bet · GP01NU9 · 2002-02-21 00:00:00 — Det gäller sådant sompristillsyn, benchmarkingkonkurrens,lokaliseringsprincip, tredjepartstillträde,inrättande av instans för hantering av klagomål frånkonsumenter på priser och leveransvillkor,möjligheter att utnyttja spillvärme, m.m. Beslut omtillsättande av särskild utredare och direktiv förutredningen bedöms komma att fattas under våren2002. Sannolikt kommer utredningsarbetet att delasupp i två faser med delrapporteringar avutredningsarbetet.Energimyndigheten gavs i regleringsbrevet för år2001 i uppdrag att redovisa utvecklingen påvärmemarknaderna med avseende på priser,konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp avkoldioxid och andra miljöfarliga ämnen från olikatyper av uppvärmning. Syftet med uppföljningen äratt förbättra transparensen på värmemarknaderna såatt en ökad konkurrens och effektivitet stimuleras.Den första uppföljningen redovisades förNäringsdepartementet . för utökas detta uppdragtill att även omfatta framtagande av relevantanyckeltal för att följa fjärrvärmens utveckling iolika avseenden i syfte att få kunskap omproduktionsförhållanden och sambandet mellanproduktion och kostnader.Riksdagen avslog motioner liknande dehär aktuella (bet. 2001/02:NU8). Utskottet hänvisadetill pågående beredningsarbete inomNäringsdepartementet. I en reservation (m, kd, fp)följdes motionsyrkandena upp.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra om sitt tidigareställningstagande i avsnittet om åtskillnad mellannätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet ochsom också berörde fjärrvärmeföretag. Utskottetanförde där att det bör vara kongruens i regelsystemsom har till syfte att förhindra möjligheter tillkorssubventionering, så att likartade regler gällerför å ena sidan nätföretag och företag som bedriverproduktion av och handel med el och å andra sidanför fjärrvärmeföretag och elhandelsföretag.Utskottet föreslog ett tillkännagivande frånriksdagen i saken.När det gäller den här aktuella frågan omfjärrvärmemarknaden vill utskottet anföra följande.Utskottet ser positivt på de senaste årens utbyggnadav fjärrvärmen som ett led i utvecklingen mot enminskad elanvändning. Regeringens bedömning att detpå sikt bör införas ett undantag frånlokaliseringsprincipen för kommunalafjärrvärmeföretag, liknande det nu gällande förelhandels- och elproduktionsföretag, delas avutskottet. Ett undantag är motiverat för att eneffektiv fjärrvärmeverksamhet skall kunna bedrivas.Samtidigt gäller att en utökning avverksamhetsområdet för de kommunalafjärrvärmeföretagen accentuerar det problem somredan för närvarande finns på fjärrvärmemarknadenoch som består av att den gällande friaprissättningen som råder på marknaden, kombineratmed förekomsten av naturliga monopol, kan riskeraleda till oskäliga prishöjningar för boende ochandra fjärrvärmekonsumenter. I propositionenuppmärksammas detta problem, och regeringen meddelarsin avsikt att tillsätta en särskild utredare meduppdrag att närmare studera fjärrvärmemarknaden ochförutsättningarna för ökad konkurrens på denna.I de fyra här aktuella motionerna föreslås olikaåtgärder som alla har till syfte att uppnå en mereffektiv konkurrens på fjärrvärmemarknaden. Deåtgärder som där föreslås och som rör pristillsyn,benchmarkingkonkurrens, lokaliseringsprincip,tredjepartstillträde, inrättande av instans förhantering av klagomål från konsumenter på priser ochleveransvillkor, möjligheter att utnyttjaspillvärme, m.m. är sådana som enligt uppgift kommeratt ingå i uppdraget till den särskilde utredare somregeringen avser tillsätta . Mot dennabakgrund kan utskottet inte se något behov avtillkännagivande från ; motionerna avstyrksi berörda delar.StrålningsriskerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om tillsättandeav en utredning med uppdrag att finnaåtgärder och metoder för att reducerastrålningsriskerna från kraftledningar.Utskottet konstaterar att redanvåren 2001 begärde