bet · GQ01FIU8 · 2002-11-21 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet de motioner somväckts under allmänna motionstiden och som tarupp frågorna om införande av euro, former förställningstagande till euro, informationsinsatser isamband med folkomröstning om euro och analyser aveffekter att införa euro. Samtliga motioner avstyrksav utskottet.I betänkandet finns sju särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Införande av euroRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi231 av m.fl. (m) yrkande 7,2002/03:Fi233 av m.fl. (kd) yrkande4,2002/03:Fi234 av m.fl. (c) yrkande10,2002/03:Fi250 av m.fl. (fp)yrkandena 1-3,2002/03:Fi274 av m.fl. (mp)yrkande 1,2002/03:L319 av m.fl. (fp)yrkande 11 samt2002/03:N207 av () yrkande 3.2. Former för ställningstagande till euroRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi247 av m.fl. (mp) yrkandena 2och 3,2002/03:Fi250 av m.fl. (fp)yrkande 4,2002/03:Fi274 av m.fl. (mp)yrkande 2,2002/03:Fi289 av m.fl. (v) yrkande5,2002/03:K432 av m.fl. (fp)yrkande 15,2002/03:U323 av m.fl. (m) yrkande 2samt2002/03:U326 av m.fl. (c) yrkande25.3. Informationsinsatser i samband medfolkomröstning om euroRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi247 av m.fl. (mp) yrkande 1,2002/03:Fi276 av m.fl. (s)yrkandena 1-3,2002/03:Fi289 av m.fl. (v)yrkandena 3, 4, 6 och 7 samt2002/03:U323 av m.fl. (m) yrkande 3.4. Analyser av effekter att införa euroRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi274 av m.fl. (mp)yrkandena 3-14 samt2002/03:Fi289 av m.fl. (v)yrkandena 8 och 9.Stockholm den 21 november 2002På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), CarinLundberg (s), (), (), (), (), AgnetaRingman (s), (), (),(), (), (),(), (), () och ().2002/03FiU8Utskottets överväganden1 Frågan om deltagande i deteuropeiska valutasamarbetet1.1 Införande av euroUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att frågan om ettdeltagande i valutaunionen och införandet aveuron kommer att underställas svenska folketför prövning anser inte utskottet detmeningsfullt att nu beslutar ifrågan. Utskottet avstyrker därförmotionerna.MotionernaI Moderata samlingspartiets motioner Fi231 och N207anförs att bör vara med i Europasamarbetet.Regeringen har valt att ställa utanförsamarbetet, och det skapar valutaoro med en svagkrona. Priserna blir högre och räntor urholkarvälståndet. Motionärerna anser att en gemensamvaluta underlättar för företag och konsumenter genomminskad valutaosäkerhet, långsiktigt lägre räntor,ökad handel och lägre priser på den inre marknaden.Det blir lättare för privatpersoner och småföretagnär man bl.a. ska resa, handla, göra affärer,investera, studera eller pensionera sig. Sverigemåste därför så fort som möjligt få ta del av defördelar som den gemensamma valutan innebär. När ettbeslut om en svensk euroanslutning är fattat börSverige ansluta sig till ERM2 (yrkande 7).I liberalernas motion Fi250 anförs attden tilltagande internationaliseringen har förändratförutsättningarna för nationell ekonomisk politik.Nationsgränserna betyder allt mindre för företag,produkter, pengar, människor etc. Eurosamarbetet harblivit en av de starkaste länkarna i det europeiskasamarbetet. Motionärerna anser att glideriväg från viktiga delar av det bredare politiskasamarbetet i EU genom att stå utanför euro-samarbetet. Ett viktigt argument för ett medlemskapi eurosamarbetet är att det skulle innebära en ökadmöjlighet för svenska företrädare att ta till varaoch skydda svenska intressen i viktiga politiska ochekonomiska beslutsforum. Andra viktiga argument ärpressade konsumentpriser, slopade växlingskostnader,väsentligt ökade handelsvolymer, specialisering ochhögre inkomster, stabilare investeringsklimat ochväxelkursregim. Det är viktigt att riksdagenfastställer en handlingsplan och tidtabell för resantill fullvärdigt svenskt eurosamarbete. En nationellövergångsplan, som ska omfatta såväl den offentligaförvaltningen som företag och