bet · GP01FÖU3 · 2002-03-19 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2001/02:11Bättre villkor för totalförsvarspliktiga samt tillhörande motioner.Utskottet behandlar vidare motionsyrkanden med anknytning tillpliktsystemet avgivna med anledning av proposition 2001/02:10 Fortsattförnyelse av totalförsvaret och avgivna under den allmänna motionstidenunder årets och fjolårets respektive riksmöten.Utskottet anser, liksom regeringen i propositionen, att det för närvarandeinte behövs några grundläggande förändringar av själva systemet medtotalförsvarsplikt. Totalförsvarsplikt, med en allmän mönstringsplikt förmän, bör sålunda alltjämt utgöra grunden för totalförsvaretspersonalförsörjning. Genom plikten garanteras totalförsvaret den bästabemanningen. De som är bäst lämpade bör tas ut, och bemanningsbehoven börstyra hur många som tas ut till tjänstgöring.Antalet kvinnor i försvaret bör öka. Det finns flera argument som talar föratt bredda rekryteringsbasen genom att utöka mönstringsskyldigheten tillatt också omfatta kvinnor. Utskottet är emellertid inte nu berett attförorda en könsneutral mönstringsplikt, vilket föreslås i flera motioner.Däremot måste åtgärder vidtas som gör att pliktsystemet uppfattas somrättvist och som ökar motivationen för de totalförsvarspliktiga attgenomföra grundutbildning, framför allt lång sådan. De ekonomiskaförmånerna vid tjänstgöring bör vara generösa, liksom ersättningsreglernaför dem som skadas. Pliktsystemet bör vidare göras mer flexibelt när detgäller reglerna för inskrivning och krigsplacering.I betänkandet tillstyrker därför utskottet, med vissa ändringar, de ipropositionen föreslagna lagändringarna vars syfte är att reformerapliktsystemet så att det blir modernt, rättvist och attraktivt.Utskottet föreslår sålunda att antar regeringens förslag tilländringar i följande lagar:· Lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, med innebörd dels att dentotalförsvarspliktige senast efter mönstringen skallunderrättas om inskrivningsbeslutet, dels att inskrivningen iutbildningsreserven skall upphöra efter viss angiven tid, dels attkrigsplacering skall upphöra efter det senaste utbildningstillfället, dels att utbildning för fredsfrämjande verksamhet på vissa villkor skallkunna ingå i grund- och repetitionsutbildningen, dels att deutbildningsansvariga totalförsvars-myndigheterna ges ett utökatrehabiliteringsansvar som skall omfatta med möjlighet tillförlängning , dels att anhöriga skall kunna få ersättning om deengageras i rehabiliteringen av skadade totalförsvars-pliktiga, dels att detotalförsvarspliktiga efter genomförd grundutbildning skall få enutbildningspremie, dels att de som genomgår grundutbildning skall fågenomföra högskoleprovet.·· Lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet, medinnebörd att utbildning för fredsfrämjande verksamhet på vissa villkorskall kunna ingå i totalförsvarspliktigas grund- och repetitionsutbildning.·· Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, med innebörd dels attersättningen bör vara densamma oavsett typ av utbildning och dess längd,dels att den s.k. ålderstrappan vid beräkning av livränteunderlaget böravskaffas. När det gäller garantinivån för livränta föreslår utskottet attdenna fastställs till minst sju prisbasbelopp, inte till minst fem somregeringen har föreslagit.·· Lagen (1977:265) om statlig ersättning vid ideell skada m.m., medinnebörd att ersättningen bör vara densamma oavsett typ av utbildning ochdess längd.·· Lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m., medinnebörd dels att påföljden utegångsförbud avskaffas, dels att påföljdenextratjänst skall kunna kombineras med löneavdrag, dels att varning skallvara den lindrigaste påföljden, dels att yttrande från auditör skallinhämtas om den disciplinansvarige begär det och att den disciplinansvarigeskall erinras om sin rättighet till en sådan begäran.