en sådan utredning och attregeringen givit iuppdrag att genomföra denna utredning.Riksdagen bör vidare avslå en motion rörandeansökan om förlängning av nätkoncession ochom sanktionsmöjligheter kopplade till detta.Jämför reservation 9 (v, c, fp).MotionernaI motion 2001/02:Bo291 (v) begärs tillkännagivandeni två avseenden, nämligen om tydligare bestämmelservid ansökan om förlängning av nätkoncession och omsanktionsmöjligheter mot nätföretag som inte lämnaransökan inom fastställd tid. Om den s.k.försiktighetsprincipen, dvs. att elanläggningar ochbyggnader skall utformas och placeras så attexponeringen för elektromagnetisk strålningbegränsas, bör gälla för nya anläggningar, så börden också gälla för befintliga, anför motionärerna.Eftersom flyttning eller nedgrävning av en befintligledning blir en extra kostnad för nätinnehavaren - ide fall en förändring måste ske före koncessionensutgång - anser motionärerna att det är rimligt attkommunerna eller andra som berörs står för en del avkostnaderna. Beträffande förlängd koncession ärpraxis sådan att om nätföretagetlämnar in en preliminär ansökan, utan t.ex.miljökonsekvensbeskrivning, innankoncessionen löper ut, så får kraftledningenfortsätta att användas, säger motionärerna. Detfinns ett krav att ansökan om ny koncession skalllämnas in innan den gällande går ut. Det hardock visat sig att bestämmelsen ofta inte efterlevs,hävdar motionärerna. De anser att lämpligasanktioner för dem som åsidosätter gällandebestämmelser bör införas.Den utredning som begärde (bet. 2000/01:NU8) med uppdrag att finna åtgärderoch metoder för att reducera strålningsriskerna frånkraftledningar bör skyndsamt tillsättas, anförs detmotion 2001/02:N244 (kd). I motionen begärs ocksåatt den föreslagna utredningen skall utredamöjligheterna att reducera s.k. vagabonderandeströmmar och magnetfält och hur elektromagnetiskafrizoner skall kunna upprättas. Vidare föreslås imotionen tillkännagivanden om upprättande avåtgärdspaket i syfte att förbättra situationen fördem som drabbats av elöverkänslighet, inkluderandede personer som har fått hälsoeffekter som av inte anses vetenskapligtsäkerställda, och om utveckling av utbildningen imiljömedicin inom området elöverkänslighet.Också i motion 2001/02:N367 (fp) begärs etttillkännagivande om att den av begärdautredningen med uppdrag att finna åtgärder ochmetoder för att reducera strålningsriskerna frånkraftledningar skall komma till stånd. Iutredningsuppdraget bör även ingå att ta framförslag till incitament för kommuner och kraftbolagför sådana åtgärder samt en bedömning av kostnadernaför åtgärderna. Mot bakgrund av att det förnärvarande finns bostadsområden, skolor och daghemsom ligger nära kraftledningar och där barn dagligenvistas , bör farhågorna omstrålningsrisker tas på stort allvar, anförmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen beslöt , på förslag av utskottetoch med anledning av en motion om strålningsriskerfrån kraftledningar i tätbebyggda områden, att detskall tillsättas en utredning med uppdrag att finnaåtgärder och metoder för att reducerastrålningsriskerna från kraftledningar (bet.2000/01:NU8). I utredningsuppdraget bör även ingåatt ta fram förslag till incitament för kommuner ochkraftbolag för sådana åtgärder samt en bedömning avkostnaderna för åtgärderna, anförde utskottet. I enreservation (s, v), vilken det dock inte yrkadesbifall till vid riksdagsbehandlingen, hävdades attdet inte finns tillräckliga skäl föratt tillsätta en utredning.I betänkandet lämnade utskottet en redovisning förkunskapsläget på området. I september 2000presenterade en internationell forskargrupp den hittills mestomfattande analysen av studier som gjorts av etteventuellt samband mellan kraftledningars magnetfältoch barnleukemi. Resultaten av analysen visar attdet inte finns någon ökad risk för barnleukemi fördet stora flertalet barn som bor i närheten avkraftledningar och att den ytterst lilla cancerrisksom