banker, bör göras uppoch vara klar att sätta i sjön direkt efter ett ja ifolkomröstningen. Efter ett ja i folkomröstningenbör en förhandling tas upp med omsvenskt inträde i den europeiska växelkursmekanismen(). bör därefter gå med i eurosamarbetetssista fas så snart det är praktiskt och juridisktmöjligt (yrkandena 1-3).I liberalernas motion L319 anförs attmedlemskap i innebär lägre priser för svenskakonsumenter. Genom att marknader inom EMU-områdetintegreras ökar möjligheterna till jämförelse avolika producenter och företag. Detta leder till ökadkonkurrens. Ett svenskt deltagande i den gemensammavalutan är därför av stor vikt för konsumenterna.Folkpartiet vill att en folkomröstning genomförs såfort som möjligt (yrkande 11).I motion Fi233 anförs att EMUbidrar till att förstärka utvecklingen för trygghetoch säkerhet. Med en gemensam valuta fullföljs dengemensamma marknaden. Euron stärker ett positivtkonkurrensklimat inom EU. inflytande i EUstärks genom ett deltagande i . Möjligheterna attpåverka i EU är större än om inte går med.Det blir vidare lättare för konsumenter att jämförapriser mellan olika länder. Ett svenskt deltagandeinnebär också att valutakursrisken försvinner ochräntorna blir lägre (yrkande 4).I motion Fi234 anförs att frågan omSveriges knytning till euron ska avgöras i enfolkomröstning. En folkomröstning brådskar inte, ochSverige bör tills vidare stå utanför EMU:s tredjesteg. har blivit självständig sedankronan började flyta och agerat föredömligt för attbekämpa inflationen och skapa stabilitet för kronan.Ett tecken är det minskande räntegapet tilleuroområdet. Flera händelser gerupphov till tvivel om ECB:s förmåga attsjälvständigt driva en stabil penningpolitik. Äveneuroländernas finanspolitik inger farhågor. På siktär risken stor att förtroendet för euron urholkas.Kommissionens agerande visar tydligt att detåterstår många svåra diskussioner i euroområdetinnan det finns en bred samsyn om de långsiktigamålen med penningpolitiken. För svensk del uppstårockså frågan om till vilken kurs kronan skulleknytas till euron vid ett eventuellt inträde. Denkontinuerliga deprecieringen harinneburit att svensk industris konkurrenskraftbevarats, men det har skett till priset av attsvenska löntagares köpkraft har urholkats och ettminskat omvandlings- och effektiviseringstryck iindustrin. En knytning till euron på en för låg nivåriskerar att permanenta denna lägre köpkraft förlång tid framöver (yrkande 10).I motion Fi274 anförs att EMU iförsta hand är ett politiskt projekt, med syfteatt knyta medlemsländerna närmare varandra i encentralstyrd ekonomisk politik. De långsiktigakonsekvenserna har i väldigt liten omfattningklargjorts eller debatterats. Motionärernaanser att , efter att fördelar ochnackdelar med ett medlemskap har vägts samman,inte ska gå med i (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeI slutet av 1997 beslutade att Sverigeinte skulle införa EU:s gemensamma valuta, euron,när den s.k. tredje etappen av EMU inleddes den1 (prop. 1997/98:25, bet. 1997/98:FiU9,rskr. 1997/98:75).Riksdagen beslutade att börhålla dörren öppen för ett eventuellt framtidadeltagande i valutaunionen, och om det efter den1 bedöms lämpligt att deltar,skall frågan underställas svenska folket förprövning.Statsminister har inbjuditriksdagspartierna till överläggningar om datum förfolkomröstning om deltagande fullt ut i EMUmed målet att nå så bred enighet som möjligt.En folkomröstning kommer att hållas och allapolitiska partier har förklarat sig beredda attrespektera utfallet av folkomröstningen. Det är motden bakgrunden inte aktuellt för att nubesluta om deltagande i den monetära unionens tredjesteg. Det är inte heller aktuellt förSverige att delta i ERM2. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi231 (m) yrkande 7, Fi233 (kd)yrkande 4, Fi234 (c) yrkande 10, Fi250 (fp)yrkandena 1-3, Fi274 (mp) yrkande 1, L319 (fp)yrkande 11 samt N207 (m) yrkande 3.1.2 Former för ställningstagande tilleuroUtskottets förslag i korthetUtskottet utgår ifrån attpartiöverläggningarna bl.a. ska behandlatidpunkten för folkomröstning ochröstningsalternativ. