01NU12 · 2002-04-09 00:00:00 — För detta var de tidigaredesigncheckarna som förmedlades viaregionkontoren hos Stiftelsen ett värdefullt instrument.Motionärerna beklagar därför beslutet somtogs att dra inanslaget till designcheckar.Även i motion 2001/02:Kr226 (m)framhålls designens betydelse förnäringslivet. Motionärerna påpekar attdesign är ett viktigt konkurrensmedel somi vissa fall kan vara avgörande för attdet lilla företaget skall lyckas påmarknaden. Trots att svensk formgivningoch design har uppmärksammats alltmerutomlands finns det enligt motionärernaemellertid många kanaler som inteutnyttjas. Vidare erinras om attExportrådet har en viktig roll när detgäller att marknadsföra svensk form ochdesign i utlandet. Exportrådetsverksamhet på detta område bör utökassamtidigt som det bör bli föremål för enöversyn. I motionen framhålls även viktenav att höja statusen för svensk slöjd.Vissa kompletterande uppgifterStaten stöder designfrämjande verksamheti främst små och medelstora företag genomStiftelsen ().Stiftelsen arbetar med att fördjupa ochförmedla kunskaper om industriell designi det svenska näringslivet. Målet är attföretagen i större utsträckning skall blimedvetna om designens betydelse somkonkurrensmedel och integrera detprofessionellt i sin verksamhet. SVID:sverksamhet bedrivs inom två områden,kontakt och rådgivning samt kunskap ochkompetensutveckling. Syftet med kontaktoch rådgivning är att ge företag praktiskvägledning i frågor om industridesign.Kvalificerade designföretag förs sammanmed industriföretag som därmed kanvidareutveckla sina produkter. SVID haräven utvecklat en metod som används föratt analysera företagens behov avdesigninsatser. Kunskap ochkompetensutveckling syftar till attstödja utbildnings- och forskarinsatserinom designområdet och öka kunskapen omindustridesign i strategiska yrkesgruppersom t.ex. tekniker, ekonomer ochmarknadsförare. SVID har för fått10 via för olikadesigninsatser.I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 utg.omr. 24, s. 20)påpekar regeringen att det är dessbedömning att det är angeläget att ökaanvändningen av industriell design somkonkurrensmedel genom att stärkadesignfrågorna på regional nivå.Regeringen beslöt (dir. 2001:103) inovember 2001 att tillsätta en särskildutredare för att se över statens insatserför tillväxt och företagsutveckling påregional nivå. I uppdraget ingår att seöver den verksamhet som utförs av ALMIFöretagspartner AB:s dotterbolag, bl.a. iform av designbidrag.Utöver verksamheten inom SVID:s ram harNäringsdepartementet bidragit med 6miljoner kronor till uppförande avFormens Hus i . I Formens Husskall designer, lärare, studenter,företagare och en intresserad allmänhetfrån hela landet kunna mötas, utbytaidéer och få fördjupade kunskaper om formoch design. Stiftelsen och Föreningen tillsammans med Kommunbildat en stiftelse för att drivaverksamheten i Formens Hus.Kulturdepartementet har ibudgetpropositionen (prop. 2001/02:1utg.omr. 17, s. 68) aviserat satsningarpå form och design. Regeringen haranvisat för attmöjliggöra inrättandet av en mötesplatsför form och design i under år2002. Föreningen ges iuppdrag att vara den institution som taransvar för verksamheten.Vidare har tilldelatsuppgifter och nationella uppdrag inomramen för handlingsprogrammetFramtidsformer - handlingsplanför arkitektur, formgivning och design.Grunden för detta arbete är regeringensproposition med ett handlingsprogram förarkitektur, formgivning och design sombeslutades (prop.1997/98:117).Inom finns det eninterdepartemental arbetsgrupp förarkitektur, formgivning och design medföreträdare för Utbildnings-, Närings-,Kultur-, Social-, Utrikes-, Finans- ochMiljödepartementen.I Form och designutredningensslutbetänkande (SOU 2000:75) om statensinsatser