bet · GQ01FIU6 · 2002-12-05 00:00:00 — behandlar i betänkandet skrivelse2001/02:180 Redovisning av AP-fondernas verksamhet2001. I skrivelsen lämnar regeringen en redovisningav AP-fondernas utveckling , enutvärdering av fondernas mål och FörstaFjärde AP-fondernas anpassning till målen samt vilka effekterförra årets stora portföljförändringar i AP-fondernahade på den svenska kronan. Vidare redovisas enutvärdering av Sjätte perioden 19972001.AP-fondernas marknadsvärderade resultat uppgickunder till . Skillnadenmellan pensionsavgifterna ochpensionsutbetalningarna gav ett överskottpå . Kostnaden föradministrationen uppgick till ochsom en följd av det reformeradeålderspensionssystemet förde AP-fonderna över 155miljarder kronor till staten.Sammantaget innebar detta att AP-fondernas samladekapital minskade med 168,7miljarder kronor, från islutet av 2000 till i slutetav 2001.Utskottet föreslår av skrivelsen läggs tillhandlingarna.Utskottet behandlar också tre motioner medanknytning till fondernas placeringsinriktning ochSjätte . En motion väcktes med anledning avskrivelsen medan de resterande två motionernaväcktes under allmänna motionstiden. Utskottetföreslår att motionerna avslås. I betänkandet finns3 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. AP-fondernas verksamhet 2001Riksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:180 till handlingarna.2. Avveckling av Sjätte avslår motion 2001/02:Fi49 av m.fl. (m).Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)3. Nya riktlinjer för AP-fondernaRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi257 av m.fl. (v) yrkande 3 samt2002/03:Fi288 av m.fl. (v) yrkande 3. Reservation 3 (v)den 5 december 2002På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), CarinLundberg (s), (), (), (), (), ChristerNylander (fp), (), (),(), (), GunnarNordmark (fp), (), () ochJörgen ().2002/03FiU6(skr. 2001/02:180)Redogörelse för ärendetI skrivelse 2001/02:180 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001 lämnar regeringen enredovisning av AP-fondernas utveckling under förraåret, en utvärdering av fondernas mål ochFörstaFjärde AP-fondernas anpassning till målensamt vilka effekter förra årets storaportföljförändringar i AP-fonderna hade på densvenska kronan. Vidare redovisas en utvärdering avSjätte förvaltningsresultat perioden19972001. Med anledning av skrivelsen har en motionväckts. Under allmänna motionstiden väcktesytterligare två motioner som behandlas ibetänkandet. Förslagen i motionerna återges ibilaga.Utskottets övervägandenAP-fondernas verksamhet 2001Utskottets förslag i korthetRiksdagen beslutar lägga regeringensskrivelse /02:180 Redovisning av AP-fondernas verksamhet tillhandlingarna.SkrivelsenI skrivelsen lämnas en redovisning av Allmännapensionsfondernas (AP-fondernas) verksamhet under2001. Redovisningen innehåller bl.a. ensammanställning av fondernas årsredovisningar, enutvärdering av fondernas mål och FörstaFjärde AP-fondernas anpassning till målen samt vilka effekterförra årets stora portföljomflyttningar hade på densvenska kronan. Vidare redovisas en utvärdering avSjätte förvaltningsresultat perioden19972001. Till hjälp med utvärderingarna harregeringen bl.a. använt sig av Wassum InvestmentConsulting och Bacon & Woodrow.I och med reformeringen av pensionssystemet fickAP-fondsystemet en ny organisation ochnya placeringsregler fr.o.m. årsskiftet 2001 (prop.1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr.1999/2000:1818). Fyra nya s.k. buffertfonder Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna bildades och de nya placeringsreglerna innebar bl.a.att fonderna i större utsträckning än tidigare fickmöjlighet att placera i börsnoterade aktier och iutländska tillgångar. I samband med skrivelserna omAP-fondernas verksamhet brukar regeringen normaltpresentera en utvärdering av fondernas förvaltningunder . I årets skrivelsepresenteras en sådan för enbart ,eftersom de övriga fonderna (inklusive Sjunde AP-fonden) till