bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse2001/02:5 Migration och asylpolitik samt fyra motioner somväckts med anledning av skrivelsen. Dessutom behandlas ettstort antal motioner från den allmänna motionstiden år 2001som rör asyl- och migrationsfrågor samt en motion som väcktsenligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen.Regeringen redovisar i skrivelsen den svenska migrations-politiken mot bakgrund av migrations- och flyktingsituationeni världen. Redovisningen avser och första halvåret2001. I skrivelsen redogörs också för roll i Europa-samarbetet och det internationella samarbetet i övrigt samtSveriges migrations- och besöksutbyte med andra länder. Vi-dare behandlas mottagandet av asylsökande m.fl.I betänkandet behandlas motioner som bl.a. tar upp frågorom arbetskraftsinvandring, flyktingbegreppet, avvisning ochutvisning, visumkrav samt praxis vid besöksvisum och motta-gande av ensamkommande barn. I samband med beredningenav motionerna om ensamkommande utländska barn har ut-skottet haft en utfrågning av företrädare för ,, och Rädda Bar-nen. Vidare har bistånds- och migrationsministern utfrågats avutskottet såväl angående dessa motioner som angående en mo-tion om avvisning till annat land.Utskottet har dessutom hållit en of-fentlig utfrågning om flyktingpolitiken. En utskrift från utfråg-ningen har fogats till betänkandet som bilaga.Samtliga motioner avstyrks. Utskottet föreslår också attriksdagen lägger regeringens skrivelse till handlingarna.I betänkandet finns 62 reservationer och 7 särskilda yttran-den.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Den svenska migrationspolitikens mål ochinriktningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf2 i denna del,2001/02:Sf3 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sf4 yrkande 1,2001/02:Sf216 yrkande 10, 2001/02:Sf246, 2001/02:Sf394yrkande 1 och 2001/02:K429 yrkande 5.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (mp)2. Begreppet återvändandeRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf3 yrkande 19.Reservation 4 (mp)3. Kostnaderna för svensk asylpolitikRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf208.4. EU-samarbetetRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf2 i denna del,2001/02:Sf3 yrkande 11, 2001/02:Sf216 yrkande 13,2001/02:Sf373 yrkande 3, 2001/02:Sf398 yrkande 8,2001/02:K426 yrkandena 32, 34 och 35, 2001/02:U301yrkande 23 samt 2001/02:U303 yrkande 4.Reservation 5 (m)Reservation 6 (kd, fp)Reservation 7 (v)Reservation 8 (mp)5. ArbetskraftsinvandringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf2 i denna del,2001/02:Sf3 yrkandena 8 och 9, 2001/02:Sf216 yrkandena26-28, 2001/02:Sf244, 2001/02:Sf255 yrkande 12,2001/02:Sf277 yrkande 3, 2001/02:Sf296 yrkande 6,2001/02:Sf325, 2001/02:Sf333 yrkandena 1, 3 och 10,2001/02:Sf394 yrkande 27 och 2001/02:A390 yrkande 1.Reservation 9 (m)Reservation 10 (v)Reservation 11 (c)Reservation 12 (fp)Reservation 13 (mp)6. SäsongsarbetstillståndRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf335 yrkande 1.Reservation 14 (kd)7. Möjlighet att gäststuderaRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf3 yrkande 12.Reservation 15 (kd, mp)8. Uppehållstillstånd för gäststuderande efterexamenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf333 yrkande 2,2001/02:Sf371 och 2001/02:Ub546 yrkande 8.Reservation 16 (m)9. AnhöriginvandringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf216 yrkande19, 2001/02:Sf326 yrkande 2 och 2001/02:Sf399 yrkande-na 16 och 17.Reservation 17 (kd)Reservation 18 (fp)10. Direktivförslag och åldersgräns vidfamiljeåterföreningRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf271.Reservation 19 (v, kd, c, mp)11. Direktivförslag och principer förfamiljeåterföreningRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf398 yrkande 14.Reservation 20 (v)12. Uppehållstillstånd efter inresaRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf399 yrkande 20.Reservation 21 (v, kd)13. Uppskjuten invandringsprövningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 