finns endast gäller dem som utsätts för myckethöga strålningsstyrkor. Det kritiska avståndet tillkraftledningen kan beräknas till mellan 30 och 50meter beroende på ledningens styrka. Undersökningenvisar vidare att mindre än ett fall, av de 60 till70 barn som insjuknar i barnleukemi iSverige, kan tillskrivas strålning frånkraftledningar. Problemet att definitivt belägga ettsamband består i att forskarna inte kan förklara hurden lågfrekventa strålningen kan orsaka uppkomstenav leukemi eller andra cancerformer. Trots mångårigadjurförsök och laboratorieexperiment finns ännuingen godtagbar biologisk förklaring tillcellpåverkande effekter av låg elektromagnetiskstrålning.Eftersom ett samband mellan kraftledningarsmagnetfält och bl.a. leukemi inte kan uteslutas hardock Arbetarskyddsstyrelsen, ,, och i samråd utarbetat en s.k.försiktighetsprincip. Denna innebär att om åtgärder,som generellt minskar exponeringen, kan vidtas tillrimliga kostnader och konsekvenser i övrigt bör deteftersträvas att reducera fält som avviker starktfrån vad som kan anses normalt i den aktuellamiljön. När det gäller nya elanläggningar ochbyggnader bör målet redan vid planeringen vara attutforma och placera dessa så att exponeringenbegränsas. Det övergripande syftet medförsiktighetsprincipen är att reduceraexponeringen för magnetfält för att minska riskenatt människor skadas. Den nyssnämnda undersökningenhar inte föranlett de samrådande myndigheterna attomvärdera försiktighetsprincipen.Vidare nämndes i betänkandet att ett underorgantill (on Cancer) utrederfrågan och beräknas komma med ett utlåtande inom denärmaste åren.Beträffande planering och byggande avkraftledningar gäller regler i (1998:808) och (1987:10) somtillämpas allmänt för tekniskaenergiförsörjningssystem och kraftproduktion. Enligtlagen (1977:439) om energiplanering skalldet i varje kommun finnas en aktuell plan förtillförsel, distribution och användning av energi ikommunen. Till planen skall höra enmiljökonsekvensbeskrivning.I sitt ställningstagande konstaterade utskottetatt forskningsresultaten om strålningsrisker frånkraftledningar är motstridiga. Mot bakgrund av attdet finns bostadsområden, skolor ochdaghem som ligger nära kraftledningar, där barndagligen vistas , ansåg utskottetatt farhågorna om strålningsrisker bör tas på stortallvar.I regleringsbrevet för förElsäkerhetsverket ges verket i uppdrag, mot bakgrundav nyssnämnda beslut, att utreda åtgärderoch metoder för att reducera strålningsriskerna frånkraftledningar. I utredningsuppdraget skall äveningå att ta fram förslag till incitament förkommuner och kraftbolag för sådana åtgärder samt enbedömning av kostnaderna för åtgärderna. Uppdragetskall redovisas senast den 15 november 2002.Företrädare för har införutskottet redovisat hur utredningsarbetet skallläggas upp.Vad beträffar s.k. vagabonderande strömmar (d.v.s.elström som helt eller delvis tar icke önskade vägari stället för att flyta i avsedd återledningskrets)kan noteras att har haft regeringensuppdrag att, genom kunskapssammanställningar,erfarenhetsåterföring samt demonstrations- ochutvecklingsprojekt, verka för ett miljö- ochhälsoriktigt byggande och boende där bl.a.inomhusmiljö och elöverkänslighet ingår. I ett antalrapporter har redovisatsinsatser för förbättrad elmiljö och möjliga åtgärderför att minska elektriska och magnetiska fält ibostäder, inklusive risken för vagabonderandeströmmar. Vidare har förslag till åtgärder vidmisstänkt elöverkänslighet och förslag tillelsaneringar framlagts.Regeringen gav dåvarande Rådet förarbetslivsforskning () i uppdrag att redovisa enforskningsöversikt och utvärdering av såväl svenskasom internationella forskningsresultat inom områdetelkänslighet och hälsorisker av elektriska ochmagnetiska fält. Redovisning av uppdraget skedde den1 . I rapporten sammanfattas deallmänna slutsatserna enligt följande:- fullgott vetenskapligt stöd saknas för andraåtgärder än dem som innefattas