bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — har inte råd - varkenmänskligt eller ekonomiskt - att ställadessa grupper utanför. Utskottet delarregeringens bedömning att målet om enhalvering av socialbidragsberoendet ärinom räckhåll.JämställdhetCentrala mål i den ekonomiska politiken ärrättvisa och jämställdhet. Även om vi iSverige har kommit långt medjämställdheten mellan män och kvinnor ijämförelse med andra länder, återstårmycket att göra. Vårt samhälle ärfortfarande organiserat utifrån enkönsmaktsstruktur. Arbetsmarknaden äralltjämt mycket könsuppdelad, och kvinnorsarbete är ofta lägre betalt. Män harbättre karriärmöjligheter, högre lön ochstörre makt som en följd av att de är män.För att bryta detta maktmönster måste denövergripande ekonomiska politiken få ettdnnu tydligare genusperspektiv än i dag.Välfärden och jämställdheten är intimtförknippade med varandra. Det är inte enslump att länder som , ,och är mer jämställda ände flesta andra länder. Det är denutbyggda generella välfärden och den högaförvärvsfrekvensen för kvinnor som hargett möjligheter till detta.Kvinnors och mäns lika värde och rätttill egen försörjning ska vara ensjälvklarhet i . En egen inkomst ärförutsättningen för fria och självständigaval i vardagen. Det kan aldrig accepterasatt kvinnors kunskaper och erfarenhetervärderas lägre. Politiken måste därför medkraft inriktas på kvinnors rätt tillarbete med rättvisa löner, en väl utbyggdgemensam sektor, kvinnofrid samt enstrategi för att få jämställdhet på allaområden och fler kvinnor på olikabeslutsnivåer.De reformer som utskottet redovisat ovan,som t.ex. den stegvis reformerade barn-och familjepolitiken, satsningarna påskola, vård och omsorg och programmen föratt öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten, är väsentliga steg iutvecklingen mot en större rättvisa ochökad jämställdhet mellan män och kvinnor.En avgörande del i jämställdhetspolitikenär att motverka löneskillnader på grund avkön. Enligt den officiella lönestatistikentjänar kvinnorna av männenslöner. Utskottet vill i anslutning tilldetta bl.a. erinra om att regeringen ibudgetpropositionen anger att den underåret ska lägga fram en handlingsplan förökad jämställdhet. I planen ska bl.a.förslag läggas fram om hur de strukturellalöneskillnaderna mellan kvinnor och mänska minska.Utskottet vill också erinra om attriksdagen 2000 beslutade om en skärpningav jämställdhetslagen. Den nya lagen ärtydligare och ska mer effektivt motverkaatt lön sätts efter könstillhörighet påden svenska arbetsmarknaden.Enligt lagen har arbetsmarknadens på sig att vidta åtgärder för fåbort löneskillnader som beror på kön.Regeringen följer parternas arbete löpandevia JämO och , ochutfallet kommer att ge ett viktigtunderlag för i vilken utsträckning detbehövs ytterligare åtgärder i form avt.ex. en ännu stramare lagstiftning föratt minska och radera ut de osakligalöneskillnader som finns i det svenskaarbetslivet.Kvinnor arbetar i högre grad än mänvisstid eller deltid. Regeringen angerdärför i budgetpropositionen att det krävsytterligare åtgärder, förutom de som redanvidtagits, för att säkerställa att grundenäven för kvinnors deltagande påarbetsmarknaden ska varatillsvidareanställning på heltid. (s), (v) och (mp) i samarbeteUtskottet tillbakavisar Kristdemokraternasangrepp i motion Fi233 på Vänsterpartietoch de gröna. En redovisningav resultaten i ekonomin duger bra somsvar på attack: Även omkonjunkturen mattats av har tillväxten iden svenska ekonomin varit historiskt högunder somsysselsättningen stigit och arbetslöshetensjunkit. Trots de senaste årenskonjunkturnedgång har ett av destörsta överskotten i de offentligafinanserna i EU. Den tidigare storaoffentliga nettoskulden har vänts till ennettoförmögenhet. Bytesbalansen visaröverskott, och medborgarnas realinkomsterstiger kraftigt.Budgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet. de gröna hargenom den gemensamma motionen