bet · GQ01SOU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens förslagbeträffande anslagen under utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg för budgetåret2003 samt totalt drygt 180 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden 2002.Finansutskottet har den 21 november 2002föreslagit att fastställer utgiftsramenför utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg för till 33 (bet. 2002/03:FiU1). noterar attutgiftsområdet härigenom tillförts ytterligare 186miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.I ett antal motioner har framställts yrkanden omändringar, huvudsakligen ökningar, av enskildaanslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar, dock med den ändringen attanslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård börtillföras ytterligare i enlighetmed ett motionsyrkande från s, v, mp.Övriga motioner angående anslagen avstyrks. M-,fp-, kd- och c- ledamöterna deltar inte i beslutet,utan har i särskilda yttranden redovisat sinaalternativa budgetförslag m.m.Utskottet tillstyrker vidare begärda bemyndigandensamt regeringens lagförslag.Utskottet föreslår en viss ändring av regeringensförslag till nytt mål för barnpolitiken. Utskottetanser att bör godkänna följande mål: Barnoch unga skall respekteras och ges möjlighet tillutveckling och trygghet samt delaktighet ochinflytande.Utskottet behandlar vidare ytterligare ett antalmotionsyrkanden med anknytning till utgiftsområdet.Utskottet föreslår, med anledning av motioner, tvåtillkännagivanden.Det ena tillkännagivandet innebär att regeringenvid det kommande arbetet med att genomförahandlingsprogrammet för att motverka spelberoendesamt för att minska de skadliga effekterna avöverdrivet spelande bör beakta det som tas upp i mo-tioner om spelets samhällsekonomiska konsekvenseroch forskning på området.Det andra tillkännagivandet rör personligassistans m.m. Utskottet anser att regeringen börgöra en kartläggning och analys av hur tillämpningenser ut vad gäller makars och sambors gemensammaansvar för hem och hushåll när den ene ärfunktionshindrad och har rätt till personligassistans. Utskottet anser också att det behövs enkartläggning och analys av hur barns rätt tillpersonlig assistans utvecklats i tillämpningen.Regeringen bör återkomma till med enredovisning av resultaten i dessa båda avseendensamt om det behövs även med förslag till åtgärder.Vidare anser utskottet att det mot bakgrund avbestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453) finnsskäl att kartlägga och analysera hur psykisktfunktionshindrades behov av någon form avsysselsättning i realiteten tillgodoses. Utskottetanser det också värdefullt att kartlägga ochanalysera huruvida psykiskt funktionshindrade fårdaglig verksamhet enligt lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade. Regeringenbör, även i dessa båda avseenden, återkomma tillriksdagen med en redovisning av resultaten och medförslag till åtgärder.Övriga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 19 reservationer ochytterligare 7 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1.Anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorgRiksdagen anvisar anslag underutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg enligt utskottets förslag i bilaga 4.Riksdagen bifaller därmed proposition 2002/03:1utgiftsområde 9 punkt 10 delvis och motion2002/03:Fi230 yrkande 3 samt avslårmotionsyrkandena som förtecknats i bilaga 5.2.Målet för barnpolitiken a) godkänner följande mål förbarnpolitiken: Barn och unga skall respekterasoch ges möjlighet till utveckling och trygghetsamt delaktighet och inflytande.b) godkänner att följande mål upphöratt gälla: Barn och ungdomar skall växa upp undertrygga och goda förhållanden.3.Bemyndigande angående ramanslag 13:6SocialstyrelsenRiksdagen bemyndigar regeringen att ,för ramanslaget 13:6 , ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2003.4.Bemyndigande angående ramanslag 