bet · GQ01TU1 · 2002-12-03 00:00:00 — samma belopp som förinnevarande budgetår.Kristdemokraterna föreslår i sin motionen besparing på , jämförtmed regeringens förslag.Statens väg- ochtransportforskningsinstitutTusental kronorAnslag Regeringens mp fp kd c2002 förslag32 682 33 245 - - - -Verksamheten vid Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI)finansieras huvudsakligen genom avgifter.Institutets totala omslutning uppgår förnärvarande till nära 160 miljoner kronor.För myndighetens kostnader förkompetensutveckling, lokaler, särskildutrustning, administration m.m. utgårstatliga medel som anvisas över anslaget36:15 Statens väg- ochtransportforskningsinstitut. Regeringenföreslår för en medelsanvisningpå till för kommunikationsanalysTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag45 625 48 742 - - -5 -500Statens () är huvudansvarig myndighet förtransportstatistik. Myndigheten har tillregeringen anmält behov av enanslagsuppräkning med 3,5 miljoner kronorför , sammanhängande med utökadeuppgifter i samband med ett nytt systemför järnvägsstatistik inom EU och en nyoch förbättrad statistik överkollektivtrafikresande. Regeringenföreslår efter en justering i syfte attbegränsa statlig konsumtion en ökning avanslaget till med 1,3 miljonerkronor.Enligt bör anslaget ijämförelse med regeringens förslagminskas med 5,5 miljoner kronor.Utskottets ställningstagande tillanslagsförslagen inom verksamhetsområdetForskning och analysUtskottet motsätter sigKristdemokraternas besparingsförslag vadgäller såväl internationell verksamhetsom . Enligt utskottets mening börriksdagen beräkna anslagen inomverksamhetsområdet i enlighet medregeringens förslag. Följaktligenavstyrks motion imotsvarande delar.1.5 Anslag inom politikområde IT, teleoch postPolitikområdets omfattningPolitikområdet omfattar post- ochtelekommunikation, informationsteknik,grundläggande kassaservice samtalarmeringsfunktionen 112. Inompolitikområdet finns sex anslag varav femredovisas under utgiftsområde 22Kommunikationer och ett underutgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling. Politikområdet omfattar ävenden statliga satsningen på IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet och övriga åtgärdersom syftar till att som förstaland skall bli ett informationssamhälleför alla.Anslag inom utgiftsområdetPost- och telestyrelsenTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag22 664 11 941 - - -2 00 -0Post- och () är en tillstörsta delen avgiftsfinansieradmyndighet. Det innebär att PTS självförfogar över de avgifter som tas ut avoperatörerna. Avgiftsintäkterna för år2003 beräknas uppgå till 208 miljonerkronor. För finansiering av bl.a.styrelsens förvaltningskostnader förupphandling av samhällsåtaganden(handikappåtgärder och uppgifter inomtotalförsvaret) har inrättats ett anslag,37:1 Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifter. Under anslagetfinansieras även vissa projekt ochuppdrag i syfte att förverkliga delar avden IT-politiska inriktningen avseendetillit samt myndighetens verksamhet vadgäller kvalificerade elektroniskasignaturer.För nästa budgetår föreslår regeringenatt anslaget beräknas till 11,9 miljonerkronor. anser att somen del i allmänt effektiviseringskrav böranslaget minskas med 2 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag.Upphandling av samhällsåtagandenTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag153 484 153 484 - - - -Från anslaget 37:2 Upphandling avsamhällsåtaganden finansieras upphandlingav verksamheter med syftet att tryggafunktionshindrades tillgång tilleffektiva telekommunikationer,posttjänster samt grundläggandekassaservice. Anslaget får också användasför att tillgodose funktionshindradestillgång till sådana produkter ochtjänster inom telekommunikationsområdetsom kräver hög överföringshastighet(bredband). Regeringen bedömer att dennuvarande inriktningen av upphandlingeninom ramen för anslaget täcker behovetför personer med funktionshinder