bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Det anges attresultatet av såväl de nya färjornasinverkan på fraktkostnaderna som avsamarbetsprojektet bör avvaktas.Regeringen förklarar sin avsiktatt återkomma till beträffandeen avveckling av Gotlandstillägget.Utskottet noterar denna bedömning ochutgår från att regeringens förslag idenna fråga kommer att föreläggasriksdagen under år 2003.Såvitt gäller motionsförslaget om ensänkning av längdmetertaxan villutskottet peka på att en sådan åtgärdingick som en del i den föreslagna"paketlösningen" om ett avskaffande avGotlandstillägget. Utskottet förutsätteratt nuvarande bidragssystem ligger fast iavvaktan på ett samlat ställningstagandeom en långsiktig lösning förGotlandstrafiken.Mot den nu angivna bakgrunden ärutskottet inte berett att nu tillstyrkade motionsförslag som gäller avskaffandeav systemet med Gotlandstillägget m.m.Modernare tonnageVad gäller förslaget i motion2002/03:T231, och som går ut på enmodernisering av kombifärjorna, villutskottet hänvisa till det tilläggsavtalsom nu har tecknats och för vilketutskottet har redogjort i det föregående.Mot denna bakgrund saknas skäl tillåtgärd från sida; motionenavstyrks.Säkerheten i GotlandstrafikenUtskottet har - beträffande säkerheten iGotlandstrafiken - ingen annanuppfattning är den som redovisas i motion2002/03:T489. Riksdagenstransportpolitiska beslut innefattadeäven sjösäkerheten. Inom kategorin färje-och passagerarsjöfart formulerades därvidett mål om att inga allvarliga olyckorskall inträffa. Ansvaret förfartygssäkerheten åvilar redare ochbefälhavare. Bestämmelser omfartygssäkerhet regleras i storutsträckning genom fartygssäkerhetslagen(1988:49). Tillsynsansvaret ligger hosSjöfartsinspektionen; i detta liggerockså frågan om fartygsbemanning.Det kan tilläggas att det finns ettförslag till EG-direktiv om bl.a. säkrarepassagerarfartyg i gemenskapen(KOM(2002)158 slutlig). Syftet meddirektivet är att åtgärda de brister somhar visat sig i den gällandelagstiftningen på området. Med vad nu harredovisats anser utskottet att någotuttalande av inte är behövligt.Motionen avstyrks därför.7.2 Nya färjeförbindelserMotionsförslagI motion 2002/03:T309 av ochLena Ek (c) förs fram ett förslag om atten bilfärjelinje skall etablerassommartid mellan och . Nästjordbruket är turistnäringen den störstanäringsgrenen, både på och Gotland.En bilfärjeförbindelse mellan öarnaskulle bli ett stort tillskott iturismutbudet och dessutom bidra till ettökat utbyte mellan länderna kringÖstersjön.I motion 2002/03:T205 av () hävdas att båda öarna Ölandoch lider av att det finns trafiki endast ett led, vilket gör dem till"återvändsgator". En matartrafikOskarshamn-Öland-Gotland skulle lösa endel av problemen, anför motionären. Underde första åren skulle en sådan linjebehöva ett visst statligt stöd, inteminst för att klara konkurrensen medDestination , som varje årerhåller sådant stöd. föreslåsgöra ett tillkännagivande om färjetrafiktill och från Öland.Utskottets ställningstagandeSåsom utskottet anförde då motsvarandemotionsförslag behandlades (bet. 2000/01:TU1) delar utskottetuppfattningen om turismens betydelse förGotland. Det kan finnas fördelar med attöppna nya färjelinjer, menade utskottetsom emellertid även redovisade vissasvårigheter med att förverkliga dennatanke.Utskottet konstaterar sålunda åter attdet här finns två motstående intressen,nämligen intresset av att få rimligaförutsättningar för upprätthållande avbastrafiken året runt - som är statligtsubventionerad - och intresset av att ökaturismen genom etablering av nyafärjeförbindelser under högsäsong. I detföregående har utskottet redovisat denlagstiftning som ligger till grund förinskränkningarna i rätten att bedrivalinjesjöfart på . Självaförordningen omfattar all färjetrafikmellan och varje annan svenskhamn, men regeln om begränsningen avserenbart