följd av den nya organisationen och denya placeringsreglerna varit verksamma för kort tidför att en långsiktig utvärdering ska varameningsfull.AP-fondernas (exklusive Sjunde AP-fonden)sammanlagda s.k. marknadsvärderade resultat uppgickunder till , visarsammanställningen av fondernas årsredovisningar.Skillnaden mellan pensionsavgifterna ochpensionsutbetalningarna gav ett överskottpå . Kostnaden föradministrationen uppgick till (något lägre än dåadministrationskostnaderna ökade kraftigt till följdav omorganisationen och förberedelserna inför de nyaplaceringsreglerna) och som en följd av detreformerade ålderspensionssystemet förde AP-fondernaöver till staten.Sammantaget innebär detta att AP-fondernas samladekapital minskade med 168,7miljarder kronor, från islutet av 2000 till i slutetav 2001.Fondernas resultat motsvarar en nominellavkastning på , vilket kan jämföras med enavkastning på . Räknas inflationenbort blev den reala avkastningen 7,1 %.Under 2000 var den reala avkastningen . Underde har buffertfondernas avkastning(FörstaFjärde AP-fonderna plus )legat på i genomsnitt . Den realaavkastningen var 4,3 %.Det svaga resultatet beror till stor delpå de kraftiga prisrasen på världens olikaaktiebörser i kombination med att fonderna, tillföljd av de ändrade placeringsreglerna, under åretkraftigt ökade andelen aktier i portföljerna. Somframgår av tabell 1 bestod fondernas portföljer ibörjan av 2001, efter överföringen av 155 miljarderkronor i olika typer av obligationer till staten, avsvenska och utländska aktier till ett värde av 165,9miljarder kronor. Värdet av räntebärande värdepapperoch fastigheter uppgick till392,respektive 20,5 miljarderkronor. hade värdet av aktiernaökat till medan värdet av deräntebärande värdepapperen hade minskat till 220,9miljarder kronor.Tabell 1. Buffertfondernas tillgångar i början ochslutet av 2001--------------------------------------------------------------|Tillgångar |||--------------------------------------------------------------|Svenska och utländska | 165,9 | 326,1 ||aktier | | |--------------------------------------------------------------|Svenska och utländska | 392,6 | 220,9 ||räntebärande värdepapper | | |--------------------------------------------------------------|Fastigheter | 20,5 | 18,3 |--------------------------------------------------------------|Totalt | 578,9 | 565,3 |--------------------------------------------------------------|varav utomlands | 72,1 | 287,8 |--------------------------------------------------------------Det innebär att andelen aktier i portföljerna ökatfrån till av den totala portföljen, uteslutandepå grund av omfattande köp av utländska aktier.Första AP-fondenDet marknadsvärderade resultatet för Första AP-fonden blevunder 2001 , vilket motsvarar enavkastning på (inklusive valutasäkring). Fondenredovisar inte något jämförelseindex för , menväl för (anledningen är att det dröjde enbra bit in innan anpassningen till en nynormalportfölj var genomförd). Jämförelsen visar att fondenunder lyckades slå jämförelseindex med 0,7procentenheter. Fondens kostnader var miljonerkronor, av ett schablonberäknat genomsnittligtfondkapital.Andra AP-fondenAndra AP-fondens resultat uppgick till 5 miljarder kronor.Det motsvarar en avkastning på , vilket är 1,7procentenheter bättre än jämförelseindex, enligt fondensberäkningar. Fondens kostnader för verksamheten var underperioden , vilket ungefär motsvarar 0,14 %av fondkapitalet.Tredje AP-fondenTredje AP-fonden visade ett marknadsvärderatresultat på . Det ger en avkastning påtotalt , vilket enligt fonden är 0,2 procentenheterbättre än jämförelseindex. Kostnaderna för verksamhetenuppgick till , motsvarande avfondkapitalet.Fjärde AP-fondenFjärde AP-fondens resultat blev . Detmotsvarar en avkastning på , vilket för helåretär lägre än jämförelseindex. Jämförelsenär dock orättvis, eftersom fonden först under andra halvåretvar klar med anpassningen av portföljen. Tittar man enbart påandra halvåret