·Utskottet anser att det bör införas ytterligare förbättringar av detotalförsvarspliktigas personskadeskydd utöver de beskrivna. Utskottetförutsätter sålunda att regeringen i förordning fastställer en statligriskgaranti för totalförsvarspliktiga på 22 prisbasbelopp.Utskottet anser det viktigt att utveckla ett meritvärderingssystem förplikttjänstgöring, att få detta system kvalitetssäkrat och att få detaccepterat och tillämpat.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft med ettundantag. Det gäller den del i lagen om totalförsvarsplikt som sättergränsen för när en krigsplacering skall upphöra. Denna paragraf föreslåsträda i kraft för att berörda myndigheter skall fåerforderlig omställningstid.Utskottet förordar slutligen några smärre förändringar i de av regeringenföreslagna övergångsbestämmelserna.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns 8 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt om totalförsvarspliktenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö212 yrkande 7, 2000/01:Fö804, 2000/01:Fö805 yrkandena 1-3, 2001/02:Fö1 yrkande 1, 2001/02:Fö8 yrkande 3 idenna del, 2001/02:Fö9 yrkande 11 i denna del och 2001/02: Fö225.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (mp)2. Könsneutral totalförsvarspliktRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö212 yrkande 8, 2000/01:Fö803yrkandena 1, 4 och 5, 2000/01:A812 yrkande 13, 2001/02:Fö8 yrkande 3 idenna del, 2001/02:Fö10 yrkandena 16 och 20 i denna del, 2001/02: Fö14yrkande 1, 2001/02:Fö15 yrkande 3, 2001/02:Fö16 yrkande 1, 2001/02:Fö206,2001/02:Fö212 yrkande 2 i denna del, 2001/02:Fö227, 2001/02:Fö232 och 2001/02:A229 yrkande 27.Reservation 4 (v)Reservation 5 (fp)3. Mönstring, inskrivning och krigsplaceringRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö806, 2001/02:Fö17 yrkande 1, 2001/02:A317 yrkandena 24 och 25 samt 2001/02:So376 yrkandena 2-4.4. Utbildningens innehållRiksdagen avslår motion 2000/01:Fö401.5. Avgångar, arbetsmiljö och utrustningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö803 yrkandena 2, 3 och 6, 2001/02:Fö14 yrkande 2, 2001/02:Fö237 yrkandena 1-4 samt 2001/02: Fö269 yrkande 3.6. Förebyggande säkerhetsåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fö802 yrkandena 1-4 och 2001/02:Fö14yrkande 4.7. Statlig riskgarati m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö1 yrkande 2 och 2001/02: Fö235.8. RehabiliteringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö1 yrkandena 4 och 5 samt 2001/02:Fö9 yrkande 11 i denna del.Reservation 6 (m)9. FörmånerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö14 yrkande 3 och 2001/02: Fö269yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (v)10. MeritvärderingRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö14 yrkande 5, 2001/02:Fö16 yrkande2, 2001/02:Fö17 yrkandena 5 och 6, 2001/02:Fö250 och 2001/02: Fö273yrkandena 1 och 3.Reservation 8 (fp)11. Lagen om totalförsvarspliktRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt med den ändringen att 3 kap. 12 § skall träda ikraft först den 1 juli 2004.Riksdagen avslår motion 2001/02:Fö17 yrkande 3.12. Lagen om disciplinansvar inom totalförsvaretRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.13. Lag om utbildning för fredsfrämjande verksamhetRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet.14. Lag om statligt personskadeskyddRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd med ändring dels i 12 § andra stycket attlivränteunderlaget skall utgöra minst sju prisbasbelopp, dels attikraftträdande och övergångsbestämmelser skall ha följande lydelse:1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.2. De nya bestämmelserna tillämpas på sjukpenning ochsjukvårdsersättning som avser tid efter ikraftträdandet.3. De nya bestämmelserna om livränteunderlag tillämpas endast pålivräntor som fastställs efter ikraftträdandet.