bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Den utformas på ett sätt som försäkrar att debarnfamiljer som har det allra sämst ekono-miskt, med de minstamarginalerna och/eller de största marginaleffekterna, ofta studenter ellersocialbidragsmot-tagare, inte skall uteslutas från detta barnstöd.En rejäl skattelättnad för köp av hushållstjänster införs och innebär attdet vita priset på hushållsnära tjänster kan halveras. Med detta förslagkan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med nor-mala inkomsteroch svarta jobb, som tyvärr är vanligt förekommande, bli vita.Förmögenhetsskatten sänks för att helt slopas. I eninternationalise-rad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. ärdet vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för"de rika", medan 16 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning avskatten. Sambeskattningen skall avskaffas och fribeloppet höjas till 2,1miljoner kronor.Fastighetsskatten sänks. För många människor är det huvudsakliga sparandetlagt i boendet. Fastig-hetsskatt och i många fall förmögenhetsskatt gör attdetta blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga.Dagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningen avfastighetsskatten skall ske stegvis och inledas omgående. Hela systemet förtaxering måste reforme-ras och likformighet mellan boendeformer upprättas.I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxerings-värdena fortsätt-ningsvis frysas vid den tidigare nivån och skattesatserna förenfamiljs-hus och för flerfamiljshus.Avdragsrätten för kompetenssparande och privat pensionssparande höjs.Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättningför en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkom-mande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för dettaända-mål viktigt. Den enskilde måste få makten över sin egenkompetensutveck-ling. Avdragsrätten för kompetenssparande/pensionssparandebör därför höjas från ett halvt till ett helt basbelopp.Den dubbla beskattningen på aktieutdelningar måste slopas. Det är en av deviktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången tillriskvilligt kapital för småföretagen. Därför föreslås en successiv avveck-ling av dubbel-skatten på aktieutdelningar. kandubbelskatten för fysiska personer halveras. Det är ett första viktigt stegför att kunna avveckla denna straffskatt på risksparande helt.Fåmansbolagsreglerna (de s.k. 3:12-reglerna) måste förenklas. Folkpartietföreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras så att ett belopp mot-svarandeen normalinkomst beskattas som arbetsinkomst, resterande som inkomst avkapital.Sociala avgifter på vinstandelar slopas. ser positivt påsystemen med andel i vinst. Det ökar enligt min mening förståelsen förföretagandets villkor och höjer motivationen och trivseln påarbetsplatserna. Många moder-na företags största kapitaltillgång liggerjust i de anställdas kunnande. För att företaget skall kunna behålla dennatillgång är en väg att bereda dem ägande i företaget, t.ex. genompersonaloptioner. Optionsbeskattningen ses över med sikte på att enskattelättnad skall kunna ges.Arbetsgivaravgiften bör sänkas i tjänstesektorn. Folk-partiets långsiktiga mål är att helt ta bort arbetsgivaravgifternasskattedel. Därför priorite-ras till att börja med sänkningen i den privatatjänstesektorn, den del av näringslivet som är mest känslig förarbetskraftskostnader och som därigenom kan få störst betydelse för ettväxande småföretagande, särskilt i de branscher där många kvinnor ärverksamma. En lägre arbetskostnad i arbetsintensiva tjänstesektorer gör attfler får arbete i privata företag.Det skatteadministrativa krånglet måste minska. Företagarna skall vara justföretagare och inte byråkrater. Därför måste det bli lättare att startaföretag genom att alla skall kunna få F-skattsedel. Deklarationerna förföretagare måste göras enklare. Regler som inte används skalltas bort så att kostnaderna för administration av regler kan minska.Folkpartiet är förespråkare av grön skatteväxling. Denna tanke har dock för-fuskats genom att energi- och miljöskatterna, bl.a. påbensin och el, har höjts utan motsvarande sänkning av skatten på arbete.Jag anser att skatten på arbete, såväl inkomstskatter som arbetsgivaravgift, skall sänkas. Den vikti-gaste miljöförbättrande förändringen är enligtmin mening att arbeta för gemensam koldioxidskatt i EU. Bland Folkpartietsskatteförlag finns också en skatt på sopförbränning.