14:4Statens folkhälsoinstitutRiksdagen bemyndigar regeringen att ,för ramanslaget 14:4 ,ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst efter 2003.5.Bemyndigande angående ramanslag 16:3Statsbidrag till särskilt utbildningsstödRiksdagen bemyndigar regeringen att ,för ramanslaget 16:3 Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd, ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst efter 2003.6.Bemyndigande angående ramanslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken bemyndigar regeringen att under2003, för ramanslaget 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 30 000 000 krefter 2003.7.Bemyndigande angående ramanslag 18:2Statens institutionsstyrelseRiksdagen bemyndigar regeringen att ,för ramanslaget 18:2 Statensinstitutionsstyrelse, ingå ekonomiska för-pliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 18 000 000 krefter 2003.8.Bemyndigande angående ramanslag 26:2Forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap: ForskningRiksdagen bemyndigar regeringen att ,för ramanslaget 26:2 förarbetsliv och socialvetenskap: Forskning, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst600 efter 2003.9.Propositionens lagförslag antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (2002:160) omläkemedelsförmåner m.m.10.Speciella funktionshinder avslår motion 2002/03:So362yrkande 10.Reservation 1 (fp)11.Utveckling genom den s.k.DagmaröverenskommelsenRiksdagen avslår motion 2002/03:So433.12.Äldreombudsman m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:So417,2002/03:So460 yrkandena 3 och 10 och2002/03:So503.Reservation 2 (kd)13.Försäkringsbolagens läkare avslår motionerna 2002/03:So359yrkande 1, 2002/03:So409, 2002/03:So500,2002/03:L278 yrkandena 3 och 5 och 2002/03:L279yrkande 3.14.Tatuering m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:So493.15.Hiv- och aidspreventionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So224yrkandena 3 och 5 och 2002/03:So422.16.Klass- och könsmässigahälsoskillnaderRiksdagen avslår motion 2002/03:So448yrkandena 2 och 3.Reservation 3 (v)17.Homo-, bi- och transfrågorRiksdagen avslår motion 2002/03:So512 yrkande6.Reservation 4 (fp, v)18.Ungdomar och sexualitetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So250yrkande 6, 2002/03:So360 yrkande 9 och2002/03:So456 yrkandena 6 och 7.Reservation 5 (kd)19.Kost, hälsa och miljöRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ419 yrkande13.Reservation 6 (v, mp)20.Europeiskt smittskyddscentrumRiksdagen avslår motion 2002/03:So227.21.SpelberoendeRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om spelberoende.Riksdagen bifaller därmed delvis motionerna2002/03:So252 yrkandena 1 och 5 och 2002/03:So364yrkande 1 samt avslår motionerna 2002/03:So252yrkandena 2-4 och 6, 2002/03:So445 yrkande 1,2002/03:Kr212 yrkande 4 och 2002/03:Kr368 yrkande12.22.Kommunernas alkoholförebyggande arbeteRiksdagen avslår motion 2002/03:So212 yrkande2.23.Fastställande av könstillhörighetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So469 och2002/03:So512 yrkan-dena 10 och 11.Reservation 7 (fp,v)24.Kvinnlig könsstympningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju233yrkande 2, 2002/03:U328 yrkandena 10 och 11,2002/03:Sf226 yrkande 13 och 2002/03:Ub557yrkandena 6 och 7.25.Omskärelse av pojkar avslår motion 2002/03:So204.26.Bidrag till nationellaanhörigorganisationer avslår motionerna 2002/03:So260yrkande 1, 2002/03:So362 yrkande 13,2002/03:So470 yrkande 1 och 2002/03:So508 yrkande7.Reservation 8 (m, fp, kd, c)27.Förändringar av bilstödetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So201,2002/03:So256, 2002/03: So305, 2002/03:So395 och2002/03:So457 yrkandena 11 och 12.Reservation 9 (m)Reservation 10 (kd, c)28.Personlig assistans m.m.Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om personligassistans m.m. bifaller därmed delvismotionerna 2002/03:So230, 2002/03:So296 yrkandena11 och 12, 2002/03: So344, 2002/03:So362 yrkande7, 2002/03:So457 yrkandena 8 och 9 och2002/03:So513 yrkande 7.29.Det mellankommunala kostnadsansvaretRiksdagen avslår motion 2002/03:So506.30.Statligt kostnadsansvar förassistansersättningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So296yrkande 13, 2002/03: So482 och 2002/03:So509yrkande 19.Reservation 11 (m, fp, kd, c)31.Övriga ändringsförslag angåendeassistansersättningen avslår motionerna 2002/03:So275yrkande 4, 2002/03:So296 yrkande 9, 2002/03:So414,2002/03:So480, 2002/03:So504 och 2002/03: Ub429yrkande 23.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)32.Utredning om en hjälpmedelsgarantim.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:So296yrkande 7 och 2002/03: So362 yrkandena 8 och 9.Reservation 14 (fp, kd, c)33.Stöd till kvinnojourer m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:So319,2002/03:So353, 2002/03: So380, 2002/03:So393,2002/03:So451 yrkande 5, 2002/03:Sf214 yrkande 16och 2002/03:A322 yrkandena 4 och 5.Reservation 15 (v)34. RikskvinnocentrumRiksdagen avslår motion 2002/03:Ju250 yrkande 6.35.Regionala kvinnocentrumRiksdagen avslår motion 2002/03:So451 yrkande7.36.Statens institutionsstyrelses monopolRiksdagen avslår motion 2002/03:So285.37.Insatser för hemlösa avslår motionerna 2002/03:So363yrkandena 1, 2 och 11, 2002/03:So366 yrkandena 1och 2, 2002/03:So449 yrkandena 2 och 3,2002/03:Bo266 yrkandena 3 och 5 samt2002/03:Bo267 yrkande 20.Reservation 16 (kd)Reservation 17 (v)38.Apoteksmonopolet avslår motionerna 2002/03:So209,2002/03:So278, 2002/03:So281 yrkandena 10 och 19,2002/03:So282 yrkande 1, 2002/03:So298 yrkande 9,2002/03:So336, 2002/03:So437 yrkande 19,2002/03:So443 yrkande 34 och 2002/03:So509yrkande 25.Reservation 18 (m, fp, kd, c)39.SystembolagetRiksdagen avslår motion 2002/03:So455 yrkande5.Reservation 19 (m) - motiv.Stockholm den 3 december 2002På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), ()[1]1, KristinaZakrisson (s), (), CristinaHusmark ()[2]1, ()[3]1, (), (),(), ()[4]1,(), ()[5]1,(), ()[6]1,(), () ochMarita Aronson (fp)[7]1.FOOTNOTES[1]:m[2]:)[3]:[4]:2[5]:1[6]:[7]:80721 80726:2 Forskningsrådet2002/03SoU1Redogörelse för ärendetSocialutskottet har i yttrande 2002/03:SoU1y tillfinansutskottet över proposition 2002/03:1Budgetpropositionen 2003 (volym 1) föreslagit attramen för utgiftsområde 9 fastställs till33 . Utskottet förordadedärmed att propositionen borde tillstyrkas i dennadel, dock med den ändringen att utgiftsområdet bordetillföras ytterligare i enlighetmed motion Fi230 (s, v, mp) yrkande 1 såvitt avserutgiftsområde 9.Finansutskottet har den 21 november 2002föreslagit att fastställer utgiftsramenför utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg för till 33 (bet. 2002/03:FiU1). noterar attutgiftsområdet härigenom tillförts ytterligare 186miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.Riksdagen kommer att taställning till finansutskottets förslag och bl.a.fastställa ramar för de olika utgiftsområdena.I detta ärende behandlar utskottet regeringensförslag i budgetpropositionen utgiftsområde9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt totaltdrygt 180 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Summan för de till utgiftsområdethörande utgifterna får högst uppgå till det beloppriksdagen kommer att besluta. Anslagen inomutgiftsområdet skall därtill fastställas genom ettsärskilt beslut.Utskottets övervägandenPolitikområde Hälso- och sjukvårdspolitikSjukvårdsförmåner m.m. (13:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 13:1Sjukvårdsförmåner m.m. bör därmedavslå ett motionsyrkande om annanmedelsanvisning till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 2 608 000 000 kranvisas under anslag 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m.Anslaget finansierar vuxentandvård(tandvårdsstödet) och ersättning försjukvårdsförmåner i internationella förhållanden.Till och med 2001 finansierade anslaget ocksåersättning till sjukvårdshuvudmännen för tandvård