ochföreslår ett oförändrat anslag, dvs. 153miljoner kronor.Grundläggande kassaserviceTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag400 000 400 000 -400 000 - - -Staten ansvarar för att det skall finnasen grundläggande kassaservice i helalandet, innebärande att alla kanverkställa och ta emot betalningar tillenhetliga priser. Statens ansvar reglerasi lagen (2001:1276) om grundläggandekassaservice och säkerställs genom denverksamhet som Posten bedriver.Regeringen föreslår att anslaget 37:3Ersättning till (publ) förgrundläggande kassaservice år 2003bestäms till 400 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet framhåller attriksdagens krav att tillhandahållakassaservice är rimligt men att det ärlångt ifrån givet att det är Posten ABsom skall tillhandahålla tjänsten ellerhur kassatjänsten skall utformas.Moderaterna motsätter sig därförförslaget och kräver att kraven på postalkassaservice definieras till omfattningoch innehåll, att korrektaanbudshandlingar upprättas och attupphandling genomförs med iakttagande avde regler som gäller för offentligupphandling. Anslaget till kassaservicebör alltså upphöra i sin nuvarande form,enligt motionärerna.Ersättning till ABTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag150 000 144 000 - - - -Anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligtavtal har i enlighet med riksdagensbeslut på tilläggsbudget med anledning av2002 års ekonomiska vårproposition höjtsmed till 150 miljonerkronor. Det ökade medelsbehovet hänfördesdelvis till fortsatta övergångsproblemmed 112-numret, kostnadsökningar förfelringningar, löner m.m. I åretsbudgetproposition föreslås att anslagettas förnästa budgetår.Viss informationsteknikTusental kronorAnslag Regeringens m fp kd c2002 förslag18 500 25 000 - - -5 0 -00Anslaget 37:5 Informationsteknik:Telekommunikation m.m. används bl.a. föratt finansiera utredningar och projektsom bidrar till att förverkligaregeringens IT-politik liksom olikautvärderingar av IT-politiken. Dessutomfinansieras från anslaget verksamhet. förstärktesanslaget med 25 miljoner kronor.För nästa budgetår beräknar regeringenmedelsbehovet till ett oförändrat anslag,dvs. 25 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i sin motionen besparing om påanslaget, jämfört med regeringensförslag.Utskottets ställningstagande tillanslagsförslagen inom politikområde IT,tele och postI motsats till Moderata samlingspartiethävdar utskottet att ansvaret förgrundläggande postal kassaservice ävenfortsättningsvis skall vara statligt ochfullgöras av Posten. Inte heller i övrigthar utskottet några invändningar motregeringens anslagsberäkningar inompolitikområde IT, tele och post. Avställningstagandet följer att utskottetavstyrker ochKristdemokraternas motioner i motsvarandedelar.1.6 Sammanfattning av utskottetsställningstaganden till anslagsförslagenm.m.Budgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet. Efter fortsattaförhandlingar har ställt sigbakom riktlinjerna för budgetpolitikeninom bl.a. utgiftsområde 22Kommunikationer. Socialdemokraterna,harvidare träffat enöverenskommelse om 121 punkter för attåstadkomma ett tryggare, mer rättvist ochgrönare Sverige.Enligt överenskommelsens punkter vadgäller trafikutskottets beredningsområdeingår - inom målet Ett grönare -prövning av möjligheterna att införaträngselavgifter för kommuner som såönskar. Vidare skall medel avsättas tillunderhåll och nyinvesteringar i järnvägarsamt prövning av möjligheterna atttidigarelägga järnvägsutbyggnader. Enarbetsgrupp skall bildas för att löpandefölja arbetet med den regionalakollektivtrafiken. En översyn skallsärskilt ske av kollektivtrafiken iglesbygd så att kollektivtrafiken kan ökai hela landet. För försäljning avförnybara bränslen ingår iöverenskommelsen att bensinstationeråläggs - med dispensmöjligheter - atttillhandahålla alternativa bränslen.Planeringen av Cityspåret i Stockholmskall påskyndas. Inom målet Hela Sverigeskall leva ingår en väl