bet · GP01KRU15 · 2002-03-21 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts under allmänna motionstiden vid 2000/01 och2001/riksmöten. Motionsyrkandena rörKulturrådets bidragsfördelning m.m., principer förmedelsfördelning, sponsring, statligt stöd tillvissa kulturprojekt, kulturens betydelse förregional och lokal utveckling och för människorslivskvalitet, utbyggnad av tjänsterna somlänskonstnär, amatörkulturen och studieförbunden,olika internationella frågor som rör kulturen,jämställdhet inom kulturområdet, minoriteterskultur, funktionshindrades delaktighet i kulturensamt kulturell påverkan på attityder till HBT-personer.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns 28 reservationer och 5särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutKulturrådets bidragsfördelning m.m.1. Utredning om effekten av denkulturpolitiska bidragsgivningenRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr292 yrkande4.Reservation 1 (v)2. Kompetensutveckling för ansvariga påregional och lokal nivåRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr292 yrkande7.Reservation 2 (v)3. Tidpunkten för bidragsbeskedRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr293 yrkande5.Reservation 3 (v, c)4. Fleråriga projektbidragRiksdagen avslår motion 2000/01:N383 yrkande29.Reservation 4 (c, mp)5. Bidrag till enskilda projektRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr422 yrkande5.Reservation 5 (c, mp)6. Bidragsvillkor om laglydighetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr299.Reservation 6 (m)Principer för medelsfördelning m.m.7. Ökad konkurrens vid fördelning avkulturbidragRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr295.8. Enskildas påverkan på kulturanslagenRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr261.9. Ökad upphandling inom kultursektornm.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr296,2001/02:Kr215 yrkande 3 och 2001/02:Kr344.Reservation 7 (m)Sponsring10. SponsringRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr292yrkande 8, 2001/02:Kr416 yrkande 1 och2001/02:Kr422 yrkande 67.Reservation 8 (v)Reservation 9 (kd)Stöd till vissa projekt11. Kulturcentrum i iKarlskogaRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr298.Reservation 10 (1 v)12. Kultur- och kring Carlvon gärningRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr389.13. Kulturellt utvecklingscentrum i västraVärmlandRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr302.14. för BirgittajubileetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr246 och2000/01:Kr301.15. Firandet av av fredRiksdagen avslår motion 2000/01:K331.16. Ett monument över den svenska soldateni fredens och frihetens tjänstRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr229.Reservation 11 (1 m)Regionalpolitik m.m.17. Kultur som tillväxtfaktorRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr324.18. Regionalpolitiska hänsyn vidfördelningen av kulturanslagRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr297.19. Kultur- och fritidspolitik pålandsbygdenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:N268yrkande 22, 2000/01:N325 yrkande 25 och2001/02:N262 yrkande 17.Reservation 12 (fp)Länskonstnärer20. Utbyggnad av verksamheten medlänskonstnärerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr344yrkande 4, 2001/02:Kr309 yrkande 6 och2001/02:Kr342 yrkande 5.Reservation 13 (v)Amatörkultur21. Utredning om amatörkulturen ochstudieförbundenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr293yrkande 1, 2000/01:Kr701 yrkande 33 i denna deloch 2001/02:Kr422 yrkande 56.Reservation 14 (v)22. Ökning av stödet till amatörkulturensorganisationerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr701yrkande 33 i denna del, 2001/02:Kr414 yrkande 3och 2001/02:Kr422 yrkande 57.Reservation 15 (c, mp)Internationella frågor23. Internationellt kulturelltmusikutbyteRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr345yrkande 