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförts om inriktningen av skattepolitiken och tillstyrker därmedFolkpartiet liberalernas motion Fi39 (fp) yrkande 2. Övriga motionsyrkandensom är aktuella i detta sammanhang avstyrks.10. Riktlinjer för kommunernas ekonomi - avsnitt 3.1, punkt 4 (v, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i re-servation 10. Därmed bifaller motion 2001/02:Fi40 av GudrunSchyman m.fl. (v).StällningstagandeI enlighet med principbeslut angående utformningen av den eko-nomiska vårpropositionen har regeringen begränsat sina förslag till 2princi-piella punkter, dels angående riktlinjer för den ekonomiskapolitiken, dels för budgetpolitiken. För att kommunerna skall ha möjlighetatt driva ett rationellt och långsiktigt budgetarbete är det av stor viktatt vissa grundläggande frågor mellan stat och kommun kan klargöras påvåren. Detta underströks även av i samband med beslutet om en nyinriktning för den ekonomiska vårpropositionen. Vi anser därför attregeringen i kommande vårpropositioner även bör redovisa sin bedömning avkommunsektorns ekonomi. En sådan redovisning bör dels beskriva vilketutrymme som finns givet existerande regler och med nuvarande ekonomiskautveckling, dels innehålla en bedöm-ning om det erforderliga ekonomiskautrymmet för kommunsektorn under det kommande året.Det finns en rad skäl som talar för att kommunsektorn måste få ökade eko-nomiska resurser från staten. har beslutat om ett tillfälligtsyssel-sättningsstöd för inom ramen av . Dettastöd inne-bär ett väsentligt tillskott till kommunsektorn 2002, men vianser att redan denna vår bör ta beslut som gör att kommunernakan vara säkra på att de kommer att få behålla dessa ökade resurser ävenunder 2003. De flesta bedömare är eniga om att kommuner och landsting harsämre ekonomi 2003 än 2002. Om en kommun skall kunna utnyttja stödet för2002 rationellt måste den ha motsvarande finansiering även . Dettyngsta skälet för att se över kommunernas ekonomiska situation är docklöneläget för de kvinnodo-minerade yrkena inom den offentligas sektorn,inom vården skolan och om-sorgen. Staten har enligt vår mening ettavgörande ansvar för att möjliggöra för kommunerna att både förbättra denoffentliga servicen och höja lönenivå-erna. En rimlig lägsta nivå förutökat stöd från staten är att permanenta det tillfälliga stödet för 2002.Detta skulle innebära ett utökat permanent stöd till kommunerna fr.o.m.2003 på 3 miljarder kronor.Med det anförda föreslår vi att bifaller motion Fi40 (v).Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden.I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombe-handlas i avsnittet.Den ekonomiska utvecklingen i - avsnitt 1.2, punkt 1 (m, kd, c, fp)av (), (), (), AnnaÅkerhielm (m), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp).Vi anser att utskottet under avsnittet om den svenska ekonomin ger enmissvi-sande beskrivning av sysselsättningens utvecklingen. På grund av denmycket snabbt stigande sjukfrånvaron är den verkliga sysselsättningenbetydligt lägre än den som redovisas i majoritetstexten och i denofficiella statistiken. Till exempel har inte antalet människor i faktisktarbete och antalet arbetade tim-mar ökat i sammaomfattning som den officiella syssel-sättningen.Utskottet anger vidare att den tidigare växande bristen på arbetskraft harförsvunnit . Enligt vår mening är ökningen avsjukfrån-varon av en sådan omfattning att den har en avgörande betydelseför arbets-marknadens sätt att fungera och tillgången på arbetskraft. Vianser därför att den snabbt växande sjukfrånvaron gör att bedömningarna omarbetskraftsut-budet i den svenska ekonomin är mycket osäkra.När det gäller den nya ekonomiska information som tillkommit sedan vår-propositionen lämnades till anser vi att den tyder på attregeringens och utskottets förhoppning om en konjunkturuppgång under höstenblivit än mer osäker. Till exempel har företagens nedrevideradevinstprognoser, sjun-kande kurser på Stockholmsbörsen, stigande oljeprisertill följd av oron i negativt påverkat både hushållens ochföretagens bedömningar av den ekonomiska framtiden. I Konjunkturinstitutetssenaste barometer för april framgår också att återhämtningen inom industrinoch byggsektorn går sakta.