bet · GP01UBU12 · 2002-04-09 00:00:00 — Enligt motionärerna skall detför större institutioner vara självklart att ha enformellt utarbetad jämställdhetsplan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena om jämställdhetsarbetet i högskolanmed hänvisning till följande.Inom projektet i (StudS) harHögskoleverket kartlagt studiemönstren och funnitatt det är vanligt att studenter gör uppehåll istudierna under (rapportserie 2001:26 R). Enligt utskottets meningär det därför inte nödvändigt att begära åtgärder avregeringen för att underlätta studieuppehåll.Enligt propositionen Den öppna högskolan (prop.2001/02:15) bör jämställdhet och genusperspektivingå i den högskolepedagogiska utbildningen. Dennautbildning, som lärosätena skall erbjudaanställda lärare, kommer enligt vad regeringenaviserar i propositionen att göras obligatorisk förtillsvidareanställning som lektor eller adjunkt.Enligt uppgift från pågårarbete med att utarbeta föreskrifter om detta. Ipropositionen anger regeringen att Rådet förhögskoleutbildning i sitt uppföljningsarbete kringpedagogiskt förnyelsearbete inom högskolan även börbeakta hur jämställdhetsperspektivet används.Sedan den 1 mars 2002 gäller lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolan (prop.2001/02:27, bet. UbU5, rskr. Lagen har tilländamål att inom högskoleområdet främja likarättigheter för studenter och sökande och attmotverka diskriminering på grund avkönstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder. Enligt lagen skallvarje högskola ta fram en handlingsplan förde åtgärder som behövs för att främja studenterslika rättigheter, efter förebild avjämställdhetslagens bestämmelse omjämställdhetsplan.Utskottet föreslår också avslag på motionsyrkandenaom anställningar inom högskolan. Med anledning avdessa yrkanden anförs följande.I regleringsbrev för anges som ettgemensamt verksamhetsmål för universitet ochhögskolor att lärosätena i sin verksamhet skallfrämja jämställdhet mellan kvinnor och män. I syfteatt få en jämnare könsfördelning i lärarkåren skallvarje lärosäte för fastställa mål förandelen kvinnor bland nyrekryterade lärare inomsamtliga lärarkategorier. Av lärosätenasårsredovisningar skall framgå bl.a. vilka åtgärdersom vidtagits för att få en jämnare könsfördelningvid rekrytering av lärare. Större förändringar iförhållande till föregående år i fråga omkönsfördelningen skall kommenteras.Enligt 3 och 4 kap. högskoleförordningen harfakultetsnämnder eller motsvarande organ ansvaretför att utarbeta och avge förslag i ärenden omanställning av professorer, lektorer ochforskarassistenter. Vid val av ledamöter tillfakultetsnämnd skall, om det inte finns synnerligaskäl, de föreslagna personerna till minst entredjedel utgöras av kvinnor och till minst entredjedel av män (3 kap. 11 §).Högskoleverket har publiceratrapporten 1999: Hur har detgått? Delrapport (rapportserie 2002:2 R). Utifrånsin undersökning angående befordran av lektor tillprofessor drar verket slutsatsen att regeringens målom en fördubbling av antalet professorer kan varauppfyllt . Undersökningen visarockså att andelen kvinnliga professorer inte harminskat som reformen varit i kraft ochatt denna således inte har haft en negativ inverkanpå fördelningen mellan män och kvinnor. Betydligtfärre kvinnor än män har ansökt om befordran, men desom ansökt har befordrats i samma utsträckning somsina manliga kolleger. I rapporten framhålls detdärför som angeläget att fler kvinnor ansöker ombefordran.När det gäller jämställdhetsplaner harHögskoleverket presenterat rapportenLärosätenas arbete med jämställdhet,studentinflytande samt social och etnisk mångfald(rapportserie 2000:8 R). Enligt utvärderingen harsamtliga lärosäten en jämställdhetsplan på centralnivå. Mer sällan finns konkreta handlingsplaner påmellannivå, och ännu sämre är det påinstitutionsnivå. med rapportenpublicerade exempel.Hur universitet och högskolor