Fi230 (s, v,mp) anslutit sig till överenskommelsen vadavser riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken samt utgifter och inkomster för2003.Med hänvisning till vad som anförts ovantillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker förslagen i motionerna Fi231 (m)yrkandena 1 och 12, Fi232 (fp) yrkande 1,Fi233 (kd) yrkandena 1-3, Fi234 (c)yrkandena 1 och 2 samt MJ420 (m) yrkande2.1.4 Gröna nyckeltal1.4.1 Gröna nyckeltal i EUUtskottets förslag i korthetBland annat med hänvisning till attFörenta nationerna har ett system förgröna nyckeltal som också används av deflesta medlemsstaterna i EU och till detomfattande arbete med att utvecklasystemet för gröna nyckeltal som pågårinom EU under ledning av ,avstyrker utskottet en motion med begäranom att regeringen ska verka för att EU skautveckla gröna nyckeltal.Jämför reservation 2 (mp).MotionenI motion U324 av m.fl. (mp)yrkande 13 föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin meningatt regeringen ska verka för att EU skautveckla systemet med gröna räkenskaperoch att systemet med gröna nyckeltalinförs även på ställningstagandeUtvecklingen av miljöräkenskaper bedrivs iSverige som ett gemensamt projekt mellanNaturvårdsverket (NV),() och Statistiskacentralbyrån (SCB). Det är ett projekt medlångsiktig inriktning, och arbetet avserfortfarande till stor del forskning ochmetodutveckling. harNV, KI och SCB i den gemensammarapportserien Miljöräkenskaper publiceratflera rapporter om metoder, analyser ochmätdata, t.ex. rapport nr 2000:7 Metod församhällsekonomisk analys av miljöåtgärder.Miljöräkenskaper är i högsta grad ettinternationellt projekt, i vilket EU ochspeciellt är ledande och långtframme i processen. , Europeiskastatistikbyrån, producerar och publiceraren mängd statistik inom miljöområdet. Detinternationella samarbetet drivs också iFN:s regi. Det är inom FN:s ram som EU-länderna främst samarbetar kring frågan ommiljöräkenskaper. En ny och förbättradhandbok om miljöräkenskaper har tagitsfram inom ramen för den s.k.Londongruppen. Den handbok som tidigareanvänts av flertalet länder togs fram1993, då de flesta ländernasräkenskapsprojekt låg i startgroparna.Som ett av de första länderna i världenpresenterade regeringen en uppsättnings.k. gröna nyckeltal ekonomiskavårproposition. Nyckeltalen är ett avregeringens instrument för att följamiljöpolitikens övergripande mål.Nyckeltalen används som vägledning förpolitiska beslut och som underlag församhällsdebatt på samma sätt som andraekonomiska nyckeltal.Inom Europeiska unionen pågår arbete påflera plan för att utveckla indikatorerför en hållbar utveckling. Till exempelhar en till kommissionen knutenexpertgrupp arbetatmed att ta fram övergripandemiljöindikatorer på EU-nivå, motsvarandede gröna nyckeltal som regeringen arbetarmed. deltar i expertgruppen genomrepresentanter från ochNaturvårdsverket. Inför Europeiska rådetsmöte i presenteradekommissionen rapporten -möjligheter till förändring. I en bilagatill rapporten redovisas olika indikatorermed avseende på Lissabonstrategin, såledesbl.a. En uppsättningindikatorer redovisas inom miljöområdet.Arbetet med indikatorerna fortsätter.Inför Europeiska rådets möte i ijuni 2001 tog fram en förstauppsättning indikatorer med avsikt attvisa omställning mot hållbarutveckling. Rapporten, SustainableDevelopment Indicators for - afirst set 2001, togs fram av SCB isamarbete med . Sverigesförsta uppsättning indikatorer presenterasutifrån fyra teman: effektivitet; allasbidrag, delaktighet, jämlikhet ochfördelning; anpassningsförmåga samt värdensom förs över till kommande generationer.Inom varje tema återfinns indikatorer inommiljö, ekonomi och det sociala området.Sveriges omställning mot hållbarutveckling speglas i 30 indikatorerindelade efter dessa fyra teman.Indikatorerna redovisas i regeringensskrivelse /02:172 Nationell strategiför hållbar utveckling s. 110 f.Naturvårdsverket och har tagitfram rapporten