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagVårpropositionen 2002I proposition 2001/02:100 ekonomiska vårproposition föreslår rege-ringen ()såvitt avser den ekonomiska politiken och budgetpolitiken1. att godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen förordar (kapitel 1),2.3. att godkänner det förslag till riktlinjer för budgetpolitikensom regeringen förordar (avsnitten 4.1 och 4.3).4.Regeringens skrivelse 101 Årsredovisning för staten 2001I regeringens skrivelse 2001/02:101 lämnar regeringen en redogörelse fördet ekonomiska utfallet i staten budgetåret 2001.Följdmotioner med anledning av proposition 1002001/02:Fi36 av m.fl. (m):1. beslutar godkänna det förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken som vi förordar i motionen i kapitel 3.2. beslutar godkänna det förslag till riktlinjer förbudgetpolitiken som vi förordar i motionen i kapitlen 6 och 7.2001/02:Fi37 av m.fl. (kd):1. godkänner de grundläggande utgångspunkter för den ekonomis-kapolitiken som förordar (avsnitt 6.1).2. godkänner det förslag till inriktning av den ekonomiska politi-ken som förordar (avsnitt 6.2).3. godkänner det förslag till inriktning av budgetpolitiken somKristdemokraterna förordar.4. godkänner det övergripande mål för den ekonomiska politikensom förordar (avsnitt 6.2.1).5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om EMU-samarbetet (avsnitt 6.3).2001/02:Fi38 av m.fl. (c):1. beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordar (avsnitt 4).2. beslutar godkänna de riktlinjer för budgetpolitiken som Center-partiet förordar (avsnitt 5).3. beslutar godkänna de riktlinjer för skattepolitiken som Center-partiet förordar (avsnitt 8).2001/02:Fi39 av m.fl. (fp):1. beslutar godkänna de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om skattepolitikens inriktning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om budgetpolitikens inriktning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om inriktning av den ekonomiska politiken syftande till att uppnå årlig BNP-tillväxt.2001/02:Fi40 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om riktlinjer för kommunernas ekonomi i den ekonomiska vårpro-positionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motio-nenanförs om ett permanent resurstillskott på till kommu-ner och landsting fr.o.m. år 2003.Bilaga 2Skatteutskottets yttrande2001/02:SkU4ySkattefrågor i vårpropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle till yttrande över2002 års ekonomiska vårproposition jämte motioner.SammanfattningUtskottet ställer sig bakom de riktlinjer för skattepolitiken somregeringen förordar.Moderata samlingspartiet, , har i avvikande meningar ställt sig bakom de egna försla-gen omriktlinjer för skattepolitiken.Utskottets övervägandenInledningDen ekonomiska vårpropositionen bygger på budgetpropositionen omvilken det finns en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen, och . Samarbetet har berört fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet samt miljö - och innefattat både konkreta förslag ochlångsiktiga åtaganden . I vårpropositionen bekräftasöverenskommelsen, och det anförs att träffade uppgörelser kommer attfullföljas.Skattepolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner regeringens förslag om inriktning av den ekonomiskapolitiken såvitt avser skatteområdet och avslår de mo-tionsförslagbeträffande skattepolitikens inriktning som lagts fram av Moderatasamlingspartiet, , avvikande meningarna 1 (m), 2 (kd), 3 (c) och 4 (fp).PropositionenI propositionen föreslår regeringen att godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (yrkande 1). Under rubriken skatter anförs att skatternas främsta syfte äratt finan-siera välfärden och att skatterna skall stimulera tillarbete och inve-steringar, till en uthållig utveckling och till minskadeekonomiska och sociala klyftor.Regeringen framhåller att betydande skatteförändringar genomförts undermandatperioden och att dessa inneburit sänkta inkomstskatter för låg- ochmedelinkomsttagarna, sänkta fastighetsskatter och sänkta skatter för företa-gen. Vidare har flera steg tagits i en grön skatteväxling som bl.a. syftartill att minska de skadliga utsläppen av koldioxid.Under mandatperioden har tre fjärdedelar av en skattereform inriktad på låg- och medelinkomsttagare genomförts. Fullt genomförd innebär reformen attlöntagarna helt kompenseras för den allmänna egenavgift om som debetalar till pensionssystemet. För en inkomsttagare med i månadenmedför kompensationen en skattesänkning med ca i månaden.Regeringen anför att detta minskar marginalskatterna för låg- och medel-inkomsttagare som köpkraften stärks så att både utbudet och efter-frågan på arbetskraft ökar. Vidare har en justering av gränsen för uttagav statlig inkomstskatt genomförts. I samband med skattereformen 1990 formu-lerades ambitionen att högst av inkomsttagarna skulle betalastatsskatt. Den goda reallöneutvecklingen och saneringen av de offentligafinanserna har dock medfört att andelen kommit upp i . För attminska andelen har gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjts utöverden automatiska uppräkningen såväl 2000, 2001 som 2002. Regeringen avseratt göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet förett slutförande av inkomstskattereformen under år 2003.Grundavdragen för vanliga inkomsttagare och