trafiken mellan och ensvensk fastlandshamn. Det innebär att detinte finns några legala hinder förlinjesjöfart mellan och . Enannan sak är att en ny färjeförbindelseunder högsäsong kan medföra ettinkomstbortfall för den statligtsubventionerade trafiken.I det föregående har utskottetredovisat utredningen om Garanteradtransportstandard för . Såsomframgår föreslogs att staten skallgarantera ett minimiutbud. Utredarenanförde (s. 13) att detta kankompletteras kvalitativt och volymmässigtmed trafik på rent kommersiella villkor.Utskottet upprepar sittställningstagande från ; medhänsyn till vad som har anförts och iavvaktan på regeringens ställningstagandetill utredningens förslag börmotionsförslagen om färjetrafik mellanGotland och avslås av riksdagen.8 FärdtjänstUtskottets förslag i korthetUtskottet, som konstaterar att deproblem avseende färdtjänst som haraktualiserats vid tidigareriksdagsbehandling genom en radmotioner fortfarande kvarstår,understryker ytterligare en gång viktenav att dessa frågor skyndsamt bereds.Utskottet utgår från att regeringen tari beaktande vad som har anförts avutskottet. Med hänvisning till pågåendeutredningsarbete avstyrks motionerna iberörda delar.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottetföljande motioner:- 2002/03:T272 av m.fl.(fp),- 2002/03:T286 av (),- 2002/03:T317 av de (),- 2002/03:T341 av (),- 2002/03:T368 av ochBirgitta (båda c),- 2002/03:T396 av (),- 2002/03:T419 av ochKerstin-Maria (båda mp),- 2002/03:T453 av (),- 2002/03:So457 yrkandena 13-15 avChatrine m.fl. (kd).BakgrundRiksdagen beslutade om nyalagar avseende färdtjänst ochriksfärdtjänst. Den nya lagstiftningeninnebär ett nytt synsätt; från att havarit en fråga om bistånd betraktasfärdtjänst numera som en form avkollektivtrafik för att bidra till entillfredsställande trafikförsörjning ävenför funktionshindrade. Enligt lagen omfärdtjänst (1997:736) och lagen omriksfärdtjänst (1997:735) är det kommunensom svarar för att färdtjänst ochriksfärdtjänst anordnas. Kommunen haremellertid möjlighet att överlåtaansvaret för färdtjänsten tillhuvudmannen för kollektivtrafiken ilänet. Lagbestämmelserna i övrigt gällertillstånd till färdtjänst, avgift,återkallelse av tillstånd, handläggningav ärenden och överklaganden.Lagstiftningen trädde i kraft den 1januari 1998.I samband med sin behandling avlagförslaget föreslog trafikutskottetriksdagen att hos regeringen begära enallsidig och noggrann utvärdering avbl.a. Bland annat borde manundersöka om reglerna för ledsagare hadefått en tillfredsställande utformning ochhur väl statsbidraget hade fungerat närdet gäller att anpassa kollektivtrafikenoch den fysiska miljön till defunktionshindrades behov. Riksdagenanslöt sig till utskottets förslag.I enlighet härmed gav regeringenuppdrag till en rad myndigheter. Dessahar sedermera sammanställts av ,som också har presenterat rap-porter iämnet.UtredningRegeringen har beslutat omdirektiv för en utredning om Vissafärdtjänstfrågor (dir. 2002:108).Följande tre områden skall utredas.Färdtjänstens tillstånd och utvecklingUtredaren skall överväga behovet avändringar i regelverket om färdtjänst.Utgångspunkten skall vara Vägverketsredovisning av färdtjänstens utvecklingoch tillstånd januari1998-september 2000 (Vägverketspublikation 2001:95). Enligt vad somframkommer i rapporten behövsförtydliganden av hur lagen (1997:736) omfärdtjänst skall tillämpas. Kommunernahar efterfrågat bl.a. tydligaredefinitioner och stöd för tillämpning ochtolkning av lagen. Framför allt defärdtjänstberättigade har redovisat sinuppfattning att tillämpningen av lagenhar tenderat att bli alltmer restriktiv,vilket leder till att de får försämradetransportmöjligheter. Under denna delskall vidare behovet av entillsynsmyndighet övervägas.Samordning av beställningscentraler försjukresor och för färdtjänstUtredaren skall överväga om det ärlämpligt