bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — medsin långa kust och sina långa vattendragskulle tjäna på att kustsjöfarten fick enrenässans. Regeringen bör snarastredovisa ett handlingsprogram förkustsjöfarten.Sjöfarten lämpar sig särskilt väl förbulktransporter som tillhör de mestenergieffektiva transportformerna. Denhar också begränsad negativ påverkan påomgivningen i fråga om t.ex. buller ochträngsel. En del transporter kan lockasöver till sjöfart under förutsättning atthamnar och lastsystem fortlöpandemoderniseras. Detta gäller särskiltinlandshamnar, framför allt i ochMälaren där sjötransporter utgör ettattraktivt och säkert alternativ jämförtmed järnvägs- och lastbilstransport.Regeringen bör i det fortsatta arbetetmed farledsavgifterna försöka hitta ettsystem som gör att insjöfarten i Sverigekan tryggas.En stor del av den trafik som skeppatsvia har - efter de omfattandeinvesteringarna i bannätet och de sänktabanavgifterna - överförts till järnväg.Om utvecklingen fortsätter på samma sättkommer sjöfartens framtid på ochVänern att vara ytterst osäker. Därmedförändras också förutsättningarna förindustriell verksamhet. Sjöfarten påVänern och bör ges sammaförutsättningar som gäller för inresjöfart på kontinenten. Där utgör de inrevattenvägarna en del avlandtransportsystemet och finansieras påsamma sätt som vägar och järnvägar.Det är nödvändigt att rättvisatrafikavgifter tas ut med utgångspunkt isamhällsekonomisk marginalkostnad. Detskulle omgående göra Vänersjöfarten tilldet billigaste alternativet för attflytta gods mellan och Göteborg.I dag verkar trafikavgifterna i motsattriktning.8.Konkurrenssituationen i hamnar(punkt 20)av (), (), (),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 8. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T231yrkande 4, 2002/03:T298 yrkande 22 och2002/03:T321 yrkandena 15 och 16.StällningstagandeI finns ett 50-tal hamnar.Med jämna mellanrum framförs krav påolika former av statlig reglering avhamnverksamheten i syfte att minskaantalet hamnar och därmed ocksåkonkurrensen. Vi anser att dettaresonemang är felaktigt. Hamnar - ochandra godsterminaler - skall finnas därbehovet finns, och marknaden avgör dettabäst, utan statlig inblandning.De flesta svenska hamnarna drivs i dagi form av kommunala monopol, i bolags-eller förvaltningsform. Kommunala monopolhar inte i något fall visat sig vara eneffektiv verksamhetsform. Även i dettafall innebär monopolen ofta låga elleringa krav på lönsamhet och rationelldrift. Som annan kommunalnäringsverksamhet bör ävenhamnverksamheten avregleras ochprivatiseras.9.Fritidsbåtsregister (punkt 22 - motiv)av (), (), (), (), () och ().StällningstagandeEnligt vår mening behövs inte någotallmänt fritidsbåtsregister. Regeringenhar inte kunnat redovisa några problemsom skulle lösas med hjälp av ett sådantregister. Det nuvarande privatabåtregistret fyller väl sin funktion ochhar inte de nackdelar - bl.a. i form avolaga förvärvsmöjligheter och ytterligarestatliga avgifter - som det tidigarestatliga registret hade.10. Fritidsbåtsregister(punkt 22)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 10. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T319 ochmotion 2002/03:T429.StällningstagandeFrågan om återinförande av ettobligatoriskt fritidsbåtsregister dras ien seg och märklig långbänk, enligt vårmening. Det är förvånansvärt att detskall vara så svårt att inrätta ettenkelt register, som en gång fanns ochfungerade bra , men somsedan revs upp av den borgerligaregeringen i början av 1990-talet.Ett obligatoriskt register förfritidsbåtar och/eller medmotorer på 14 hästkrafter kan vara enrimlig gräns för registreringen. Detviktiga är att få en klar och tydligsiffer- och bokstavsmarkering på skrovenså att sjöräddning, kustbevakning ochhamnansvariga snabbt kan identifieraägaren. Det kan handla om att rädda liv,men också om att få tag i miljömarodörer,båttjuvar och andra olämpliga båtförare.Behovet har varit akut.Problemen med att införa ett register ärbagatellartade i jämförelse med defördelar systemet ger. Detta kan givetvisockså kombineras med enansvarsförsäkring, obligatorisk ellerfrivillig.11. Uppdelning av (punkt 29)av (), (), (), (), (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 29 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 11. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T321yrkande 23 i denna del, 2002/03:T462yrkande 21 och 2002/03:T466 yrkande15.StällningstagandeDen sammanblandning av uppgifter somfinns inom - med bådemyndighetsuppgifter ochproduktionsuppgifter - medför en risk föratt de privata aktörer som konkurrerarmed produktionsuppgiftkan missgynnas. Vi anser att statens rollbör begränsas till myndighetsrollen, dvs.ha i uppgift att främja ett säkert,konkurrenskraftigt och miljöanpassatflyg. Regeringen bör därför snarastöverväga och lämna förslag till enuppdelning av i enmyndighetsdel och en produktionsdel. Idet sammanhanget kan också övervägas attskilja frånLuftfartsverket, så att inspektionen kangranska alla aktörer på marknaden utifrånsamma förutsättningar. Genom enuppdelning av skulle manbidra till en stärkt konkurrens inomluftfarten. skulle statenskontrollmöjligheter förbättras; enpositiv utveckling av luftfartenförutsätter en effektiv och välfungerande myndighetsutövning. Genom ettuttalande av av denna innebördtillgodoses här behandlade motioner.12. Bolagisering ochprivatisering av Luftfartsverketsproduktionsdel (punkt 30)av (), (), (),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 30 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 12. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T298yrkande 3 och 2002/03:T321 yrkande 23i denna del.StällningstagandeEn uppdelning av imyndighetsuppgifter och iproduktionsuppgifter är ett förstaviktigt steg för att få en effektivareorganisation inom luftfarten. Enligt våruppfattning bör ett andra steg vara attbolagisera den del som tilldelasproduktionsuppgifter. En sådan åtgärdskulle förbättra förutsättningarna försvenskt flygs bör uttala sig till förmån fören sådan inriktning.13. Ägande av flygplatser(punkt 31)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 31 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 13. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T321yrkande 21 och 2002/03:T466 yrkande16.StällningstagandeEnligt vår uppfattning saknas detbärkraftiga skäl för att flygplatserskall vara i statlig ägo. Tvärtom kanprivatägda flygplatser agera påmarknadsmässiga villkor och därmed fåförbättrade möjligheter att hävda sig.Ett annat - och angeläget - skäl förprivatisering av statliga flygplatser äratt man härigenom skulle kunna få inkapital som kan användas förinfrastrukturinvesteringar. Även endelprivatisering kan vara tänkbar,åtminstone i ett första skede. Deflygplatser som i första hand bör komma ifråga är , och ,som alla tre genom sin storlek och sinalägen har goda möjligheter tilllönsamhet. Regeringen bör snarastförelägga ett förslag med dettainnehåll.14. Avreglering och konkurrensinom luftfarten (punkt 32)av (), (), (), (), (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 32 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 14. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T298yrkande 18 och 2002/03:T321 yrkande20.StällningstagandeKonkurrensen inom det svenskainrikesflyget är fortfarande bristfälliggenom en rad olika etableringshinder. Denavreglering som genomfördes i branschenår 1992 har inte gett tillräckligtresultat. Det är angeläget att åtgärderav olika slag vidtas för att konkurrenseninom flyget skall komma till stånd, inteminst genom att möjligheten förlågprisföretag att etablera sig påmarknaden underlättas. Det bör ankomma påregeringen att vidta åtgärder i dettasyfte.15. Slottidssystemet (punkt 33)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 33 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 15. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T203,2002/03:T298 yrkande 19 och2002/03:T321 yrkande 19.StällningstagandeVi anser att frågan om slottidssystemmåste få en snar lösning. Det är intetillfredsställande att någon konkretåtgärd ännu inte har vidtagits, och dettatrots att frågan har utretts i olikasammanhang och att förslag till lösningarredan finns. Det är viktigt attLuftfartsverket som myndighet inte agerarkonkurrenshämmande, t.ex. genom att gebättre start- och landningstider till SASoch andra flygbolag som dominerarmarknaden. Nyetablerade flygbolag fårsvårt att erhålla attraktiva slottider.Visserligen är det möjligt förflygbolagen att byta slottider medvarandra, men det är inte troligt att ettflygbolag byter bort attraktiva slottidertill konkurrerande eller nystartadeflygbolag. Ett effektivt sätt att kommatill rätta med problemen medetableringshinder och andrakonkurrensbegränsningar som är en följdav hittillsvarande system är att införanågon form av handel med slottider.Enligt vår uppfattning bör pågåendearbete inom EU för ett gemensamt systeminte hindra att handel med slottiderinförs i enlighet med krav i de motionersom här behandlas. Genom en sådan åtgärdblir motionerna tillgodosedda i berörddel.16. Statens ägande i SAS(punkt 34)av (), (), (), (), (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 34 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 16. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T298yrkande 2, 2002/03:T462 yrkande 22 och2002/03:T466 yrkande 17.StällningstagandeStatens ägarandel i SAS bör säljas ut såsnart de marknadsmässigaförutsättningarna föreligger. Enligt våruppfattning finns inget skäl för statenatt ägarmässigt vara engagerad iflygbolag. Det kan konstateras att ettSAS med statligt ägande - trotsavregleringen av branschen - har haft ochdärtill kunnat behålla en monopolliknandemarknadsställning. Det är olyckligt attstaten både beslutar om branschensvillkor genom regleringar och samtidigtär ägare till en av aktörerna ibranschen. Även av principiella skäl börägandet av SAS spridas. Vidare kommer enutförsäljning att generera medel föranvändning antingen till amortering avstatsskulden eller investeringar iinfrastrukturen.17. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (punkt 35)av (), (), (),() och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 17. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T321yrkande 22 och 2002/03:T339 samtavslår motionerna 2002/03:T282,2002/03:T326, 2002/03:T344,2002/03:T462 yrkande 23 och2002/03:T466 yrkandena 18 och 19.StällningstagandeDet är viktigt att Storstockholmsområdetsom tillväxtregion ges tillräckligaförutsättningar för att växtkraften skallkunna tillgodoses. kankonstateras att regionen har ettgeografiskt perifert läge. Detta innebäratt tillgängligheten med flyg måste varagod om regionen skall kunna klara sig iden internationella konkurrensen. Det börockså betonas att en tillräckligflygkapacitet i Stockholmsområdetsamtidigt är en nationell angelägenhet.Emellertid råder det en stor brist påflygplatskapacitet i denna del avSverige, vilket skapar storaträngselproblem. Mot den bakgrunden måstede hinder som finns för en utökadflygplatskapacitet undanröjas och frågannu få en lösning. Regeringen har i sinadirektiv till Stockholmsberedningenuttalat att det är aktuelltmed en ny flygplats i södradelar. Den enda möjligheten som återstårär . Denna flygplats bör alltsåfinnas kvar. Det bör påpekas attcityflygplatser finns i de flesta avvärldens ledande städer. Allmänflygetfyller också en viktig funktion, bl.a.för utbildning av nya piloter och för attpiloter med certifikat skall kunnaupprätthålla sin kompetens när det gällerantalet flygtimmar. Regeringen harbeslutat, utan att ha angivit någotalternativ, att de båda allmänflygfältenTullinge och skall läggas ned.Dessutom är allmänflyget på hotat.Det är heller inte möjligt av flera skälatt allmänflyget får plats på Arlanda.Det är därför angeläget att detfastställs vem som skall ha ansvaret föratt huvudstadsregionen inte blir heltutan möjlighet till allmänflyg inom enrimlig närhet.Vi anser att Stockholmsberedningen, somhar att behandla hithörande frågor, börta fasta på de synpunkter som harframförts. Regeringen bör ombesörja attså sker.18. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (punkt 35)av (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 18. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T282,2002/03:T344, 2002/03:T466 yrkandena18 och 19 och avslår motionerna2002/03:T321 yrkande 22, 2002/03:T326,2002/03:T339 och 2002/03:T462 yrkande23.StällningstagandeVi vill peka på de allvarliga nackdelarsom är förknippade med flygplats.Denna flygplats, med sitt centrala läge iStockholm, medför en kraftigmiljöstörning genom buller ochluftföroreningar för alla de 100 000-talsmänniskor som bor i närheten avflygplatsen. Ytterligare en nackdel är avsäkerhetsmässig art: det omfattandeprivatflyget medför statistiskt settstörre risk för haverier - jämfört medlinjeflyget - och det är olyckligt attsådant flyg tillåts i en storstad.Samtidigt innebär flygverksamheten attdet inte - vare sig av miljö- ellersäkerhetsskäl - går att bygga nyabostadsområden på en i övrigt mycketattraktiv mark. Slutsatsen är att Brommabör avvecklas och avtalet mellan statenoch bör sägas upp. Framtill avvecklingen bör ingen ökning avantalet flygrörelser tillåtas.19. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (punkt 35)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 19. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T326 och2002/03:T462 yrkande 23 samt avslårmotionerna 2002/03:T282, 2002/03:T321yrkande 22, 2002/03:T339, 2002/03:T344och 2002/03: T466 yrkandena 18 och 19.StällningstagandeFrågan om en tillräckligflygplatskapacitet i Stockholmsregionenär viktig inte bara för den regionen utanför hela . anserdels att skall byggas ut, delsatt en ny flygplats nära skallskapas som ersättning för den avvecklingav som är nödvändig.När det för det första gäller Arlandakan vi konstatera att dess tredje banahåller på att färdigställas. När dennaväl tas i bruk kommer den sannolikt attvara fullt utnyttjad. Det är därförväsentligt att ges godamöjligheter att - inför förväntad ökadefterfrågan på kapacitet - ta fram planer-ingsunderlag för en fjärde bana.När det för det andra gäller ersättningför vill vi betonavikten av att , som riketshuvudstad, måste ha goda förbindelsergenom bl.a. en "lokal" flygplats. Dettaär angeläget av flera skäl. Ett är attaffärsflyget till och från Stockholmmåste ha en sådan lokal placering. Ettannat är att det bör finnas ettalternativ till i framtiden.Härigenom skapas förutsättningar förkonkurrens mellan flygplatser ochunderlättar för t.ex. det viktigaregionalflyget och för nyetableradeflygbolag att få tillgång till start- ochlandningstider. fungerar som ensådan lokal flygplats, men flygplatsenhar en rad nackdelar i form av buller,utsläpp av skadliga ämnen ocholycksrisker för dem som bor eller vistasi berörda områden. Det som ärproblematiskt är att avtalet för Brommalöper ut utan att regeringen harpresenterat något realistiskt alternativtill . Tvärtom har regeringenslagit fast att en ny flygplats i densödra delen av "inte ärmöjlig". Det kan därför befaras attregeringen bäddar för att avtalet medBromma skall komma att förlängas. För attBromma skall kunna avvecklas i sambandmed att avtalet löper ut så krävs en nyflygplats med motsvarande fördelar utande nackdelar som har pekats på imotionen. Vi utgår från attStockholmsberedningen ges i uppdrag attutreda frågan om flygplatskapacitet iStorstockholmsområdet i enlighet med vadKristdemokraterna nu har förordat. Genomett uttalande av i dennariktning tillgodoses förslaget imotionerna 2002/03:T326 (kd) och2002/03:T462 (kd).20. Regionalt flyg m.m.(punkt 38)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 38 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 20. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T287,2002/03:T298 yrkande 20, 2002/03:T430och 2002/03:T466 yrkande 14.StällningstagandeDe regionala flygplatserna har en storbetydelse för utveckling och tillväxt ilandet och kommer - enligt vår bedömning- att så ha även . Inte minsti glesbygden - oftast i de regioner iinlandet som har litetbefolkningsunderlag - är det regionalaflyget viktigt. är det svårtatt driva en sådan verksamhet på rentkommersiella grunder, och för att dettaslags flyg skall kunna överleva måsteflygplatserna ges ett visst statligtstöd.Vi är också av den uppfattningen attdriftbidraget till flygplatserna inte kansänkas - såsom föreslås ibudgetpropositionen - innan ett nyttbidragssystem har utretts. Genom ettuttalande av av den nu angivnainnebörden blir här behandlade motionertillgodosedda.21. Skydd mot brottsligahandlingar (punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 39 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T462 yrkande20.StällningstagandeVi anser att den hittillsvarandeordningen för s.k. särskild passagerar-och bagagekontroll på flygplats inte harvarit tillfredsställande. Den harnämligen inneburit att en presumtivbrottsling i förväg kan avgöra närkontroll bedrivs och därmed, utan riskför upptäckt, ändra sin planering ochinvänta ett bättre tillfälle. harskärpta bestämmelser införts, vilketockså visar på det behov av en högambitionsnivå som harmotionerat om . Innebördeni motion 2002/03:T462 (kd) är att nivånpå luftfartsskyddet måste vara fortsatthög och att ambitionen måste vara attstärka skyddet ytterligare.22. Riktlinjer m.m. förtrafikupphandlingen (punkt 41)av () och SvenBergström (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 41 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 22. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T217, och2002/03:T466 yrkande 9 samt bifallerdelvis motionerna 2002/03: T274,2002/03:T366, 2002/03:T383 och2002/03:T496 yrkandena 12-14.StällningstagandeVi anser att statens ansvar förkollektivtrafik i glesbygd kräverinsatser för att upprätthålla en välfungerande trafikförsörjning. Sommotivering vill vi framhålla att statenhar ett ansvar för en väl fungerandeinfrastruktur i alla delar av landet.Detta ansvar omfattar upprätthållande avkollektivtrafik på rimlig nivå även iglesbygder. Vidare gäller ansvaret intebara interregional trafik utan ocksåtrafik inom länen. I glesbygder är detsvårt att bedriva trafik som är lönsam.Samtidigt har kollektivtrafiken storbetydelse för många grupper, inte minstarbetspendlare samt ungdomar och äldrerunt om i bygderna. Ett tydligt exempelpå att man nu riskerar en avveckling istället för en utveckling när det gällerkollektivtrafiken är att när det avtal omekonomiskt bidrag som finns mellanRikstrafiken och Länstrafiken i de fyranordligaste länen nu kommer att upphöranästa år finns en stor risk att bidragetkan komma att sänkas kraftigt.Med hänvisning till de problem somkollektivtrafiken har iglesbygden och då särskilt i de nordligalänen bör därför tillkännageför regeringen som sin mening attåtgärder bör genomföras i syfteatt trygga behovet av tillfredsställanderesmöjligheter. Med det sagda tillstyrksde centerpartistiska motionerna omkollektivtrafik i glesbygd. Isammanhanget kan även hänvisas till devänsterpartistiska motionerna om enutveckling av kollektivtrafiken i landetsom väckts hösten 2002.23. Färjetrafiken över Kvarken(punkt 42)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 42 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 23. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T472 ochbifaller delvis motionerna2002/03:T256 och 2002/03:T506.StällningstagandeVi anser att färjetrafiken över Kvarken -mellan i och iÖsterbotten - är mycket angelägen förutvecklingen i de berörda regionerna.Denna trafik är emellertid ocksåangelägen för EU:s nordliga regioner ochför det arktiska samarbetet. Den svensk-finska integrationen mellan människor,mellan offentlig verksamhet och mellanföretag är starkt beroende av godakommunikationer. Så är t.ex.turistnäringen i fjällen beroende av enbra färjeförbindelse över Kvarken.Den starka engagemangför att säkerställa färjetrafiken kommertill uttryck genom att verksamheten stödsmed statliga medel. Den svenska statentar emellertid inte sitt ansvar genom ettmotsvarande stöd. Detta försämrarmöjligheterna till en positiv utvecklingför såväl som andra delar avlandet, inte minst mot bakgrund av denstrategiska betydelsen av pågående ochplanerade projekt för trafikkorridorenfrån över tillFinland, och de baltiskaländerna.24. Långsiktig lösning förGotlandstrafiken (punkt 43)av (), (), (), (), (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 43 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 24. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:T231yrkandena 1-3, 2002/03:T434,2002/03:T466 yrkande 22, 2002/03:T489och 2002/03:N266 yrkande 7.StällningstagandeVi anser att det är angeläget att enlångsiktig lösning för Gotlandstrafikennu kommer till stånd. Frågan har utrettsgång på gång utan att regeringen harpresenterat något förslag för riksdagen.Den senaste utredningen - med ett förslagom en garanterad transportstandard förGotland - innehåller många intressantaförslag, särskilt det som gäller dettidigare riksdagsbeslutet om ettavskaffande av Gotlandstillägget samt ensänkning av längdmetertaxa. Ett par avförslagen har visserligen genomförts, mendetta har bidragit till attfrågan förhalas ytterligare iRegeringskansliet. Detta status quo kaninte längre accepteras. Företagandet påGotland blir lidande, eftersom fastaspelregler är en oundgängligförutsättning för att näringslivet skallkunna verka och utvecklas. börge regeringen detta till känna. Genom ensådan åtgärd blir de nu berördamotionerna tillgodosedda.25. Uppdelning och försäljning avPosten AB (punkt 49)av (), () och Jan-EvertRådhström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 49 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs ireservation 25. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:T337 yrkande1.StällningstagandePosten är ett monopolföretag som enligtvår mening försöker strypa all form avkonkurrens. Omorganisationen av Postenhar medfört att Posten inte klarar av attdela ut brev ochdärmed riskerar bryta mot bestämmelsernai postlagen. Vi anser därför att PostenAB bör delas upp och privatiseras.26.