pensionärer har höjts som ettled i den gröna skatteväxlingen. höjdes grundavdragen med 1 200 kroch med . För att ytterligare kompensera pensionärerna för debesparingar som genomfördes får dessa också en särskildskattesänkning fr.o.m. . Skattesänkningen gör att så gott som allapensio-närer har fått mer fr.o.m. . Även folkpensionärer med så låga inkomster att de inte betalarnågon skatt omfattas genom att deras skattekonton krediteras.I en rättvisereform har löntagarna återfått en skattelättnad för fack-föreningsavgifterna. På detta sätt är löntagarnas bidrag till den fackligaverk-samheten inte längre missgynnat vid en jämförelse med arbetsgivarnasbidrag till sina organisationer. För att underlätta för medborgarna kanlöntagare med förenklad deklaration lämnasjälvdeklarationen elek-tro-niskt.Fastighetsskatten är enligt vad som anförs en del av kapitalinkomstbe-skattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentligavälfär-den. För att möta de prishöjningar som den goda ekonomiskautvecklingen har givit upphov till har fastighetsskatten sänkts från 1,5 %till av taxe-ringsvärdet för småhus. För hyreshus harfastighetsskatten sänkts från till . har enbegränsningsregel införts som innebär att hushåll med normala inkomst- ochförmögenhetsförhållanden maximalt skall betala av sin inkomst ifastighetsskatt. Därmed har fastighetsskattens fördel-ningspolitiska profilförbättrats. Omräkningsförfarandet vid fastighets-taxeringen kommer attersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmännafastighetstaxeringarna. Regler som innebär att höjda taxeringsvärden intefår genomslag på uttaget av fastighetsskatt införs också. Vidförmögenhetsbeskattningen har fribeloppet höjts från till 1,5miljoner kronor för ensamstående och till försambeskattade par.En ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för att pröva lösningarsom kan innebära vissa avsteg från nu gällande principer för fastig-hets-beskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvensernaär acceptabla. Regeringen skall dessutom tillsätta en särskild utredningför att se över utformningen av förmögenhetsbeskattningen i ett längreperspektiv. En översyn av arvs- och gåvobeskattningen skall ocksågenomföras.Starka och livskraftiga företag är enligt vad regeringen anför av avgörandebetydelse för att skall vara en nation som präglas av uthålligtillväxt och rättvisa. har en rad skattesänkningargenomförts för att ytterligare förbättra företagsklimatet.Förutsättningarna för företagens egenfinansierade investeringar har för-bättrats genom att utrymmet för avsättning till periodiseringsfonderutökats och avsättningsperioden förlängts. Enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag har fått samma möjlighet till schablonavdrag förökade levnads-kostnader vid resor som löntagarna. I stort sett alla destoppregler som gällde vid transak-tioner mellan fåmansägda företag ochderas ägare har slopats. Vidare har avdragsreglerna för utgifter vidombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst gjorts generösare.Villkoren för investmentbolag har jämställts med de som gäller förvärdepappersfonder genom att schablon-in-täkten för investmentbolag sänktsfrån 2,0 till 1,5 %.Företagens administration förenklas genom att alla fysiska personer somredovisar intäkter av näringsverksamhet får en förtryckt självdeklaration.En gemensam deklarationstidpunkt () för alla deklarationsskyldigainförs . Förseningsavgiften har sänkts för den som inte lämnarin sin skattedeklaration utom i fall då dendeklarations-skyldige inte följt en uppmaning om att deklarera ellertidigare har slarvat med att lämna deklaration.Det är enligt vad som anförs viktigt att småföretagandet är spritt överhela landet. Den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna med 5 %av lönesumman har därför utvidgats till förföretag i stödområde A. Mervärdesskatten på resor har sänkts från till6 %.Under mandatperioden har flera steg i en grön skatteväxling tagits. Syftetär bl.a. att minska de koldioxidutsläpp som bidrar till växthuseffekten.Rege-ringen anför att skatteväxlingen kan bidra till att stimulerainnovationer och användandet av ren och mer resurseffektiv teknik och atten effektivare ener-gianvändning kan underlätta en avveckling avkärnkraften.Under år 2000 omfattade den gröna skatteväxlingen ca 1,7 miljarder kro-nor.Dieselskatten höjdes med , elskatten med och kärnkrafts-skattenmed . De ökade resurserna avsattes för en reducerad skatt i sambandmed individuell kompetensutveckling och för att skattemässigt likställajordbruket med industrin.Under år 2001 omfattade den gröna skatteväxlingen drygt 3 miljarder kro-nor. Koldioxidskatten gavs en ökad tyngd i förhållande