5,2001/02:Sf259, 2001/02:Sf295 yrkande 1, 2001/02:Sf362,2001/02:Sf394 yrkande 18, 2001/02:Sf399 yrkandena 18och 19, 2001/02:Ju324 yrkande 3, 2001/02:Ju394 yrkan-dena 4 och 5, 2001/02:A211 yrkandena 28-30 och2001/02:A229 yrkande 36.Reservation 22 (v, fp, mp)Reservation 23 (kd)14. Seriositetsprövning för EU-medborgareRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf263.15. Harmoniserat flyktingbegreppRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf398 yrkande 16och 2001/02:Sf399 yrkande 1.Reservation 24 (v)Reservation 25 (kd)16. Förföljelse på grund av kön ellersexuell läggningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 4,2001/02:Sf216 yrkande 2, 2001/02:Sf255 yrkande 6,2001/02:Sf292, 2001/02:Sf295 yrkande 2, 2001/02:Sf353,2001/02:Sf394 yrkandena 16 och 19, 2001/02:Sf399 yr-kandena 13 och 14, 2001/02:L367 yrkandena 21 och 22,2001/02:U347 yrkande 2 samt 2001/02:U349 yrkande 15.Reservation 26 (kd, c, fp, mp)17. Asylsökande från IranRiksdagen avslår motion 2001/02:U270 yrkande 7.Reservation 27 (v, kd, fp, mp)18. Asylsökande från BosnienRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf5 yrkande 6.Reservation 28 (kd)19. Hinder mot verkställighetRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf394 yrkandena 25och 26,20. Säkert tredjelandRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf398 yrkandena4 och 10 samt 2001/02:Sf399 yrkande 8.Reservation 29 (v, fp, mp)Reservation 30 (kd)21. Säkra ursprungsländerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf216 yrkande 1och 2001/02:Sf398 yrkande 9.Reservation 31 (v, kd, fp, mp)22. AsylprotokolletRiksdagen avslår motion 2001/02:K426 yrkande 36.Reservation 32 (kd)23. Humanitära skälRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf216 yrkandena3-5, 2001/02:Sf333 yrkande 6 och 2001/02:Sf399 yrkande12.Reservation 33 (v, kd, fp)24. Uppehållstillstånd efter viss tidRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf296 yrkande 2,2001/02:Sf333 yrkande 9 och 2001/02:Sf357 yrkande 2.Reservation 34 (v)25. Uppehållstillstånd vidverkställighetshinderRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf318 och2001/02:Sf399 yrkande 21.Reservation 35 (kd)26. Gömda personerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf216 yrkande25, 2001/02:Sf357 yrkande 1 och 2001/02:Sf394 yrkande6.Reservation 36 (fp, mp)27. Offer för människohandelRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fi219 yrkande 3,2001/02:Ju236 yrkandena 4 och 6, 2001/02:Ju267 yrkande1 samt 2001/02:U349 yrkande 3.Reservation 37 (v)28. DublinkonventionenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf2 i denna del,2001/02:Sf3 yrkande 10, 2001/02:Sf216 yrkande 15,2001/02:Sf398 yrkande 15 och 2001/02:Sf399 yrkande 7.Reservation 38 (kd, fp, mp)Reservation 39 (v)29. Avvisning till annat landRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf21.30. FamiljesplittringRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf216 yrkande 7och 2001/02:Sf399 yrkande 15.Reservation 40 (kd)Reservation 41 (fp)31. S.k. god man vid verkställighetRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf394 yrkande 24.32. Utvisning på grund av brottRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf279 yrkande 2,2001/02:Sf365, 2001/02:Ju391 yrkande 2 och2001/02:Ju449 yrkande 16.Reservation 42 (m)Reservation 43 (kd, mp)33. TransportörsansvarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 7,2001/02:Sf212, 2001/02:Sf216 yrkande 17, 2001/02:Sf255yrkande 1 i denna del, 2001/02:Sf333 yrkande 8,2001/02:Sf364 yrkandena 3-5, 2001/02:Sf373 yrkande 2,2001/02:Sf398 yrkande 2 och 2001/02:Sf399 yrkande 2.Reservation 44 (v, fp)Reservation 45 (kd)Reservation 46 (c, mp)34. Visumkrav och praxis vidbesöksvisumRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 13,2001/02:Sf216 yrkandena 9 och 18, 2001/02:Sf255 yrkan-de 1 i denna del, 2001/02:Sf266, 2001/02:Sf373 yrkande1, 2001/02:Sf394 yrkande 23, 2001/02:Sf399 yrkandena3-5, 2001/02:K426 yrkande 33 och 2001/02:U301 yrkan-de 24.Reservation 47 (v, kd)Reservation 48 (c, fp)Reservation 49 (mp)35. Visumkrav för ryska medborgareRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf277 yrkandena 1och 2.36. Humanitärt visumRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf394 yrkande 4.Reservation 50 (mp)37. AsylprocessenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 3,2001/02:Sf4 yrkandena 2-4, 2001/02:Sf5 yrkande 5,2001/02:Sf216 yrkande 24, 2001/02:Sf319, 2001/02:Sf394yrkande 22 samt 2001/02:Sf399 yrkandena 6 och 22-24.Reservation 51 (v, kd, fp)Reservation 52 (mp)38. Direktivförslag omasylprocedurerRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf398 yrkandena 5-7Reservation 53 (v)39. HandläggningstidRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf248 yrkande 4och 2001/02:Sf255 yrkande 5.Reservation 54 (c)40. FörvarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 18,2001/02:Sf5 yrkandena 1-4 samt 2001/02:Sf394 yrkande-na 20 och 21.Reservation 55 (v, kd, c, fp, mp)41. Mottagande av asylsökandeRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkandena 14och 15, 2001/02:Sf248 yrkandena 1-3, 2001/02:A317 yr-kande 18 och 2001/02:A319 yrkande 1.Reservation 56 (v)Reservation 57 (c)Reservation 58 (mp)42. Direktivförslag om mottagandeRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf398 yrkandena 11-13.Reservation 59 (v)43. Asylsökande barnRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf3 yrkande 20,2001/02:Sf216 yrkande 6, 2001/02:Sf394 yrkandena 5 och11, 2001/02:Sf399 yrkandena 26 och 27 samt2001/02:So634 yrkande 11.Reservation 60 (kd, fp, mp)44. Mottagande av ensamkommandebarnRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Sf216 yrkande 8,2001/02:Sf255 yrkandena 7-9 och 2001/02:Sf394 yrkan-dena 12-14.Reservation 61 (kd, c, fp, mp)45. Regelverk för god mans uppdragRiksdagen avslår motion 2001/02:Sf399 yrkande 28.Reservation 62 (v, kd, c, mp)46. SkrivelsenRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2001/02:5 tillhandlingarna.Stockholm den 19 mars 2002På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (), (), (), GöranLindblad (m), (), (), Ceci-lia (), (), (), () och ().Ärendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse2001/02:5 Migration och asylpolitik. Redovisningen avser år2000 och första halvåret 2001.I betänkandet behandlas också fyra motioner som väcktsmed anledning av skrivelsen och ett stort antal motioner frånden allmänna motionstiden samt en motion som väcktsenligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen. Förslagen i motionernaåterges i bilaga 1.Utskottet har under beredningen av ärendet inhämtatkompletterande information av statsrådet ochföreträdare för . Utskottet har också fåttmuntlig information från UNHCR:s representant för de baltis-ka och nordiska länderna, , om verksam-heten inom UNHCR, de pågående globala konsultationernaoch om UNHCR:s uppfattning i olika avseenden. Vidare harutskottet hållit en sluten utfrågning med företrädare för , , ochRädda Barnen beträffande frågan om de ensamkommande ut-ländska barnens situation.Som bilaga 2 till betänkandet finns en utskrift från utskot-tets offentliga utfrågning om flyktingpolitiken den 20 novem-ber 2001.2001/02SfU8Utskottets övervägandenMigrationspolitikenDen svenska migrationspolitikens mål och inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om- den svenska migrationspolitikens mål och inriktning- begreppet återvändande- kostnaderna för svensk asylpolitikJämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (mp) och 4 (mp)Enligt beslut (prop. 1996/97:25, bet.1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) bör den svenska migrations-politiken ses som en helhet, som omfattar flykting-, invand-rings- och återvändandepolitik och i sin tur ingår i utrikes-, sä-kerhets-, handels- och biståndspolitiken. Migrationspolitikensmål är att verka för att migration till och från vårt land sker iordnade former, att värna asylrätten och upprätthålla den regle-rade invandringen. Vidare skall verksamheten präglas av rätts-säkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rät-tigheter.Med invandringspolitik avses de principer