kan arbeta medjämställdhet, studentinflytande samt social ochetnisk mångfald (rapportserie 2000:9 R). Enligtuppgift från pågår nu överväganden omatt ånyo utvärdera jämställdhetsplaner viduniversitet och högskolor.Jämställdhet inom forskningenMotionerKristdemokraterna framhåller i motion 2001/02:Ub438yrkande 5 att karriärvägarna inom forskningen måsteanpassas så att familjebildning och yrkeskarriär kanförenas. De hänvisar till att anställning somforskarassistent enbart kan ges fråndisputationen, detta för att gynna yngre forskare. Ioch med denna regel minskar möjligheterna att fåtjänst som forskarassistent om forskaren t.ex. tarföräldraledighet. Många nyblivna föräldrar och dåframför allt kvinnor hindras genom denna regel attkomma vidare i sin akademiska karriär.Enligt i motion 2001/02:Ub543 yrkande1 bör hos regeringen begära attHögskoleverket ges i uppdrag att undersöka varför såfå kvinnor avslutar högre universitetsstudier. Imotionen påtalas att endast en tredjedel av dem somtar doktorsexamen är kvinnor. Motionärerna menar attorsakerna till detta är bl.a. att det främst är mänsom är handledare, män som väljerforskningskandidater och män som skapar strukturernaför konkurrensen på högre forskningsnivåer.I motion 2001/02:Ub428 (s) yrkande 4 hävdas attgenusforskningen möter hårt motstånd, bl.a. beroendepå kraftig manlig dominans inom forskarvärlden, attkvinnor och män väljer skilda forskningsområden ochatt finansiärer intresserar sig mer för manligforskning. Motionärerna vill att det skallföras statistik över hur forskningsresursernafördelas mellan manliga och kvinnliga forskare.Enligt i motion 2001/02:Ub438yrkande 10 är det viktigt att genusperspektivetlyfts fram vid varje forskningsinstitution. För attnå nya insikter och nya resultat krävs forskare avbåda könen med de olika perspektiv som kvinnor ochmän har.I motion 2001/02:Ub521 (s) betonas vikten av attbedömningskommittéerna för fördelning av statligamedel för klinisk, patientnära forskning skall varajämnt könsfördelade, samt att könsuppdelad statistikskall finnas för de sökande respektive för dem somtilldelats medel.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena omkarriärvägarna inom forskningen med hänvisning tillföljande.Enligt 4 kap. 10 § högskoleförordningen (1993:100,ändr. 1999:1037) krävs för behörighet att anställassom forskarassistent avlagd doktorsexamen ellerutländsk examen som bedöms motsvara doktorsexamen. Iförsta hand bör den komma i fråga som har avlagtexamen högst före ansökningstidens utgång.Även den som har avlagt examen tidigare bör komma ifråga i första hand, om det finns särskilda skäl.Som särskilda skäl nämns i förordningen bl.a.sjukdom, föräldraledighet eller andra liknandeomständigheter.Av för universitet ochhögskolor 2001 framgår att andelen kvinnor blandforskarexaminerade ökat år (s. 30). Under år2000 var andelen kvinnor bland forskarexaminerade . Motsvarande andel var . Jämfört medår 1990, då andelen var , har andelen kvinnorbland forskarexaminerade således ökat med 12procentenheter.Utskottet föreslår också avslag på motionsyrkandenasom rör fördelning av forskningsresurser mellanmanliga och kvinnliga forskare.Förordningen (2001:100) om den officiellastatistiken föreskriver att individbaserad officiellstatistik skall vara uppdelad efter kön, om det intefinns särskilda skäl emot detta (14 §). De statligaforskningsråden , Forskningsrådetför arbetsliv och socialvetenskap (FAS) ochForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (FORMAS) redovisar beviljadeforskningsanslag med uppdelning på manliga ochkvinnliga anslagsmottagare. Statistiskacentralbyrån framställer statistik om forskning,såväl inom universitet och högskolor som inomföretagssektorn och den icke-vinstdrivande privatasektorn. I sådan statistik finns uppgifter omantalet årsverken utförda av män respektive kvinnor.Högskoleverket ger i sin årsrapport uppgifter