för form och design föreslogsbl.a. att regeringen skulle uppdra åtExportrådet att undersöka möjligheternaatt initiera ett branschprogram för form-och designområdet.Exportrådet överlämnade i november 2001ett förslag till branschprogram förformgivning och design tillKulturdepartementet. Programförslagetinnehåller tre huvudkomponenter:Kompetensutveckling; Marknadsstödjandeaktiviteter; Bearbetning avinternationell media. Det branschprogramsom föreslås bör enligt förslaget varafemårigt. I sitt förslag skriverExportrådet beträffande finansiering atten statlig huvudfinansiering är nödvändigför att kunna genomförabranschprogrammet. Enligt uppgift frånKulturdepartementet har man ännu intetagit ställning i frågan.Exportrådet får inför varje budgetårett s.k. riktlinjebeslut där statensuppdrag till preciseras. Iriktlinjebeslutet för harExportrådet fått i uppdrag attintensifiera sitt arbete med att främjaframför allt små och medelstora företagsexportmöjligheter inom strategiskabranscher och områden, däriblandupplevelseindustrin (som även inbegriperdesign). Totalt går 10,5 miljoner kronortill förinternationell marknadsföring tillsärskilda branscher (IT och telekom,bioteknik, miljöteknik samtupplevelseindustrin).Regeringen har beviljat medel tillSvenska Institutet (SI) som skallanvändas för att presentera svensk designi utlandet i syfte att stärka dessinternationella konkurrenskraft. SIansökte om medel för ett antaldesignsatsningar i utlandet under åren2002-2004 i samverkan med Sverigesexportråd, Föreningen ochsvenska utlandsmyndigheter i berördaländer. Satsningarna ingår i den strategiför designsatsningar i utlandet som SIutarbetat tillsammans med ovannämndasamarbetspartner m.fl.designintressenter. I vissa satsningarkommer även Svensk Industridesign (SVID)att involveras. Projektet syftar till attskapa uppmärksamhet för svensk design iutlandet och stärka svensk designskonkurrenskraft internationellt.Projektet leds av en projektgrupp underledning av SI i vilken samtligasamverkande parter ingår. Verksamhetenbestår av marknadsstödjande aktivitetersom utställningar och seminarier, visstmässdeltagande samt bearbetning avutländska medier. Fokus läggs vid ettantal utställningar som i kombination medseminarier syftar till att skapa enplattform för marknadsföring av detsvenska designfenomenet liksom stärktakommersiella kontakter. Under år 2002genomförs eller planeras satsningar ibl.a. , , ,och Italien.Utskottets ställningstagandeDen designfrämjade verksamheten har, somutskottet tidigare uttryckt, en självklarplats inom näringspolitiken. Utskottetdelar även den uppfattning som framförs imotionen om industridesignens strategiskabetydelse för att nå framgång på enmarknad. En produkts design kan ofta varaden avgörande faktorn för att lyckas påmarknaden - såväl på exportmarknaden sompå den inhemska marknaden. Statsmakternastöder designfrämjande verksamhet ifrämst små och medelstora företag viaSvensk Industridesign. Dessa insatser ärenligt utskottets mening viktiga.Insatser görs även i olika sammanhang föratt internationellt marknadsföra svenskform och design. Det är enligt utskottetsmening angeläget att svensk form ochdesign framhålls i olika internationellasammanhang, både i syfte att marknadsföraenskilda produkter och för att främjabilden av som helhet. Beträffandevad som anförs i en motion omExportrådets roll noterar utskottet attExportrådet - i enlighet med vad Form ochdesignutredningen föreslog i sittslutbetänkande (SOU 2000:75) - nyligeninkommit till med ettförslag till branschprogram förformgivning och design. Utskottet finneringet skäl att föregripaRegeringskansliets beredning av dettaförslag.