bet · GP01UFÖU1 · 2002-01-01 00:00:00 — Principielltviktiga ärenden behandlas också iExportkontrollrådet där samtligariksdagspartier är representerade.Utskottet konstaterar vidare att denparlamentariska insynen i arbetet somäger rum innan beslut fattats är unik iett internationellt perspektiv.Det är utskottets mening att enoförändrad tillämpning av det svenskaregelverket fordrar attExportkontrollrådet hörs innan enlandlista förhandlas och att rådetsutlåtande utgör en viktig grund för densvenska positionen vid förhandlingarna.Exportkontrollrådet fattar ingabindande beslut. Det kommer även ifortsättningen att ha en rådgivandekaraktär, men i praktiken ett mycketstarkt inflytande över enskilda ärenden.Utskottet utgår från att regeringenssträvan förblir att bibehålla ett brettpartipolitiskt stöd för den fördaexportpolitiken samt attExportkontrollrådet fortsätter att verkapå samma sätt som tidigare.Det bör även framhållas i sammanhanget,menar utskottet, att genom det nordiskasamarbetet kommer att få insyn i- och möjlighet att påverka - långtstörre exportströmmar än de svenska. Denmöjligheten bör självfallet tas vara påför att göra den svenska synen på exportgällande i så hög utsträckning sommöjligt. Den typ av landlistor som äraktuell i samarbetet omfattas avkommersiell sekretess ochutrikessekretess. Enligt vad utskottetinhämtat kommer myndigheten framgent atterbjuda ledamöterna i till dessa listor.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion Fö11 (v) yrkande 2.I motionens yrkande 3 menar motionärernaatt , när det gällersamstämmigheten i fråga om nordiskkrigsmaterielexport, inte skall göraannat än att följa de riktlinjer somgäller för svensk krigsmaterielexport.Utskottet vill inledningsvis i dennadel påminna om det svenska regelverket påområdet. Dessa riktlinjer förkrigsmaterielexport och annanutlandssamverkan enligtkrigsmateriellagen (1992:1300), somriksdagen ställt sig bakom på grundval avbetänkande 1992/93:UU1Krigsmaterielexport (prop. 1991/92:174,rskr. 1992/93:61), innehåller trekriterier som skall beaktas för atttillstånd till utförsel av krigsmaterielskall vara möjlig.Utförsel skall för det första intebeviljas om det skulle strida motinternationell överenskommelse somSverige har biträtt, mot beslut av FN:ssäkerhetsråd eller mot folkrättsligaregler om export från neutral stat underkrig. Dessa punkter utgör ovillkorligahinder för export om de skulle föreligga.För det andra bör utförsel ej lämnas omdet avser stat där omfattande och grovakränkningar av de mänskliga rättigheternaförekommer.Det tredje kriteriet är attutförseltillstånd ej bör beviljas om detavser stat som befinner sig i väpnadkonflikt med annan stat, stat som ärinvecklad i internationell konflikt somkan befaras leda till väpnad konflikteller stat som har inre väpnandeoroligheter.Vidare stipuleras i riktlinjerna förtillämpning av krigsmateriellagen atttillstånd endast får avse stat, statligmyndighet eller av staten auktoriseradmottagare. Vid utförsel av materiel börett slutanvändarintyg eller ett intyg omegen tillverkning (bearbetningsintyg)föreligga. En stat som trots åtagandegentemot den hartillåtit eller underlåtit att förhindravidareexport av svensk krigsmaterielskall i princip inte komma i fråga sommottagare av sådan material från Sverigeså länge omständigheterna kvarstår.När det gäller avtal med utländsk partom gemensam utveckling eller tillverkningav krigsmateriel skalltillståndsbedömningen utgå från deangivna grundläggande kriterierna.Utförsel till samarbetslandet, som följerav avtalet, bör enligt riktlinjernamedges om inte ovillkorligt hinderuppstår.Det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet anser att denöverenskommelse som nåtts påexportkontrollområdet i ramavtalet i alladelar är förenlig med lagen (1992:1300)om