till energiskattengenom att en höjning av koldioxidskatten kombinerades med ensänkning av energiskatten på el och bränslen . höjdeskoldioxidskatten med och energiskatten på el med 1,8 öre.För bensin, diesel och industrin neutraliserades dessa skatteförändringar.Skatten på dieselolja höjdes därutöver med per liter. Intäkternaanvän-des för att finansiera en sänkning av arbetsgivaravgiften med 0,1procentenhet och för en höjning av grundavdraget med 1 200 kr.Under år 2002 omfattar den gröna skatteväxlingen ca 2 miljarder kronor.Energiskatten på el har höjts med i år.Samtidigt har koldioxidskatten åter höjts . Industrin harundantagits från höj-ningar, medan effekten för bensin och dieselneutraliserats genom lika stora sänkningar av energiskatten. Dessutom haravfallsskatten höjts . Intäkterna används för att finansiera enhöjning av grundavdragen i inkomst-skatten med 900 kr.Slutligen framhålls att regeringen aviserat att ett kvotbaseratelcertifikats-system bör införas för att främja elproduktion frånförnyelsebara energikällor. Härvid bibehålls den s.k. miljöbonusen förvindkraft som en successiv avtrappning sker.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi36 yrkande 2 delvis av m.fl. (m) anförs att grunden för välfärden är den enskildes arbete och företa-gande och att det är en viktig uppgift för den ekonomiska politiken attvidga den enskildes möjligheter att ta ansvar för sig och sin familj. Detär enligt vad som anförs avgörande att skatterna sänks för alla och på ettsätt som ger mycket tydliga effekter för låg- och medelinkomsttagare.Tonvikten läggs därför på sänkta inkomstskatter och en avveckling avfastighetsskatten.Vid inkomstbeskattningen är målet att grundavdraget skall höjas till 50 000kr. Reformen inleds genom att grundavdraget höjs till 34 000kr. Då införs också ett extra grundavdrag på per barn . Kompensationen för de allmänna egenavgifterna ersätts med ett för-värvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Grundavdragen och för-värvsavdraget görs mot den kommunalt taxerade inkomsten.Motionärerna vill vidare underlätta för kvinnor och män att kombinera ar-betsliv och ansvar för barnen och föreslår därför att det införs en skatte-reduktion för hushållsnära tjänster på av arbetskostnaden på maximalt25 per hushåll.Avvecklingen av fastighetsskatten genomförs successivt under den kom-mandemandatperioden. Taxeringsvärdena återställs direkt till den nivå som gälldeunder , och de regionala skillnaderna minskas genom att endast halvamarkvärdet läggs till grund för beskattningen. Skattesatsen bestäms nästaår till för småhus och för hyreshus och sänks sedan årligen.Schablonintäkten för ägare av hyreshus slopas omedelbart.Motionärerna anför vidare att skatter som hämmar sparandet och tillväxtenoch driver kapital och företag ut ur landet bör avskaffas. Förmögenhets-beskattningen avskaffas under den kommande mandatperioden. I ett förstasteg slopas sambeskattningen, och fribeloppet höjs till 2 miljoner kronor.Kapitalinkomstskatten är enligt vad som anförs för hög och bör successivtsänkas till genomsnittlig EU-nivå. Skatten på aktieutdelningar avskaffassuccessivt . Diskriminerande skatteregler för fåmans-bolag avskaffas så att en aktiv delägare beskattas för inkomst av kapitalom ägaren tagit ut skälig lön. Den statliga inkomstskatten ses som en skattpå kunskap och kompetens och avvecklas därför successivt. Arvs- och gåvo-skatten avskaffas eftersom den försvårar generationsskiften. Skattereglernaför optionsprogram ses över för att göra konkurrenskraftigt pådetta område. Royalty beskattas som inkomst av kapital. Ettriskkapitalavdrag införs och utrymmet för eget pensionssparande utvidgas.Fondsparande bör kunna omplaceras utan kapitalvinstbeskattning.Motionärerna anför vidare att den svenska beskattningen av jordbruketsproduktionsmedel är för hög, och de föreslår att jordbrukets dieselskattsänks och att skatten på växtnäring slopas.Energibeskattningen är enligt vad som anförs krånglig, ogenomtänkt och förhög. Skatten på kärnkraftsel bör sänkas eftersom den strider mot principenom att energiskatter skall tas ut i konsumentledet. Skatten på bensin ochdie-sel bör sänkas så att den inte kostar mer än i . Reseavdragethöjs till per mil.Mervärdesskatten skall anpassas för att ge rimliga priser jämfört med eu-ropeisk nivå. Alkoholskatterna bör anpassas till dansk nivå. Reklam-skatten är inte konkurrensneutral och bör avskaffas nästa år.I motion Fi37 yrkandena 1 delvis och 2 delvis av AlfSvensson m.fl. (kd) anförs att det är en viktig och prioriterad uppgift attskapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön ochinte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gåihop.