att undanta samordningen avbeställning av sjuk- och färdtjänstresori en beställningscentral frånupphandlingskravet i lagen (1998:1528) omoffentlig upphandling.För färdtjänst gäller enligt 4 § lagen(1997:736) om färdtjänst att en kommunfår överlåta sina uppgifter enligt lagentill trafikhuvudmannen i länet. Detta fårske även om trafikhuvudmannen är ettaktiebolag. Syftet är att möjliggöra delsen bättre samordning av färdtjänsten ochden ordinarie kollektivtrafiken, dels enbättre handikappanpassning avkollektivtrafiken. En kommun kan överlåtaansvaret för färdtjänsten tilltrafikhuvudmannen även om denna är ettaktiebolag, utan att genomföra ettupphandlingsförfarande,För s.k. sjukresor gäller enligt lagen(1991:419) om sjukresor att landstingenoch vissa kommuner kan anordna sådana ochatt de i så fall också skall betalaersättning för sådana resor. Om någon delav sjukreseverksamheten skall överlåtaspå en trafikhuvudman som är ettaktiebolag, måste detta emellertid görasefter upphandling enlig lagen omoffentlig upphandling. Vissa kommuner ochlandsting har uttalat att en möjlighetatt samordna beställningarna av sjukresoroch färdtjänstresor i trafikhuvudmannensbeställningscentral avsevärt skulleeffektivisera verksamheten.Om utredaren kommer fram till att ensådan samordning är lämplig skall hanockså överväga hur ett sådant undantagbör författningsregleras.Behandling av personuppgifter m.m. iregister över färdtjänstberättigadeUtredaren skall lämna förslag till hurbehandlingen av personuppgifter ikommunernas och trafikhuvudmännensregister över färdtjänstberättigade börregleras.För att kunna tillhandahålla enändamålsenlig färdtjänst behöver kommuneroch trafikhuvudmän föra automatiseraderegister över de färdtjänstberättigade. Iregistret måste det ingå vissa uppgiftersom rör den färdtjänstberättigades hälsa,t.ex. om personen i fråga ärrullstolsburen och därför måste åka i ettspecialfordon.Enligt bestämmelserna ipersonuppgiftslagen (1998:204) är detförbjudet att behandla bl.a. sådanapersonuppgifter som rör hälsa. Vissaundantag medges dock. Det är t.ex.tillåtet att behandla uppgifter som rörhälsa om den registrerade har gett sittuttryckliga samtycke. Ytterligareundantag från förbudet mot att behandlakänsliga uppgifter kan - under vissavillkor - föreskrivas i en annan lageller förordning.Kommunernas och trafikhuvudmännensbehandling av uppgifter omfattas inte avde undantag som anges ipersonuppgiftslagen. Eftersom det förnärvarande inte finns någon författning ivilken kommuner och trafikhuvudmänundantas från förbudet mot att behandlakänsliga uppgifter är dessa såledeshänvisade till att begära samtycke frånde färdtjänstberättigade. Med hänsyn tilldet stora antalet färdtjänstberättigadepersoner har detta dock visat sig krävaen stor arbetsinsats.Utredningen skall senast den 1 februari2003 lämna förslag till hur behandlingenav personuppgifter i register överfärdtjänstberättigade börförfattningsregleras. I övrigt skalluppdraget redovisas senast den 1 november2003.MotionsförslagI motion 2002/03:T272 av KerstinHeinemann m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande av om den nutillkallade utredningen om ändringar ilagar som gäller förfärdtjänstverksamhet. Enligtmotionärernas uppfattning skiljer sigutredningsdirektiven från vad riksdagenuttalade när frågan behandlades senast. Iutskottsbetänkandet låg tonvikten på deproblem som drabbar enskilda människor,vilka till följd av hög ålder, svårsjukdom eller funktionshinder är beroendeav färdtjänst. Regeringen däremot, heterdet i motionen, betonar kommunernas ochtrafikhuvudmännens krav i fråga ombehandlingen av personuppgifter ochmöjligheten att utan upphandling samordnabeställningar. Motionärerna anser attutredningen skall vara parlamentarisk ochden bör ges direktiv som gör att delagstiftningsfrågor som utskottet tog uppockså blir så väl beredda att