krigsmateriel och med övriga delar avdet svenska regelverket förexportkontroll. Den svenska exporten avkrigsmateriel kommer ävenfortsättningsvis att ske i enlighet meddet svenska regelverket och de sedan långtid gällande riktlinjerna.Utskottet vill vidare framhålla att detär av vikt för att bibehålla enkvalificerad teknisk kompetens påförsvarsmaterielområdet liksom attsäkerställa en trygg materielförsörjningpå området då detta är en förutsättningför att vi skall kunna upprätthålla vårmilitära alliansfrihet.Det bör även noteras, menar utskottet,att genom det nordiska samarbetet skapasen struktur som är nödvändig för attunderlätta industriell verksamhet i syfteatt främja konkurrenskraftigare ochstarkare nordiska försvarsindustrier. Denverksamhet som skall företas enligtavtalet skall vara förenlig medinternationella skyldigheter ochåtaganden. Det nordiska avtalet ger engrund för omstrukturering och samverkanmellan de nordiska länderna och nordiskaförsvarsindustrierna. Enligt utskottetsbedömning främjar avtalet vitala svenskasäkerhets- och försvarspolitiskaintressen.Vidare bör framhållas att enomstrukturering på europeisk nivåunderlättar en minskning av rådandeöverkapacitet inom europeiskförsvarsindustri, vilket i sin turminskar trycket att exportera för attkompensera bortfallet av lokalabeställningar. Detta bedömer utskottetvara en i sig eftersträvansvärd effekt.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion Fö11 (v) yrkande 3 kanbesvaras.Motionärerna framför i yrkande 4uppfattningen att bör hålla fastvid sin huvudprincip att svenskkrigsmaterielexport från iprincip skall vara förbjuden och attdetta skall avspegla sig i avtalet med denordiska länderna.Vad avser exportkontrollen innehållerdet nordiska avtalet en lösning somliknar den som bidragit till attutforma tillsammans med ,, , ochTyskland i det s.k. sexnationsavtalet somgodkänts av . Utskottet villframhålla att ett centralt inslag i dettaavtal är målsättningen att konsulteravarandra och finna en gemensam syn påtänkta exportmarknader, somtillståndsgivningen, med bibehållande avnationella regler och kontrollerströmlinjeformas. Det framgår vidare avparagraf 3.1 i avtalet att parternasexportkontrollagstiftning ochförordningar inte ändras av avtalet.Utskottet vill återigen framhålla attdet anser att den överenskommelse somnåtts på exportkontrollområdet iramavtalet i alla delar är förenlig medlagen (1992:1300) om krigsmateriel och avövriga delar av det svenska regelverketför exportkontroll.Med vad som ovan anförts anser utskottetatt motion Fö11 (v) yrkande 4 kanbesvaras.Motionärerna menar i yrkande 5 attavtalet innehåller vissa oklarheter vadgäller artiklarna 3.3.2 och 3.4.3.Utskottet konstaterar att vad avserexportkontroll i enlighet med paragrafen3.3.2 i avtalstexten exemplifierarregeringen med begränsningar avvapenexporten som införts av FN:ssäkerhetsråd, EU eller OSSE.När det gäller artikel 3.4.3 i avtaletavser den däremot andra destinationer ände som omfattas av internationellaförpliktelser såsom av FN beslutadeembargon. Paragrafen i sin helhet berörslutdestinationer.Utskottet anser att avtalet ärtillräckligt klart och avvisarmotionärernas förslag i motionens yrkande5.Med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion Fö11 (v) yrkande 5.I yrkande 6 avslutningsvis anförmotionärerna, i det fall de tidigarenämnda förslagen inte kommer till stånd,att skall avslå yrkande 7 iregeringens proposition 2001/02, Fortsattförnyelse av totalförsvaret, som gällergodkännande av avtal om stöd tillindustrisamarbete påförsvarsmaterielområdet.Utskottet vill inledningsvis i dennadel framhålla att vid fleratillfällen har framhållit den storabetydelsen av ökat internationelltsamarbete för den framtidamaterielförsörjningen till det svenskaförsvaret. Det avtal som förhandlatsfram