var fondens avkastning 0,2 procentenheterhögre än jämförelseindex. Fondens kostnader för verksamhetenuppgick till , av fondkapitalet.Sjätte totala resultat uppgick till 1,7 miljarderkronor, vilket motsvarar en avkastning på . Detär bättre än jämförelseindex som sjönkmed . Fondens kostnader för verksamheten uppgick till272 , vilket motsvarar avfondkapitalet.I skrivelsen analyserar regeringen även Sjätte , den förstasammanhängande femårsperioden i fondens korta historia.Fonden gav en avkastning på i genomsnitt 10,, vilket är bättre änjämförelseindex. Ser man till enbart bliravkastningen utöver jämförelseindex än större. Regeringenkonstaterar därför att fonden uppnått styrelsens mål underperioden. Det är framför allt förvaltningen av portföljen avonoterade aktier som bidragit till resultatet. Underfemårsperioden gav den onoterade portföljen en avkastning påi genomsnitt , mer änstyrelsens mål per år.Sjunde AP-fondenSjunde AP-fonden är det statliga fondalternativet inompremiereservsystemet. Den s.k. premiesparfonden, vilken ärden fond som de s.k. icke-väljarna i premiereservsystemetplaceras i, gav en avkastning på , vilketär samma avkastning som i jämförelseindex. Den s.k.premievalsfonden, som är den valbara statliga fonden, gavunder en avkastning på , vilket är 0,4procentenheter sämre än jämförelseindex.Utvärdering av målenFörstaFjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden ska enligtlag utarbeta mål för verksamheten på grundval avpensionssystemets långsiktiga åtaganden. I tabell 2 nedansammanfattas ytterst kortfattat regeringens synpunkter påfondstyrelsernas mål för den strategiska inriktningen avplaceringarna, de s.k. normalportföljerna.Tabell 2. Sammanfattning av regeringens bedömning avfondernas mål---------------------------------------------------------------| |Regeringens bedömning |---------------------------------------------------------------|Första AP-fonden |Den strategiskainriktningen | | |avplaceringarna verkar vara| ||rimligt väl avvägd. Regeringen || |ifrågasätter dock om inslaget|| |av likviditet iportföljen| ||överensstämmer med fondens| ||uppdrag. |---------------------------------------------------------------|Andra AP-fonden |Trots att Andra AP-fonden| | |under stortidspress byggt upp | ||en helt ny|| |förvaltningsorganisation har|| |fonden formulerat ett målsom| | |är rimligtavvägt. Enligt| ||regeringen är det dock svårt| ||att motivera att portföljen,| ||utifrån de långsiktiga| ||åtagandena i pensionssystemet,| | |innehållerstatsskuldväxlar. |---------------------------------------------------------------|Tredje AP-fonden |Fonden har på ett ambitiöst| | |sätt relateratfondens| ||placeringsinriktning till| ||pensionssystemets åtagande.| ||Fondens mål står därmed friare| | |till rådandekonsensus på| ||marknaderna i form av| ||genomsnittliga | ||marknadsuppfattningar. Målet| ||är väl avvägt. |---------------------------------------------------------------||Fondens mål baseras på| | |vedertagenanalys och| ||förefaller väl avvägd. |---------------------------------------------------------------||Avkastningsmålet föronoterade | ||aktier väl avvägt medan| ||avkastningsmålen för de|| |noterade aktierna och för|| |fonden som helhet alltjämtär| | |relativt lågtsatta. |---------------------------------------------------------------|Sjunde AP-fonden |Den strategiska| ||placeringsinriktningen väl| ||avvägd. Regeringen| ||ifrågasätter dock lämpligheten| | |i attutnyttja en| ||genomsnittligt utvald fond i| ||premiepensionssystemet som| ||utgångspunkt för att bygga en| ||långsiktig portfölj. |---------------------------------------------------------------Som en övergripande synpunkt på fondernasmålutformning utifrån pensionssystemets långsiktigaåtaganden skriver regeringen att det underlagsom finns tillgängligt för att göra denna typ av analyser, somt.ex. långfristiga demografiska prognoser och medelfristigaekonomiska bedömningar, är bristfälligt. Regeringenavser