fungerandeinfrastruktur i hela landet med bl.a.punkten "Norrbotniabanan skall byggas.Planeringen påskyndas. Underlag förställningstagande skall föreligga den1 ". Riktade satsningar skallvidare göras för att främja en ökad IT-användning.Utskottet förutsätter att angivnapunkter, inom ramen för ett fortsattekonomiskt ansvarstagande, utgörutgångspunkter för det vidareutvecklingsarbetet inom politikområdenaTransportpolitik samt IT, tele och post.Utskottet anser att mot dennabakgrund för bör anvisaanslag under utgiftsområde 22Kommunikationer i enlighet medregeringens förslag. Utskottets förslagtill medelsanvisningar redovisas i bilaga3. Med de motiveringar som redovisats idet föregående avstyrker utskottetmotionerna /03:T298 yrkande 26 (fp),2002/03:T450 (c), 2002/03:T462 yrkande 24(kd), 2002/03:T478 (c), 2002/03:T480 (m)och 2002/03:Fi232 yrkande 22 (fp).2 VägarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringensförslagatt anta förslaget till lag omändring i lagen (1997:620) om upphävandeav lagen (1939:608) om enskilda vägar,att regeringen för fårbesluta om en låneram i Riksgäldskontoretpå högst för attgenomföra prioriterade vägprojekt år2003,att regeringen får besluta om enlåneram för vägprojektet på115 som inkluderarräntekostnaden för lånet samtatt bemyndiga regeringen attunder för ramanslaget 36:2Väghållning och statsbidrag ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst efter år2003.Motionsyrkanden om avslag påregeringens förslag till en låneram iRiksgäldskontoret på högst och om att finansieringav infrastruktur genom lån skall varareserverat för sammanhållna och tydligtavgränsade nyinvesteringar bör i linjemed detta avslås.Utskottet framhåller att betydelsen avde enskilda vägarna i det svenskatransportsystemet är stor. Det ärdärför viktigt att detta vägnät ges entillfredsställande resurstilldelning.Motionsspörsmålen om enskilda vägar böri avvaktan på regeringensställningstagande till den s.k. förslag avslås.Utskottet förutsätter att åtgärdervidtas för att motverka problemet medden oroande utvecklingen av olyckor meds.k. EU-mopeder.Jämför reservationerna 1 (kd) och 2 (m,fp, kd, c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyraregeringsförslag från budgetpropositionenår 2003 som gäller väghållningsområdet(prop. 2002/03:1, utg.omr. 22, punkterna1, 3, 5 och 6). Regeringen föreslår attriksdagen1. antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1997:620) omupphävande av lagen (1939:608) omenskilda vägar,3. godkänner att regeringen för år 2003får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret på högst 1 295 000 000kr för genomförande av prioriteradevägprojekt ,5. godkänner att regeringen får beslutaom en låneram för vägprojektetHogdal-Nordby på sominkluderar räntekostnaden för lånet,6. bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 36:2 Väghållning ochstatsbidrag ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 33 900 000 000kr efter år 2003.Vidare behandlar utskottet yrkanden från23 motioner:- 2002/03:T226 av (),- 2002/03:T235 av och (båda c),- 2002/03:T251 av (),- 2002/03:T280 av (),- 2002/03:T283 av (),- 2002/03:T288 yrkandena 1 och 3 av UllaLöfgren och (båda m),- 2002/03:T289 av ()och (),- 2002/03:T295 yrkande 2 av BirgittaCarlsson (c),- 2002/03:T298 yrkande 17 av LarsLeijonborg m.fl. (fp),- 2002/03:T321 yrkandena 2 och 3 avElizabeth m.fl. (m),- 2002/03:T332 av (),- 2002/03:T369 av (),- 2002/03:T384 av (),- 2002/03:T391 av m.fl.(s),- 2002/03:T407 av ochKenneth (båda c),- 2002/03:T440 av m.fl.(fp),- 2002/03:T443 av ochSusanne (båda s),- 2002/03:T462 yrkandena 1, 4 delvis och9 av m.fl. (kd),- 2002/03:T466 yrkandena 5 och 6 av SvenBergström m.fl. (c),- 2002/03:T498 av ochKerstin (båda s),- 2002/03:T502 av m.fl.