åtvissa patientgrupper.Utgifterna för tandvårdsersättning varbetydligt lägre än beräknat. Sannolikt berodde dettatill stor del på att många valde att skjuta uppbehandlingar i väntan på de förändringar itandvårdsstödet som hade aviserats. Detta gäller iförsta hand personer som är över eller strax under65 år. Även förändringar i hushållens köpkraft kan inågon mån ha påverkat efterfrågan på tandvård. Underförsta kan det antas att många äldrefortsatte att skjuta upp tandvård i väntan på dethögkostnadsskydd samt de förbättringar i stödet förbastandvård som infördes den 1 juli 2002.Under andra halvåret 2002 bör konsumtionen stigaefter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna.Mycket talar dock för att effekterna av detförbättrade tandvårdsstödet för äldre blir fulltsynliga först . Omfattande protetiskabehandlingar tar ofta att genomföra, ochdet är troligt att antalet räkningar därför kommeratt ligga på en måttlig nivå . Dessutomkommer förhandsprövningarna av protetik förmodligenatt ta i början. finns det nuett uppdämt behov, och det är troligt att antaletansökningar om förhandsprövning ökar mycket kraftigtefter . Den höjda ersättningen förbastandvård kommer däremot att påverka utgifternaredan 2002.Tandvårdsstödet tillfördes 100 miljoner kronor2001 och 2002. ochframåt föreslås ytterligare 300 miljoner kronortillföras tandvårdsstödet. Detta tillskott skall ihuvudsak användas till att förbättra skyddet mothöga tandvårdskostnader för de äldre i enlighet medde ändringar i tandvårdsstödet som trädde i kraftden 1 juli 2002.Vid beräkningen av anslaget harregeringen antagit att en viss volymökning kanförväntas utöver den konsumtionsökning som följer avförändringarna i tandvårdsstödet.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslag 13:1Sjukvårdsförmåner m.m. anvisar 100 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit (yrkande 1).Motionärerna anser att regeringens satsningar på enförbättrad tandvård är otillräckliga och vill från2003 förstärka tandvårdsförsäkringen med 100miljoner kronor utöver den av regeringen föreslagnanivån. Vidare yrkas i motion So452 av . (m) att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring om ett förbättratbehovsstyrt högkostnadsskydd (yrkande 1).Motionärerna anför att personer med normaltandstatus själva bör stå för tandvårdskostnaden upptill ett högkostnadsskydd på . Självriskenpå skall kombineras med en subventionsgradpå för högre tandvårdskostnader.Tandvårdskostnader som överstiger per årskall dock täckas med en subventionsgrad på 80 %.Självrisken skall slås ihop med kostnaderna förbastandvård respektive protetik m.m.Utskottets ställningstagandeUtredningen om en samlad utvärdering avtandvårdsreformen m.m. har i sitt slutbetänkandeTandvården till (SOU 2002:53) lagt fram ettantal förslag till förbättringar i tandvårdsstödet,som bl.a. inbegriper en utvidgning avhögkostnadsskyddet till alla åldrar samt satsningarpå bastandvård. Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Regeringens kommande förslag påområdet bör enligt utskottets uppfattning inteföregripas. Utskottet anser vidare att denföreslagna medelsanvisningen är väl avvägd.Utskottet avstyrker därmed motionerna So452 (m)yrkande 1 och So466 (m) yrkande 1.Bidrag för läkemedelsförmånen (13:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen. bör därmedavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 18 550 000 000 kranvisas under anslag 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen.Från detta anslag utbetalas det särskildastatsbidraget till landstingen för deras kostnaderför läkemedelsförmånen. Medlen syftar till attändamålsenliga och säkra läkemedel skall kunnaförskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde.Från anslaget utbetalas ersättning tilllandstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånendels ,dels januari t.o.m. oktober 2003.Den utnyttjade anslagskrediten på anslaget uppgickvid början av 2001 till drygt 1,6 