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet de här aktuella motionerna iberörda delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesinom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.1.Näringspolitikens inriktning (punkt 1)av Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sf400 yrkande 4,2001/02:N263 yrkande 17, 2001/02:N267yrkandena 20 och 24 och 2001/02:N370yrkande 15.StällningstagandeEn framgångsrik företagsamhet är denabsolut viktigaste förutsättningen förvälstånd i ett land. Det är därför avavgörande betydelse för framtidatt det tillkommer fler nya småföretagoch att de befintliga småföretagen kanväxa. För främjandet av en sådanutveckling är ett generellt gottföretagsklimat obetingat det centrala. Vianser att den politik som bedrivsinte bidrar till detta.När den internationella lågkonjunkturendrabbat framstår bristerna i denförda politiken allt tydligare. Deninternationella konjunkturnedgången rådervisserligen inte regeringen över, men mankan i olika hög grad förebygga dåligatider. I detta avseende har regeringenmisslyckats. Antalet företagskonkurserhar ökat kraftigt samtidigtsom statistik visar att antaletnyregistrerade företag drastiskt harminskat. Tingsrätten fattade under år2001 beslut om 7 433 företagskonkurser,vilket är en ökning iförhållande innan. Antaletanställda som berördes av dessa konkurseruppgick till drygt 24 000 personer. Dettaär en ökning jämfört med år2000. Inte har lika högasiffror uppmätts i riket. Enligtstatistik från organisationen andSociety var antalet nyregistreradeföretag 48 932 stycken . Detta ären minskning med drygt 9 400 företag iförhållande . Att antaletnyregistrerade företag minskat med 16 %ser vi som allvarligt. harantalet varsel ökat. Enligt statistikfrån varsladesdrygt 68 600 personer om uppsägning underår 2001. Motsvarande siffra vardrygt 28 400 personer. Statistik från SCBvisar att antalet sysselsatta har ökatmed ca 80 000 personer mellan åren 2000och 2001. Detta är självfallet positivt.Emellertid har antalet personer i arbetebara ökat med ungefär hälften, dvs. ca40 000 personer. Av de sysselsatta ärsåledes alltfler frånvarande frånarbetet. Antalet personer som varfrånvarande från arbetet ökade mellanåren 2000 till 2001 med ca 40 000personer. En stor del av densysselsättningsökning som regeringentalar om kan således förklaras genom attallt fler personer är frånvarande frånsitt arbete. Många av dessa personer ärsjukskrivna. Att långtidssjukskrivningarär ett växande problem visar statistikfrån (). EnligtRFV:s statistik har antalet pågåendesjukpenningfall som varat ellermer ökat med drygt 26 000 personer fråndecember 2000 till december 2001.Sverige är i behov av en godföretagarpolitik som underlättartillkomsten av nya företag och låterföretagen växa. För att detta skallåstadkommas krävs förändringar inom enrad områden, bl.a. beträffande skatter,arbetsmarknad, konkurrens ochregelförenklingar. Framför allt är detemellertid viktigt att förändraattityderna till företagande ochentreprenörskap. Negativa attityder tillsmåföretagande har under lång tidpåverkat företagsstrukturen. För attSverige skall få en växande företagsamhetmåste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än vad det gör förnärvarande. Vi anser även, i likhet medvad som anförs i motion 2001/02:N370(kd), att det är viktigt att ettentreprenörsinriktat förhållningssättuppmuntras redan i unga år.Framväxten av nya företag inom tjänste-och servicesektorn har effektivt hindratsgenom den offentliga sektorns utbyggnadoch monopol. Världens största offentligasektor har krävt världens högsta skatter,vilket ytterligare bromsat upptillkomsten av företag och tillväxt. Denarbetsintensiva privata tjänstesektornsom fungerat som sysselsättningsmotor iflera andra länder har utvecklatsbetydligt långsammare i . Blandannat måste arenan för hushållstjänsteröppnas