i de rekommendationersom utfärdats av en internationellstrålskyddsorganisation (International Commission onNon-Ionizing Radiation Protection) och EU,- vissa yrkesmässiga situationer förekommersannolikt där dessa rekommendationer överskrids,vilket bör ses som ett viktigt tillsynsproblem,- det finns fortfarande visst vetenskapligt stödför den försiktighetsstrategi som utfärdades av defem svenska myndigheterna avseende extremtlågfrekventa magnetiska fält,- motsvarande vetenskapligt stöd saknas för enutvidgning av denna försiktighetsstrategi till andrafält eller andra frekvensområden,- forskningen har sammantaget inte funnit beläggför hälsorisker vid användning av mobiltelefoner,- allmänhetens normala exponering på grund avbasstationer för mobiltelefoni, andras användning avmobiltelefoner eller radio- och TV-utsändningar ärmycket låg i jämförelse med nuvaranderekommendationer och gränsvärden,- forskning på individer med påtaladelöverkänslighet har inte kunnat visa på någonenskild faktors betydelse för uppkomst av ohälsa hosdessa individer.I rapporten görs också bedömningen att det behövsytterligare forskningsinsatser på olika områden.Rapporten är under beredning inomNäringsdepartementet. Avsikten är att ta fram ensammanställning över de åtgärder som vidtagits påområdet.Post- och har i regleringsbrevet förår 2002 givits i uppdrag att utreda och lämnaförslag till utformning av myndighetenssektorsansvar för miljöfrågor, bl.a. avseendeelektromagnetiska fält inom området för trådlöskommunikation och inverkan på natur- ochkulturvärden av en utbyggnad av infrastrukturen försådan kommunikation. Myndigheten skall lämna förslagtill hur dess roll bör definieras, sektorsansvaretsomfattning, eventuella problem och på vilket sättansvaret kan integreras i myndighetens verksamhet.Arbetet skall ske efter samråd med berördamyndigheter, såsom ,, ,och . Post- ochtelestyrelsen skall redovisa ett beräknatresursbehov för de insatser som myndighetenföreslår. Myndigheten skall vidare lämna förslagtill hur sektorsuppgiften bör finansieras. Uppdragetskall redovisas senast den 1 juni 2002.Beträffande frågan om prövning av ansökan omförlängning av giltighetstiden för en nätkoncession,som tas upp i motion 2001/02:Bo291 (v), kan noterasatt detta regleras i ellagen (2 kap. 14 och 15 §§).Där anges att en ansökan om en förlängning avgiltighetstiden för en nätkoncession bör prövasenligt samma kriterier som när det gäller en ansökanom ny nätkoncession. bedömningär, mot denna bakgrund, att det inte finns behov avnågra ändringar i gällande lagstiftning. /99 tillkom kravet påmiljökonsekvensbeskrivning för linjekoncessioner.Enligt uppgift kom det in en stor mängd ansökningartill precis , ochmånga ansökningar var ofullständiga. harbåde och företagen arbetat med attförbättra koncessionsansökningarna. Merparten avansökningarna är nu kompletta när de kommer in. Detär dock fortfarande ett stort antal företag som intekommer in före koncessionensutgång. I samband med att Energimyndighetenshandläggningstider för koncessioner har minskat hardenna fråga uppmärksammats och prioriteras förnärvarande. bedömning ärdärför att det inte finns något behovav att införa en särskild sanktionsavgift.Utskottets ställningstagandeSom svar på det tillkännagivande gjordevåren 2001 om en utredning av åtgärder och metoderför att reducera strålningsriskerna frånkraftledningar har regeringen, som redovisats, givitElsäkerhetsverket i uppdrag att genomföra dennautredning. I utredningsuppdraget skall även ingå attta fram förslag till incitament för kommuner ochkraftbolag för sådana åtgärder samt en bedömning avkostnaderna för åtgärderna. Uppdraget skallredovisas senast den 15 november 2002.Företrädare för har införutskottet redovisat hur utredningsarbetet skallläggas upp. Arbetet avses i korthet fokuseras påteknik och kostnader. Frågan om incitament kommeratt behandlas i samråd med berörda intressenter.Verket har inte för avsikt