bet · GP01KUU2 · 2002-05-21 00:00:00 — Det skall upprätta ettslutdokument som kan innehålla antingenolika alternativ, med angivande av detstöd som alternativen har fått, ellerrekommendationer om enighet föreligger.Tillsammans med resultatet från denationella debatterna om unionens framtidkommer slutdokumentet att tjäna somutgångspunkt för diskussionerna iregeringskonferensen, som fattar deslutgiltiga besluten.ForumFör att bredda debatten och engagerasamtliga medborgare kommer det att finnasett forum som står öppet förorganisationer som representerar detcivila samhället (parterna påarbetsmarknaden, näringslivet, icke-statliga organisationer,universitetsvärlden osv.). Det kommer attvara ett strukturerat nätverk avorganisationer som regelbundet informerasom konventets diskussioner. Deras bidragkommer att fogas till debatten. I formersom presidiet närmare fastställer kommerderas uppfattning eller deras råd attkunna inhämtas i särskilda frågor.SekretariatPresidiet skall bistås av ett sekretariatför konventet som rådetsgeneralsekretariat står för. Med dettakan kommissionens och Europaparlamentetsexperter införlivas.Bilaga 4Konventets ledamöterOrdförande d'EstaingVice ordförande ordförande från medlemsstaternasregeringarLänder Ordinarie ledamöterSuppleanterBelgien of AsthalSverige PleugerÖsterrike från nationella parlamentLänder Ordinarie ledamöterSuppleanterBelgien di Rupo DalgaardHenrik Haenel StilianidisKoutsikouIrland de Rossa JohnGormleyItalien FiladelfioBasileLuxemburg Gast GiberyenNederländerna deCastroEduarda Azevedo DiegoLópez GarridoGabriel Cisneros LabordaAlejandro IngvarSvensson Teufel EvelinLichtenberger från EuropaparlamentetOrdinarie ledamöter ochEuropademokraternaElmar Brok (D) (P)(UK) (IRL)(F) Piia-NooraKauppi (FIN)Hanja Maij-Weggen (NL) (A)Íñigo Méndez de (E) ofStockton (UK)(I)(D)ESP Europeiska socialdemokratiskapartiets gruppKlaus Hänsch (D) Pervenche Berès (F)(F) (A)Luís Marinho (P) (E)(UK) (I)(B) (DK)ELDR Europeiska liberala, demokratiskaoch reformistiska partiets gruppAndrew (UK) (DK)De grönaJohannes Voggenhuber (A) NeilMacCormick (UK)GUE-NGL Gruppen europeiska enadevänstern/Nordisk grön vänsterSylvia-Yvonne (D) (FIN)UEN-gruppen Gruppen union förnationernas EuropaCristiana Muscardini (I) Luís Queiró(P)(DK) WilliamAbitbol (F)Representanter från EuropeiskakommissionenOrdinarie ledamöter 'SullivanAntónio Vitorino från kandidatländernasregeringarLänder Ordinarie ledamöterSuppleanterBulgarien Meglena KunevaNeli KutskovaCypern V.TheophilouEstland Figel JurajMigaSlovenien Matja NahtigalJanez LenarèièTjeckien AkyolUngern från nationella parlamenti kandidatländernaLänder Ordinarie ledamöterSuppleanterBulgarien Mladenov DemetriouAndroula VassiliouEstland Tunne KelamPeeter KreitzbergLettland Medalinskas DaliaKutraite- GiedraitieneMalta Wittbrodt GenowefaGrabowskaRumänien Liviu MaiorSlovakien ebejIrena Belohorská Frantiek KroupaTurkiet EserAyfer . Vastagh 5Konventets presidiumPresidietOrdförande d'EstaingVice ordförande ordförande (E)(DK)(GR)Nationella parlament (UK)(IRL)Bilaga 6Konventets tidsplanTidsplan för möten i samband medkonventetunder det första halvåret 2002Februari27 () Informellt möte ipresidiet28 () Inledande möte iKONVENTETMars14 (torsdag) Möte i presidiet20 () Möte i presidiet21 () Plenarmöte iKONVENTET22 () Plenarmöte iKONVENTET27 (onsdag) Möte i presidietApril15 () Möte i presidiet15 () Plenarmöte iKONVENTET16 () Plenarmöte iKONVENTET25 (torsdag) Möte