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö1 yrkande 3 och 2001/02:Fö17 yrkande2.15. Lag om statlig ersättning vid ideell skada m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. med ändring dels att ordet"endast" i 1 § andra stycket inte stryks, dels att ikraftträdande ochövergångsbestämmelser skall ha följande lydelse:1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.2. Äldre bestämmelser gäller för skador som har inträffat föreikraftträdandet.Stockholm den 19 mars 2002På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), ToneTingsgård (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), MajléneWesterlund Panke (s) och ().2001/02FöU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2001/02:11Bättre villkor för totalförsvarspliktiga, i det följande benämndpropositionen, samt de fyra motioner med 13 yrkanden som avgivits medanledningen av denna proposition. Utskottet behandlar vidare niomotionsyrkanden i fyra motioner som avgivits med anledning av proposition2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Utskottet har härutövervalt att här behandla motionsyrkanden med anknytning till pliktsystemet ochsom avgivits under allmänna motionstiden under föregående , 19yrkanden i 8 motioner, och under innevarande , 22 yrkanden i 13motioner.Regeringen beslutade om direktiv för en översyn avtotalförsvarspliktens tillämpning och andra pliktfrågor m.m. (dir. 1997:106).Utredningen som antog namnet pliktutredning, i det följandebenämnd utredningen, fick i direktiven och i senare utfärdadetilläggsdirektiv (dir. 1998:49 och dir. 1999:85) i uppdrag att göra enöversyn av tillämpningen av systemet med totalförsvarsplikt. Utredningenlämnade sitt betänkande Totalförsvarsplikten (SOU 2000:21).Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernafinns i bilaga 3 till propositionen. Remissyttrandena och ensammanställning av dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr.Fö2000/775/MIL).Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns ibilaga 4 till propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5 tillpropositionen. Regeringen har härefter justerat lagförslagen i huvudsak ienlighet med Lagrådets förslag.Utskottet har som ett led i sin beredning av ärendet mottagitföredragningar av företrädare för Försvarsdepartementet, Försvarsmakten,, Militärhögskolorna i respektiveÖstersund samt och Civilpliktsrådet.Utskottet har vidare mottagit skriftligt material i ärendet från Försvars-makten, , ochTotalförsvarets pliktverk.Socialförsäkringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig överpropositionen och vissa motioner. yttrandebifogas som bilaga 5 till detta betänkande.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa förändringar i lagen (1994:1809) om total-försvarsplikt. För att få ett mer flexibelt system föreslås attbestämmelserna om inskrivning och krigsplacering ändras. Förslaget innebärbland annat att fler totalförsvarspliktiga finns tillgängliga vid urval ochfördelning av platser. Totalförsvarspliktiga placerade iutbildningsreserven skall inte stå kvar i denna längre än det finns behovav med hänsyn till försvarsberedskap. Den som inte längre har denkompetens som behövs för att fullgöra krigsuppgiften skall inte längre varakrigsplacerad.Propositionen innehåller förslag till förbättringar av de totalförsvars-pliktigas personskadeskydd. Nya bestämmelser föreslås till förmån för densom skadas under sin utbildning. Den myndighet som är utbildningsansvarigåläggs ett rehabiliteringsansvar för den som skadas.Rehabiliteringsansvaret innebär även att myndigheten i fråga kan komma attekonomiskt bidra till rehabiliteringsinsatser. Ersättning skall även kunnages till den skadades anhöriga som deltar i rehabiliteringen.Eftersom det svenska försvaret har fått en ändrad inriktning har den tänktakrigsuppgiften inte längre samma innehåll. Detta innebär att moment somtidigare inte har ansetts kunna ingå i utbildningen förtotalförsvarspliktiga numera kan ingå. För att klarlägga detta föreslåsändringar i bestämmelsen om utbildningens innehåll samt följdändringar ilagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet.I lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret m.m. föreslåsett flertal ändringar. Påföljden utegångsförbud avskaffas, och påföljdenextratjänst skall kunna kombineras med löneavdrag. I disciplinärenden skallalltid yttrande från auditör inhämtas om den disciplinansvarige begär det.