upp.Vidare bör större ansträngningar görasi syfte att underlätta för invandrare somvill starta företag.Det nationella näringsklimatet måsteformas så att klarar av att tävlamot de mest konkurrenskraftiga delarna avvärlden i fråga om goda villkor förföretagande och investeringar. Det högaskattetrycket och den rigidaarbetsmarknadslagstiftningen hämmarenligt vår mening en sådan utveckling. undersökning av Invest in SwedenAgency () avseende bland 150utländska företag i framhålls somsvenska styrkor en hög kompetens ellerutbildningsnivå, låg företagsbeskattningoch en ansvarsfull och ambitiösarbetskraft/bra arbetsklimat. Blandsvagheterna nämns särskilt, liksom vid detidigare tillfällen undersökningengenomförts, skattetrycket,personbeskattningen och högaarbetskraftskostnader/arbetsgivar-avgifter. De mest efterfrågade åtgärdernaför ökad vilja att expandera i ären mer flexibel arbetsrätt och lägrearbetsgivaravgifter.Vidare är det viktigt att olika formerav etableringshinder som finns förföretagande avvecklas. När det gällerregelförenkling är vår mening den att deflesta av Småförtagsdelegationens förslagkan - och bör - genomföras. Enligt våruppfattning har regeringen, trots den tidsom förflutit sedan förslagen framlades,endast vidtagit ett begränsat antalåtgärder. Vår syn på hurregelförenklingsarbetet bör genomförasredovisade vi utförligt i en reservation(m, kd, c, fp) i samband med riksdagensbehandling (bet. 2001/02:NU1) avregeringens skrivelse (rskr. 2000/01:143)med redogörelse förregelförenklingsarbetet. Vi hänvisar tilldetta ställningstagande.Riksdagen bör ställa sig bakom vad somhär anförts om inriktningen avnäringspolitiken. Därmed tillstyrks denämnda motionerna i berörda delar.2.Kvinnors företagande (punkt 2)av Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:A212 yrkande 9,2001/02:A229 yrkande 13, 2001/02:A389yrkande 12, 2001/02:N233, 2001/02:N246yrkandena 1 och 3, 2001/02:N267 yrkande23, 2001/02:N370 yrkande 8 och avslårmotionerna 2001/02:N215, 2001/02:N279,2001/02: N364 yrkandena 5 och 6 och2001/02:N365 yrkande 10.StällningstagandeVi anser - i likhet med vad som anförs imotionerna 2001/02:N233 (m), 2001/02:N246(m), 2001/02:N267 (fp), 2001/02:N370(kd), 2001/02:A212 (c), 2001/02:A229(fp), 2001/02:A389 (fp) - att en viktiguppgift inom näringspolitiken är attstödja kvinnors företagande.Utvecklingspotentialen för kvinnorsföretagande är stor. Enligt vår mening ärdet angeläget att fler kvinnor blirföretagare. Att identifiera vilkaomständigheter som utgör hinder förkvinnor att starta och driva företag ochvidta åtgärder för att eliminera dessahinder är enligt vår mening en angelägenuppgift inom näringspolitiken.En viktiga åtgärd för att främjakvinnors företagande är, som föreslås inågra av de här aktuella motionerna, attstärka etableringsfriheten i denoffentliga sektorn. Den offentligasektorns monopol på de verksamhetsområdendär många kvinnor har erfarenhetoch kompetens, dvs. vård, skola ochomsorg, minskar generellt kvinnorsmöjligheter att starta eget. Även arenanför hushållstjänster är stängd förentreprenörskap. Vi anser att införandetav en avdragsrätt vid köp avhushållstjänster särskilt skulle gynnakvinnors företagande. Andra viktigaåtgärder för att i högre grad möjliggöraför kvinnor att starta och driva företagär bl.a. att företagsklimatet radikaltmåste förbättras och att regelverket förföretag måste förenklas. Det är ävenviktigt att den verksamhet som bedrivsför att främja och stödja kvinnorsföretagande nogsamt följs upp.Riksdagen bör genom ett uttalandeställa sig bakom vad vi här har anfört omkvinnors företagande. Därmed blir denämnda motionerna i sak tillgodosedda iberörda delar och tillstyrks. De fyramotionerna 2001/02:N279 (v), 2001/02:N215(v), 2001/02:N364 (mp) och 