bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — anser attdet bör införas en skatt på förbränning avosorterat avfall för att säkerställa denintention om minskade avfallsmängder somfinns i och med deponeringsskatten.Tillsammans med de förslag på höjdamiljöskatter som finns i regeringensbudgetproposition och i motion Fi230innebär förslag på miljöskattehöjningar en inkomstförstärkning på5,25 miljarder. Dessa höjda miljöskatteranvänds i en grön skatteväxling för attdelfinansiera förslag omsänkta arbetsgivaravgifter och sänktinkomstskatt.Svenskt jord- och skogsbruk är enavgörande sektor i fråga om att skapaförutsättningar för livskraft i helalandet. Den gröna sektorn bidrar starkttill att skapa sysselsättning och intäkteri stora delar av . Skogsindustrin isig är fortfarande den störstanettoexportören i . Ett led i enstrategi för livskraft i hela landet måstedärför också handla om hur den grönasektorn kan få goda villkor att utvecklas.Likställandet av el- ocheldningsoljebeskattningen med industrinsnivåer blev tyvärr en halvmesyr. Genomunderliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanför nedsättningen. bördärför besluta att gränsen på föratt få del av nedsättningen av el- ocheldningsoljeskatten skall slopas.För många jordbrukare hardieselskattehöjningarna inneburit att manytterligare förlorar i konkurrenskraft iförhållande till sina kolleger i Finlandoch . Svenska jordbruksmaskinerbetalar en "vägtrafikavgift" om 1,12kr per liter diesel. Det är inte rimligt.Trots upprepade löften om kompensation ochsänkt dieselskatt för jord- ochskogsbruket har inga konkreta förslagkommit. bör besluta om att sänkaskatten på diesel för jord- ochskogsbruksmaskiner till EU-genomsnittet,dvs. per liter.Precis som dieselkostnaderna utgör entung börda är kostnaderna förhandelsgödsel betungande i jämförelse medkonkurrentländerna. Regeringens modell förkompensation av kostnaderna kräveransökningar och godkännanden innebärvidare en hel del onödig administration.Den enklaste modellen är otvivelaktigt attsänka skatten, vilket förutom att begränsaadministrationen minskar kraven pågodkännanden från EU. För att ocksåframgent fortsätta miljöomställningenföreslår vi också att medel avsätts förodling i balans. bör besluta omatt slopa kväveskatten på handelsgödsel.KraftvärmebeskattningenDet finns en risk att de generösaskattelättnaderna för all producerad kraftvärme kommer att gynna användningen avfossila bränslen framför biobränslen. Ettsätt att mota denna risk är att begränsaskatteavdraget för bränsle som använts förvärmeproduktion i ett kraftvärmeverk genomatt ange att den mängd bränsle somberättigar till nedsättning högst fårutgöra en viss del av mängden produceradelenergi. En sådan begränsning skullegynna effektiva kraftvärmeverk. utformas på ett sådant sätt att denger fullt eller nästan fulltindustriavdrag för värmeproduktionen ieffektiva naturgaseldade kraftvärmeverkmed kombicykel, som mindreeffektiva ångkraftvärmeverk som använderkol, olja eller naturgas bara får dra avskatt för ungefär hälften av den totalabränslemängd som allokerats tillvärmeproduktionen. Skattestimulansensverkningsområde skulle på detta sätt kunnabegränsas och de negativa effekterna påbiobränslenas konkurrensförmåga skulleminska.Jag anser att bör kompletteraregeringens förslag med en sådanbegränsningsregel och att den bränslemängdsom berättigar till industribeskattningbör bestämmas till av denbränslemängd som använts förelproduktionen.Regeringens förslag innebär vidare attturordningsreglerna för bränslen ersättsmed en proportionering vid leverans avfjärrvärme till industrin. Detta förslagåterfinns inte i den promemoria som liggertill grund för propositionen och harsåledes inte