därför att hålla frågan om fondernasbeslutsunderlag och riskerna med ett bristfälligt underlagunder uppsikt.Anpassningen till de nya målenFörstaFjärde AP-fondernas anpassning tillnya mål och nya placeringsregler är sannolikt denstörsta förändringen av en samlad tillgångsmassa somnågonsin ägt rum i . Regeringen gör därför iskrivelsen en analys av hur fonderna internt klarat denkraftiga förändringen samt hur portföljanpassningenpåverkat marknaderna. I tabell 1 ovan framgårvilka stora skiften mellan olika typer avtillgångar som fonderna genomförde under förra året.Intern hantering av anpassningenRegeringen gör i skrivelsen en genomgång av hur och hursnabbt de olika fonderna hanterat övergången tillde nya portföljerna. Vidare görs en genomgång av hurfonderna löst problemet med jämförelseindex under dentid portföljen förändrats mot den nya beslutade normalportföljen. Regeringen konstaterar att fonderna valt olikametoder för att mäta förvaltningsresultaten underanpassningsperioden, varav en del metoder skapatoklarhet om fondernas verkliga förvaltningsresultat underperioden samt gett otydliga mål för organisationerna underanpassningen. Samtliga fonder använder den nya normalportföljen somjämförelseindex för att kunna avläsa resultaten i förvaltning. Underförsta halvåret används dock olika metoder.Regeringen drar kortfattat slutsatsen att det ärviktigt att på lång sikt undvika oklarheter omvilka förvaltningsresultat som uppnåtts. Regeringenuppmanar därför de AP-fonder som inte gjort det att iefterhand presentera ett jämförelseindex för även första halvåret2001, baserat på styrelsernas beslut rörande fondensportföljsammansättning.Marknadseffekter av fondernas portföljanpassningI bilaga 8 i skrivelsen presenteras en analys aveffekterna på marknaderna av anpassningen tillAP-fondernas nya placeringsregler, vilken till stordel handlade om ett skifte från svenska räntebärandevärdepapper till utländska aktier. Analysen grundas på uppgifter omAP- fondernas dagliga köp och försäljning avsvenska kronor samt på uppgifter omaktiemarknadernas och valutamarknadernas utveckling underden aktuella perioden.Kortfattat konstaterar regeringen attFörstaFjärde AP-fondernas transaktioner under2001 visserligen påverkade den svenska kronans kurs påden internationella valutamarknaden, men att effekten var begränsad.Kronan styrdes i större utsträckning av aktiekursernasutveckling på både Stockholmsbörsen och de storainternationella börserna samt av kursutvecklingenmellan den amerikanska dollarn och euron. Vidarespelade också graden av riskaversion hos marknadens olikaaktörer, vilket kan ses som ett mått på oron ochturbulensen på marknaderna, enstörre roll för kronans utveckling än AP-fondernas nya mål.Effekten på valutakursen av AP-fondernas transaktionerberodde också enligt regeringen i störreutsträckning på att AP-fonderna anpassade graden avvalutasäkring till sjunkande internationella aktiekurser än påeffekter av AP-fondernas omstrukturering av portföljerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har granskat regeringens skrivelse 2001/02:180Redovisning av AP-fondernas verksamhet ochföreslår att skrivelsen läggs tillhandlingarna.Utskottet vill dock kort kommentera utvecklingen under2001. Utskottet kan konstatera att omfördelningen iAP-fondernas tillgångar sannolikt ärden största portföljförändring som inträffat i svenskfinansiell historia. Som en följd av buffertfondernas nya mål ochnya och utvidgade placeringsregler beslutadestyrelserna i de fyra buffertfonderna, oberoende avvarandra, att kraftigt öka andelen aktier iportföljerna, framför allt utländska aktier, på bekostnad avräntebärande värdepapper. Styrelserna beslutadesamtidigt att förändringen skulle genomföras underen relativt kort tidrymd.I början av 2001 uppgick andelen svenska aktier ibuffertfonderna till , andelen utländska aktiertill , andelen svenska räntebärande värdepappertill och andelen utländska räntebärande värdepappertill . Andelen utländska