biokapacitet - verktyg för planering ochuppföljning av hållbar utveckling i ettinternationellt perspektiv. Ett ekologisktfotavtryck kan visa vilken produktiv areal(biokapacitet) som behövs för att få framdet som en människa eller en befolkningkonsumerar och för att absorbera deutsläpp som åstadkoms. Inom finns deten särskild grupp som arbetar med fråganom ekologiska fotavtryck.Ekofinrådets sektorsstrategi förintegrering av miljö och hållbarutveckling började tillämpas under 2001.Det handlar främst om att integrera miljöoch hållbar utveckling i centralaekonomisk-politiska processer. I deallmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken har ett avsnitt om att öka denmiljömässiga hållbarheten infogats.Avsnittet innehåller fem rekommendationertill medlemsländerna. Vidare beslutadesdet att miljö och hållbar utveckling skautgöra ett tema i den multilateralaländergranskningen i Kommittén förekonomisk politik . Det innebäräven att de nationella rapporterna omekonomiska reformer på produkt- ochkapitalmarknaderna innehåller enmiljöbilaga.Av regeringens skrivelse om verksamheteni Europeiska unionen 2001 (skr.2001/02:160) framgår det att det svenskaagerandet på statistikområdet under 2001till stor del präglades av det svenskaordförandeskapets prioriteringar. Förstatistikområdet innebar det bl.a. attagera för att utveckla den statistik somSverige prioriterat. Som ett led i dettastöttade Statistiska centralbyråntillsammans med andra statistikansvarigamyndigheter aktivt arbetet iRegeringskansliet och tog fram statistiksom underlag och bakgrund till olikaministermöten och konferenser. Arbetetpresenterades dels i särskilda rapporter,dels på en särskild ordförandeskapssida påSCB:s webbplats. Syftet var att lyfta framstatistiken som informationskälla och visapå dess användbarhet. Ett tema varindikatorer för hållbar utveckling.Utskottet noterar med tillfredsställelseden omfattande aktivitet som pågår i syfteatt utveckla och tillämpa indikatorer inommiljöområdet. Utskottet förutsätter attregeringen aktivt driver på arbetet, bådenationellt och internationellt. Någonriksdagens åtgärd är mot denna bakgrundinte påkallad. Motion U324 (mp) yrkande 13avstyrks.1.4.2 Miljökonsekvensbeskrivningar ibudgetpropositionenUtskottets förslag i korthetEtt ambitiöst arbete pågår för attutveckla redovisningen av viktigamiljöproblem. Gröna nyckeltal är ettviktig inslag i detta arbete. Utskottetavstyrker mot denna bakgrund en motion medbegäran om att alla företag som arbetarmed miljöfrågor ska räknas med i de grönanyckeltalen.Jämför reservation 3 (kd).MotionenI motion MJ432 av m.fl. (kd)yrkande 24 föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs om att inkludera icke-certifierade miljöledningssystem iregeringens gröna nyckeltal.I regeringens gröna nyckeltal ingårantalet ISO- och EMAS-registreradeföretag. Motionärerna anser att ävenföretag som jobbar enligt enklaremiljöledningssystem bör inkluderas.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet behandlade i sitt betänkande2001/02:FiU1 en motion med liknandeinnehåll.Sedan 1999 års ekonomiska vårpropositionredovisar regeringen grönanyckeltal som komplement till deekonomiska nyckeltalen. Syftet med grönanyckeltal är att spegla den nationellautvecklingen för viktiga miljöproblem påett enkelt och informativt sätt med godjämförbarhet över tiden. Gröna nyckeltalutgör därmed ett instrument för att följautvecklingen mot det övergripande målet omatt till nästa generation lämna över ettsamhälle där de stora miljöproblemen ärlösta.Hösten 2001 beslutade om delmåloch förslag till strategier för att uppnå14 av de 15 miljömål som riksdagentidigare antagit. Ett miljömålsråd knutettill har inrättats meduppgift bl.a. att följa upp, utvärdera ochrapportera om målen. En annan av rådetsuppgifter är att utveckla gröna nyckeltal.Miljömålsrådet lämnade sinförsta årliga rapport till regeringen.Utskottet anser att det är värdefullt förmiljöarbetet