ger enligt utskottets mening en godgrund för omstrukturering och samverkanmellan de nordiska länderna och mellan denordiska ländernas förvarsindustrier.Utskottet bedömer att det nordiskaavtalet väsentligt förbättrarförutsättningarna för att tryggamaterielförsörjningen, såväl i fred som ikris eller krig. Det är både önskvärt ochnödvändigt att Sverigesmaterielförsörjningsbehov tryggas genominternationellt samarbete med stater somSverige i övrigt har ett nära samarbetemed. Det är utskottets mening att avtaletavsevärt underlättar tillskapandet avsådana ömsesidiga beroenden och därmedger förbättrade möjligheter för Sverigeatt kunna anskaffa nödvändigförsvarsmateriel även i ett läge somkräver snabb resursuppbyggnad.Utskottet vill även framhålla att iavtalet har hänsyn tagits till Sverigessäkerhetspolitiska linje såsom den hardefinierats av riksdagen.Utskottet välkomnar att avtalet kommeratt underlätta en kostnadsbesparandeomstrukturering av de nordiskaförsvarsindustrierna med en åtföljanderationellare materielförsörjning, vilketinte minst är viktigt för att tillse attförsvarets resurser räcker så långt sommöjligt.Sammanfattningsvis välkomnar utskottetden försvarsindustriellaförändringsprocess som inletts i Europaoch inte minst i och vill vidareanföra att avtalet främjar vitala svenskasäkerhets- och försvarspolitiskaintressen.Utrikesutskottet avstyrker därmed motionFö11 (v) yrkande 6 samt tillstyrkerpropositionens yrkande 7 om godkännandeav avtalet mellanDanmark, , och omstöd för industrisamarbete inomförsvarsmaterielområdet.4. ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1.EU, Nato och säkerheten i , EU:soch Natos utvidgning, De baltiskastaterna och medlemskap i samtSveriges och EU:s relationer tillRyssland (punkterna 2, 3, 4 och 6)(fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkterna 2-4 och 6 borde ha följandelydelse:2. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U319 yrkande 13.3. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U319 yrkande 14.4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:U319 yrkande 16.Motion 2001/02:U312 yrkande 1 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.6. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U319 yrkandena 9 och 15.Motion 2001/02:U332 yrkande 18 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.StällningstagandeEU:s och Natos successiva utvidgningartill att omfatta alltfler av Europasdemokratier är viktiga bidrag till attstärka de institutionaliserade strukturersom främst främjar fred och säkerhet iEuropa. Det bidrar kraftfullt till attförebygga, möta och hantera konfliktersåväl inom som mellan stater i Europa.Institutionaliserade säkerhetsstrukturerav denna art bidrar till att ökatransparens och förutsägbarhet.Estland, och har valtatt söka medlemskap i både EU och Nato.Det utomordentligt gynnsammasäkerhetspolitiska läget iÖstersjöområdet skulle ytterligarebefästas med medlemskap i de bådaorganisationerna. Det skulle skapa bådestabilitet och förutsägbarhet också idenna del av . Att stödja ,och ansökningar ommedlemskap i såväl EU som Nato gagnarsåledes den säkerhetspolitiskautvecklingen i vårt eget närområde. Detbör därför uttryckligen stödjas avSverige.Den fortsatta utvidgningen bygger påatt nya medlemmar uppfyller de kriteriersom de båda organisationerna förutsätter.Däremot bör ingen bortre gräns vare siggeografiskt eller tidsmässigt ställas uppför denna utvidgning. Det innebär t.ex.att också , som naturligen hörhemma i det nya som växer fram,kan kvalificera sig för medlemskap om ochnär det så önskar. Den mycket positivaoch välkomna utvecklingen i ochdess framtida roll i det europeiskasamarbetet bör i högre grad uppmuntrasoch understödjas. väg motdemokrati och rättsstat underlättas inteav att vare sig , Natoländer