tillgångar var sammanlagt 12,5 %.I slutet av december 2001 hade andelen utländskaaktier och utländska räntebärande värdepapper ökattill respektive som andelensvenska aktier och svenska räntebärande värdepapper sjunkittill respektive . Andelen utländska tillgångari buffertfondernas portföljer uppgick i slutetav tillnästan 51 %.Så här i efterhand kan utskottet konstatera att 2001var en ogynnsam tidpunkt för en omfattande ochsnabb omväxling från räntebärande värdepapper tillaktier i portföljer. Utvecklingen visaratt de internationella aktiemarknaderna, trots nedgången underandra halvan av 2000, var övervärderade i början av2001. Börskurserna både i ochinternationellt fortsatte att falla under både 2001 och2002.Avveckling av Sjätte förslag i korthetUtskottet avstyrker motion Fi49 (m) om en avveckling avSjätte med motiveringen att fondenfyller sin roll i AP-fondsystemet.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp).MotionenI motion Fi49 av m.fl. (m) anförs attSjätte tillkom 1996 och att syftet varatt öka tillgången på riskkapital för mindre,nystartade och onoterade företag. Någon skyldighet attinleverera medel till pensionssystemet föreskrevs inte vidtillkomsten. Motionärerna konstaterar att endast entredjedel av fondens kapital placerats i onoteradebolag. Detta visar enligt motionärerna att fondensuppdrag var feltänkt från början. Erfarenheterna av statligtföretagande och inte minst statligriskkapitalverksamhet är inte goda. Sjätte tillgångar bör därför föras över till staten. För attundvika marknadsstörningar kan innehaven avbörsnoterade aktier bytas motobligationer. De onoterade aktierna förs till ettriskkapitalbolag under och privatiserassedan snarast möjligt på samma sätt som en gångskedde med och . Likviden förutförsäljningen av riskkapitalbolaget överförs tillkvarvarande fonder i buffertsystemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motioner omen avveckling av , senast i sambandmed behandlingen av förra årets skrivelse omAP-fondernas verksamhet (bet. 2001/02:FiU7). Motionerna hartidigare avstyrkts med bl.a. motiveringen att Sjätte sin roll i AP-fondsystemet och att det därförinte finns någon anledning att genomgripande förändra,avveckla eller sälja ut verksamheten.Utskottet ser ingen anledning att nu omvärdera tidigareställningstaganden. Motion Fi49 (m) avstyrks därför.Nya riktlinjer för AP-fondernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna Fi257 (v) och Fi288 (v)om nya riktlinjer för AP-fondernas placeringar och omatt fonderna böranvändas i näringspolitiskt syfte.Jämför reservation 3 (v).MotionernaI motion Fi257 av m.fl. (v) anförs attTredje AP-fonden har tagit steg mot att bli enmer aktiv ägare i de företag som de placerarpensionstillgångarna i. Ett sådant agerande från samtliga AP-fonder skulle, enligt motionärerna, bli en välbehövlig motvikttill kortsiktig aktiespekulation och påtryckningarfrån den s.k. marknaden mot folkvalda politiker, isyfte att pressa fram ekonomisk-politiska beslut.Enligt motionärerna bör därför AP-fonden få nya riktlinjer försina placeringar så att den kan uppträda mer långsiktigt ochdärmed bli en motkraft till det mer kortsiktigtspekulativa ägandet (yrkande 3). Imotion Fi288 av m.fl. (v) anförs att enligtplaceringsreglerna får inte AP-fondens medel användas föratt tillgodose närings- eller sysselsättningspolitiskamål. Motionärerna delar inte den ideologiska ochprincipiella uppfattning som ligger bakom utformningenav dagens placeringsregler. För att bl.a. klaraframtidens pensionskostnader måste en högsysselsättning och en låg arbetslöshet upprätthållas.För att nå detta mål krävs bl.a. en aktiv och målmedvetennäringspolitik. Medlen i AP-fonderna bör därför i större utsträckningäni dag kunna utnyttjas för näringspolitik (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatfrågor och yrkanden om att medlen i AP-fonderna istörre utsträckning bör användas förnäringspolitiska åtgärder, senast i betänkandet omAP-fondernas