att göra några nya, egnariskvärderingar.Utskottet ser positivt på att den begärdautredningen nu kommer till stånd. Mot bakgrund avatt det finns bostadsområden, skolor och daghem somligger nära kraftledningar, där barn vistasunder , anser utskottet att farhågor omstrålningsrisker bör tas på allvar. Utskottet villockså framhålla vikten av att forskning på detaktuella området drivs vidare. I de två motionerna2001/02:N244 (kd) och 2001/02:N367 (fp) begärs attden utredning som uttalade sig för våren2001 skall komma till stånd. Genom det uppdrag somregeringen nu givit får de bådamotionerna anses tillgodosedda i berörda delar ochavstyrks därmed av utskottet.I motion 2001/02:Bo291 (v) berörs frågan om hurden tidigare nämnda försiktighetsprincipen tillämpasför befintliga ledningar i samband med förlängningav nätkoncession. Som redovisats skall enligtgällande bestämmelser förlängning av ennätkoncession prövas enligt samma kriterier somgäller för en ansökan om ny nätkoncession. Dettagäller också kravet på miljökonsekvensbeskrivningarsom infördes /99. Detta kravmedförde, som nämnts, bl.a. en stor anhopning avärenden hos . Enligt uppgift harmyndigheten nu kommit till rätta med deinkörningsproblem som uppstod, och myndighetenprioriterar att tillse att företagenfullgör sina skyldigheter och kommer in med ansökanom förlängning av nätkoncession inom föreskriven tidoch med rätt beslutsunderlag. Utskottet anser motdenna bakgrund att det inte ärmotiverat att skall göra uttalandenbeträffande tydligare bestämmelser vid ansökan omförlängning av nätkoncession eller om införande avsanktionsmöjligheter mot nätföretag som inte lämnaransökan inom fastställd tid. Därmed avstyrks dennyssnämnda motionen i berörda delar.Lagförslagen i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens lagförslag iövrigt.PropositionenRegeringens lagförslag omfattar förutom depreciserade förslag som har behandlats i detföregående under respektive avsnitt också vissaallmänna delar, såsom ingress ochövergångsbestämmelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag i dessadelar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Nättariffers skälighet och tillsyn (punkt 1)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. antar regeringens förslag till lag omändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 4 kap. 1§ och 12 kap. 1, 2 och 3 a §§ och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförts ireservation 1. Därmed bifaller proposition2001/02:56 punkt 1 i denna del och motionerna2001/02:N47 yrkande 1, 2001/02:N48 yrkande 1,2001/02:N213 yrkandena 7-9 och 2001/02:N371yrkandena 7 och 9.StällningstagandeInledningsvis vill vi något beröra elmarknadensfunktion och konkurrensen på denna. När riksdagenhösten 1995 beslöt om att konkurrens i handel medoch produktion av el skulle införas den 1 januari1996 framhöll utskottet att det främsta syftet medreformeringen av elmarknaden var att stärkakonsumenternas ställning. Vägledande för våraställningstaganden till olika frågor beträffande denavreglerade elmarknaden som därefter har varitaktuella har varit omsorgen om konsumentintresset.Elkonkurrensutredningen drar, som redovisats, i sittnyligen avlämnade betänkande slutsatsen att denavreglerade elmarknaden inte är behäftad med någrafundamentala funktionsfel och konstaterar att ingenav berörda intressenter förordar en återgång tillden ordning som gällde före den 1 januari 1996.Enligt vår mening - och i likhet med vad somanförs i motionerna 2001/02:N47 (m), 2001/02:N213(m), 2001/02:N48 (kd) och 2001/02:N371 (kd) -förutsätter en väl fungerande elmarknad, förutomkonkurrens i handeln med el, även en effektiv ochtillförlitlig nätverksamhet. Eftersomnätverksamheten inte är konkurrensutsatt är det avavgörande betydelse att en effektiv tillsyn av dennaverksamhet fungerar. Enligt vår mening harregeringens agerande präglats av enanmärkningsvärd passivitet.Det totala elpriset för en konsument består