ellerRyssland självt fortsätter att framställaRyssland som en motpol och ett särfall iEuropa. Det vore en djupt olyckligdemonisering av . Under VladimirPutins ledarskap har allttydligare visat att det ser sin framtid iett allt närmare samarbete med det övrigaEuropa. I efterdyningarna till attackenmot har Rysslandytterligare markerat sitt hemvist i detnya och dess allt närmaresamarbete i och med säkerhets-och samarbetsstrukturer.Alltmer talar nu för att Nato vid sitttoppmöte i kommeratt fatta beslut om inbjudningar till enfortsatt utvidgning - attomfatta också svenska grannar i Baltikum.Finland beskriver numera sittsäkerhetspolitiska vägval somalliansfrihet "under rådandeförhållanden". Efter iPrag kan diskrepansen mellan svensksäkerhetspolitik i inhemska doktrinsamtaloch praktisk politik därför mycket snabbtbli avgrundslik. I är det baraSverige och som för egen deluttryckligen utesluter medlemskap i föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion U319 (fp) yrkandena 9och 13-16.2.De baltiska staterna och medlemskap iNato (punkt 4) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U312 yrkande 1. Motion2001/02:U319 yrkande 16 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.StällningstagandeVarje land har rätt att självt välja sinsäkerhetspolitiska väg. De baltiskaländerna önskar alla vinna medlemskap iNato. Det ligger också i Sverigesintresse att de lyckas. Vi lever tryggaremed tryggare grannar.Sverige måste uttryckligen stödja debaltiska ländernas strävan att blimedlemmar i . De baltiska ländernaskulle därmed ingå i en europeisksäkerhetsordnings alla delar.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion U312 (m) yrkande 1.3.Internationell ad hoc-domstol(punkt 8) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ju447 yrkande 3. Motion2001/02:Ju451 yrkande 4 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.StällningstagandeTerrorister bör kunna ställas inför rättapå internationell nivå. pågårarbetet med att sätta upp eninternationell brottmålsdomstol, som dockinte omfattar terrorism. Att inkluderaäven sådana brott skulle vara positivt,men tyvärr är förhandlingarna ombrottmålsdomstolen ytterstkomplicerade och fulla av motsättningar.Därför vore en alternativ, temporärlösning att sätta upp en internationellad hoc-tribunal för terrorister. Måletbör vara att införa även terroristdåd iden internationella brottmålsdomstolensbefogenheter.Vi föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad viframför. Vårt förslag lämnas medanledning av motion Ju447 (kd) yrkande 3.4.Internationell ad hoc-domstol(punkt 8) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 8 borde ha följande lydelse:8. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Ju451 yrkande 4. Motion2001/02:Ju447 yrkande 3 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.StällningstagandeDet civiliserade svaret frånvärldssamfundet på terroristbekämpningmåste bli att skipa rättvisa i enlighetmed internationella lagar och att deskyldiga bakom terrordåden straffas förde brott som de har begått. Miljöpartietanser att det viktigaste bidraget Sverigekan lämna är att gå i ledningen för attfå den internationellabrottmålsdomstolen, vars stadga detbeslöts om i , i funktion.Hittills har 38 länder av 139 somundertecknat Romstadgan ratificerat den.Det krävs att 60 länder ratificerarstadgan för att den skall träda i kraft.Ett problem med den internationellabrottmålsdomstolen är att desskompetensområde endast kommer attinnefatta folkmord, krigsbrott och brottmot mänskligheten.Regeringen bör därför i FN:ssäkerhetsråd ta initiativ till eninternationell ad hoc-domstol förterrordåden. Statsministern bör ocksåerbjuda som domstolens säte,utifrån vår neutralitet ochalliansfrihet. bör vidare verkaför att sanktioner mot dem som gömmerterrorister drabbar de politisktansvariga genom frysning av utländskatillgångar, reseförbud ochinternationella diplomatiskapåtryckningar.