riksdagenfår underlag för beslut om ändringar iberörd lagstiftning.I motion 2002/03:T317 av dePourbaix-Lundin (m) påtalas ett behov aven översyn av lagen (1997:736) omfärdtjänst i enlighet med vad som anförsi motionen. Frågan är om det varriksdagens mening att färdtjänstlagenskulle kunna tolkas så olika ikommunerna. För mångafärdtjänstberättigade upplevs byråkratinsom ett bekymmer.I motion 2002/03:So457 av ChatrinePålsson m.fl. (kd) (yrkande 13) begärsett uttalande av attfärdtjänsten skall vara ett likvärdigtalternativ till kollektivtrafiken. Fördetta krävs att kostnaden bör varadensamma, att utsatta restider hålls ochatt man måste kunna ta med ledsagareeller barn. Vidare bör uttalasig om en instans för överklaganden avfärdtjänstärenden (yrkande 14). Slutligenbegärs en ändring i 1 § färdtjänstlagen(1997:736). Funktionshindrade medorienteringshinder - t.ex. synskadade -behöver mycket färdtjänst. För att ävenderas rättigheter skall stärkas bör lagenkompletteras med en definition av måletmed lagen. Denna bör gå ut på attmänniskor med funktionshinder skall geslika förutsättningar att förflytta sig(yrkande 15).Enligt vad som sägs i motion 2002/03:T419av och Kerstin-MariaStalin (båda mp) bör regeringen ges tillkänna behovet av en översyn avfärdtjänsten och färdtjänstlagen. Den nyalagen innehåller så många kryphål att deti många kommuner inneburit ett bakslagför färdtjänsten (yrkande 1). En ändringi färdtjänstlagen behövs vidare för attsäkerställa synskadades rätt att medtaassistent i färdtjänsten. Tillämpningenav lagen i vissa kommuner kan innebäraatt en synskadad visserligen genomfärdtjänsten kan ta sig till ettköpcentrum, men däremot inte kan ta sigrunt i centrumet, eftersom assistenteninte tillåts följa med i fordonet(yrkande 2).I motion 2002/03:T368 av (båda c) begärs ettuttalande om att person medfunktionshinder som beviljats färdtjänstskall kunna resa på fastställda tider.Den som är beroende av färdtjänst för attkunna delta i förvärvsarbete måste kunnalita på att transporten utförs på utsatttid, betonas det (yrkande 1). Det ärvidare angeläget att ensamstående medfunktionshinder som förvärvsarbetar ochbeviljats arbetsresor skall ha lagligrätt att lämna och hämta barn under tolvår i direkt anslutning tillarbetsresorna. Det borde vara isamhällets intresse att se till helhetenoch att även barnets situation beaktasheter det och motionärerna anser attrikdagen bör göra ett uttalande i dennariktning (yrkande 2).Enligt vad som anförs i motion2002/03:T341 av ()bör begära att regeringenlägger fram förslag till ändring av lagenom färdtjänst i enlighet med vad somanförs i motionen. Starka skäl talar föratt synpunkterna i ochfrån Handikappförbunden bör beaktas avregeringen i arbetet på att ändrafärdtjänstlagstiftningen.Motion 2002/03:T286 av ()innehåller krav på ett riksdagsuttalandeom behovet av en tillsynsmyndighet förfärdtjänst. Kvaliteten på färdtjänstenvarierar över landet, anförs det.Färdtjänsten fungerar väl på flertaletplatser, medger motionären, men han anseratt det är rimligt att det finns enfristående tillsynsmyndighet att vändasig till eftersom verksamheten är såviktig för den enskilde.I motion 2002/03:T396 av () understryker motionären att en personmed funktionshinder inte får betraktassom "föremål för särskilda åtgärder" utanskall ses som en medborgare medrättigheter och skyldigheter. Lagen omfärdtjänst bör vidare ha en övergripandemålformulering, anser hon och föreslåratt gör ett uttalande om detta.Motion 2002/03:T453 av () innehåller krav på en utvärdering avfärdtjänstlagen möjligt. Lagenger rätt till ledsagare under självaresan; däremot tycks lagstiftaren intebekymra sig över om det saknasförutsättning att klara sig vid resansmål. Detta drabbar i hög graddemenssjuka. Denna fråga bör ses överliksom frågan om olikheterna i taxorna iskilda delar av landet, anförs detvidare.Utskottets