i presidietMaj8 (onsdag) Möte i presidiet22 () Möte i presidiet23 () Plenarmöte iKONVENTET24 () Plenarmöte i (torsdag) Möte i presidietJuni5 () Möte i presidiet6 () Plenarmöte iKONVENTET7 () Plenarmöte iKONVENTET13 (torsdag) Möte i presidiet24 () Möte i presidiet24 () Plenarmöte iKONVENTET25 () Plenarmöte iKONVENTET26 () Möte i presidietJuli10 () Möte i presidiet11 () Plenarmöte iKONVENTET12 () Plenarmöte iKONVENTET18 (torsdag) Möte i presidietTidsplan för möten i samband medkonventetunder det andra halvåret 2002September5 (torsdag e.m. ) Möte ipresidiet11 (onsdag e.m. ) Möte ipresidiet12 (torsdag e.m. ) Plenarmöte iKONVENTET13 (fredag f.m. kl. 9.30) Plenarmöte iKONVENTET26 (torsdag e.m. ) Möte ipresidietOktober2 (onsdag e.m. ) Möte ipresidiet3 (torsdag e.m. ) Plenarmöte iKONVENTET4 (fredag f.m. kl. 9.30) Plenarmöte iKONVENTET17 (torsdag f.m. ) Möte ipresidiet28 (måndag f.m. ) Möte ipresidiet28 (måndag e.m. ) Plenarmöte iKONVENTET29 (tisdag f.m. kl. 9.30) Plenarmöte iKONVENTETNovember6 (onsdag e.m. ) Möte ipresidiet7 (torsdag e.m. ) Plenarmöte iKONVENTET8 (fredag f.m. kl. 9.30) Plenarmöte iKONVENTET21 (torsdag e.m. ) Möte ipresidiet28 (torsdag e.m. ) Möte ipresidietDecember4 (onsdag e.m. ) Möte ipresidiet5 (torsdag e.m. ) Plenarmöte iKONVENTET6 (fredag f.m. kl. 9.30) Plenarmöte iKONVENTET19 (torsdag e.m. ) Möte ipresidiet20 (fredag e.m. ) Plenarmöte iKONVENTETBilaga 7Konventets arbetsordningNOT OM ARBETSSÄTT10för Europeiska konventetArtikel 1KallelseKonventet skall sammankallas avordföranden med presidiets samtycke ellerefter en skriftlig begäran från ettbetydande antal konventsledamöter.Artikel 2Tidsplan och dagordningPresidiet skall upprätta en preliminärtidsplan och preliminära dagordningar förkonventets möten och överlämna dessa tillkonventet för godkännande. Alla ledamöteri konventet får skriftligen begära attpresidiet sätter upp ytterligare punkterpå den preliminära dagordningen för ettmöte i konventet. Presidiet skall alltidlägga till ett ämne på dagordningen närskriftlig begäran om detta inkommit frånett betydande antal ledamöter minst envecka före det planerade mötet ikonventet. I början av varje möte fårkonventet, på förslag av presidiet, genomkonsensus besluta om att sätta uppytterligare punkter på dagordningen.Artikel 3Översändande av handlingar tillkonventetsledamöterSekretariatet skall på ordförandensvägnar översända kallelsen och denpreliminära dagordningen för ett möte ochalla andra handlingar som gäller mötettill konventets ledamöter, suppleanteroch observatörer senast fyra arbetsdagarföre dagen för mötet. För att underlättaförberedandet av mötena skallsekretariatet översända handlingarna mede-post när så är möjligt.Artikel 4Skriftliga bidrag1. Alla konventets ledamöter (ordinarieoch suppleanter) och observatörer fåröversända skriftliga bidrag tillpresidiet. Bidragen kan antingen varaenskilda eller gemensamma.2. Sådana skriftliga bidrag skallöversändas av sekretariatet tillkonventets ledamöter (ordinarie ochsuppleanter) och observatörer, och deskall finnas tillgängliga på konventetswebbplats.Artikel 5Suppleanter1. De ledamöter i konventet som ärförhindrade att delta i ett möte, elleren del av ett möte, får företrädas avsina suppleanter i enlighet medbestämmelserna i punkt 2.2. Utan att det påverkar tillämpningen avpunkt 3 får en suppleant ta till orda vidett möte i konventet om den ordinarieledamot som han företräder är frånvarandeunder en