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2002.Utskottets övervägandenTotalförsvarspliktenUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att det inte finnsanledning att ändra i de allmänna grundläggande förutsättningarna förpliktsystemet. Totalförsvarsplikt med allmän mönstringsplikt för män bördärför fortfarande utgöra grunden för totalförsvarets personalförsörjning.Utskottet föreslår därför att avslår motionerna 2000/01: Fö212 (fp) yrkande 7, 2000/01:Fö804 (m), 2000/01:Fö805 (m) yrkandena 1-3, 2001/02:Fö1 (m) yrkande 1, 2001/02:Fö8 (mp) yrkande 3 i denna del, 2001/02:Fö9 (m)yrkande 11 i denna del och 2001/02:Fö225 (m).Utskottet anser liksom regeringen att det är önskvärt att utöka antaletkvinnor i försvaret. Utskottet konstaterar emellertid att konsekvenserna avatt införa en könsneutral totalförsvarsplikt inte är klarlagda. Liksomregeringen bedömer utskottet därför att det inte är aktuelltatt utöka skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt till att ocksågälla kvinnor.Utskottet föreslår därför att avslår motionerna 2000/01: Fö212 (fp) yrkande 8, 2000/01:Fö803 (v) yrkandena 1, 4 och 5, 2000/01:A812 (fp)yrkande 13, 2001/02:Fö8 (mp) yrkande 3 i denna del, 2001/02:Fö10 (fp)yrkandena 16 och 20 i denna del, 2001/02:Fö14 (v) yrkande 1, 2001/02:Fö15 (kd) yrkande 3, 2001/02:Fö16 (fp) yrkande 1, 2001/02:Fö206 (kd), 2001/02:Fö212 (v) yrkande 2 i denna del, 2001/02:Fö227 (s), 2001/02:Fö232 (fp) och2001/02:A229 (fp) yrkande 27.PropositionenNuvarande pliktlagstiftningSedan länge har det funnits en skyldighet att tjänstgöra för att försvaralandet. Regeringen sammanfattar i propositionen den nuvarandepliktlagstiftningen och anför bl.a. följande.Den nuvarande pliktlagen, lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, trädde ikraft (prop. 1994/95:6 och 87, bet. 1994/95:FöU1, rskr.1994/95:78). Den ersatte ett flertal lagar som innehöll pliktbestämmelserdäribland värnpliktslagen (1941:967) och civilförsvarslagen (1960:74).Samma dag trädde även lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor attfullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning och lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. i kraft.Totalförsvarsplikten skall trygga totalförsvarets personalförsörjning.Totalförsvarsplikten gäller för varje svensk medborgare samt för varjeutländsk medborgare som är bosatt i från det år han eller honfyller till och med det år han eller hon fyller . Enligt lagenskall tjänstgöringsskyldigheten fullgöras som värnplikt, civilplikt ellerallmän tjänsteplikt. Värnplikten och civilplikten omfattar grundutbildning,repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. Denallmänna tjänsteplikten fullgörs endast under höjd beredskap.Endast män som är svenska medborgare är skyldiga att mönstra och fullgöravärnplikt eller civilplikt med grundutbildning som är längre än 60 dagar.Skyldighet att fullgöra värnplikt gäller från det år som dentotalförsvarspliktige fyller till slutet av det år han fyller 47 år.Vid mönstringen skall den totalförsvarspliktige underrättas om beslut ominskrivning för värnplikt eller civilplikt eller i utbildningsreserv eller,om han saknar förutsättningar för att fullgöra värnplikt eller civilplikt,beslut att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänst. Den som harplacerats i utbildningsreserven kan senare tas i anspråk, efter beslut avregeringen, när det behövs med hänsyn till försvarsberedskap föratt grundutbildas med värn- eller civilplikt.Rätten att efter ansökan få vara vapenfri finns kvar. Den vapenfriatjänsten regleras dock inte längre som ett undantag frånvärnpliktstjänstgöringen