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionerna.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion U323 anförs attSverige så snabbt som möjligt måste få ta del av defördelar som den gemensamma valutan innebär, ochregeringen bör därför presentera entidtabell över processen för beslut om euron(yrkande 2).I liberalernas motion K432 yrkas attdet bör fattas beslut omtidpunkten för folkomröstningen om inträdei eurosamarbetet och att en folkomröstning bör skeunder 2003 (yrkande 15).I liberalernas motion Fi250 yrkas attdet omgående inleds förhandlingar mellanriksdagspartierna om en folkomröstning (yrkande 4).I motion Fi289 anförs att det skafinnas gott om tid för diskussion, debatt ochfolkbildning och att det bör gå frånbeslutet om tidpunkt för folkomröstningen tillomröstningens genomförande (yrkande 5).I motion U326 anförs att enfolkomröstning bör hållas tidigast . Detär väsentligt att det ges tillräckligt medtidsutrymme från det att tidpunkt förfolkomröstningen fastställts till dess att denfaktiskt genomförs. Ett minimum för detta måste . bör använda den kommande tidentill att dra erfarenheter av under enkonjunkturcykel. Frågan som ställs i enfolkomröstning ska svara ett tydligt Ja eller Nejtill svenskt medlemskap. Det är viktigt att dekampanjer som drivs inför folkomröstningen av statengaranteras ett likvärdigt offentligt stöd (yrkande25).I motion Fi274 anförs attMiljöpartiet anser att den bästa tidpunkten för enfolkomröstning om ett eventuellt svenskt medlemskapi EMU är i samband med nästa riksdagsval år 2006.Fördelen med detta är att folkomröstningen kan blibeslutande om det sker på ordinarie valdag. Enbeslutande folkomröstning är viktig, eftersomriksdagen och regeringen inte då kan kringgåfolkomröstningsresultatet (yrkande 2).I motion Fi247 av m.fl. (mp) förordas attför att understryka vikten av "fair play" ifolkomröstningen om EMU är det viktigt att det barafinns två klara och tydliga linjer. Folket ska hamöjlighet att ta ställning till ett medlemskap i inte. Därför bör bara möjligheterna att röstanej, ja eller blankt finnas (yrkandena 2 och 3).Utskottets ställningstagandeStatsministern angav iregeringsförklaringen efter riksdagsvalet attöverläggningar mellan riksdagspartierna ska inledasom datum för folkomröstning om deltagandefullt ut i EMU med målet att nå så bred enighet sommöjligt.I partiledardebatten bjödstatsministern in till partiöverläggningar den 29november. Utskottet utgår ifrån att överläggningarnakommer att behandla, förutom tidpunkten för enfolkomröstning, även frågor om t.ex.röstningsalternativ. Utskottet avstyrker därförmotionerna Fi247 (mp) yrkandena 2 och 3, Fi250 (fp)yrkande 4, Fi274 (mp) yrkande 2, Fi289 (v) yrkande5, K432 (fp) yrkande 15, U323 (m) yrkande 2 samtU326 (c) yrkande 25.1.3 Informationsinsatser i samband medfolkomröstning om euroUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är viktigt attsvenska folket får en bred och allsidiginformation om EMU och euron och understrykervikten av att resurserna fördelas rättvistmellan ja- och nejsidan. Utskottetförutsätter att partiöverläggningarna ävenkommer att omfatta dessa frågor ochavstyrker därför motionerna.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion U323 anförs attdet behövs en informationsinsats om euron i syfteatt öka kunskapen och intresset hos svenska folket(yrkande 3).I motion Fi289 yrkas att allakampanjorganisationer öppet redovisar sinafinansieringskällor. Nejpartierna är kraftigt under-representerade i i förhållande till vadopinionen tycker om EMU, därför är det rimligt attnejpartierna särbehandlas positivt när resursernafördelas till riksdagspartierna. Allt statligtmaterial om EMU bör godkännas av företrädare förbåde ja- och nejsidan. Regeringen bör tillsätta enparlamentarisk kommitté i