hel dag och den ordinarieledamoten har meddelat detta tillsekretariatet i förväg (före kl. 9.00samma dag). När suppleanten tar till ordaskall han meddela att han ersätter denordinarie medlemmen.3. Varje suppleant får närvara vid allamöten i konventet.Artikel 6Mötesordning1. Konventets möten skall ledas avkonventets ordförande eller, i dennesfrånvaro, av en av de båda viceordförandena.2. Konventets möten skall hållas påEuropeiska unionens elva språk medsimultantolkning.3. Kandidatländernas företrädare skalldelta fullt ut i konventets arbete ochöverläggningar.4. Konventets rekommendationer skallantas genom konsensus, utan attkandidatländernas företrädare kanförhindra detta. Om konventetsöverläggningar leder fram till fleraolika alternativ, får uppgift lämnas omdet stöd som varje alternativ erhåller.5. Alla procedurfrågor rörandegenomförandet av mötena får hänskjutastill presidiet, som kommer att fattabeslut på de villkor som det harfastställt i enlighet med punkt 8.6. Sekretariatet skall vid varje möte ikonventet upprätta en förteckning övernärvarande ledamöter (ordinarie ochsuppleanter) och observatörer.7. Med beaktande av konventsledamöternassynpunkter skall ordföranden se till attdiskussionerna fortlöper på ett korrektsätt, bland annat genom att i möjligastemån se till att de olika synpunkter sområder inom konventet avspeglas idebatterna. Han får föreslå att inläggenbegränsas så att debatterna kan hållas påett effektivt sätt. Han skall biträdas avde vice ordförandena och sekretariatet.8. Presidiets möten skall ledas avordföranden eller, i dennes frånvaro, aven av de båda vice ordförandena.Presidiet skall besluta om sittarbetssätt på förslag av ordföranden.Artikel 7Utfrågning av ordförandena i EU:sinstitutioner och organPresidiet får bjuda in ordförandena fördomstolen, revisionsrätten och Europeiskacentralbanken för att tala tillkonventet.Artikel 8Samråd med experterAlla ledamöter (ordinarie ochsuppleanter) får föreslå attinstitutionernas personal och andraexperter skall höras av konventet.Presidiet kommer att bestämma vilka somskall inbjudas.Artikel 9Forum1. Under presidiets ledning, och på detsätt som presidiet skall fastställa,skall sekretariatet inrätta forumets webbplats, medkommissionen som ansvarig för dettekniska stödet, ansvara för organisation ochgenomförande av andra aktiviteter förforumet, särskilt utfrågningar, vid behovi samarbete med kommissionen samt andraEU-institutioner och organ medsäkerställande av en bred representationför det civila samhället.2. Villkoren för hur bidragen frånforumet skall översändas till konventetoch villkoren för hur forumets deltagareskall höras skall fastställas avpresidiet.3. Forumets webbplats skall innehålla enförteckning över konventets ledamöter medadressuppgifter, däribland e-postadresser, och länkar till deraswebbplatser så att allmänheten harmöjlighet att ta kontakt med helakonventet.Artikel 10Plats för mötenaKonventets möten skall äga rum iEuropaparlamentets lokaler i 11SekretariatKonventets sekretariat skall ledas av engeneralsekreterare. Denne skall vidtaalla nödvändiga åtgärder för attsäkerställa att konventet fungerar väl.Artikel 12Anteckningar och fullständiga referatfrån mötenaSekretariatet skall översända ensammanfattande not till ledamöterna(ordinarie och suppleanter) ochobservatörerna efter varje möte. Ettfullständigt referat av debattinläggenunder mötet, på originalspråken, kommerockså att tillhandahållas.Artikel 