utan som ett av flera tjänstgöringsalternativ inomramen för totalförsvarsplikten.Enligt regeringen har lagen om totalförsvarsplikt medfört en flexiblareanvändning av totalförsvarets personalresurser. Hur många som skall skrivasin med stöd av totalförsvarsplikten styrs enligt lagen av behovet avtotalförsvarspliktiga för att lösa det militära och civila försvaretsuppgifter i krig och Försvarsmaktens fredstida beredskap.Lagen om totalförsvarsplikt innehåller också bland annat bestämmelser ominskrivning, utbildningstider, förmåner, uppskov och straff. Svenskakvinnor kan, utöver skyldigheten att genomgå grundutbildning för civilplikti , frivilligt genomgå en antagningsprövning för inskrivningför värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning. En kvinna somskrivs in för värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning blirskyldig att fullgöra utbildning enligt samma bestämmelser som gäller förmännen. Detta innebär att kvinnan är skyldig att fullgörarepetitionsutbildning och att tjänstgöra under höjd beredskap.Några utgångspunkter för reformering av pliktlagstiftningenRegeringen anser att totalförsvarsplikten skall utgöra grunden förbemanningen i totalförsvaret. Genom plikten garanteras totalförsvaret denbästa bemanningen. Den som är bäst lämpad för en befattning skall tas utför uppgiften. En person är dock sällan bäst lämpad om personen inte finneratt den utbildning som han eller hon skall avsätta en del av sitt liv tilluppfattas som relevant för försvaret eller för individen själv.Den moderna plikten bygger till skillnad från invasionsförsvaretstillämpning på en högre grad av frivillighet. Det är mot denna bakgrund somregeringen avvisar ett pliktsystem som kallar in unga människor tilltjänstgöring utan att det finns ett behov. Det är också med detta motiv somden enskildes motivation skall få ett större genomslag vid mönstringen.För att denna syn på systemet skall fungera, anför regeringen, krävs detett antal förbättringar som rör den totalförsvarspliktiges situation före,under och efter grundutbildningen.Före utbildningen handlar det om att man skall få rätt information om vadutbildningarna inom totalförsvaret innebär så att man kan bilda sig enuppfattning om i vilken utsträckning man är motiverad att genomgå enutbildning inom totalförsvaret. Denna information skall omfatta både ungamän och kvinnor, och det är regeringens uttalade vilja att antalet kvinnorsom väljer att genomföra utbildningar inom totalförsvaret skall öka.Eftersom det inte är aktuellt att utöka skyldigheten attfullgöra värnplikt till att även gälla kvinnor spelar informationsarbetetföre mönstringen en avgörande roll, om ambitionen att öka andelen kvinnorsom genomgår grundutbildning inom totalförsvaret också skall bli verklighet.Under utbildningen handlar det i första hand om att de utbildningar somgenomförs bedrivs med ett modernt ledarskap, attutbildningsförutsättningarna är bra, att utbildningstidens längd inte ärlängre än vad som krävs för att nå utbildningsmålen och att målen ärkopplade till krigsuppgiften.Utifrån denna grund måste den enskilde uppfatta sig som rättvist behandladi jämförelse med jämnåriga kamrater som inte genomför utbildning inomtotalförsvaret.Regeringen anför vidare att det är allmänt känt att detotalförsvarspliktigas situation successivt har förändrats under 1990-taletutan att bestämmelser och ersättningssystem följt denna utveckling. Enviktig del i att förändra detta förhållande är att dentotalförsvarspliktige får skälig ekonomisk kompensation. Med regeringensförslag förändras ersättningarna avsevärt inte bara under utbildningen utanäven den efter utbildningen genom ett nytt system med enutryckningspremie. Förslagen innebär också att försäkringsskyddetförbättras.Regeringen vill även modernisera disciplinsystemet. En anpassning börsålunda ske till hur samhället i övrigt hanterar dessa frågor. En annanviktig fråga som regeringen avser att återkomma till är hur