att även mindre ochmedelstora företag arbetar medmiljöledningssystem. Allt miljöarbetebidrar till att nå det övergripande måletom att till nästa generation lämna överett samhälle där de stora miljöproblemenär lösta.Enligt utskottet är gröna nyckeltal ettviktigt komplement till de indikatorer somutvecklas för att följa upp och utvärderamiljökvalitetsmålen. Utskottet delarregeringens bedömning att den nationellauppföljningen av miljökvalitetsmålen skabaseras på ett begränsat antalindikatorer. För att uppföljningen avmålen ska bli överblickbar är det alltsåviktigt att systemet inte blir föromfattande. Som framgått ovan ärvidareutveckling av gröna nyckeltal enprioriterad fråga i regeringens politik.Riksdagen har också beslutat i enlighetmed regeringens förslag vad gällermiljökvalitetsmål, delmål ochåtgärdsstrategier. Arbetet med attvidareutveckla de gröna nyckeltalen skapågå löpande och arbetet kommerregelbundet att redovisas för riksdagen.Mot denna bakgrund anser inte utskottetatt det finns skäl att föreslå attriksdagen ska göra något tillkännagivande.Motion MJ432 (kd) yrkande 24 avstyrks.2 Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak för staten2.1 Utformningen av utskottets förslagtill rambeslutEnligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) skariksdagen i ett och samma beslutfastställa ramarna för de olikautgiftsområdena och godkänna en beräkningav statsbudgetens inkomster. I beslutet omutgiftsramarna ingår också att riksdagenska godkänna en beräkning avmyndigheternas förbrukning avanslagsbehållningar och huranslagskrediter kommer att utnyttjas underåret.I beslutet om inkomsterna ingår dels attta ställning till olika förslag tillförändringar av gällande skatte- ochavgiftsregler och fastställa nästa årsregelverk för statsbudgetens inkomster,dels att beräkna effekterna av dessainkomster. Utifrån dessa effektberäkningarerhålls ett underlag för att bedöma hurstora statsbudgetens inkomster kommer attbli.Statsbudgeten ska enligt budgetlagen(1996:1059) förutom inkomster och utgifteräven omfatta andra betalningar sompåverkar statens lånebehov.För att få fram upplåningsbehovet görs enbedömning av hur nettot av myndigheternasm.fl. in- och utlåning i Riksgäldskontoretutvecklas under budgetåret och hur storaeventuella kassamässiga korrigeringar börvara. När tagit ställning tilldessa beräkningar erhålls budgetsaldot somen restpost som visar statensamorteringar/upplåningsbehov under året.Beslutsordningen innebär alltså attriksdagen tar ställning till alla dessaposter genom ett beslut.Mot denna bakgrund är alla förslag somavser utgiftsramar m.m. och beräkningen avstatsbudgetens inkomster sammanförda i enenda beslutspunkt (punkt 5 i dettabetänkande) i utskottets förslag tillriksdagsbeslut. Följande punkter ipropositionens förslag till riksdagsbeslutbehandlas i detta sammanhang:punkt 2 om utgiftstak för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten 2002-2004,punkt 3 om beräkning av de offentligautgifterna ,punkt 8 om fördelning av utgifter påutgiftsområden ,punkt 9 om beräkning av förändringar avanslagsbehållningar ,punkt 5 om beräkning av förändringarna avmyndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret ,punkt 6 om beräkning av kassamässigakorrigeringar,punkt 7 om beräkning av statsbudgetensinkomster ochpunkterna 27-38 om lagförslag som avserskattefrågor med budgeteffekt 2003.De tre samarbetspartiernaSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet väckte en gemensam motion medyrkanden om ändringar avbudgetpropositionens förslag. Denna motionsamt oppositionspartiernas alternativaförslag behandlas också i samma beslut.Motiven till utskottets förslag redovisaspå de efterföljande sidorna under rubriken2.4 Budgetpolitikens inriktning efter detatt utskottet först behandlat 2.2Budgetutvecklingen och 2.3 Mål förbudgetpolitiken. Utskottet tar i dettasammanhang ställning till regeringensrespektive motionernas olika budgetförslagparti för parti och bedömer då ocksåförslagens budgetpolitiska effekter underrubriken 2.4.