omantalet årsverken utförda av män respektive kvinnor,dels per lärosäte med uppdelning på lärare och annanpersonal, dels för hela riket med uppdelning på tolvolika tjänstekategorier.Enligt regleringsbrev för avseendeVetenskapsrådet skall rådet aktivt arbeta förjämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inomden egna beredningsorganisationen och vidfördelningen av forskningsstöd. har meddelats i regleringsbrevet förForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap(FAS).Utbildning och forskning i ettgenusperspektivUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av genusperspektiv i utbildning ochforskning, främst inom hälso- ochsjukvårdsområdet, med hänvisning tillpågående utvecklingsarbete. Jämförreservationerna 5 (fp) och 8 (v).MotionerEnligt motion 2001/02:Ub259 (fp) yrkande 2 börläkarutbildningen och övriga vårdutbildningaråläggas att ha ett könsperspektiv i undervisningen.Frågan om ett genusperspektiv inom medicinskforskning behandlas i flera motioner.Vänsterpartiet konstaterar i motion 2001/02:Ub376yrkande 2 att forskning om och med kvinnor äreftersatt trots att både sjukdomar och behandlingberör båda könen. Det gäller även forskningsområdensom domineras av kvinnor, exempelvisomvårdnadsforskningen. Mot den bakgrunden bör enligtmotionärerna forskningspolitiken inom området hälso-och sjukvård, och till detta närliggande områden,belysas ur ett klass- och könsperspektiv. Enligtsamma motion yrkande 3 är det särskilt i samband medstamcellsforskningen och genforskningen viktigt medett genusperspektiv. Det behövs därför en ökadkunskap och medvetenhet i de forskningsetiskakommittéerna om vikten av ett genusperspektiv iforskningen och vid de etiska bedömningarna avforskningsprojekt.I motion 2001/02:Ub543 framförs attredan kända forskningsområden bör utvecklas ochfördjupas med avseende på ett genusperspektiv.Forskningen kring kvinnors ohälsa bör prioriteras(yrk. Eftersom kvinnor och män inte uppvisarlika symtom vid vissa sjukdomar ser motionärerna detsom viktigt att den medicinska forskningen bedrivsmed ett genusperspektiv (yrk. 3).Också i motion 2001/02:Ub428 (s) betonas att ettgenusperspektiv skall genomsyra all medicinskforskning, utbildning och bemötande av patienter(yrk. Motionärerna anser att samtligaansökningar om forskningsmedel inom medicin,omvårdnad samt hälso- och sjukvårdsforskning börredovisa studiepopulationens könsfördelning iförhållande till fördelningen i befolkningen eller iden aktuella patientgruppen (yrk. All statistikinom medicinsk forskning bör könsuppdelas (yrk. 3).Enligt motion 2001/02:Ub259 (fp) bör ingenforskning om människokroppen, annat än iundantagsfall, få baseras på en studiepopulationbestående av av vartdera könet föratt få statliga anslag beviljade (yrk. En gruppbör tillsättas med uppdrag att se över deforskningsanslag som ges och om de tillvaratarkönsperspektivet (yrk. Motionärerna anser attett kvinnoforskningscentrum för vården med fördelskulle kunna förläggas till (yrk. Deanser vidare att bör ges i uppdragatt fortsättningsvis ha ansvaret för forskning omvården av kvinnor (yrk. 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.I det föregående har utskottet behandlatmotionsyrkanden om genuskunskap i lärarutbildningenoch därvid hänvisat till målbeskrivningen för dennya lärarexamen.Högskoleverket har tidigare haft ett uppdrag frånregeringen att tillsammans med lärosäten utvecklamodeller för att integrera genusperspektiv i jurist-och ekonomutbildningarna. I propositionen Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15) anmärkte regeringen attdetta arbete visat sig framgångsrikt, inte minst vadgäller juristutbildningen. Regeringen bedömde attRådet för högskoleutbildning inom börfå ett uppdrag att stödja lärosätenas arbete med attutveckla metoder för att använda genusperspektiv iundervisningen även inom andra områden.Erfarenheterna från arbetet bör spridas för att fåett större genomslag. Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet pågår arbete med attutarbeta föreskrifter i detta avseende.Enligt examensbeskrivningarna ihögskoleförordningen (1993:100) skall studenten förerhållande av läkarexamen respektivesjuksköterskeexamen ha förvärvat kännedom omförhållanden i samhället som påverkar kvinnors ochmäns hälsa.Behovet av att utveckla ett genusperspektiv inommedicinsk forskning är stort. hargjort bedömningen att medicinområdet till skillnadfrån humaniora och samhällsvetenskap som har nåttlängre inom genusforskningen behöver extra stöd idetta. Därför har valt att rikta dedrygt , som för budgetåret 2002står till förfogande för nya projekt inomgenusforskning, mot området medicin/vård/hälsa. Denya forskningsprojekten är utvalda av Kommittén förgenusforskning som är direkt underställdVetenskapsrådets styrelse. Projekten rör bl.a.biologi och kultur, mansideal, förlossningstrenderoch samband mellan kvinnors och mäns sjukfrånvarooch könssegregeringen på arbetsmarknaden.I sammanhanget bör också nämnas att för genusforskning som inrättades år1998 vid har initierat flerautredningar som skall ge en överblick övergenusforskningen i och hur den är fördeladöver olika ämnen och discipliner. Sekretariatetanordnar dessutom fortbildningskurser ochseminarier.Enligt utskottets uppfattning är det självklartatt könsspecifika skillnader måste uppmärksammasbåde vid forskning och vid kliniskläkemedelsprövning. Detta är inte minst viktigt inomdiscipliner som medicin, vårdforskning ochfolkhälsoforskning, där de biologiska skillnadernamellan könen är tydliga. Vad beträffar kliniskaprövningar finns ett system förforskningsetisk granskning. Forskningsetiskakommittéer vid de medicinska fakulteterna granskarforskningsansökningarna med utgångspunkt iinternationella deklarationer och konventioner. Vidkliniska prövningar av läkemedel behövs också ettgodkännande från . I verketsprövning bedöms också studiepopulationenssammansättning.ÖvrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändringar i examensmålen för vissa högreutbildningar och om införande av en nationellgranskning av läromedel.Jämför reservationerna 8 (v) och 9 (v, mp).Enligt i motion 2001/02:L321 yrkande2 är det viktigt för dem som i sitt arbete mötermångkulturen att ha kunskap om de särskilda formersom kvinnoförtrycket tar sig i olika religioner,kulturer och traditioner. Sådana kunskaper måstelyftas fram i socionom-, jurist- ochvårdutbildningar.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.I den s.k. examensordningen som utgör en bilagatill högskoleförordningen (1993:100) anges målen förde olika examina som finns. Inom ramen förexamensordningens bestämmelser fastställer sedanvarje lärosäte det närmare innehållet ochorganisationen av utbildningen. För juriskandidatexamen och socionomexamen anges som ett avmålen att studenten skall ha förvärvat kännedom omsådana samhälls- och familjeförhållanden sompåverkar kvinnors och mäns livsbetingelser.Likartade formuleringar finns i examensordningensbeskrivning av läkarexamen och sjuksköterskeexamen.I examensmålen för juris kandidatexamen ingår ocksåatt studenten skall ha förvärvat kunskaper om hurfysiskt och psykiskt våld påverkar kvinnor och män.Utskottet utgår från att dessa kunskaper omfattarkvinnors och mäns livsbetingelser i familjer medolika religioner, kulturer och traditioner.En utvärdering av läromedel i ett genusperspektivbegärs av i motion 2001/02:Ub543yrkande 7. bör ges detta uppdrag.Motionärerna anser att det är viktigt att synliggörakvinnor i undervisningen och i läroböckerna (yrk.6).I motion 2001/02:A212 yrkande 4förordas att läroböcker skall utformas i ettjämställdhetsperspektiv. I t.ex. naturvetenskap ochteknik bör läroböckerna kunna stimulera flickor tillstörre intresse och bättre förståelse för dessaämnens möjligheter.Enligt motion 2001/02:Ub277 (m) yrkande 