den enskildesrättssäkerhet skall säkerställas utöver vad somföreslås i den föreliggande propositionen.Regeringen anser att med de förändringar som föreslås i propositionen såtas avgörande steg mot en modern tillämpning av totalförsvarsplikten. Någrafrågor återstår emellertid. Häri innefattas bl.a. arbetet med att utveckladen civila meritvärderingen av genomförda utbildningar inom totalförsvaretför att kunna ta med sig meriterna in i arbetslivet. Det kan handla omcertifieringar, intyg eller andra bevis som den enskilde kan ha användningav. Ett omfattande arbete har startat både inom Försvarsmakten,och i för att utveckladenna viktiga del i att höja värdet av totalförsvarets utbildningar.Resultatet av detta arbete, anför reger-ingen, kommer att verkställassuccessivt med början under nästa år.Regeringen lämnar inga förslag till om förändringar itotalförsvarsplikten eller om utgångspunkterna för reformering avpliktlagstiftningen.MotionerI ett flertal motioner - från den allmänna motionstiden under föregåenderiksmöte och innevarande samt i följdmotioner till den nu aktuellapropositionen - avges förslag som från skilda utgångspunkter förordarförändringar av den nuvarande totalförsvarsplikten. I 7 motioner gessynpunkter och förslag av allmänt övergripande karaktär medan det i 12motioner specifikt förordas en könsneutral totalförsvarsplikt.Allmänt om totalförsvarspliktenI partimotion 2001/02:Fö9 (m) konstateras att värnplikten är underomstöpning. I den nära framtiden kommer färre värnpliktiga att behövautbildas. Det ställer nya krav på pliktsystemets utformning.Motionärerna anser att nuvarande värnpliktssystem, förstärkt medde i föreslagna förbättrade ersättningarna, ännu fungerarväl. De föreslagna förbättringarna sägs livstidsförlänga systemet, men degrundläggande och långsiktiga problemen förblir olösta. Sålunda är det intesäkert att dagens höga försvarsvilja med högt motiverade värnpliktigabestår. Det finns också rättvisefrågor som inte är lösta. Inte heller sägskonsekvenserna av successivt höjda ersättningskrav vara klarlagda.Motionärerna föreslår att det i fortsatta överväganden därför bör prövasalternativa modeller till den nuvarande plikttjänstgöringen. Ett alternativsom därvid bör övervägas är en obligatorisk grundläggande soldat- ochsjömansutbildning för alla vapenföra, följd av en rekrytering till längreutbildning och tjänstgöring som helt bygger på frivillighet och motivation.Ett annat alternativ som bör prövas är en allmän obligatorisk grundläggandekorttidsutbildning för alla som inte kan beredas plats i längre reguljärautbildningar. Försörjning med plikt bör också ställas mot helt frivilligrekrytering - om inte annat som jämförelseobjekt. I motionen föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom värnpliktsfrågorna (yrkande 11 i denna del).Ett likalydande resonemang förs i kommittémotion 2001/02:Fö1 (m) av HenrikLanderholm m.fl. I denna motion sammanfattas och beskrivs däreftervarianter och kombinationer av dessa alternativ till den nuvarandeplikttjänstgöringen liksom en utveckling av dagens selektiva system.Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att alternativa modeller förplikttjänstgöring bör prövas (yrkande 1).Folkpartiet liberalerna avvisar i kommittémotion 2000/01:Fö212 (fp) avRunar och tanken på att pliktutbilda alla vapenföraunga män utan att det föreligger behov av dem i krigsorganisationen. Densom tvingas fullgöra sin värnplikt måste uppleva att det är rättvist.Brister rättvisan riskerar nämligen folkförankringen att minska. Dengrundläggande principen bör vara att visa respekt för den enskildaindividens frihet och integritet. Staten bör därför användatvångslagstiftning med varsamhet.Enligt motionärerna är det för tidigt att nu uttala sig exakt omdimensioneringen av det framtida försvarets pliktutbildningsbehov, men medFolkpartiet liberalernas förslag till utformning av försvarets organisationskulle färre tas ut till militär grundutbildning.