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning avbudgetförslagen.I avsnitt 2.5 Utgiftstak för staten ochden offentliga sektorn behandlar utskottetden samlade nivån för statsutgifterna somden kommer till uttryck i utgiftstaket.Utskottet tar därefter ställning tillvilka ramar som ska gälla för de olikautgiftsområdena när i andrasteget av budgetprocessen fördelarutgifterna på anslagen. Det görs i avsnitt2.6 Fördelning av statens utgifter påutgiftsområden 2003.I avsnitt 2.7 Beräkning av statsbudgetensinkomster redovisas utskottetsförslag till samlad beräkning avstatsbudgetens inkomster nästa år.I var sitt avsnitt behandlar utskottet deförslag som gäller 2.8 Anslagsbehållningaroch 2.9 Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret samt 2.10 Kassamässigkorrigering.Därefter redovisar utskottet sittställningstagande mer i detalj vad gällerolika inkomstförslag (avsnitt 3) och deolika utgiftsområdena (avsnitt 4.1).Avsnitt 3 Inkomster är disponerat påföljande sätt. Under rubriken 3.2Skattepolitikens inriktning tar utskottetförst ställning till de samlade förslageni kommitté- och partimotionerna, som äroppositionspartiernas samlade alternativtill inkomstförslaget ibudgetpropositionen. Därefter behandlarutskottet de specifika förslagen ipropositionen och de i det sammanhangetväckta motionerna. Förslag ominkomstförändringar som tagits upp i olikamotionsyrkanden som gäller inkomståret2003 behandlas i huvudsak i den ordningrespektive inkomsttitel redovisas istatsbudgeten.I avsnitt 4 Utgifter behandlarfinansutskottet de förslag i propositionenoch motionerna som gäller utgiftsområden.Det görs under rubriken 4.1 Fördelning avutgifter på utgiftsområden och 2004.Finansutskottets förslag till beslut ombudgetförslagen återfinns i punkt5 i förslaget till riksdagsbeslut. Delagförslag som omfattas av beslutetbehandlas i punkt 6, men det sakligainnehållet i lagförslagen har dessförinnangodkänts i punkt 5. I punkt 5 hänvisasdessutom till två sammanställningar iomedelbar anslutning till utskottetsförslag till riksdagsbeslut.I den första sammanställningen redovisasi tabellform utskottets och reservanternasförslag till dels fördelning av utgifterpå utgiftsområden m.m., dels beräkning avstatsbudgetens inkomster fördelade påinkomsttitlar.I den andra sammanställningen redovisassamtliga motionsyrkanden, uppräknadeämnesområdesvis, som finansutskottetavstyrker i punkt 5.I bilaga 2 återges de lagförslag ibudgetpropositionen som utskottetbehandlar i detta betänkande och i bilaga3 utskottets förslag till ändringar avregeringens lagförslag. En hänvisning görsi punkt 6 till dessa bilagor.2.2 BudgetutvecklingenDet medelfristiga målet för den offentligasektorns finansiella sparande är ettöverskott på av BNP i genomsnitt överen konjunkturcykel. har dettaöverskottsmål överträffats med godmarginal. Det överskjutande finansiellasparandet uppgick under åren 1997-2001till sammanlagt 167 miljarder kronor.Regeringen förklarar den gynnsammautvecklingen med högre potentiellproduktionsnivå och därmed BNP-tillväxt iden svenska ekonomin jämfört med egnaprognosbedömningar, utan att det hotatinflationsmålet. Skatteintäkterna underdenna period har dessutom blivit högre änförväntat.Den försvagade ekonomiska tillväxtenunder samt en svagtillväxt till följd av deninternationella konjunkturavmattningenpåverkar regeringens bedömning av denframtida utvecklingen i den offentligasektorns finanser. Redan under innevarandeår förväntas det finansiella sparandet iden offentliga sektorn understigatvåprocentsmålet med 0,3 procentenheter.