ställningstagandeI nio motioner framförs förslag som iolika avseenden gäller frågan om hurfärdtjänsten fungerar. I flertalet av demkritiseras gällande regelverk för att detger utrymme för en alltför olikartadtillämpning i kommunerna - i någon motiontalas om kryphål - och därmed förinskränkningar av skilda slag i rättentill färdtjänst. Frågor som uppmärksammasär bl.a.Den administrativa hanteringenav färdtjänstresande bör förenklas.En övergripande målformuleringbör införas i lagstiftningen omfärdtjänst.Möjligheten att kunna ta medledsagare, medresenär eller eget barnmåste medges; detta för att färdtjänstenskall leva upp till syftet att vara ettlikvärdigt alternativ till ordinariekollektivtrafik.Bättre möjligheter bör finnasnär det gäller att kunna överklaga.En fristående tillsynsmyndighetbör inrättas för att kvaliteten påfärdtjänsten skall vara så enhetlig sommöjligt i hela landet.Personer med s.k.orienteringshinder bör uppmärksammas merliksom personer med synskada.Krav på samtransport, sominnebär försämrade resemöjligheter ochbristande kundanpassning, bör prövas.Skillnaderna mellan kommunernanär det gäller taxor och resevillkor börses över.Färdtjänsten är ett prioriterat områdeför utskottet, som följer frågan noga.Som anfördes vid den senasteriksdagsbehandlingen (bet.2001/02:TU1) är utskottet medvetet om deproblem som finns inomfärdtjänstsystemet. I de då aktuellamotionerna, som i stor utsträckning togupp samma problem som årets motioner, gesexempel på att man i tillämpningen avregelsystemet tenderar att bli okänsligför de speciella förutsättningar somfärdtjänstbehövande har. Färdtjänsten ärvisserligen en transportform bland andra,men man måste också beakta attverksamheten skall vara uttryck för ensocial omsorg, framhöll utskottet vidare.Utskottet ser mot denna bakgrund det sompositivt att regeringen tillkallat ensärskild utredare för att se överregelverket för färdtjänst. Färdtjänstensutformning är, enligt utskottetsuppfattning, av stor betydelse för attriksdagens transportpolitiska mål om etttillgängligt transportsystem för allaskall kunna uppnås. De frågor sommotionärerna aktualiserat har därför enviktig transportpolitisk innebörd.Utskottet förutsätter mot denna bakgrundatt regeringen kommer att tillse att demotionsledes uppmärksammade frågornakommer att beaktas inom ramen för det nupågående utredningsarbetet. Medhänvisning till frågans stora betydelseför viktiga grupper i samhälletförutsätts att regeringen skyndsamt förriksdagen lägger fram de förslag som ärföranledda av pågående utredningsarbeteoch av här behandlade motioner.9 Statens haverikommissionUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag omStatens haverikommissionsförvaltningskostnader.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ettregeringsförslag (prop. 2002/03:1,utg.omr. 22, punkt 20). Regeringenföreslår att godkänner vadregeringen förordar om Statenshaverikommission.Regeringens förslagStatens () skallenligt sin instruktion göraundersökningar enligt lagen (1990:712) omundersökning av olyckor. I varje undersökning skall SHK fastställaolycksorsaken och om möjligt ge sådanasynpunkter och rekommendationer attframtida olyckor förebyggs. Avbudgetpropositionen framgår att SHK isamtliga slutrapporter som lämnades under2001 har fastställt den sannolikaolycksorsaken. Dessutom har i de flestafall rekommendationer kunnat lämnas.Därmed har SHK bidragit till attförbättra möjligheterna till att uppnådet långsiktiga transportpolitiska måletom en säker trafik.SHK disponerar inget eget anslag. Istället beslutar regeringen om en ram förmyndighetens förvaltningskostnader. får dessa kostnader uppgåtill högst 13 530 000 kronor.Förvaltningskostnaderna fördelas på fembetalande myndigheter. Av propositionenframgår att regeringen avser att i 2003års regleringsbrev för SHK fastställaandelarna enligt följande:Luftfartsverket60 %Försvarsmakten10 %Statens räddningsverk15 %Sjöfartsverket10 %Banverket5 %Riksdagen föreslås godkänna vadregeringen förordar om Statenshaverikommission.