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion Ju451 (mp) yrkande 4.5.Missilförsvar (punkt 10) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 10 borde ha följande lydelse:10. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U319 yrkandena 17 och 18.Motion 2001/02:U318 yrkandena 2-4förklaras besvarad med vad utskottetanfört och motion 2000/01:U404 yrkande 27avstyrks av utskottet.StällningstagandeDet är fortfarande mycket angeläget attSverige medverkar i internationellaansträngningar för rustningskontroll ochrustningsbegränsningar inomkärnvapenområdet.De amerikanska planerna påmissilförsvar inom NMD/TMD-området - omde trots allt skulle förverkligas i öppenkonfrontation, vilket å ena sidan måstebedömas som föga sannolikt - skullegivetvis påverka ingångna avtal och dåfrämst . Å andra sidan börriskerna med pågående kärnvapenrustning iOstasien, och då främst , på allvaruppmärksammas. Det kinesiskakärnvapenprogrammet är ett växande hotmot en rad länder i som är ellertill valt att inte skaffa egnakärnvapen. Till detta kommer de alltstörre riskerna för spridning av såvälkärnvapen som missiler med lång räckviddtill s.k. rough states eller till renaterrorgrupper. De amerikanska planerna påNMD/TMD är därför inte tagna ur luftenutan ett sätt, om än riskfyllt, att svarapå en allt allvarligare utveckling.Det går inte att förneka att avser en helt annan geopolitiskoch vapenteknisk verklighet än dagens.ABM-avtalet slöts 1972 mellan ochSovjetunionen - de enda stater som dåbedömdes vara berörda. avsågexklusivt dessa två staters kärnvapenhotmot varandra. torde vare sig USAeller (som Sovjetunionensefterföljare) utgöra eller se varandrasom ett hot i detta avseende. ambition är därför att isamverkan med sina allierade i ochmed nå en lösning på frågan ommissilförsvarsfrågorna. Mycket talaralltmer för att det finns gemensammaamerikanska och ryska intressen för atthitta en lösning som tillgodoser bådaparter. Detta kommer säkerligen att varaett inslag i den amerikansk-ryskadialogen om bl.a. en fortsattNatoutvidgning. Även mellan och USAförs en dialog om de amerikanskamissilförsvarsplanerna, vilken får sessom en del av de framtida amerikansk-kinesiska relationerna.Först med Bushadministrationenstillträde har deamerikanska missilförsvarsplanerna påallvar börjat utvecklas. Successivt harunder året den nya administrationen iWashington påbörjat en seriös dialog medsina allierade i och iStillahavsasien liksom med ochmed kring dessa frågor. Detförefaller som alltfler nu riktar in sigpå fortsatt dialog i stället förkonfrontation. En svensk "Alleingang",där den amerikanska politiken beskrivs iordalag som är mer ryska eller kinesiskaän dessas upphovsmän, kan förvisso geinternationell uppmärksamhet men riskeraratt ställa helt utanför.Det är ytterst anmärkningsvärt attregeringen i sin proposition två veckorefter attentaten i ochWashington framhärdade i en så dogmatiskoch anti-amerikansk beskrivning av . oro för att kunna bliangripet med massförstörelsevapen av s.k.rough states ellerterroristorganisationer är inte längrehjärnspöken.Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad jagframför. Mitt förslag lämnas medanledning av motion U319 (fp) yrkandena17 och 18.6.Sveriges säkerhetspolitiska linje,säkerhetspolitiska hållningvid eventuellt angrepp på annat EU-land, Svenskt medlemskap i samtEtt eventuellt Natomedlemskapskonsekvenser för (punkterna 11, 12, 13 och 14) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkterna 11-13 och 14 borde ha följandelydelse:11. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:U319 yrkandena 1 och 2.Motionerna 2001/02:Fö9 yrkande 2,2001/02: U319 yrkandena 4-6 och2001/02:U332 yrkandena 3 och 10 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört.12. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:U319 yrkande 3 och2001/02:Fö10 yrkande 2. Motion2001/02:U332 yrkande 21 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.13. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:U319 yrkandena 7 och8, 2001/02:Fö10 yrkande 3 och2001/02:U301 yrkande 33.14. tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservation 6. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:U319 yrkandena 10 och11. Motion 2001/02:U248 förklarasbesvarad med vad utskottet anfört.StällningstagandeDen svenska säkerhetspolitiska doktrinen"militära alliansfrihet,syftande till att vårt land skall kunnavara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde", har spelat ut sin roll. Vårsjälvklara och ovillkorliga solidaritetmed andra fria och demokratiska staterhar kommit till tydligt uttryck efter detragiska händelserna den 11 september.Svensk säkerhetspolitik formas avverklighetens krav och inte i slutnaseminarieövningar kring formuleringar avden svenska säkerhetspolitiska doktrinen.Med vårt medlemskap i lämnade viuttryckligen den traditionellaneutralitetspolitiken bakom oss. Sommedlem i EU kan aldrig ståneutralt inför en extern aggression moten annan medlem i EU. Som medlem av defria demokratiska staternas gemenskapskulle inte heller kunna ståneutralt vid en extern aggression motnågon av våra tre baltiskasysternationer. En sådan aggressionskulle innebära en åtminstone indirektmen i alla händelser mycket kraftiginskränkning i Sverigessäkerhetspolitiska förutsättningar.Trots att den militära alliansfriheteni dag bara är ett faktiskt uttryck föratt inte är med i någon bindandeförsvarsallians, ser sig regeringenfortfarande tvungen att på hemmaplanförklara varför olika svenskainternationella bidrag till attförverkliga en alleuropeisk fredsordninginte står i strid med alliansfriheten.Detta medför onödiga låsningar och bidrarfelaktigt till att ge intryck av attalliansfrihet fortfarande skulle vara ettövergripande mål i sig för svensksäkerhetspolitik.Vår framtida säkerhet skapar vitillsammans med andra fria ochdemokratiska stater. Det är en följd avatt vi tillsammans slår vakt omgrundläggande gemensamma värden. Detförutsätter ett aktivt svenskt deltagandei alla forum som erbjuds såväl i byggandeav den framtida europeiskasäkerhetsstrukturen som i kris- ochkonflikthantering.De europeiska demokratiernas säkerhethar garanterats av Nato.Detta samarbete mellan och ärviktigt också . En ny svensksäkerhetspolitisk doktrin bör utgå frånatt aktivt skall bidra till attskapa en alleuropeisk fredsordning.Sverige skall därför, i likhet med de trebaltiska staterna, omgående sökamedlemskap i . I vårt eget närområdeskulle det vara av stor betydelse omSverige, de tre baltiska staterna ochFinland - vilket självfallet förutsätteratt det finska folket så önskar - blevmedlemmar av Nato i nästautvidgningsomgång.Neutraliteten/alliansfriheten valdes avSverige i syfte att hålla vårt landutanför stormaktskonflikter i ochsärskilt i . Med det kallakrigets slut, ,gradvisa normalisering som eneuropeisk demokrati och utbyggnaden av deeuropeiska samarbetsorganen föreliggerinte längre det konfliktmönster som vårtraditionella säkerhetspolitik var avseddför.Huvudsyftet att kunna vara neutralt viden konflikt i vårt eget närområdeförefaller inte heller vara annat än enrent teoretisk konstruktion. Med vårteget medlemskap i och övrigaÖstersjöstater som fullvärdiga medlemmarav EU föreligger ingen reellneutralitetsoption. Vår egen säkerhetförutsätter tvärtom solidaritet inom deneuropeiska gemenskapen. Såtillvida är deti praktiken ingen skillnad mellan deförpliktelser ett EU-medlemskap innebäroch de som ett Natomedlemskap skulleinnebära.