och regler somanger vilka utlänningar som skall få tillstånd att bosätta sig iSverige. Invandringen till är regleradutom för nordiska medborgare samt, numera, för EU- ochEES-medborgare. Medlemskapet i EU innebär att medborgarei medlemsländerna fritt kan flytta mellan länderna för att ar-beta, studera, bo och leva utan krav på arbetstillstånd. Den friarörligheten omfattar även familjemedlemmar oavsett medbor-garskap.Mottagandet av flyktingar i är endast ett av fleraelement i den svenska flyktingpolitiken. Dessutom ingår bl.a.arbete i FN och andra internationella organisationer, ekono-miskt stöd till UNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och andraorganisationer, arbete inom EU som syftar till ökad harmonise-ring av politiken, internationellt samarbete i syfte att verka fören solidarisk ansvarsfördelning mellan länder och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd och mottagande i av andraskyddsbehövande än flyktingar.En ändring av de migrationspolitiska målen godkändes avriksdagen (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU2,rskr. 2000/01:69-70). Jämfört med målen för migrationspoliti-ken såsom de uttrycks i propositionen Svensk migrationspoli-tik i globalt perspektiv innebär den nya målformuleringen attharmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EUbetonas tydligare i migrationspolitiken. Vidare förtydligadesatt hela kedjan från mottagande av asylsökande till återvän-dande eller integration i skall präglas av rättssäkerhet,humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter.SkrivelsenDen av förda migrationspolitiken bör enligt skrivelsenses mot bakgrund av vad som sker i vår omvärld. Krig, kon-flikter, miljökatastrofer, dåligt förvaltade stater, fattigdom ochandra missförhållanden leder till att människor lämnar sinaländer för att söka skydd eller bättre förhållanden i andra län-der. uppskattades antalet migranter i världen till150 miljoner (av jordens sammanlagda befolkning)och antalet personer som UNHCR beräknade vara i behov avstöd var 22,3 miljoner.I skrivelsen anges att de flesta har blivit migranter av främstekonomiska skäl och att från alltfler länder utvandrar männi-skor av arbetsmarknadsskäl. Orsakerna till detta är enligt skri-velsen globaliseringen av världsekonomin med intensifieringav handel, tjänsteutbyte och finansiella band mellan länderna.De relativt sett sjunkande resekostnaderna, tillgängligheten avalltmer information, de vidgade personliga och institutionellanätverken är andra faktorer som verkar i riktning mot ökadmigration.Enligt skrivelsen öppnar globaliseringen nya möjligheter förmånga människor och länder. För en del länder medför föränd-ringarna emellertid en marginalisering som försvårar framsteg.Många människor, även i länder som genomgår en snabb eko-nomisk utveckling, blir kvar i fattigdom. I skrivelsen görs denbedömningen att befolkningsutvecklingen i många delar avvärlden kommer att bidra till att fler kan komma att vilja flyttatill andra länder.MotionerI motion Sf2 i denna del av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om migrations- och asylpolitiken. Motio-närerna anför att är ett litet land och en liten aktör i endynamisk och föränderlig värld även om vi inte skall under-skatta våra möjligheter att agera. Migrationsfrågor kan intehanteras ensidigt, utan måste söka samarbete och ak-tivt medverka till att migrationsfrågor löses på ett humant ochrättssäkert sätt även i det internationella samarbetet, anser mo-tionärerna. insatser bör i ökande utsträckning kon-centreras på förebyggande insatser och direkt hjälp till flyk-tingarna i deras närområden. Diplomati, fredsskapande insat-ser, både civilt och militärt, utvecklingsbistånd, mänskliga rät-tigheter, bistånd och stöd till och andra in-ternationella organisationer är instrument för att bidra till attminska flyktingströmmarna och den misär som följer i derasspår. Enligt motionärerna är mottagande av kvotflyk-tingar väldigt viktigt i detta sammanhang och insatserför flyktingar måste ses i ett helhetsperspektiv. Motionärernamenar