13Översättning av handlingar1. Sekretariatet skall för konventetsledamöter (ordinarie och suppleanter) ochobservatörer tillhandahålla följandehandlingar på unionens elva språk:i) Handlingar utfärdade av ordförandeneller presidiet.ii) Skriftliga förslag till ändringar avslutliga texter från såväl ordinarieledamöter som suppleanter.iii) Sammanfattande noter från konventetsmöten.2. Sekretariatet skall till konventetsordinarie ledamöter (ordinarie ochsuppleanter) och observatörer översändaoch på webbplatsen införa handlingar fråni) konventets ledamöter (ordinarie och suppleanter)ii) Europeiska unionens institutioner ochorgan,iii) observatörer på de språk på vilka desändes in till presidiet.3. Ordföranden får i undantagsfall begäraöversättning för konventet av andrahandlingar än dem som anges i punkt 1.Artikel 14Offentliga överläggningarKonventets diskussioner och samtligahandlingar som anges i artikel 13 skallvara offentliga. Alla minnesanteckningaroch skriftliga bidrag skall finnas fritttillgängliga på konventets webbplats ochfår kopieras fritt.Artikel 15ArbetsgrupperMot bakgrund av synpunkter som uttrycktsi konventet får ordföranden, eller ettbetydande antal konventsledamöter,rekommendera att presidiet inrättararbetsgrupper. Presidiet skall fastställaarbetsgruppernas mandat, arbetssätt ochsammansättning med beaktande avledamöternas, suppleanternas ochobservatörernas specifika sakkunskaper ide ämnen som diskuteras. Varjekonventsledamot får delta i alla sådanamöten. Sekretariatet skall upprätta ensammanfattande not efter varje möte iarbetsgrupperna.Artikel 16RevideringBestämmelserna i denna not får ändraseller utvidgas av konventet på skriftligtförslag från presidiet eller på skriftligbegäran från ett betydande antalledamöter.Artikel 17KorrespondensKorrespondens till konventet skallskickas till rådet, märkt konventetssekretariat,post: 175, B-1048 Brysselfax: +32 2 285 81 55e-post: .intBilaga 8Offentlig utfrågningEU:s framtidsfrågorOffentlig utfrågning fredagen den 12april 2002, kl. 9.0011.00Förstakammarsalen, RiksdagenBakgrundVid i behandladesbl.a. behovet av en djupare och bredaredebatt om unionens framtida utvecklinginför nästa regeringskonferens somplaneras till 2004. Fyra framtidsfrågornämndes särskilt i : Kompetensfördelningen mellan EU ochmedlemsstaterna. Ställningen för EU:s stadga omgrundläggande rättigheter. Möjligheterna att förenkla fördragen. De nationella parlamentens roll i deneuropeiska strukturen.Inom har behovet av en breddebatt om EU:s framtid och utvecklinguppmärksammats. sammansattakonstitutions- och utrikesutskottbeslutade därför att ge ett bidrag tilldiskussionen. Detta bidrag, betänkandet2000/01:KUU1 EU:s framtidsfrågor, varunderlag för en riksdagsdebatt , församlat i Laeken idecember 2001, kallade samman ett konventom Europeiska unionens framtid(Laekenförklaringen). Konventet har tilluppgift att se till att förberedelsernainför nästa regeringskonferens blir såbreda och öppna som möjligt. Det skallbehandla de väsentliga problem somunionens framtida utveckling för med sig,t.ex. : Vilka förväntningar har deeuropeiska medborgarna på unionen? Hurskall behörigheterna fördelas mellanunionen och medlemsstaterna? Och hurskall behörigheterna fördelas mellaninstitutionerna inom unionen? Huråstadkommer man ett enhetligt ocheffektivt agerande utåt från unionenssida? Hur säkerställer man unionensdemokratiska legitimitet?Konventet har inlett sitt arbete