syfte att ta hand omförberedelserna inför folkomröstningen, fördelaekonomiska medel till kampanjorganisationer samtövervaka att informationen från myndigheternas sidapräglas av saklighet (yrkandena 3, 4, 6 och 7).I motion Fi247 av m.fl. (mp) förordas attresurserna för ja- och nejsidan införfolkomröstningen i EMU ska fördelas rättvist(yrkande 1).I motion Fi276 av m.fl. (s)anförs att det är av stor vikt att resurserna förja- och nejsidan fördelas rättvist, både förtrovärdigheten inför folkomröstningen och för attett resultat av omröstningen ska upplevas somlegitimt. Det är vidare av stor vikt attfolkrörelser, fackförbund, olikaintresseorganisationer ges ett stort utrymme attsjälva utforma sina prioriteringar och sinopinionsbildning. Regeringen ska därför fördela destatliga resurser som läggs på information införfolkomröstningen rättvist mellan ja- och nejsidan såatt de på ett allsidigt sätt belyser frågan omsvenskt medlemskap i . Det är väsentligt att desom erhåller statliga medel tydligt redovisar dessa(yrkandena 1-3).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det mycket viktigt attsvenska medborgare får en bred och allsidiginformation om EMU och euron införställningstagandet i folkomröstningen. Utskottetutgår ifrån att de partiöverläggningar som hålls den29 november ingående kommer att diskutera frågan ominformationsinsatser och medelstilldelning.Utskottet anser att det är mycket viktigt attresurserna för ja- och nejsidan fördelas rättvist,både för trovärdigheten inför folkomröstningen ochför att ett resultat av omröstningen ska upplevassom legitimt.Med anledning härav avstyrker utskottet motionernaFi247 (mp) yrkande 1, Fi276 (s) yrkandena 1-3, Fi289(v) yrkandena 3, 4, 6 och 7 samt U323 (m) yrkande 3.1.4 Analyser av effekter av att införaeuroUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är viktigt att nogaanalysera effekterna av att införa euro iSverige. En kommitté har föreslagit ett antalåtgärder för att stärka den svenskafinanspolitiken inför ett eventuelltinförande av euron i . Betänkandetbereds nu inom . Det görsockså olika informationsinsatser om EMU ocheuron. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna.MotionernaI motion Fi289 yrkas i händelse avett nej i EMU-folkomröstningen att regeringen skalägga fram förslag som innebär att Riksbankensställning och ledningsorganisation i principåterställs till vad som gällde före den 1 januari1999, vidare att regeringen ska verka för attSveriges underkastelse till de stabilitetsnormer somligger till grund för EMU-samarbetet upphävs och attSverige för en egen penningpolitik (yrkandena 8 och9).I motion Fi274 anförs att ett EMU-medlemskap innebär att får en överstatligpenningpolitik. Konsekvenserna av detta har inteännu debatterats. Det är därför viktigt att interegeringen beslutar om EMU-medlemskap, utan attdetta först har föregåtts av både debatt och folk-omröstning. Motionärerna anser vidare att detdemokratiska underskott som EMU lider av måstemotverkas, exempelvis genom att Europeiskacentralbanken (ECB) underställs Europaparlamentet.Parlamentet är EU:s enda demokratiskt direkt valdaorgan. EMU:s konstruktion som sådan, medriktlinjerna för den ekonomiska politiken fastslageni fördragen, är ohållbar. De ekonomiska teoriernaförändras och inget säger att samma politik är rätti alla sammanhang. Det finns således ettdemokratiskt underskott inom EMU. Motionärerna anseratt det finns ett stort värde i att kunna föra ensjälvständig penningpolitik. Om går med iEMU kommer sådana störningar som annars kunnathanteras genom förändringar av valutakurserna istället att ge andra effekter, exempelvis ökadarbetslöshet eller sänkta lönenivåer. De fördelarsom kommer av att slippa växla pengar inomeuroländerna är starkt överdrivna och står inte iproportion till de negativa effekter som kommer avett EMU-medlemskap. Svenska folket har näppeligenkravet att "komma till rätta med växlingseländet"högst på listan av önskade