2001/02:N365(mp) avstyrks i motsvarande delar.3.Kapitalförsörjning (punkt 3)av Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:A389 yrkande 16,2001/02:N27 yrkande 28, 2001/02:N246yrkande 2, 2001/02:N263 yrkande 15 ochavslår motionerna 2001/02:N364 yrkande 7och 2001/02:N365 yrkande 8.StällningstagandeBakom de här aktuella motionerna liggerönskemålet om att komma tillrätta medproblemen för nya och befintligasmåföretag - inte minst högteknologiskaföretag - att få tillgång till kapital,då främst riskkapital. böranmoda regeringen att tillse att de olikafrågor som tas upp i motionerna snarastblir föremål för utredning och beredning,antingen inom ramen för pågående arbeteinom eller på annatsätt. Det gäller bl.a. att sänkaskatterna för att därigenom skapainvesteringsvilligt kapital och motverkaden snedvridning av konkurrensen somvissa arbetsmarknadspolitiska programinnebär. Vi vill i detta sammanhang ävenhänvisa till den undersökning som omriskkapitalbolagens aktiviteter. Påfrågan om vilka de största svårigheternaför branschen är framhöllriskkapitalföretagen bl.a.skattelagstiftningen i kombination medandra regelverk samt att det är ont omkapital i tidiga investeringsfaser. Vivill därför även framhålla vikten av attdet finns investeringsvilligt kapital ide tidigaste utvecklingsskedena. Det ärviktigt att åtgärder vidtas för atttillgodose att det finns riskkapital förfinansieringen av forskning, utvecklingoch marknadsbedömning i ett inledandeskede.Därmed blir motionerna 2001/02:N27 (c),2001/02:N246 (m), 2001/02: N263 (c) och2001/02:A389 (fp) tillgodosedda i berördadelar. Övriga här aktuella motioneravstyrks i motsvarande delar.4.Social ekonomi (punkt 4, motiveringen)av Per (), (), (), (), (), ()och ().StällningstagandeOlika former av företag kan bidra tillatt mobilisera engagemang hos medborgarnagenom att de ges en ökad möjlighet attsjälva ta ansvar för olika områden som i stor utsträckning domineras av denoffentliga sektorn. Som vi vid tidigaretillfällen påtalat är det emellertid våruppfattning att kooperativa företag ärlikvärdiga med andra företagsformer. Detär därför angeläget att framhålla viktenav att olika företagsformer - såvälprivata som kooperativa verksamhetsformer- ges möjlighet att konkurrera på likavillkor. Enligt vår uppfattning bördärför över huvud taget en generelltverkade näringspolitik eftersträvas.Några ytterligare åtgärder för att främjade kooperativa företagen anser vi intebehövs och avstyrker därmed här aktuellamotioner i berörda delar.5.Social ekonomi (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 5. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:N27 yrkandena 31, 33och 34 och 2001/02:N314 yrkande 1 ochavslår motionerna 2001/02:N306,2001/02:N351, 2001/02:N356, 2001/02:N362,2001/02:N364 yrkande 12 och 2001/02:N365yrkande 17.StällningstagandeRiksdagen bör - enligt min mening och ilikhet med vad som anförs i motionerna2001/02:N314 (c) och 2001/02:N27 (c) -göra ett tillkännagivande om att detbehövs vissa åtgärder för att underlättaför framväxten av verksamheter inom densociala ekonomin, inte minst beträffandeverksamheter som bedrivs inom denoffentliga sektorn. Det innebär bl.a. attdet borde finnas en större öppenhet förde möjligheter som den sociala ekonominmedför beträffande verksamheter somskolor, sjukhus och vårdinrättningar. Istället för stopplagar bör åtgärdervidtas som underlättar för den socialaekonomins aktörer att verka för attdärigenom främja en utveckling av mindreverksamheter som annars riskerar attavvecklas.Många av aktörerna inom den socialaekonomin är tämligen små och harbegränsade resurser. Detta leder oftatill problem då upphandlingar genomförs.Det faktum att upphandlingarna ofta äromfattande och berör helaverksamhetsområden leder till att densociala