med enperiod av lyssnande, för att fastställainnehållet i förväntningarna och behoveni folkens . Den andra etappen bliren period av analys för att jämföra för-och nackdelarna med de förslag som läggsfram för att organisera Europeiskaunionen. Den tredje etappen ägnas åt attfinna en syntes mellan de olika förslagenoch utarbeta rekommendationer. Konventetsordförande kommer att lägga fram enmuntlig lägesrapport för varje Europeisktråd.Inför framtidsdebatten är det viktigtatt många, enskilda såväl som företrädareför olika intressen, kommer till tals.Som exempel kan nämnas företrädare förorganisationer, folkrörelser ochuniversitetsvärlden samt inte minst deenskilda medborgarna. * * *anordnadeutrikesutskottet och , isamarrangemang med regeringens , en offentlig utfrågning om EU:sframtidsfrågor. I utfrågningen deltogMichel Barnier, EU-kommissionär medansvar för regionalpolitik och en avkommissionens företrädare i EU:sframtidskonvent. Utfrågningen leddes avutrikesutskottets ordförande () och i den efterföljande paneldebattendeltog två representanter iEU:s framtidskonvent: (),ordförande i och GöranLennmarker (m), vice ordförande i , samt även (),ordförande i regeringens EU 2004-kommitté.Enskilda medborgare och företrädarefrån olika intressen gavs möjlighet attkomma till tals inför framtidsdebattengenom att företrädare för organisationer,folkrörelser och universitetsvärldeninbjöds att närvara i förstakammarsalenunder utfrågningen. Allmänheten kundefölja utfrågningen och debatten frånåhörarplats. Genom annonsering idagspress och genom meddelande påriksdagens hemsida kunde allmänheten ävenbidra med underlag till frågor tillkommissionären och panelen, viaen för tillfället upplagd elektroniskpostadress.Offentlig utfrågning om EU:sframtidsfrågor med EU-kommissionärenMichel BarnierOrdföranden: slog för någraminuter sedan. Så jag skulle vilja bealla våra gäster, åhörare,riksdagsledamöter och andra intresseradeatt slå sig ned i våra utmärkta bänkarhär i förstakammarsalen.Jag har äran att som ordförande iriksdagens utrikesutskott hälsa er allahjärtligt välkomna till dettasamarrangemang mellan utrikesutskottet,och . Det ären offentlig utskottsutfrågning med EU-kommissionären som äransvarig för regionalpolitik inom och också EU-kommissionensledamot av konventet för Europeiskaunionens framtid.Vi hoppas få en ordentlig och bradiskussion tillsammans med er . Vikommer att låta hålla etttal först. Därefter kommer jag att låtariksdagsledamöter från ochutrikesutskottet och andra ledamöterställa frågor. Till dessa frågor kankommentarer ges av våra trepaneldeltagare , och . Efter etttag kommer vi att lämna frågan fri. Dåkan även publiken ställa frågor. Jaghoppas att detta kommer att bli en lyckadförmiddag, då vi får en bra diskussion omden europeiska unionens framtidsfrågor.Nu vänder jag mig till vår EU-kommissionär . Jag hälsardig hjärtligt välkommen till och förstakammarsalen. Vi är idelöra. Talarstolen är din.Michel Barnier: och , Ni kommer att behövaEra hörlurar. Jag kommer att prata påmitt modersmål. Jag hoppas att det ärokey. Det är ett bevis på den kulturellamångfalden. Det är också ett bevis påöversättningsproblemet. Även om viarbetar för ett enat vill vi intevara i ett enformig Europa.Herr Ordförande , jag är glad överatt ha fått förmånen att komma hit. Jagtackar för Ert emottagande. Jag vändermig även till medlemmarna i 2004-Kommittén: dess ordförande, ,samt och ,som arbetar tillsammans