miljarder kronor.Utbetalningarna för läkemedelsförmånen uppgick 2001till och anslaget föråret var ungefär lika stort, vilket innebar att denutnyttjade anslagskrediten uppgick till ca 1,6miljarder kronor även . Anslagettillfördes på tilläggsbudget isamband med ekonomiska vårproposition.Landstingen övertog i formell meningkostnadsansvaret för läkemedelsförmånen (dvs.läkemedel i öppenvård) . Samtidigtinfördes emellertid ett särskilt statsbidrag tilllandstingen för kostnader för läkemedelsförmånen.Statens ekonomiska ersättning till landstingen förderas kostnader för läkemedelsförmånen harfastställts genom en årlig överenskommelse mellanstaten och . Den överenskomnaersättningen för ett visst år utbetalas från dettaanslag till landstingen med ett fast månatligtbelopp. Det månatliga beloppet motsvarar entolftedel av den överenskomna ersättningen ochutbetalas i efterhand. Statsbidraget harhittills i princip täckt landstingens kostnader förförmånen. Landstingen har emellertid årligenriskerat att få stå för en liten del av de totalakostnaderna eftersom ett system för vinst- ellerförlustdelning mellan parterna har tillämpats.Regeringen träffade i anslutning till denekonomiska vårpropositionen enöverenskommelse med om en nymodell för statens ersättning till landstingen förläkemedelsförmånens kostnader 2002-2004.Överenskommelsen innebär i korthet att ersättningenför läkemedelsförmånens kostnader under de trekommande åren läggs fast samt hur stor landstingensekonomiska risk för den aktuella perioden kommer attvara. Slutligen lägger överenskommelsen fast ettantal åtgärder som respektive part skall vidta underden aktuella perioden och att en överenskommelse omersättningen för tiden skall träffassenast . Statens ersättning uppgårtill , till 18,7miljarder kronor och till 19,6 miljarderkronor . För kostnader som sammanlagtöverstiger under periodenskall en slutreglering ske . Statenersätter då landstingen enligt en modell därlandstingen först får stå för ,därefter ersätter staten av kostnadsökningenmellan 57,6 och och avkostnadsökningen mellan 59,1 och 61,1 miljarderkronor samt av kostnader som överstiger 61,1miljarder kronor.I december 2001 träffades en överenskommelsemellan staten och omfördelningen mellan landstingen av statensersättning för läkemedelsförmånens kostnader2002-2004. Parterna enades om att statensersättningar skall fördelas mellan landstingen efteren modell som beaktar befolkningens sammansättningmed avseende på kön, ålder och vissa socioekonomiskavariabler. Behovsmodellen infördes med början 2002och skall enligt avtalet vara helt genomförd 2005.För att ge landstingen omställningstid till nyaersättningsnivåer sker införandet stegvis.I syfte att nå en mer rationellläkemedelsanvändning har regeringen tagit initiativtill att genomföra förändringar i vissa avregelsystemen inom läkemedelsområdet. Regeringenlämnade därför propositionen(2001/02:63) De nya läkemedelsförmånerna tillriksdagen. fattade beslut om propositioneni (bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194)och de nya reglerna trädde i kraft den 1 oktober2002. En ny myndighet, , ärnu ansvarig för att fatta beslut om vilka läkemedelsom skall ingå i läkemedelsförmånen samt vilket prisett läkemedel skall ha. En ny regel om utbyte påapotek har införts som innebär att ett förskrivetläkemedel skall bytas ut på apotek om det finns ettlikvärdigt, utbytbart läkemedel som är billigaretillgängligt på det enskilda . Från och medden infördes att ett recept skallvara försett med en arbetsplatskod som identifierarvilken arbetsplats som förskrivaren tjänstgör vidför att läkemedlet skall expedieras inom förmånen.Detta är ett led i att uppnå en bättre uppföljningav förskrivningen av läkemedel. För att ytterligareförsöka förbättra möjligheten till medicinsk ochekonomisk uppföljning av förskrivning och användningav läkemedel tillsatte regeringen ensärskild utredare med uppgift att analyseramöjligheterna och komma med förslag till