ekonomins aktörer har begränsademöjligheter att delta i dessaupphandlingar. Genom att möjliggöra förkommuner och landsting att i störreutsträckning dela upp störreupphandlingar i mindre delar kanförutsättningarna för att den socialaekonomins aktörer skall kunna deltaförbättras.Genom den sociala ekonomin kanframtidens välfärd utvecklas ur ettunderifrånperspektiv. I den socialaekonomin reduceras medborgarna inte tillkund eller klient utan ges möjlighet attsjälva ta ansvar som medborgare. Genommedborgarnas engagemang och delaktighet iverksamheten förstärks den lokalademokratin, vilket är positivt.Visserligen pågår det, som tidigareredovisats, olika aktiviteter för attfrämja den sociala ekonomin. Det är dockmin uppfattning att ett tillkännagivandeav behövs för att driva på detpågående arbetet i den riktning som jaghär har angett. Därmed blir de nämndamotionerna tillgodosedda i berörda delaroch tillstyrks, medan övriga här aktuellamotionsyrkanden avstyrks.6.Träskiveindustrin (punkt 8)av Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:N289 och bifaller delvismotion 2001/02:N278.StällningstagandeKonkurrenssituationen förträskiveindustrin i förhållande tillenergisektorn anser vi vara ett påtagligtproblem för träskiveindustrin. Attsäkerställa träskiveindustrins fortlevnadär viktigt, inte minst då träskivorgenererar sysselsättning och avkastninginom möbel- och snickeriindustrin. Ävenfrån miljösynpunkt borde det varaangeläget att man producerar skivor avsågverkens biprodukter, då man därmedbinder koldioxid. Näringsminister har i olika sammanhang dåträskiveindustrins situation diskuteratshänvisat till Kommittén om utformning avnedsättningsregler på energiskatteområdetoch påtalat att kommitténs arbeteinkluderar frågor som är betydelsefulla idetta sammanhang, inte minst förträskiveindustrins konkurrenssituation.Kommittén har till uppgift att genomföraen översyn av reglerna för nedsättning avenergiskatter för vissa sektorer. Iutredningsdirektivet anförs att denallmänna utgångspunkten för uppdraget iprincip skall vara att energi så långtmöjligt skall beskattas likartat oavsettanvändningsområden. Huruvidaträskiveindustrins situation kommer attbelysas i denna utredning anser viemellertid inte klarlagt. Av dennaanledning anser vi att det föreligger ettbehov av ett tydliggörande i frågan. Vimenar därför att bör göra ettuttalande med innebörden att regeringentillser att frågan om den svenskaträskiveindustrins situation närmare blirklargjord i lämpligt sammanhang. Därmedbifaller motion 2001/02:N289(m) och bifaller delvis motion 2001/02:N278 (v).7.Turistnäringen (punkt 9)av Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 9 borde ha följande lydelse:9. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförts ireservation 7. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sk288 yrkande 23,2001/02:N17 yrkande 2, 2001/02:N204,2001/02:N234, 2001/02:N261 yrkandena 1och 5, 2001/02:N262 yrkande 15,2001/02:N286 yrkandena 1-5, 2001/02:N288,2001/02:N342 och 2001/02:N374 yrkandena1-5 och 7 och avslår motionerna2001/02:N281, 2001/02:N282 och2001/02:N349.StällningstagandeTurismen är en näring med betydandetillväxtmöjligheter och är därför viktig,inte minst i ett regionalpolitisktperspektiv. är deninternationella konkurrensen inom rese-och turistindustrin hård. För attgenerera ytterligare tillväxt och skapafler sysselsättningstillfällen inomturistindustrin måste därför närings- ochkonkurrensvillkoren förbättras i Sverige.I flera av de här aktuella motionerna (m;kd; c; fp) föreslås olika åtgärder föratt förbättra situationen förturistnäringen, åtgärder som vi ihuvudsak ställer oss bakom. Vi villinledningsvis framhålla att det absolutviktigaste är att det skapas generelltgoda villkor för företagandet.