(s),- 2002/03:N270 yrkande 3 av RositaRunegrund och (båda kd),- 2002/03:N304 yrkande 7 av MikaelOdenberg m.fl. (m).2.1 Omprövning av andelstalLagen (1939:608) om enskilda vägar (EVL)upphörde att gälla vid 1997 års utgång.Sedan dess är enbart anläggningslagen(1973:1149), AL, och lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter tillämpligavid inrättande och förvaltning avsamfälligheter för enskilda vägar. Genomlagen (1997:620) om upphävande av lagen(1939:608) om enskilda vägar(upphävandelagen) gäller dock EVL underen övergångsperiod i vissa hänseenden.EVL:s bestämmelser om andelstal, vilkaanvänds vid fördelningen av kostnadernaför gemensamhetsanläggningen mellanberörda fastigheter, har därförfortfarande viss betydelse. I fråga omandelstal skall enligt upphävandelagenbestämmelserna om beräkning av andelstali EVL gälla tills en omprövning skerenligt AL. I 2 § AL sägs att nya grunderför fördelningen av kostnaderna förgemensamhetsanläggningen skallfastställas i överensstämmelse med AL:sregler med verkan senast fr.o.m. den 1januari 2003.Genom lagförslaget begränsas kravet påomprövning av andelstal enligt AL tillsamfälligheter som har taxeringsvärdensom grund för andelstalet samt förlängsfristen för omprövning för dessasamfälligheter från den 1 januari 2003till den 1 januari 2005.Utskottet har inget att erinra motlagförslaget och tillstyrker därfördetta.2.2 Låneram för prioriterade vägprojektm.m.Regeringens förslagRiksdagen beslutade (bet.2001/02:TU2) att en närtidssatsningskulle genomföras på infrastrukturen åren2002-2004. Satsningen förutsattes blifinansierad dels genom lån iRiksgäldskontoret, dels genomanslagsmedel. I enlighet med detta beslutframhåller regeringen att det är mycketangeläget att investeringsinsatser inomgällande planer, eller som regering ellerriksdag beslutat om på annat sätt, kanslutföras. För att möjliggöra sådanainvesteringsinsatser samt en ökadsatsning på bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion föreslår regeringen attlån motsvarande tasupp i år 2003.MotionsförslagJohnny m.fl. (kd) anser i motion2002/03:T462 att finansieringen avinfrastrukturprojekt bör följabudgetlagens grundläggande principer,dvs. rymmas inom utgiftstaket, för atttransportpolitiken skall vara långsiktigttrovärdig. De undantag som medges skallvara väl motiverade utifråntransportpolitiska, samhällsekonomiska,tekniska och finansiella hänsyn.Motionärerna är av uppfattningen attinvesteringar och tidigarelagda planeradeprojekt bör ske genom en väl underbyggdalternativ finansiering, i synnerhetgenom partnerskap mellan det offentligaoch det privata (s.k. PPP). Därför avslårmotionärerna regeringens hemställan om enlåneram i (yrkande 1)samt begär att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförtsom att finansiering av infrastrukturgenom lån skall vara reserverat förnyinvesteringar i form av sammanhållnaoch tydligt avgränsade projekt (yrkande 4i denna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattningatt det är viktigt att planerade ochbeslutade investeringar kan genomförassamt att vägbeståndets bärighet,tjälsäkring och rekonstruktionförbättras. Därför föreslår utskottet attriksdagen godkänner att regeringen fårbesluta om en låneram i Riksgäldskontoretpå högst för attgenomföra sådana prioriterade vägprojektår 2003. I linje med detta föreslårutskottet att avslår motion2002/03:T462 (kd) yrkandena 1 och 4 idenna del.2.3 Låneram för vägprojektetHogdal-NordbySom en del i byggandet av Svinesundsbronhar medel avsatts för att bygga ut vägE 6, delen . Riksdagenbemyndigade regeringen attlåta ta upp ett lån iRiksgäldskontoret intill ett belopp om100 (prop. 2000/01:100,bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01: 279)för att inleda denna utbyggnad. Låneramenföreslås bli utökad med 15 miljonerkronor till totalt 115 miljoner kronorför att inkludera räntekostnaden för deninledande utbyggnaden. Övrig del avprojektet förutsätts bli finansierad medanslag.Utskottet föreslår att beslutarenligt regeringens förslag.2.4 Ekonomiska förpliktelser förlångsiktiga avtalVägverket ingår ofta långsiktiga avtalmed externa parter om ekonomiskaförpliktelser framåt itiden. Det gäller såväl avtal ominvesteringar som avtal