verksamhet 2000 (bet. 2001/02:FiU7).Nu, liksom tidigare, anser utskottet att detär viktigt att målen och placeringsreglerna för AP-fonderna är så formulerade att tillgångarna förvaltas tillstörsta möjliga nytta för ålderspensionssystemetsamt att avkastningen långsiktigt maximeras iförhållande till risken i placeringarna. Givet dettaär det, enligt utskottets mening, naturligt att fonderna inte skaha några närings- eller ekonomisk-politiska mål i sinverksamhet. När det gäller ägandet villutskottet erinra om att det i samband medomorganisationen av AP-fondsystemet (prop. 1999/2000:46, bet.1999/2000: FiU19, rskr. 1999/2000:181) beslutadesatt styrelsen i varje fond ska formuleraen verksamhetsplan. Verksamhetsplanen ska, vid sidanav placeringspolicy och riskhanteringsplaner, även innehålla enägarpolicy. Utskottet kankonstatera att samtliga buffertfonder formulerat enofficiell ägarpolicy. En grov genomgång av de olikapolicydokumenten visar att fonderna har ungefär sammainriktning vad gäller ägarutövandet och attplaceringsreglerna, dvs. reglerna om att fonderna maximalt fåräga av aktierna på Stockholmsbörsen och maximalt avaktierna i ett enskilt bolag, utgör ramarna förägandet. Dessutom styrs ägarrollen av att maktenska utövas med syftet att ge högre avkastning påförvaltade medel. Samtliga fonder anger attägarinflytandet t.ex. ska utövas genom att fondensrösträtt på bolagstämmor utnyttjas, att fonden deltar i ochverkar för inrättandet av olika nomineringskommittéer, attlöpande kontakter ska hållas med bolagensföreträdare samt att fonden ska samverka med andraaktieägare. Fonderna är emellertid i varierande gradkonkreta när det gäller riktlinjer i speciella ägarfrågor. Tillexempel behandlar tre av fyra fonder explicit fråganom kompensationssystem till styrelser, ledningar ochövriga anställda. I denna fråga är Tredje AP- fondenmest långtgående. Fonden anger ett antal olika krav som börställas på kompensations- och incitamentssystemen i företagen.Fonderna anger också hur etik och miljöfrågor skahanteras i ett ägarsammanhang. Samtliga fonderredovisar dessutom villkor som bör ställas på enstyrelse och på sammansättningen av styrelserna.Styrelsernas sammansättning bör enligt fondernapräglas av mångfald. Andra AP-fonden uppger t.ex. isin ägarpolicy att fonden ska verka för en jämnkönsfördelning i styrelserna. Första AP-fonden uppger att fondenska eftersträva ett ökat antal kvinnliga ledamöteri styrelserna i de företag där fonden är ägare. Med det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi257 (v) yrkande 3 och Fi 288 (v) yrkande3.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasiavsnittet.1. Avveckling av , punkt 2 (m)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller motion2001/02:Fi49 av m.fl. (m).StällningstagandeVi anser att det är det privata sparandet som ärgrunden för näringslivets riskkapitalförsörjning.Det är inte statens uppgift att genom ett stortoffentligt sparande tillhandahålla riskkapital. Ettstort statligt inslag riskerar att skada riskkapitalmarknaden,bl.a. genom att strikt ekonomiska överväganden iblandkan tvingas ge vika för politiska syften ochönskemål. När den sjätte fondstyrelsenskapades 1996 angavs att syftet var att ökatillgången på riskkapital för mindre, nystartade och onoteradeföretag. Från början fanns inte någon skyldighet för SjätteAP-fonden att leverera in medel tillpensionssystemet, men är Sjätte fonden endel i buffertfondsystemet. En genomgång avfondens redovisning visar att endast en begränsad delav Sjätte kapital är placerad i onoterade bolag, vilketär fondens huvuduppgift. Huvuddelen av tillgångarnaär i stället placerade i större noterade bolag. Detta visar att uppdraget till Sjätte feltänkt från början. Dessutom är placeringar ismå onoterade bolag förenade med stora risker.Sjätte fondens risktagande är högre än de övrigabuffertfondernas, visar AP-fondernas årsredovisningar. Sådanarisker bör inte tas med dagens och framtidapensionärers pengar.