med vicestatsminister i Konventet, som just harpåbörjat sitt arbete.Jag vill även varmt gratulera Er till detinitiativ som Ni tar för att öppnadebatten på ett sådant brett och öppetsätt gentemot Era medborgare och Erarepresentanter. Ärligt talat skulle jaggärna vilja se att samma öppenhet ochtransparens nu fanns hos allamedlemsländerna i de europeiska frågorna.Jag har kommit för att prata med Er, Minadamer och herrar, som en av de två EU-kommissionärer som har till uppgift attdeltaga i arbetet med Presidiumet och medKonventet angående EU:s framtid. Jag är idetta konvent ansvarig för deinstitutionella frågorna eftersom jag ärkommissionär sedan två och ett halvt år.Jag är även, som Ni kanske vet, ansvarigför regionalpolitiken, kohesionspolitikeninom EU. Det är den andra budgeten för EUsom jag är ansvarig för. Innan jag komhit till och tillRiksdagen, tillbringade jag gårdagen iBergslagen, varifrån jag förövrigt åktemed tåg under fyra och igårkväll, vilket gav mig tillfälle att seproblemen med de svenska regionernastillgänglighet i förhållande tillhuvudstaden. Jag såg också att deeuropeiska allmänna anslagen används påett bra sätt för utvecklingen avregionala åtgärder. Jag vill iförbigående nämna att till sinregionala utveckling erhåller nästan tvåoch . Kan jag prata ieuro? Är det möjligt? Det är inteförbjudet? Kan jag redan prata i euro?Mina damer och herrar, Konventet för EU:sframtid har just påbörjat sitt arbete.Det är en originell åtgärd förförberedandet av kommande etapper iEuropas uppbyggnad. Det är första gångeni EU:s historia och jag säger detta sommedborgare i ett land som grundade dennaunion som vi har en unik ochpluralistisk plats för den offentligadebatten om . Vi skall gå från 15medlemsstater till 25 medlemsstater under2004 genom att införliva tre nordiska ochbaltiska stater, som är mycket nära Er,och andra som till exempel . För attförbereda detta stora institutionella ochpolitiska möte , året för enreform av fördrag och för anslutning avett tiotal nya länder, har stats- ochregeringscheferna ansett att man intebara kunde nöja sig med den tidigaremetoden, den enda mellanstatliga metodendär ministrar eller deras medarbetare iviss hemlighet diskuterade Europasframtid utan att prata med andra, ellerinte pratade med de andra, med denationella parlamenten, förrän i slutetnär allt var klart.I klockan var 5och jag var där med och destatschefer som hade tecknat ett fördragsom var användbart på kort sikt men somvar otillräckligt för att bemöta deutmaningar som vi står inför.Statscheferna förstod att de inte kundestanna därvid. För att förbereda kommandeetapper måste man öppna dörrar ochfönster. Det är på detta sätt som dettakonvent kom till. För första gångenkommer det att finnas representanter förnationella parlament, regeringar,kommissionen, europaparlamentariker,regionala representanter ochrepresentanter för det civila samhälletsom organiserats för att lyssna på allaandra icke-statliga organisationer. Jagtror att detta utgör en god möjlighet föratt man skall lyckas med detsom vi misslyckats med eller inte gjorttillträckligt bra tidigare. I slutet avdenna process skall konventet geföreslag, och sedan beslutar stats- ochregeringscheferna om ett konstitutionelltfördrag kanske en konstitution men jaganvänder detta ord här i medförsiktighet, låt oss säga ettkonstitutionellt fördrag som skallvara klart och läsbart för medborgarna.Detta skall återge de principer