om drift ochunderhåll av vägnätet. Verket har ävenregeringens uppdrag att ge ut bidrag förolika ändamål. måstebidragsmottagaren veta i förväg attbidraget kommer. sluter ävenfleråriga forsknings- ochutvecklingsavtal. Regeringen vill därförfå ett bemyndigande av att ingåsådana ekonomiska förpliktelser. Dettabemyndigande bör enligt regeringen avseall upphandlad verksamhet och bidrag därfleråriga avtal sluts, som inte fallerunder 13 § lagen (1996:1059) omstatsbudgeten, oavsett om avtalen avserVägverkets interna resultatenhet ellerexterna leverantörer. Regeringen föreslåratt bemyndigandet avser det totalbeloppsom regeringen får ha bundit upp i avtalvid budgetårets utgång.Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget 36:2 Väghållningoch statsbidrag, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigareåtaganden medför utgifter på högst efter år 2003.Närmare information om ingående, nya,infriade och utestående åtaganden samtden föreslagna totala ramen förbemyndiganden redovisas av regeringen itabell 5.24 (s. 49) ibudgetpropositionen för ,utgiftsområde 22 Kommunikationer.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.2.5 Enskilda vägarBakgrundDet svenska vägnätet består av allmännavägar för vilka staten eller kommunernaär väghållare och enskilda vägar som defastigheter som har nytta av vägarnaansvarar för. I tätorterna finns förutomallmänna vägar också gator upplåtna förallmänt nyttjande. Kommunerna ansvararför gatuhållningen. I de fall enskildafastighetsägare ombesörjer väghållningensker detta oftast i någon organiseradform.Statsbidrag kan lämnas för såvälbyggande som drift av enskilda vägar.Vägnätet består av:9 statliga vägar4 kommunala gator ochvägar28 enskilda vägar(inklusive skogsbilvägar)varav 7 får statsbidrag.Den rättsliga regleringen av det enskildavägnätet finns i flera författningar,bl.a. väglagen (1971:948), vägkungörelsen(1971:954), (1987:10), lagen (1997:620) om upphävandeav lagen (1939:608) om enskilda vägar,anläggningslagen (1973:1149) ochförordningen (1989:891) om statsbidragtill enskild väghållning. Dessutom finnsbestämmelser i myndigheternasföreskrifter.Delar av de regelverk som reglerarenskilda vägar har utretts under desenaste åren. För en närmare redogörelseav dessa utredningar hänvisas tillbetänkande 2001/02:TU1 s. 38.Både det allmänna och det enskildavägnätets funktion förändras i takt medsamhället i övrigt. Regeringen beslutadedärför att tillsätta en utredning(dir. 1999:93) med uppdrag att analyseraoch överväga ändringar av vissabestämmelser som berör enskilda vägar.Utredningen antog namnet Utredningen ombidrag och regler för enskilda vägar(BREV). överlämnade sitt slutbetänkande Enskildeller allmän väg? (SOU 2001:67) tillNäringsdepartementet. Syftet med förslag är enligtutredningen att valet av väghållare pådet lågtrafikerade vägnätet skall ske medsamhällsekonomisk effektivitet som grund.Dessutom skall valet av väghållare främjaen rationell väghållning. föreslår bl.a.:Den samhällsekonomiska vinstenav att överföra delar av detlågtrafikerade vägnätet till enskildväghållning bör tas till vara ochanvändas för bättre väghållning på dettavägnät.Vägverket bör utreda om enöverföring av en väg till enskildväghållning ger samhällsekonomisk vinst.För allmänna vägar med mindre trafik än125 fordon per årsmedeldygn (i glesbygd50 fordon per årsmedeldygn) föreslås attVägverket gör en sådan utredning.