att asylrätten är fundamental och att den ständigt måsteförsvaras. Det sker dels genom att förmå länder att underteck-na relevanta konventioner och framställa krav på att alla ga-ranteras korrekt asylprocess i enlighet med det internationellterkända regelverket, dels att vi själva har en asylprocess somlever upp till de kvalitetskrav som är värdiga en rättsstat ochdels att vi bekämpar missbruk av asylrätten så att den inte de-graderas och urholkas. Motionärerna menar dock att den sam-lade effekten av visumregler, sanktioner mot flygbolag ochandra invandringsbegränsande åtgärder innebär att människormed legitima flyktingskäl drabbas och inte alltid kan nå ettland där en rättssäker asylprocess kan genomföras. I motionenbegärs därför en utredning om att ge vissa ambassader möjlig-het att göra asylutredningar och ta beslut om asyl. Detta börenbart ses som ett komplement till den ordinarie asylprövning-en och skulle enligt motionärerna kunna öka möjligheten fördem med verkliga asylskäl att få en fristad.Lennart () anför i motion Sf246 att Sverigesmigrationspolitik måste diskuteras, utan att förtiga otrevligafakta. Det är sådant som ger bränsle till främlingsfientlighet,inte kritiken av det rådande systemet. Vår beredvillighet att taemot människor utifrån, och på ett människovärdigt sätt, måstebringas i balans med vad vi klarar av. bör hos rege-ringen begära en opartisk och förutsättningslös utvärdering avvårt mottagande av flyktingar och invandrare.Lars m.fl. (fp) anför i motion Sf216 yrkande 10 atten samordnad politik för att bidra till att förebygga och/ellerundanröja orsaker till flykt och påtvingad migration skall varaett viktigt inslag i internationella agerande såväl bi-lateralt som multilateralt. Här bör inte minst olika FN-organsom t.ex. UNHCR få ett kraftfullt stöd. Antalet som söker asyli är litet i förhållande till det stora antalet flyktingarsom finns och även fortsättningsvis kommer att finnas i tredjevärlden. Stöd i närområdet har varit alltför eftersatt i interna-tionell flyktingpolitik. Det arbetet måste intensifieras. Ökatstöd i närområdet får dock aldrig tas som intäkt för en mer re-striktiv asylpolitik i våra länder. Stöd till återvandring för densom så önskar måste alltid vara ett viktigt inslag i en humanflyktingpolitik. Viljan att återvända är individuell och varjeåtervändarpolitik måste fullt ut respektera den enskildes valfri-het.I motion Sf3 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 2och 19 förespråkas ett globalt perspektiv på asylpoli-tik. I motionen anges att ett alltför snävt EU-perspektiv haranlagts . borde gå i spetsen för en mermänsklig flyktingpolitik gällande och hela världen. Detgrundläggande målet för migrationspolitiken bör enligt motio-närerna vara att verksamheten skall präglas av rättssäkerhet,humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter.Beträffande språkbruket i asylärenden anser motionärerna atttermen återvändande endast bör användas för dem som åter-vänder frivilligt efter ett avvisningsbeslut. Motionärerna angeratt ordet avlägsnande ofta används i de fall tvång behövs.I motion K429 av m.fl. (mp) yrkande 5anförs att det i direkt anslutning till 2 kap. 22 § regeringsfor-men (RF), den s. k. utlänningsparagrafen, finns en uttrycklighänvisning till den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna(). I 2 kap. 23 § RF anges att lag eller an-nan föreskrift ej får meddelas i strid med åtagandenpå grund av konventionen och att eventuella begränsningarskall vara nödvändiga i ett demokratiskt samhälle och endastför de syften med hänsyn till vilka de tillåtits. I motionen an-förs vidare att det i 2 kap. 12 § RF finns vissa s.k. materiellaskyddsregler, bl.a. skyddet mot ingrepp på grund av åskådning,som inte gäller fullt ut vid begränsningar av utlänningars fri-och rättigheter. Frågan är enligt motionärerna om utlänning-slagen, eller tillämpningen av lagen, på något sätt står i stridmed regelverk, vilket då enligt motionä-rerna skulle strida mot såväl förpliktelser gentemotövriga fördragsslutande parter som mot