19 och 2001/02:Kr418 yrkande 4.Reservation 16 (kd)24. Bidrag till internationellt kulturelltutbyteRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr701 yrkande10.25. Svenska institutets ställningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr701yrkande 30 och 2001/02:Kr422 yrkande 7.Reservation 17 (mp)26. Uttalande om de nordiska ländernaskulturella relationerRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr701 yrkande16.Reservation 18 (mp)27. Internationellt kulturutbyte inomteatern och dansenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr348yrkande 5 och 2001/02:Kr352 yrkande 13.28. Kulturens betydelse videxportsatsningarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr346yrkande 27 och 2001/02:Kr419 yrkande 26.Reservation 19 (fp)29. Svensk-isländska samarbetsfondenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr262 och2001/02:Kr346.Reservation 20 (c, fp, mp)30. finnkulturcentrumRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr275.Reservation 21 (1 kd)Livskvalitet31. Kulturens betydelse för livskvalitetRiksdagen avslår motion 2000/01:So358 yrkande6.Reservation 22 (c)Jämställdhet32. Statistik som belyser kvinnors och mänssituation inom kulturområdetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr292yrkandena 5 och 6 samt 2000/01:Kr526 yrkande 2.Reservation 23 (v)33. Köns- och maktstrukturen inomkulturområdet m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Kr342 yrkandena6 och 7.Reservation 24 (v)34. Riktade insatser för att främjakvinnors situation på kulturområdetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr701yrkande 9 och 2001/02:Kr422 yrkande 20.Reservation 25 (mp)35. En fond för ett kvinnokulturhusRiksdagen avslår motion 2000/01:Kr513.Minoriteters kultur m.m.36. Ett samiskt kulturcentrum i StockholmRiksdagen avslår motion 2000/01:K378 yrkande 8.Reservation 26 (mp)37. Ett internationellt romsktforskningsinstitutRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr303.38. Grekiskt kulturcentrum, m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Kr347.Reservation 27 (v)Funktionshindrade och kulturen39. Funktionshindrade och kulturenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Kr235yrkande 11 och 2001/02:Kr205 yrkande 15.Reservation 28 (m)Kulturell påverkan på attityder40. Kulturaktiviteter för att påverkaattityder till HBT-personerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju724 yrkande23 och 2001/02:L371 yrkande 40.Stockholm den 21 mars 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (), (), (), BirgittaSellén (c), () och ().2001/02KrU15Utskottets övervägandenKulturrådets bidragsfördelning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionerna om utredning om effekten av denkulturpolitiska bidragsgivningen, jämförreservation 1 (v), kompetensutveckling för ansvariga påregional och lokal nivå, jämför reservation2 (v), tidpunkten för bidragsbesked, jämförreservation 3 (v, c), fleråriga projektbidrag, jämför reservation4 (c, mp), bidrag till enskilda projekt, jämförreservation 5 (c, mp) och bidragsvillkor om laglydighet, jämförreservation 6 (m).MotionernaEnligt motion 2000/01:Kr292 (v) yrkande 4 bör enutredning göras, lämpligen av oberoende forskare, omvad som i motionen benämns verkningsgraden av debidragsmedel som fördelar. Därmed menasvart medlen tar vägen, i vilka former de används,hur de når konsumenterna och vad och hur mycketkonsumenterna får för bidragen till olika delar avkulturområdet. Motionärerna föreslår att en analysbör göras av den obalans som de anser finns isystemet. I analysen bör även de idéburnapublikorganisationernas ochfrivilligorganisationernas insatser värderas.I samma motion yrkas att regeringen skalluppmärksammas på behovet av en över årenåterkommande kompetensutveckling för politiker ochandra beslutsfattare på lokal och regional nivå ochpå behovet av erfarenhetsutbyte mellan nivåerna inomkulturpolitiken. bör