Överföring av kostnader påenskilda fastighetsägare bör så långtmöjligt begränsas till vad som ärnödvändigt för att uppnå en rationellväghållning.Den ekonomiska ersättningen tillenskilda väghållare bör beräknas på ettkostnadsunderlag som speglar de kostnadersom belastar de enskilda väghållarna ochsom enkelt kan jämföras med motsvarandekostnadsunderlag för de lågtrafikeradeallmänna vägarna.Tekniskt kompliceradeanläggningar bör i allmänhet inteöverföras till enskilda väghållare.Särskilda regler bör gälla förstatsbidrag till vägar respektive färjor.Statsbidraget till enskildafärjor skall avse vägfärjor.För annan trafiklösning medfärjetrafik än vägfärja bör bidrag kunnalämnas efter en förhandling.Statsbidrag till en enskild vägbör kunna lämnas även om det införsbegränsningar för viss trafik på dennaväg.Beslut om förändrad väghållningbör underlättas.Samordningen av beslut omindragning av allmän väg och prövning avstatsbidrag bör kunna förbättras.Utredningen anger att förslagen innebären samhällsekonomisk vinst på mellan 120och . Vidareinnebär de föreslagna kriterierna att ca16 % av det statliga allmänna vägnätet,totalt 1 väg, kan komma attövergå till enskild väghållning och attca enskild väg kan komma att bliallmän väg.MotionsförslagFrågor om enskilda vägar har väckts i 32motionsyrkanden som behandlas i dettaavsnitt. Flera motioner handlar ombehovet av ökade medel till statsbidragetoch till upprustning av de enskildavägarna, t.ex. för bärighetshöjandeåtgärder. I ett par motioner kritiserasBREV-utredningens förslag att överföraallmänna vägar till enskilda vägar.Motionsförslag om ökade medel, deenskilda vägarnas behov av upprustningm.m.Lars m.fl. (fp) anför bl.a. imotion 2002/03:T298 yrkande 17 (delvis)att de enskilda vägarnas ställning ärhotad samt att det är orealistiskt attVägverket skulle sänka bidragsnivån.I motion 2002/03:T321 av ElizabethNyström m.fl. (m) framhålls de enskildavägarnas betydelse för näringslivet ochför möjligheten att bo och leva pålandsbygden. Motionärerna anser att detbehövs ett högre anslag för attåterställa vägstandarden samt att dettaanslag bör höjas med 180 miljoner kronorper år. Höjningen skall användas tillsatsningar på höjd bärighet och enhöjning av de generella bidragen. Etttillkännagivande yrkas om vad som anförtsom anslagen till de enskilda vägarna(yrkande 2) samt om en inventering avstandarden på det enskilda vägnätet(yrkande 3).Enligt m.fl. (kd) imotion 2002/03:T462 yrkande 9 hareftersläpningen i vägunderhålletaccelererat. Motionärerna anser att detfinns effektiviseringsvinster att göragenom en mera lokalt anpassad drift avvägnätet och att det behöver utvecklasformer för detta. Detta kan ske utan attstaten släpper det ekonomiska ansvaret.Anslaget "Drift och byggande av enskildavägar" bör därför öka (60miljoner kronor) och uppgå till664 miljoner kronor.Även m.fl. (c) i motion2002/03:T466 yrkande 5 är avuppfattningen att större resurser behövsför att ta igen eftersatt underhåll ochför att de enskilda vägarna framöverskall hålla en god standard. Riksdagenbör därför besluta att avsätta 170miljoner kronor mer än vadregeringen har föreslagit till anslaget"Drift och byggande av enskilda vägar".Av samma uppfattning är . (m) i motion 2002/03:N304 yrkande7. Motionärerna yrkar att förregeringen ger som sin mening ger tillkänna att anslagen till de enskildavägarna höjs för att användas tillsatsningar på höjd bärighet och enhöjning av de generella bidragen till deenskilda vägarna.Lennart Fremling m.fl. (fp) anser imotion 2002/03:T440 att bidragsprocentenför inte skall sänkas. Det är,enligt motionärerna, viktigare att skötade vägar som finns än att bygga nya.Regeringen bör därför i regleringsbrevetinte fördela anslaget för väghållning ochstatsbidrag så att tvingassänka bidragsandelen.I motion 2002/03:T443 anför AgnetaLundberg och (båda s)bl.a. att då vägnätets totala längd ökarsuccessivt och drifts- ochunderhållskostnader ökar blir kostnadernaför kommuner och enskilda större. Förboende i glesbygd är det viktigt att detdven i fortsättningen finns möjlighetertill statsbidrag till det enskildavägnätet. Staten måste, menarmotionärerna, ge ett bättre stöd tilldessa vägar och ta ett större ansvar förde investeringar som är nödvändiga.Göran och (båda s) uppger imotion 2002/03:T498 bl.a. att destatsbidrag som utgår till drift ochunderhåll av de enskilda vägarna endasttäcker en del av kostnaden. De boendelängs dessa vägar får, enligtmotionärerna, förutom insatser i form avarbete utförda på vägen även betala envägavgift till vägföreningen.