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingenting att erinra motregeringens förslag om förvaltningskostnader;förslaget tillstyrks alltså.10 IT, tele och postUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändringi lagen om kreditering på skattekontoav stöd till kommuner för anläggande avlokala telenät. Förslaget innebär att400 av de medel somfinns avsatta som stöd till kommunernaför lokal bredbandsutbyggnad omfördelasför att kunna användas som stöd tillkommuner för anläggande av stomnät.Utskottet tillstyrker vidare attregeringen för bl.a. upphandling avverksamheter i syfte att tryggafunktionshindrades behov av effektivatelekommunikationer, posttjänster samtgrundläggande kassaservice får ingåekonomiska förpliktelser som innebärutgifter på högst 200 miljoner kronorunder åren 2004-2005.Utskottet förutsätter att Postensförändringsarbete sker på ett socialtansvarsfullt sätt och att regeringennoga följer utvecklingen och utvärderarförändringarna. Funktionshindrades kravpå en god postservice är grundläggandeoch måste beaktas. Samtligamotionsyrkanden om privatisering avPosten och om olika servicefrågoravstyrks. Jämför reservationerna 25 (m)och 26 (v).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet tvåregeringsförslag 2003 inom politikområdet IT, teleoch post (prop. 2002/03:1, utg.omr. 22,punkterna 2 och 21). Regeringen föreslåratt riksdagen2. antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokalatelenät,21. bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 37:2 Upphandling avsamhällsåtaganden ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst200 under åren 2004-2005.Vidare behandlar utskottet följande 11motioner:- 2002/03:T265 av ochSonia (båda s),- 2002/03:T281 av m.fl.(v),- 2002/03:T294 av (),- 2002/03:T297 av (),- 2002/03:T298 yrkande 23 av LarsLeijonborg m.fl. (fp),- 2002/03:T337 av Per och (båda m),- 2002/03:T387 av (),- 2002/03:T398 av ochSofia (båda c),- 2002/03:T463 yrkandena 1 och 2 avJohnny m.fl. (kd),- 2002/03:T469 av ochBirgitta (båda c) samt- 2002/03:T496 yrkande 11 av KristinaZakrisson m.fl. (s).10.1 Kommunalt IT-stödRegeringen uppdrog åtAffärsverket att påmarknadsmässiga villkor bygga ett öppetnationellt optofibernät mellan landetssamtliga kommuner där nätkapacitet i formav svart fiber sedan upplåts. Sedanbeslutet fattades har förutsättningarnaatt på marknadsmässiga villkor nå allakommunhuvudorter med ett sådant stomnätmarkant förändrats. Svenska kraftnätanser sig därför inte kunna fullföljasitt uppdrag.I syfte att nu stimulera en fortsattstomnätsutbyggnad föreslår regeringen att400 av de medel som finnsavsatta som stöd till kommunerna förlokal bredbandsutbyggnad men som ärdestinerade till lägre nivåer inomnäthierarkin omfördelas för att kunnaanvändas som stöd till utbyggnad avstomnät. Detta skall ske genom attlandets kommuner själva ges möjlighet atterhålla stöd för upphandling ochanläggning av stomnät. För att möjliggöraden vidgade medelsanvändningen föreslåsen ändring i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokalatelenät.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.10.2 SamhällsupphandlingI budgetpropositionen föreslås attregeringen bemyndigas att ,i fråga om ramanslaget 37:2 Upphandlingav samhällsåtaganden, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 200miljoner kronor under åren 2004-2005.Bemyndigandet avser att finansieraupphandling av verksamheter i syfte atttrygga funktionshindrades behov aveffektiva telekommunikationer,posttjänster samt grundläggandekassaservice. Vidare skall olikasatsningar för att tillgodosefunktionshindrades tillgång tillprodukter och tjänster inomtelekommunikationsområdet som kräverbredband finansieras.