ochvärderingar som vi har gemensamt,medborgarnas rättigheter det finnsredan ett betydande arbete som har gjortsmed EU:s Stadga om de GrundläggandeRättigheterna och det skall klargöra dehandlingsprogram som vi vill göragemensamma snarare än att var och en stårför sig själv och arbetar för sig själv.Det kommer också att klargöra vilkainstitutioner och vilka metoder somkommer att användas för dessahandlingsprogram som vi kommer att utföratillsammans.Konventet påbörjar sitt arbete vid entidpunkt då står inför flera storautmaningar. Utmaningar som jag tillåtermig att återge såsom jag upplever dem.Den första utmaningen är den som jagredan har talat om, återföreningen avEuropa, genom införlivandet av 12 ländersom har varit berövade framgång ochfrihet under av sovjetiskt styre.Det är en mycket stor utmaning 1/3 flermedborgare i EU, 1/3 större territoriummen högre rikedom. Det är enutmaning som också har en betydandeinverkan på unionens verksamhet, eftersomatt vara 25 eller 27 runt bordet för attprata med varandra, för att arbeta ochbesluta, det är inte samma sak som attvara 15. Den första utmaningen är enandetav Europa.Den andra utmaningen tillåt mig attnämna den för Er även om Ni ännu integjort valet i om att vara med ieurosamarbetet. Det är ett val som stårEr fritt, när Ni anser det möjligt ochlämpligt. Euron är en succé för de ländersom har valt den. Folk anser att det ären rättvis, bekväm och praktisk idé förföretag, konsumenter, för folk som reser,även för vår kontinents självständighet.Förmodligen kräver eurons framgångsamordning av politiken i vad gällerekonomi, budget och skatter. Detta äralltså den andra utmaningen, att ta redapå hur den europeiska ekonomin skallstyras under de kommande åren.Den tredje utmaningen som vi står införhandlar om vår omvärld, en omvärld som viinte kan leva i bara som européer ochbara syssla med våra egna affärer och våregen framgång och vår egen lycka, sominte är så dumt i sig. Vill vi vara enregional makt eller har vi ambitionen attspela en roll i världen, för jämvikten,för stabiliteten, för världsfreden? Mankan tydligt se att om den styrs av enenda supermakt, kommer riskerna förkonflikter och brister i förståelse attbli dåligt hanterade. Vid sidan av USAsom är vår allierade och partner,förefaller det mig som om EU har en rollatt spela i världen och i synnerhet iMedelhavsområdet, ett oroligt område somligger nära oss. EU har en roll att spelaför respekten av kulturer,civilisationer, religioner, för jämvikteni världen i då man ser andramakter träda fram: som i sigsjälv är en kontinentstat, , Är det några problem med tolkningen? Kanjag kontrollera om det är något problem?Har allt brutits? Det var inte bra.Kanske betyder det att jag borde slutaeftersom jag har pratat för länge? Det ärkanske en metod som jag inte känner tillatt bryta av mig på det här sättet? Om Nitycker att en talare är för långrandig,så stänger Ni av micken. På det sättetkan Ni vara säkraJag pratade om världen såsom den ärorganiserad mellan flera poler: Rysslandsom i sig själv är en kontinent, ,, , . Man kantydligt se att världen är olika på olikaplatser, att det finns flera regionalapoler som har sina egna identiteter, sinaegna civilisationer. Det står klart attom vi vill ha en stabil och säker och merrättvis värld, måste vi hainternationella regleringsorgan såsom FN,ochbeträffande miljön. Det är svårt annars.Jag ser de problem som vi har med attupprätta Kyoto-protokollet.