politiska reformer.Svenskt inflytande i EU förutsätter inte att viockså går med i . För att nå hög trovärdighetinom ett politiskt område är det rimligtvis mervunnet att engagera sig kraftfullt inom detta områdeän att glatt följa med strömmen i allt. Vill Sverigeupprätthålla ett fortsatt förtroende inommiljöområdet är det följaktligen viktigare attexempelvis sluta att agera bromskloss i fråga omminiminivåer på EU-nivå för koldioxidskatter. EMU-medlemskapet undergräver den svenska demokratin.Olika länder kräver helt enkelt olika lösningar, ochEMU riskerar därför att leda till stora regionalaslitningar. riskerar att dräneras påkapital, naturresurser och kompetens (yrkandena3-14).Utskottets ställningstagandeVid behandlingen av motsvarande yrkanden för ett årsedan i betänkande 2001/02:FiU1 skrev utskottet:"När det gäller effekter av ett eventuellt svensktmedlemskap i är det utskottets uppfattning attdessa måste studeras och analyseras. I den storaoffentliga utredningen om och EMU, den s.k.EMU-utredningen (SOU 1996:158), gjordes en bredgenomgång av de allmänna effekterna av envalutaunion och effekterna för av att deltarespektive inte delta i valutaunionen. Utskottet harockså i betänkande 2001/02:FiU23 (s. 35 och 40)behandlat motsvarande yrkanden och skrev bl.a. attenligt utskottets mening finns det ingenanledning att fatta beslut om vilka mått och stegsom bör tas inom skilda politikområden i det fallsvenska folket i en folkomröstning avvisar ettsvenskt EMU-medlemskap.Utskottet vill också tillägga att i mars 2002överlämnade kommittén (Fi 2000:07) omstabiliseringspolitik för full sysselsättning vidsvenskt medlemskap sitt slutbetänkande (SOU2002:16). Kommittén föreslog ett antal åtgärder föratt stärka den svenska finanspolitiken inför etteventuellt införande av euron i . Betänkandethar remissbehandlats och bereds nu inomRegeringskansliet.Med anledning av vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motionerna Fi274 (mp) yrkandena 3-14 samtFi289 (v) yrkandena 8 och 9.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. Det europeiska valutasamarbetetav , , , , , , och (alla s).Införande av euroSveriges relationer till EMU har diskuterats underett drygt årtionde. Den socialdemokratiska extrapartikongressen i fattadebeslut om att partiet ställer sig positivt till attSverige ska bli medlem i den ekonomiska och monetäraunionen så snart ett antal villkor är uppfyllda.Sverige skulle ha en väl fungerande lönebildning ochett konjunkturläge i rimlig takt med euroområdet medtillräckligt starka offentliga finanser för atthävda svensk konkurrenskraft och föra en aktivekonomisk politik. Och för att säkra en folkliguppslutning ska frågan om medlemskap i tredjefas underställas svenska folket för prövning i enfolkomröstning.Det socialdemokratiska förtroenderådet somsamlades beslöt att dessavillkor är uppfyllda och att frågan om Sverigesdeltagande i nu bör avgöras av enfolkomröstning.Därmed har Socialdemokraterna tydligt uttalat attSverige bör införa euron och fullt ut delta i detekonomiska och monetära valutasamarbetet. Detslutgiltiga ställningstagandet skall göras avsvenska folket i en folkomröstning, och samtligapartier har deklarerat att de kommer att följaresultatet av denna.Former för ställningstagande till euroStatsminister inbjöd ipartiledardebatten tillpartiledaröverläggningar . I dessaöverläggningar kommer frågan om tidpunkten förfolkomröstningen att diskuteras.Informationsinsatser i samband medfolkomröstning om euroI den uppgörelse som tecknats mellanSocialdemokraterna, tydligt att partierna inför folkomröstningenom EMU är överens om att "resurserna för jasidan ochnejsidan ska fördelas rättvist".Det är viktigt att regeringen fördelar de statligaresurser som kommer att satsas på information införfolkomröstningen rättvist mellan jasidan ochnejsidan.Partierna bör inom ramen förpartiledaröverläggningarna som inleds den 29november 2002 sträva efter att uppnå en frivilligöverenskommelse