3 är detangeläget att regelbundet förnya läromedlen för attså långt som möjligt komma bort från stereotypakönsrollsbeskrivningar i äldre skollitteratur.U t s k o t t e t anser att motionsyrkandena böravslås av riksdagen.Utskottet delar den uppfattning i fråga omläromedel som framfördes i betänkandet Vi är allaolika (Ds 1994:98) av arbetsgruppen Kvinnligt ochManligt i skolan. Arbetsgruppen skriver att det ärskolans ansvar att själv påverka, ställa krav på ochfråga efter läromedel som utgår ifrån könsskillnaderoch olikheter i flickors och pojkars utveckling,intressen, behov och erfarenheter så att förlegadeoch könsstereotypa läromedel uppdateras eller tas urproduktion (s. 16).Någon nationell granskning av innehållet iläromedel förekommer inte och bör inte hellerförekomma enligt utskottets uppfattning. Det ärläromedelsföretagen som utifrån skolans behov och påmarknadens villkor tar fram läroböcker och annatstudiematerial. Därutöver finns studiematerial somtagits fram av företag, intresseorganisationer,branschorganisationer m.fl. I skolan används numeraäven Internet som källa till kunskap. Vilkaläromedel som skall användas i undervisningenbestäms av skolorna, och det är också därutvärderingen skall ske i samarbete mellan lärareoch elever. Ytterst är det lärarens ansvar attutifrån läroplanen och kursplanerna leda elevernasarbete.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkeneller vilka punkter i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Jämställdhetsarbetet i skolan(punkt 1) m, fpav (), (),(), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. Jämställdhetsarbetet i skolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna2001/02:Ub221 yrkande 27,2001/02:Ub222 yrkande 22 och2001/02:A229 yrkande 22samt avslår motionerna2001/02:Ub277 yrkande 2,2001/02:Ub338,2001/02:Ub395,2001/02:Ub431 yrkande 1,2001/02:Ub446 yrkande 4,2001/02:Ub447 yrkande 2,2001/02:Ub543 yrkande 5 och2001/02:A212 yrkande 2.StällningstagandeVi vill betona att jämställdhetsarbetet i skolanmåste grundas på kunskap och bli en pedagogiskfråga, snarare än en moral- eller attitydfråga. Enjämställd utbildning måste ta fasta på skillnadermellan flickor och pojkar i mognad,värderingsmönster, språk, prestationer, val av ämnenm.m. Det är därmed av intresse hur undervisningengår till, hur skolan arbetar, när olika ämnenintroduceras i tiden och hur arbetsformerna i skolanskall kunna undvika att missgynna ettdera könet.Pedagogik och metodik måste anpassas så att bådeflickor och pojkar aktivt kan ta del avundervisningen. Skolan skall ge utrymme för elevernaatt pröva och utveckla sin förmåga och sinaintressen oberoende av könstillhörighet. Vad vi härhar anfört bör tillkännage för regeringensom sin mening. Därmed bifaller motionerna2001/02:Ub221 yrkande 27, 2001/02:Ub222 yrkande 22och 2001/02:A229 yrkande 22 samt avslår övrigamotionsyrkanden i ärendet.2. Jämställdhetsarbetet i skolan,m.m. (punkterna 1 och 6) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkterna 1och 6 borde ha följande lydelse:1. Jämställdhetsarbetet i skolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion2001/02:Ub446 yrkande 4samt avslår motionerna2001/02:Ub221 yrkande 27,2001/02:Ub222 yrkande 22,2001/02:Ub277 yrkande 2,2001/02:Ub338,2001/02:Ub395,2001/02:Ub431 yrkande 1,2001/02:Ub447 yrkande 2,2001/02:Ub543 yrkande 5,2001/02:A212 yrkande 2 och2001/02:A229 yrkande 22.6. Jämställdhetsarbetet i högskolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion2001/02:Ub4 yrkande 6och bifaller delvis motion2001/02:Ub543 yrkande 4.StällningstagandeEtt aktivt jämställdhetsarbete i skolan handlar oftaom att förmedla värderingar. Jämställdhet är en avde viktiga frågor som behöver etisk belysning iskolan. Arbetsfördelningen både i hemmets och iskolans värld kan ge upphov till många intressantasamtal. Därtill måste skolan uppmärksamma och tahänsyn till flickors och pojkars olika sätt attuttrycka sig, både verbalt och med kroppsspråk.Såväl flickor som pojkar bör uppmuntras att söka sigtill yrken som domineras av motsatt kön. Åtgärderbehövs för att bryta de traditionella könsmönstren.Vad vi här har anfört bör tillkännage förregeringen som sin mening. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ub446 yrkande 4 och avslår övriga motionsyrkanden iärendet.Jämställdhetsarbetet i högskolan måste fortsätta ochhögskoleutbildningen anpassas till kvinnorssärskilda behov. Det skall t.ex. vara enkelt attgöra studieuppehåll för barnledighet. Regeringenmåste ta ansvar för att högskolelärarna är välförtrogna med jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv. Detta behövs för att påskynda denpedagogiska förnyelsen och förbättra studenternasrättssäkerhet. Att Rådet för högskoleutbildningskall stödja metoder för att använda genusperspektivi undervisningen anser vi vara ett steg i rättriktning. Vad vi här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Därmedbifaller motion 2001/02:Ub4 yrkande 6 ochbifaller delvis motion 2001/02:Ub543 yrkande 4.3. Jämställdhetsarbetet i skolan,m.m. (punkterna 1, 4 och 5) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkterna 1,4 och 5 borde ha följande lydelse:1. Jämställdhetsarbetet i skolanRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:A212 yrkande 2samt avslår motionerna2001/02:Ub221 yrkande 27,2001/02:Ub222 yrkande 22,2001/02:Ub277 yrkande 2,2001/02:Ub338,2001/02:Ub395,2001/02:Ub431 yrkande 1,2001/02:Ub446 yrkande 4,2001/02:Ub447 yrkande 2,2001/02:Ub543 yrkande 5 och2001/02:A229 yrkande 22.4. Åtgärder mot sexuella trakasserier iskolan m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:A212 yrkande 1,bifaller delvis motionerna2001/02:Ub10 yrkande 4,2001/02:Ub225 yrkande 9 och2001/02:A229 yrkande 24samt avslår motionerna2001/02:Ub348,2001/02:Ub404 och2001/02:Ub480.5. Jämnare könsfördelning inom vissahögskoleutbildningarRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2001/02:Ub2 yrkande 2och avslår motion2001/02:Ub396.StällningstagandeArbetet med en ökad jämställdhet i skolan får intestanna vid skrivna formuleringar i läroplanen. Jaganser att det krävs ett samlat grepp där klartmätbara mål och metoder för att mäta dessa målutformas. Det är särskilt viktigt att barn ochungdomar får kunskap i jämställdhetsfrågor för attbryta de samhällsstrukturer som kringskär individersmöjligheter till självförverkligande och inflytandei samhället. Regeringen bör därför ge iuppdrag att, i nära samverkan med lärarnasorganisationer, utarbeta ett samlat program för ökadjämställdhet i skolan. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Därmedbifaller motion 2001/02:A212 yrkande 2 ochavslår övriga motionsyrkanden i ärendet.Det alltmer utbredda sexualiserade språket ochspråkvåldet, som går allt lägre ned i åldrarna, ärett uttryck för nedsättande attityder och enfelaktig inställning till jämställdhet. Detta ärinte acceptabelt och måste motverkas genom åtgärdermot sexuella trakasserier i skolan. Jag villunderstryka att det inte är rimligt att individersdeltagande i undervisning som sker under plikt skallresultera i livslångt psykiskt lidande. Enanpassning av jämställdhetslagstiftningen måstegöras till det svenska skolsystemets samtligastadier. Vad jag här har anfört bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Därmedbifaller motion 2001/02:A212 yrkande 1samt bifaller delvis motionerna 2001/02:Ub10 yrkande4, 2001/02:Ub225 yrkande 9 och 2001/02:A229 yrkande 24. Övriga yrkanden i ärendet böravslås.Regeringen bör ta initiativ till att ökarekryteringen av män till kvinnodomineradehögskoleutbildningar, såsom vård- ochundervisningsutbildningarna. Jag efterlysermotsvarande satsningar som gjorts när det gäller attöka andelen kvinnor inom tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar för att åstadkommaen jämnare könsfördelning.