Åren 2003 och 2004 ökar skillnaden till0,- enytterligare nedrevidering av regeringensprognoser jämfört med ekonomiskavårproposition. Sammanlagt beräknas detoffentliga finansiella sparandetunderstiga målet med 30 miljarder kronorunder perioden 2002-2004.Regeringen understryker emellertid enfortsatt stor osäkerhet beträffande denframtida konjunkturutvecklingen. Ibudgetpropositionen kompletteras därförden baskalkyl som ligger till grund förbudgetförslaget med två alternativakalkyler, ett lågtillväxtalternativ ochett högtillväxtalternativ. Den offentligasektorns finansiella sparande utvecklas idessa tre kalkyler på följande sätt.Tabell 9. Offentligt finansiellt sparandeenligt regeringens alternativa kalkylerProcent av BNP*grafiskt element borttaget*I lågtillväxtalternativet antas deninternationella konjunkturen utvecklasbetydligt sämre än i baskalkylen.Sysselsättningsnivån i blir därmedbetydligt lägre och den öppnaarbetslösheten stiger. Ihögtillväxtalternativet antas att ekonominoch framför allt arbetsmarknaden ochlönebildningen fungerar bättre än ibaskalkylen. Sysselsättningsnivån stigeroch sysselsättningsmålet på uppnås2004.I samtliga kalkyler beräknas detoffentliga sparandet understiga överskottsmålet under innevarande år. Det är endasti högtillväxtalternativet somöverskottsmålet kan uppnås och t.o.m.överträffas under de två kommande åren.Med nu gällande regler och aviseradereformer sjunker skattekvoten från 54,2 %av BNP 2001 till av BNP 2004.Utvecklingen av skattekvoten ser dockannorlunda ut om man tar hänsyn tillperiodiseringseffekter vidskatteuppbörden. Den justeradeskattekvoten sjunker från till 50,av BNP under innevarande år, för attåter stiga till av BNP 2003. Dennaökning förklaras av bl.a. en omläggningtill beskattade garantipensioner nästa år.Skattekvoten förväntas åter sjunka med 0,6procentenheter till av BNP under2004 till följd av en långsammareutveckling av skattebaserna jämfört medBNP-utvecklingen.Till skillnad från skattekvoten stigerutgiftskvoten under innevarande år med 0,4procentenheter, från till avBNP. bedömsdock utgiftskvoten minska till avBNP vid utgången av 2004.Den offentliga sektorns finansiellaställning har stadigt förbättrats sedan1996. förväntas enfortsatt förstärkning av den offentligaförmögenheten, från av BNP 2002 till4,av BNP 2004. minskar denoffentliga sektorns konsolideradebruttoskuld som andel av BNP från 53,6 %till , även om den konsolideradebruttoskulden ökar något i nominellatermer 2004 till följd av stigandestatsskuld samma år.Statsbudgetens saldo har sedan 1998uppvisat överskott. En bidragande orsaktill det positiva saldoutfallet harhuvudsakligen varit betydandeengångseffekter i form av överföringarfrån AP-fonden och inbetalningar avpremiepensionsmedel samt försäljningar avstatligt aktieinnehav. Även åretsförväntade överskott på 8 miljarderkronor, vilket är ca 19 miljarder lägrejämfört med regeringens prognos frånvårpropositionen, säkras med hjälp av treextraordinära poster på sammanlagt 41miljarder kronor. Den successivasaldoförsämringen förväntas fortsättaunder 2003 och 2004, då statsbudgetenberäknas uppvisa underskott på 13respektive . Efterjustering för större engångseffekter ökardessa underskott till 46 respektive 41miljarder kronor.En sammanställning av de störreengångseffekter som påverkar beräkningenav statsbudgetens saldo presenteras iföljande sammanställning som bygger påuppgifter från budgetpropositionen.Tabell 10. Statsbudgetens underliggandesaldo efter justering för större engångs-effekter 2000-2004Miljarder kronor*grafiskt element borttaget*Försämringen av det beräknade budgetsaldotför jämfört med regeringensprognos från vårpropositionen beror tillstor del på högre förväntade utgifter frånstatsbudgeten. Om man bortser frånomläggningen av kommunkontosystemet,vilken påverkar statsbudgetens inkomst-och utgiftssida i samma omfattning,beräknas statsbudgetens utgifter bli drygt9, 3 respektive högreunder perioden jämfört med tidigarebedömningar. Statsbudgetens inkomsterminskar på motsvarande sätt med drygt 9miljarder kronor 2002, vilket förstärkerden negativa effekten på budgetsaldotsamma år. Nästa års statsinkomster ökardäremot med ochmotverkar därmed de ökade utgifternanågot.