om att öppet redovisa finansieringenav sina kampanjer i likhet med tidigareöverenskommelser i samband med riksdagsvalet 2002.Analyser av effekter av att införa euroSocialdemokraterna anser att ett väl fungerandevalutasamarbete utgör en demokratisk motvikt tillväxande globala marknadskrafter. Inom ramen för engemensam valuta finns goda möjligheter även för ettlitet land som att bedriva en aktivekonomisk politik. Ett svenskt deltagande i kankomma att bidra till lägre räntor och därigenom tillökad sysselsättning, högre tillväxt och mer resursertill välfärden. Euron gör det också lättare förmänniskor att resa över nationsgränserna inom EU ochbidrar också till ökad handel, bättre konkurrens ochlägre priser i . För att långsiktigt främjavälfärd och arbete vill Socialdemokraterna därföratt ska bli medlem i EMU.2. Det europeiska valutasamarbetetav , och (alla m).Vi anser att bör vara med iEuropasamarbetet. Att stå utanför samarbetet innebärvalutaoro med en svag krona. Priserna blir högre ochräntor urholkar välståndet. Vi anser att en gemensamvaluta underlättar för företag och konsumenter genomminskad valutaosäkerhet, långsiktigt lägre räntor,ökad handel och lägre priser på den inre marknaden.Det blir också lättare för privatpersoner ochsmåföretag när man bl.a. ska resa, handla, göraaffärer, investera, studera eller pensionera sig. Vianser därför att så fort som möjligt måstefå ta del av de fördelar som den gemensamma valutaninnebär. När ett beslut om en svensk euroanslutningär fattat bör ansluta sig till ERM2.3. Det europeiska valutasamarbetetav och (bådafp).Vi anser att eurosamarbetet har blivit en av destarkaste länkarna i det europeiska samarbetet.Sverige kommer successivt att glida i väg frånviktiga delar av det bredare politiska samarbetet iEU genom att stå utanför eurosamarbetet.Ett viktigt argument för ett medlemskap isamarbetet är att det skulle innebära ökademöjligheter för svenska företrädare att ta till varaoch skydda svenska intressen i viktiga politiska ochekonomiska beslutsforum samt för svenska företag attkonkurrera på lika villkor. Andra viktiga argumentär pressade konsumentpriser, slopadeväxlingskostnader, ökade handelsvolymer, stabilareinvesteringsklimat och växelkursregim.Genom att marknader inom EMU-området integrerasökar således möjligheterna till jämförelse av olikaproducenter och företag. Detta leder till ökadkonkurrens och lägre priser.Vi anser att det är viktigt att fastställa enhandlingsplan och tidtabell för resan tillfullvärdigt svenskt eurosamarbete. En nationellövergångsplan, som ska omfatta såväl den offentligaförvaltningen som företag och banker, bör göras uppoch vara klar att sättas i sjön direkt efter ett jai folkomröstningen.Efter ett ja i folkomröstningen bör en förhandlingtas upp med om svenskt inträde i deneuropeiska växelkursmekanismen. Vi anser att Sverigebör gå med i denna fas i eurosamarbetet så snart detär praktiskt och juridiskt möjligt.4. Det europeiska valutasamarbetetav ().Jag anser att EMU bidrar till att förstärkautvecklingen för trygghet och säkerhet. Med engemensam valuta fullföljs den gemensamma marknaden.Euron stärker ett positivt konkurrensklimat inom EU.Jag anser att inflytande i EU stärks genomett deltagande i , och möjligheterna att påverkaär större än om vi inte går med. Det blir vidarelättare för konsumenter att jämföra priser mellanolika länder. Ett svenskt deltagande innebär ocksåatt valutakursrisken försvinner och räntorna blirlägre.5. Det europeiska valutasamarbetetav ().I betänkandet behandlas ett flertal motioner omSveriges förhållande till valutaunionen EMU.Utskottet föreslår att inte i sak ska taställning till dessa motioner eftersom frågan kommeratt avgöras i en folkomröstning. I betänkandetbehandlas även en rad motioner om formerna för dennafolkomröstning. Eftersom dessa frågor kommer att bliföremål för partiledaröverläggningar menar utskottetatt nu inte heller bör ta ställning i saktill dessa motioner.