få ett uppdrag attgenomföra sådan utbildning (yrkande 7).Enligt motion 2000/01:Kr293 (v) yrkande göra ett tillkännagivande för regeringenom en utredning om kulturföreningars och friagruppers behov av att få besked om bidrag minst sexmånader före början på en verksamhetsperiod.Statens kulturråds bidrag till olika kulturprojektbör enligt motion 2000/01:N383 (mp) yrkande 29 varatvå- eller treåriga och inte, som , ettåriga. Pådetta sätt vill motionärerna skapa arbetsro åtkulturarbetarna.Enligt motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande uttala att enskilda projekt bör varabidragsberättigade inom anslag som Kulturrådetfördelar.Tilldelningen av statliga kulturbidrag bör enligtmotion 2001/02:Kr299 (m) åtföljas av villkor omlaglydighet, som utformats i någon form av avtal därbidragsmottagaren förbinder sig att följa lagar ochgällande bestämmelser.Utskottets ställningstagandeDå det gäller förslaget i motion 2000/01:Kr292 (v)yrkande 4 om en utredning om effekten av denkulturpolitiska bidragsfördelningen vill utskottetanföra följande.En övergripande analys och utvärdering av tjugoårs kulturpolitik gjordes i storaslutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU1995:84) och utredningens utvärderingsrapport medtabellbilaga (SOU 1995:85). Särskilda utredningargjordes dels om museer redovisad ibetänkandet Minne och bildning. Museernas uppdragoch organisation (SOU 1994:51), dels om teaterredovisad i betänkandet Teaterns roller (SOU1994:52). På grundval av utredningarna lämnaderegeringen förslag till omnationella mål för kulturpolitiken och redovisadeden inriktning som kulturpolitiken avsågs få underkommande år (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129). I den kulturpolitiskapropositionen gavs det övergripandeansvaret för uppföljning och utvärdering inom sittverksamhetsområde. har under följande årkontinuerligt och systematiskt arbetat med att göraredovisningar och analyser av delområde efterdelområde i förhållande till de nationellakulturpolitiska målen och uppsatta mål förmyndigheter och bidragsgivning. Dessa redovisningaroch analyser läggs till grund förresultatredovisning till regeringen och förslag tilländringar inom den förda kulturpolitiken. De störreområdesanalyserna publiceras i Kulturrådetsrapportserie.När statliga liksom andra resurser är begränsadeär det särskilt viktigt att utvärdera om de statligainsatserna fördelas och utnyttjas på bästa sättsåväl inom som utom kulturinstitutionerna för attmålen, t.ex. om tillgänglighet och delaktighet skallkunna uppnås. Knapphet på medel ställer också storakrav på de bidragsfördelande instanserna att görasvåra avvägningar och prioriteringar, vilka börkunna grundas på tillförlitligautvärderingsresultat.Utskottet vill i sammanhanget nämna att utskottetvåren föreslog revisorer att göra enundersökning av om ökningar av de statliga bidragentill kulturinstitutioner sett under har givit en ökning och breddning av publiken.Vidare innefattade förslaget till undersökningfrågan om det statligt stödda kulturutbudetmotsvarar vad publiken efterfrågar. Revisorerna hartill utskottet överlämnat en förstudie,Kulturbidragen och publiken (2001/02:10).I förstudien har revisorer konstateratatt frågorna är svåra att besvara då det kan rådadelade meningar om huruvida anslagen ökat och då detinte är säkert att det finns ett samband mellanökade anslag och en eventuellt ökad publik. Det ärinte heller säkert att ökade publiksiffror innebäratt publiken verkligen breddats. Revisorernaframhåller att även andra frågor måste ställas,såsom vad de efterfrågar som inte tar del av denstatligt stödda kulturen och om det efterfrågadefinns tillgängligt. Om det efterfrågade inte finnstillgängligt, hur görs det då tillgängligt?Tillgängligheten innefattar bl.a. lokaliseringen avutbudet, tillträdet till det och innehållet i det.Frågorna är enligt revisorernas bedömning av sådanart att de närmast