RF. Motionärerna an-ser att utlänningslagstiftningen bör omarbetas om dettavisar sig vara fallet.Lotta N m.fl. (mp) anför i motion Sf394 yrkande1 att det med anledning av nuvarande världsläge kan finnas änmer anledning att se över möjligheter att ge skydd ien massflyktssituation med ökade flyktingströmmar.I motion Sf4 av () betonas i yrkande 1 vik-ten av tydlighet i utlänningslagstiftningen. Motionären anseratt migration till skall ske i ordnade former och att denreglerade invandringen bör upprätthållas som asyl-rätten värnas.Sten () begär i motion Sf208 att regeringen skallinkomma till med en skrivelse där de totala kostna-derna och intäkterna för asyl- och flyktingpolitiken från 1985redovisas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna attSverige måste söka samarbete och aktivt medverka till attmigrationsfrågor löses på ett humant och rättssäkert sätt även idet internationella samarbetet, inte minst genom utformningenav en gemensam EU-politik på området. Ett viktigt inslag i densvenska politiken är att ge stöd i närområdet och medverka tillförebyggande insatser. Utskottet vill betona att flyktingpoliti-ken inte bara består av att ta emot flyktingar i . Det be-hövs en helhetssyn och en samordning av de olika politikom-rådena för att förebygga och undanröja orsaker till flykt ochpåtvingad migration. har enligt utskottets mening i allasammanhang, internationellt och nationellt, alltid strävat efteratt flyktingpolitiken skall präglas av humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter samt att internationella åta-ganden skall följas. När det gäller asyl- och migrationsfrågornahar arbetet härmed inom EU utvidgats till att avse även länder iEU:s närområde, där problem med bl.a. människosmugglingfinns. EU arbetar aktivt för att kandidatländerna men äventransit- och ursprungsländerna skall förbättra sina asyl- ochmigrationspolitiska rättsordningar. Arbetet i FN och andra in-ternationella forum för att lösa konflikter mellan länder är ock-så viktigt. När det gäller internationellt samarbete och huma-nitärt bistånd står FN-organen, främst UNHCR, i fokus. Ut-skottet vill peka på att ligger i topp när det gäller län-dernas ekonomiska bidrag till UNHCR. Det svenska bidragettill UNHCR uppgick till 370 respektive387 . spelar också en aktiv roll iUNHCR:s styrelsearbete liksom i den reformering som skettoch sker inom organisationen. övertog i oktober 2001ordförandeposten i . Även detnordiska samarbetet och samarbetet med staterna kring är av stor vikt. Här utgörs det svenska stödet främst av ut-vecklingssamarbete, något som även gäller andra stater i Öst-och . Det humanitära biståndet kanaliserasfrämst via FN, och är bland de största bidragsgivarna.Det svenska samarbetet på migrationsområdet med Ryska Fe-derationen, och har fortsatt att utvecklasoch har bidragit till UNHCR:s och IOM:s migrations-program i dessa länder.Utskottet delar bedömningen i motion Sf2 att uttagningenav kvotflyktingar är att ett viktigt inslag i flyktingpolitiken.Den enskilde har dock inte därutöver någon självständig rätt attvälja asylland.Utskottet vill också peka på att stöd till återvandring är ettviktigt inslag i migrationspolitiken och att det alltid måste skemed respekt för individen. Ingen tvekan får råda om att densom fått ett permanent uppehållstillstånd själv avgör om ochnär han eller hon vill återvända till sitt ursprungsland.Beträffande frågan om invandring under ordnade formerkan utskottet konstatera att utlänningslagstiftningen bygger påståndpunkten att invandringen till är reglerad. Densom är i behov av skydd i skall ges uppehållstillstånd.För övriga personer som kommer till får uppehållstill-stånd ges under vissa givna förutsättningar.När det gäller kan utskottet konstateraatt den utgör svensk lag. I 2 kap. 23 § regerings-formen föreskrivs att lag eller föreskrift inte får meddelas istrid med åtaganden enligt konventionen. Vid ratifi-ceringen av konventionen gjordes en genomgång av densvenska lagstiftningen i syfte att kontrollera att denna stod iöverensstämmelse med konventionen.