förbättraduppföljning inom läkemedelsområdet.Regeringens bedömning är att dessa åtgärdersammantaget leder till bättre förutsättningar förlandstingen att hantera de förstärkta incitament ochökade ekonomiska risker som överenskommelseninnebär. Vidare förväntas åtgärderna bidra till enmer kontrollerad utveckling av kostnaderna förläkemedelsförmånen. Regeringen anser att det är avstörsta vikt att följa upp vilka effekterförändringarna som har genomförts har påbåde kostnadsutvecklingen av läkemedelsförmånen ochanvändningen av läkemedel. I syfte att följakostnadsutvecklingen samt ge landstingen störreekonomisk trygghet har man i avtalet mellan statenoch lagt in att enkontrollstation skall finnas i syfte att analyserahur läkemedelskostnaderna har utvecklats.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003I motion So466 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för till anslag 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen anvisar 1 900 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit (yrkande 2).Motionärerna anför att deras förslag påläkemedelsområdet sammantaget medför en successivminskning av kostnaderna ,som skyddet för de mest utsattaförbättras. I motion So281 av m.fl.(m) finns bl.a. följande yrkanden. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande om marknadsmässigaprinciper på läkemedelsområdet. Motionärerna anföratt de nya subventionsreglerna innebär entvångssänkning av priserna. Redan etableradeläkemedel gynnas och nya missgynnas.Förutsättningarna för en mångfald av läkemedel somkonkurrerar med varandra undergrävs. I yrkande 7begärs ett tillkännagivande om utbyte av läkemedelpå apotek. Det införda utbytestvångetinnebär enligt motionärerna risk för förvirring,feldosering, sämre följsamhet till doseringen ochdärmed sämre effekt och mer kassation. En oroligpatient blir lätt en samhällskostnad genom attbehovet av insatser ökar, heter det i motionen.Vidare begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande omfrikoppling av subvention från handelspriset. Iyrkande 12 begärs ett tillkännagivande om ettförbättrat högkostnadsskydd. Motionärerna anför atten frivillig försäkring bör införas som skalladministreras av . Förslagetinnebär en premie på . Den som väljeratt inte ansluta sig till försäkringen omfattas istället av ett likviditetsskydd på . Därtillbetalar man även en expeditionsavgift istorleksordningen för varje recept.Motionärerna begär i yrkande 15 ett tillkännagivandeom subventionering av läkemedel vidförskrivningstillfället. Motionärerna anför attfaran med de nya kriterierna för subvention avläkemedel är att bedömningen kommer att ske utifrånrent teoretiska grunder som inte tar hänsyn till denenskilde patientens egenart eller det förhållandetatt ett läkemedel visar sig ha andraindikationsområden än de ursprungliga. I yrkande 17begärs ett tillkännagivande om marknadslösningarnasbetydelse för användning av generika ochparallellimporterade läkemedel. Motionärerna anföratt en ökad användning av generika ochparallellimporterade läkemedel ger bättremöjligheter till priskonkurrens som kan hejdaläkemedelsförmånens kostnadsökning utan att riskeraotrygghet för patienterna. Vidare begärs i yrkande18 ett tillkännagivande om ökad receptfrihet.Motionärerna anför att subventionskostnaden skulleminska väsentligt med en 20-procentig andelreceptfria läkemedel som möjligheternatill egenvård blir bättre. I yrkande 20 begärs etttillkännagivande om fri prissättning på läkemedel.Enligt motionärerna är goda incitament förläkemedelsindustrin en förutsättning för attutvecklingen skall gå framåt. För att garantera attforskningskostnader betalas är en fri prissättningatt föredra framför ett prisregleringssystem.Slutligen begärs i yrkande 21 ett tillkännagivandeom behovet av ekonomiska incitament för att ökaanvändningen av startförpackningar. Motionärernaanför att det innebär en extrakostnad förkonsumenten att inleda en behandling medstartförpackning.