avfyra delar, nämligen nätavgift, pris på elenergi,elskatt och mervärdesskatt. slutbetänkande bestårhushållskundernas totala elpris grovtsett av en tredjedel vardera av nätavgift, elprisoch skatter. Det är således endast en tredjedel avdet totala priset för en konsument som är utsatt förkonkurrens, medan den tredjedel som avsernätavgiften bestäms av en monopolist. En skärpttillsyn av priser på monopolområden måste syfta tillatt skydda konsumenterna från att drabbas avoskäliga priser och att uppmuntra tillrationaliseringar. Dessutom bör en skälig andel avrationaliseringsvinsterna komma konsumenterna tillgodo genom lägre priser. Det finns uppskattningarsom pekar på att mer än hälften av avregleringenspositiva effekter i form av effektivitetsvinsterskulle finnas i nätledet.Regeringens förslag kan ses som ett försök atteffektivisera tillsynen av nätföretagen. Enligt vårmening är förslaget dock otillräckligt. En åtgärdsom omgående bör vidtas är införande av s.k.benchmarkingkonkurrens, som tillämpas i t.ex.Storbritannien. Detta går ut på att ett index sommäter befolkningstäthet, geografi, m.m. och som kanförklara kostnadsbilden i distributionsområdet tasfram och används för att mäta effektiviteten hosföretagen. De företag som enligt detta index äreffektivare och har lägre konsumenttaxor ängenomsnittet får ge ägarna god avsättning på insattkapital. Bolag som har högre konsumenttaxor ängenomsnittet förvägras att ge ägarna avkastning.En annan omständighet som vi vill uppmärksamma ärdet ganska komplicerade system för att bedöma denprestation som nätkoncessionsinnehavaren utför somomnämns i propositionen, dvs. nätnyttomodellen.Effekterna av nätnyttomodellen är visserligen svåraatt bedöma eftersom modellens detaljutformning äroklar, men vi ser en svaghet i att det föreslagnaförfarandet inbjuder till utdragna prövningar idomstol, något som drabbar konsumenterna som i vissafall kan tvingas betala en alltförhög nätavgift. I detta sammanhang vill vi ocksåframhålla att handläggningstiderna förkoncessionsärenden hos måstekortas. spänner handläggningstidernamellan för tillsynsärenden till 340 dagarför prövningsärenden, vilket är oacceptabelt.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder för att kompletteraregeringens förslag i enlighet med vad vi här haranfört. Därmed tillstyrker vi propositionen i berörddel och de fyra här aktuella motionerna imotsvarande delar. Tariffutjämning mellan glesbygd och tätort(punkt 2)av Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförts i reservation 2 och avslårregeringens förslag till lag om ändring i ellagen(1997:857) såvitt avser 3 kap. 3 §. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:N48 yrkande 2 och avslårproposition 2001/02:56 punkt 1 i denna del.StällningstagandeVi anser - i likhet med vad som anförs i motion2001/02:N48 (kd) - att regeringen utgår från enfelaktig verklighetsbild när den ger sken av attnättarifferna generellt sett är högre i glesbygd äni tätort och högre i norra än i södra är i stället att nätavgifterna varierarstarkt mellan olika nätinnehavare, och det finnsinget tydligt samband mellan ledningstäthet i formav meter per abonnent och nättariff. Enligt enstudie från LRF om nättarifferna kan detgeografiska läget förklara en skillnad i nätavgiftenpå per kWh, medan den faktiska skillnaden vidjämförbara förhållanden kan vara så stor som 15 öre.Det visar sig att det i många fall är de smånätbolagen som tar ut den lägsta avgiften, medanstora bolag som dessutom ofta verkar istorstadsområden tar ut högre avgifter.Obligatorisk samredovisning kommer att leda tillatt de redovisade områdenas storlek och nätstrukturkommer att variera starkt. Enligt vår uppfattningmåste utgångspunkten i första hand vara en strävanefter effektivisering, så att någorlunda likaavgifter vid lika förhållanden kan uppnås. Förnärvarande varierar avgifterna starkt mellanlikvärdiga tätorter, liksom mellan likvärdigaglesbygdsområden.