lämpar sig för kulturvetenskapligeller annan forskning. Revisorerna noterar att det råder brist på forskning kring hur de statligakulturinsatserna bidrar till att kulturpolitikensmål uppfylls. Mot bakgrund av frågornas delvisforskningsmässiga karaktär och med hänsyn tagen tilldet arbete som och Kulturdepartementetför närvarande gör för att bl.a. utvecklauppföljningen och utvärderingen av statenskulturpolitik anser revisorerna att en granskning avområdet inte bör påbörjas i nuläget.Vid ett seminarium harutskottet från representanter för Riksbankensjubileumsfond och dess områdesgrupp för forskning omkonst och gestaltning samt andra representanter förforskarvärlden blivit informerat om situationen iSverige och internationellt för den kulturpolitisktmotiverade forskningen samt om projekt somområdesgruppen initierat (se Riksbankensjubileumsfonds redogörelse till riksdagen2001/02:RJ1 s. 21 f.).Utskottet instämmer med motionärerna i att detbehövs mera kunskap om effekterna och resultaten avden förda statliga kulturpolitiken. En utveckling avuppföljning och utvärdering inom området pågår inomKulturdepartementet och . Utskottetfinner det otillfredsställande att denkulturpolitiskt motiverade forskningen ännu inte harfått någon större omfattning. Det är dock inte enframkomlig väg att gör ett uttalande ifrågan. Forskningen finansieras bl.a. av statligaanslag till universitet, högskolor ochforskningsråd. Det är inte uppgift attuttala sig om detaljer i användningen av dessamedel. Utskottet finner det av stort värde attRiksbankens jubileumsfond tagit initiativ till attstimulera forskning om kulturpolitiskt intressantafrågor, där forskarna kommer både från detkulturvetenskapliga området och från områden där manvanligtvis inte ägnar sig åt sådana frågor.Utskottet påminner om att riksdagenanvisat för tillcentrala kulturmyndigheter och vissa museer förforsknings- och utvecklingsinsatser, s.k.sektorsforskning, inom kulturområdet.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2000/01:Kr292 (v) yrkande 4.Utskottet utgår från att kompetenshöjande utbildningoch kurser för politiker och tjänstemän på regionaloch nivå pågår på många håll i landet ochatt även tar initiativ på området. Idetta arbete kan utvärderingar,utredningar och rapporter användas. Kulturrådetanordnar konferenser och möten i landet förinformation och diskussion om olika kulturfrågor,som bl.a. vänder sig till ansvariga inom regioner,landsting och kommuner. Något uttalande frånriksdagen för att uppmärksamma regeringen på behovetav sådan verksamhet bör inte vara nödvändigt, varförmotion 2000/01:Kr292 (v) yrkande 7 avstyrks.Utskottet anser att inte bör göra någotuttalande om tidpunkten för Kulturrådetsbidragsbesked till kulturföreningar och friagrupper. Tiden mellan bidragsbesked ochverksamhetsperioders början är beroende av mångafaktorer, såsom tidpunkten för riksdagsbeslut omanslagens storlek, regeringens beslut iregleringsbrev om användningen av anslagen och debidragssökandes verksamhetsplanering samt besked ombidrag från andra bidragsgivare. Utskottet utgårfrån att har god kunskap om deförhållanden som kulturföreningar och fria grupperverkar under och att rådet i möjligaste mån tarhänsyn till deras behov av tidiga besked. Utskottetavstyrker motion 2000/01:Kr293 (v) yrkande 5.Sedan motion 2000/01:N383 (mp) väcktes hösten 2000har ingått överenskommelser medregioner, landsting och kommuner om treåriga bidragtill vissa fria grupper. I den mån det i övrigt ärmöjligt att lämna fleråriga bidrag t.ex. till sådanaprojekt som bekostas från anslaget 28:2 Bidrag tillallmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete harutskottet inte underlag för att bedöma. Det börankomma på att pröva om det är möjligtatt utsträcka den nu påbörjade treårigabidragsgivningen till fria grupper även till andraområden. Något uttalande i frågan från kanutskottet inte tillstyrka, varför böravslå motion 2000/01:N383 (mp) yrkande 29.Utskottet har vid tidigare tillfällen avstyrktmotionsyrkanden om att skall ge bidragtill enskilda projekt (senast i bet. 1998/99:KrU7 s.9). Utskottet har då redovisat att Kulturrådetenligt sin instruktion (1988:676) delar ut bidragtill kulturell verksamhet i den mån inte sådanaärenden ankommer på någon annan myndighet.Kulturrådet handlägger inte ärenden om utbildningeller ersättning eller bidrag av stipendietyp tillenskilda yrkesutövare inom kulturområdet. Enligtförordningen (1984:326) om statsbidrag tillkulturella ändamål får lämna bidrag tillkulturella ändamål och besluta om villkor förbidragen. Enligt praxis delas bidrag inte ut tillenskilda. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande 5 om enändring av denna reglering och praxis.Utskottet anser att statliga kulturbidrag inte böråtföljas av villkor om laglydighet.Bidragsmottagare, likaväl som övriga invånare ilandet, har att följa lagar utan att något särskiltavtal om laglydighet har ingåtts. böravslå motion 2001/02:Kr299 (m).Principer för medelsfördelning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ökad konkurrens vid fördelning avkulturbidrag, enskildas påverkan på kulturanslagen och ökad upphandling inom kultursektorn m.m.,jämför reservation 7 (m).MotionernaEnligt motion 2000/01:Kr295 (m) bör riksdagentillkännage för regeringen att det bör bli störrekonkurrens i fördelningen av bidrag tillkulturlivet. Motionärerna anser att en sådankonkurrens behövs för att minska Kulturrådetsdominerande inflytande och för att spridafördelningsuppdraget på fler instanser och ansvarigapersoner. Detta skulle kunna åstadkommas genomuppbrytning av rådet och genom större omsättning avdeltagarna i rådets bedömningsgrupper.I motion 2001/02:Kr261 (m) yrkas att den enskildamedborgaren skall få ett ökat inflytande överanvändningen av kulturanslagen. Individerna skullekunna få en kulturpeng från en del av de samladekulturanslagen att använda efter eget val, ettsystem som något skulle likna det nyapensionssystemet.Statsbidragen inom kulturområdet borde enligtmotion 2000/01:Kr296 (m) i ökad utsträckningfördelas genom upphandling. En utredning behövergöras om kultursektorns förhållande till lagen(1992:1528) om offentlig upphandling. En sådanutredning begärs även i motion 2001/02:Kr215 (m)yrkande 3.Slutligen begärs i motion 2001/02:Kr344 (m) ettförtydligande från regeringen i fråga om jävsreglervid fördelning av offentliga bidrag m.m. inomkultursektorn. Med sådana regler skulle det bliomöjligt att delta i politiska beslut inomkulturområdet som man på något sätt personligeneller genom medlemskap i organisation eller föreningär berörd av.Utskottets ställningstagandeUtskottet har så gott som under lång tidbehandlat frågan om uppdrag ochcentrala roll och funktion somkulturbidragsfördelande instans (se t.ex. bet.1997/98:KrU1 s. 6566). Utskottet har då anfört attdet behövs en central myndighet med överblick ochkunskap på kulturområdet likaväl som på andraområden. Utskottet har förutsatt att Kulturrådettillgodoser behovet av förnyelse i sinabedömningsgrupper. Mångfalden och förnyelsen inomkulturområdet främjas också av att statligt stödfördelas av ett antal från varandra friståendeinstanser, såsom , medBildkonstnärsfonden och olika arbetsgrupper,, ochSvenska Filminstitutet.Utskottet vill framhålla att de statliga bidragentill kulturområdet har många olika syften somformulerats i de av antagna nationellakulturpolitiska målen och den av godkändainriktningen av kulturpolitiken på olika områden.Det är viktigt att de som fördelar och använder destatliga kulturbidragen arbetar med utgångspunkt idessa mål så att de kan erbjuda ett mångfasetteratkulturutbud som medger både bevarande av kulturellavärden och stimulans av experimenterande ochförnyelse. Vid bidragsfördelningen är det inte minstviktigt att hänsyn tas till att kultur av högkvalitet så långt det är möjligt skall kunnaerbjudas i hela landet och att kultur skall kunnaerbjudas i sådana former och av en sådan bredd attden kan attrahera människor med olika bakgrund ochintressen. Bidragsfördelningen skall bidra till attöka tillgängligheten hos kulturen. Ett viktigtinslag i den statliga kulturpolitiken är attresultaten av den förda politiken skall kunna följasupp och utvärderas mot de uppsatta målen ochriktlinjerna. Utskottet kan mot denna bakgrund inteförorda att ett system med individuell kulturpenginförs. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attstaten står för mindre än hälften av det offentligastödet till kulturen och att hushållenskulturutgifter är dubbelt så stora som desammanlagda offentliga kulturbidragen.Utskottet anser att det inte är påkallat med enutredning som skall syfta till att öka statensupphandling inom kulturområdet. I lagen (1992:1528)om offentlig upphandling regleras vilka hänsyn somkan tas vid upphandling som gäller varor ochtjänster inom kulturområdet. Det bör enligtutskottets mening vara svårt att i störreutsträckning förena en sådan upphandling av kulturmed de nationella kulturpolitiska målen.Slutligen anser utskottet att det inte heller ärpåkallat att en utredning görs om nya jävsregler vidfördelningen av offentliga kulturmedel, dvs. inomden statliga, landstingskommunala och kommunalasfären, som skulle göra det nödvändigt att t.ex.kartlägga bidragsfördelande politikers ochtjänstemäns organisationstillhörigheter.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motionerna 2000/01:Kr295 (m),2000/01:Kr296 (m), 2001/02:Kr215 (m) yrkande 3,2001/02:Kr261 (m) och 2001/02:Kr344 (m).SponsringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omsponsring, jämför reservationerna 8 (v) och 9(kd).MotionernaUtvecklingen av kultursponsringen bör enligt motion2000/01:Kr292 (v) yrkande 8 bevakas, bl.a. när detgäller yttrandefriheten i det konstnärliga skapandetvid kultursponsring. Detta bör enligtmotionsyrkandet som sin mening tillkännage förregeringen.I motion 2001/02:Kr416 (kd) yrkande 1 hemställsatt skall tillkännage för regeringen attalla kulturinstitutioner bör ha etiska regler försponsring.Enligt motion 2001/02:Kr422 (mp) yrkande tillkännage för regeringen att den iregleringsbreven bör ange hur stor del avkulturinstitutionernas verksamhet som får sponsras.Utskottets ställningstagandeUnder har revisorer avlämnatett förslag om sponsring av statliga myndigheter(2001/02:RR9). Revisorerna har föreslagit attregeringen bör ta ställning till vilka statligamyndigheter eller vilka statliga verksamheter somfår finansieras med sponsring. Vidare harrevisorerna föreslagit en översyn av lagen(1992:1528) om offentlig upphandling i syfte attklargöra hur lagen skall tillämpas i fråga omsponsring. Förslaget har remitterats tillkonstitutionsutskottet för behandling.Konstitutionsutskottet delar i sitt betänkande2001/02:KU19 revisorernas uppfattning att regeringenbör ta ställning till vilka myndigheter eller vilkastatliga verksamheter som får finansieras medsponsring. Regeringen bör enligtkonstitutionsutskottets mening ta initiativ till attse över lagen om offentlig upphandling i syfte attklargöra hur den skall tillämpas i fråga omsponsring i form av varor och tjänster.Konstitutionsutskottet anser att det krävs en tydligdefinition av begreppet sponsring för att klargörahur finansieringsformen skall hanteras inomstatsförvaltningen. I det sammanhanget bör hänsyntas till att olika myndigheter kan förhålla sigolika till sponsring beroende på arten av derasverksamhet. Det kan finnas behov av att klargöra hurmyndigheterna skall hantera sponsring. Externfinansiering bör inte undergräva de beslut somfattas i politisk ordning. Det ankommer i förstahand på regeringen att utöva den styrning avmyndigheterna som kan behövas.Konstitutionsutskottet föreslår att somsin mening tillkännager vad utskottet anfört.Riksdagen har bifallitkonstitutionsutskottets förslag (rskr.