remissbehandlats. Underberedningen av ärendet har utskottetuppvaktats av bl.a. som framhållit attförslaget i denna del är oväntat och attdet skulle öka de berörda verkenskostnader. Den indirekta skattehöjningenför de industrier som är anslutna tillfjärrvärme beräknas av föreningen till 300miljoner kronor.Turordningsreglerna för leverans av värmetill industrin har tillkommit för att gefjärrvärmeverken möjlighet att levereravärme till industrin på de skattevillkorsom gäller för industrins egna pannor. Omreglerna avskaffas finns det en uppenbarrisk att användningen av egna pannor inomindustrin ökar. Jag avstyrker förslaget omen övergång till proportionering när detgäller leverans av värme till industrin.Övriga skatterCenterpartiet välkomnade sänkningen avbokmomsen som skedde . Isamband med detta efterlyste vi också enöversyn av momsen inom hela kulturområdet.I avvaktan på denna menar vi att momsen påtidskrifter bör återställas.Centerpartiet har i flera motionerpresenterat förslag om ett statligtansvarstagande för infrastrukturen för attskapa likvärdiga villkor i hela landet ochför att främja konkurrensen mellanoperatörer. Som ett led i en övergång sådan strategi bör avvisaregeringens skattelättnad för utbyggnad avbredband.Jag föreslår att fattar beslutom en inriktning av skattepolitiken somöverensstämmer med förslag.Med det anförda tillstyrks motionernaFi230 yrkande 12 delvis, Fi234 yrkande 12,Fi286 yrkandena 1-9, 11, 13-17, 22, 23,25-31 och 33, MJ487 yrkande 2 samt N394yrkandena 2 och 3.Jag står bakom den inkomstberäkning somredovisas i motion Fi234 yrkande 11 meddels den ändring som föranleds av att jagavstyrker regeringens förslag om enövergång från turordning tillproportionering när det gällervärmeleveranser till industrin, dels denändring som föranleds av att jag tillstyrker förslagen i motion Fi230 yrkande12 delvis om ytterligare höjning avkoldioxidskatten och elskatten.Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tulloch exekutionJag tillstyrker förslaget i motion Fi234av m.fl. (c) att tillföratullverksamheten ökade resurser med 20miljoner kronor för ökade insatser förgränskontroll. Förenklingar vid ettgenomförande av de skatteförslag somCenterpartiet lägger fram medger samtidigten neddragning i skatteförvaltningensverksamhet motsvarande 50 miljoner kronor.Sammantaget för utgiftsområdet föreslås imotionen att utgiftsramarna och2004 fastställs till ett 30 miljonerkronor respektive lägrebelopp än vad regeringen har föreslagit.Bilaga 5Justitieutskottets protokollsutdrag2002/03:4.3*grafiskt element borttaget*Bilaga 6Utrikesutskottets yttrande2002/03:UU2yRamarna för utgiftsområde 5 Internationellsamverkan och utgiftsområde 7Internationellt bistånd m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har genom beslut den 10oktober 2002 berett övriga berörda utskotttillfälle att avge yttrande överproposition 2002/03:1 Budgetpropositionenför 2003 (volym 1) i vad avser denekonomiska politiken och förslag tillstatsbudget för ,utgifternas fördelning på utgiftsområdenoch beräkningen av statsinkomsterna,förslag till utgiftstak för staten föråren 2002-2004, låneramar (yrkandena 1-15och 27-38) jämte motioner i de delar somberör respektive utskottsberedningsområde.Utrikesutskottet väljer att i det följandeyttra sig över propositionens yrkanden 8och 10 (båda delvis) samt över motionerna2002/03:Fi231 (m) yrkandena 5 och 6 (bådadelvis), 2002/03:Fi232 (fp) yrkandena 6och 7 (båda delvis), 2002/03:Fi233 (kd)yrkandena 8 och 9 (båda delvis) samt2002/03:Fi234 (c) yrkandena 6 och 7 (bådadelvis).PropositionenRiksdagen beslutade attriksdagen inte längre skall ta ställningtill en preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden och inteheller till förslag till utgiftstak för årtre efter förslag i den ekonomiskavårpropositionen. Sådana förslag skall istället presenteras i budgetpropositionen.Som en följd av beslut innehöll2002 års ekonomiska vårproposition istället för förslag till preliminärautgiftsramar , sominformation till , enkonsekvensberäkning av utgifterna perutgiftsområde , mendäremot inget förslag om utgiftstak för2005.Regeringens förslag till utgiftsramar föråren 2003 och 2004 samt skillnader iförhållande till beräkningen i 2002 årsekonomiska vårproposition redovisas itabell 6.5 (nedan). Fördelningen påutgiftsområden för skall betraktassom preliminär och är baserad påantaganden om den ekonomiska utvecklingenoch på nu gällande regelsystem.Regeringen utgår vid utformningen avbudgetförslaget från att tidigarebeslutade utgiftstak för 2003 och 2004ligger fast. Utgiftstaket har dock ipropositionen anpassats till vissatekniska förändringar.Regeringen föreslår att såvittavser den ekonomiska politiken och förslagtill statsbudget för 20038. beslutar om fördelning av utgifter för2003 på utgiftsområden i enlighet med vadregeringen föreslår (avsnitt 6.2, tabell6.5),10. godkänner den preliminära fördelningenav utgifter på utgiftsområden somriktlinje för regeringens budgetarbete(avsnitt 6.2, tabell 6.5).Tabell 6.5 Utgifter 2003 och 2004Tusental kronor 2003. Miljoner kronor 2004och differenser mot konsekvensberäkningeni ekonomiska vårproposition(VP2002).Differenser motVP2002UO 2003 2004 2003 20045 Internatio 1 284 1 117 109nell 511 282samverkan7 Internatio 17 140 19 62 547nellt 303 547biståndI propositionen redovisas mera i detaljoch kommenteras också, på följande sätt,utvecklingen vad avser utgiftsområdena 5och 7.Utgiftsområde 5 Internationell samverkanMiljoner kronorUtfa Ansl Progno Försl Beräknll ag s ag at2001 2002 2002 2003 20042 13 1 1 348 1 285 1 282015 3151 Inklusive tilläggsbudget i samband med2002 års ekonomiska vårproposition ochförslag till tilläggsbudget i föreliggandeproposition.2 slås Utrikesdepartementetsoch förvaltningsanslagihop och redovisas under utgiftsområde 1.Utgiftsområdet omfattar politikområdetUtrikes- och säkerhetspolitik.Förändringen av utgiftsområdesramenjämfört med beräkningen av utgifterna perutgiftsområde ekonomiskavårproposition förklaras i huvudsak av attanslagen för bidrag till internationellaorganisationer, främst fredsbevarandeoperationer inom FN, tillförs 120 miljonerkronor. Förändringar utöver dettaförklaras av pris- och löneomräkning samtvalutaomräkning.Den beräknade utgiftsområdesramen är33 lägre än anslaget för2002 enligt tabellen ovan.Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgåtill 2003.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndMiljoner kronorUtfal Ansla Progno Försl Beräknl g s ag at2001 20021 2002 2003 200416 14 16 501 17 19 547989 844 1401 Inklusive tilläggsbudget i samband med2002 års ekonomiska vårproposition ochförslag till tilläggsbudget i föreliggandeproposition.Utgiftsområdet omfattar politikområdenaInternationellt utvecklingssamarbete samtSamarbete med Central- och Östeuropa.Biståndsramen uppgår till 0,81 %av bruttonationalinkomsten (BNI). År 2004ökas den till att motsvara av BNI.Därutöver tillförs biståndet 200 miljonerkronor.Förändringen av utgiftsområdesramenjämfört med beräkningen av utgifterna perutgiftsområde ekonomiskavårproposition förklaras i huvudsak av enhögre BNI-prognos samt av förändradebiståndsavräkningar.Den beräknade utgiftsområdesramen är4 högre än anslag för2002 enligt tabellen ovan. Det förklarashuvudsakligen av ökad biståndsram somandel av BNI.Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgåtill 2003.MotionernaI partimotionerna 2002/03:Fi231 (m)yrkandena 5 och 6 (båda delvis),2002/03:Fi232 (fp) yrkandena 6 och 7 (bådadelvis), 2002/03:Fi233 (kd) yrkandena 8och 9 (båda delvis) samt 2002/03:Fi234 (c)yrkandena 6 och 7 (båda delvis) föreslåsfrån propositionen avvikande fördelning avutgifterna för respektivepreliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 2004.Förslagen i dessa motioner, jämteregeringens förslag, framgår av tabellernai bilagan till detta yttrande.Utskottets övervägandenI partimotionerna 2002/03:Fi231 (m)yrkandena 5 och 6 (båda delvis),2002/03:Fi232 (fp) yrkandena 6 och 7 (bådadelvis), 2002/03:Fi233 (kd) yrkandena 8och 9 (båda delvis) samt 2002/03:Fi234 (c)yrkandena 6 och 7 (båda delvis) föreslåsbeträffande utgiftsområdena 5 och 7, iflertalet fall, från propositionenavvikande fördelning av utgifterna respektive preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområdenför . Förslagen i dessamotioner, jämte regeringens förslag,framgår av tabellerna i bilagan till dettayttrande.Utskottet anser regeringens förslagrörande utgiftsområdena 5 och 7(propositionens yrkanden 8 och 10, bådadelvis) vara väl avvägda vad avser som ,varför de bör tillstyrkas. I konsekvenshärmed menar utskottet att partimotionerna2002/03:Fi231 (m) yrkandena 5 och 6 (bådadelvis), 2002/03:Fi232 (fp) yrkandena 6och 7 (båda delvis), 2002/03:Fi233 (kd)yrkandena 8 och 9 (båda delvis) samt2002/03:Fi234 (c) yrkandena 6 och 7 (bådadelvis) i de delar som avviker frånregeringens förslag bör avstyrkas.Stockholm den 7 november 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), KentHärstedt (s), (), AndersSundström (s), (), (), (), (), (),(), (), () och ().Avvikande meningar1. Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7Göran , och (alla m) anför:Utskottet förordar de ramar förutgiftsområdena 5 och 7 för budgetåret2003 och den preliminära fördelning avutgifterna för samma utgiftsområden som, vad avserredovisningen av Moderata samlingspartietsförslag, framgår av bilagan tillföreliggande yttrande och med demotiveringar som framgår av motion2002/03:Fi231 (m) yrkandena 5 och 6 (bådadelvis).2. Ramarna för utgiftsområde 7Carl B och (båda fp) anför:Utskottet förordar den ram förutgiftsområde 7 för ochden preliminära fördelning av utgifternaför samma utgiftsområde för budgetåret2004 som, vad avser redovisningen avFolkpartiets förslag, framgår av bilagantill föreliggande yttrande och med demotiveringar som framgår av motion2002/03:Fi232 (fp) yrkandena 6 och 7 (bådadelvis).3. Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7Holger () anför:Utskottet förordar de ramar förutgiftsområdena 5 och 7 för budgetåret2003 och den preliminära fördelning avutgifterna för samma utgiftsområden som, vad avserredovisningen av Kristdemokraternasförslag, framgår av bilagan tillföreliggande yttrande och med demotiveringar som framgår av motion2002/03:Fi233 (kd) yrkandena 8 och 9 (bådadelvis).4. Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7Agne () anför:Utskottet förordar de ramar förutgiftsområdena 5 och 7 för budgetåret2003 och den preliminära fördelning avutgifterna för samma utgiftsområden som, vad avserredovisningen av förslag,framgår av bilagan till föreliggandeyttrande och med de motiveringar somframgår av motion 2002/03:Fi234 (c)yrkandena 6 och 7 (båda delvis).Utgiftsområde 5 Internationell samverkanAbsoluta talBå 2003 Bå 2004(Mkr) (Mkr)Propositionen 1285 1282Moderata 1298 1300samlingspartietFolkpartiet 1285 1282Kristdemokrate 1255 1252rnaCenterpartiet 1271 1268Regeringens förslag och differensergentemot dettaBå 2003 Bå 2004(Mkr) (Mkr)Propositionen 1285 1282Moderata +13 +18samlingspartietFolkpartiet 0 0Kristdemokrate -30 -30rnaCenterpartiet -14 -14Utgiftsområde 7 Internationellt biståndAbsoluta talBå 2003 Bå 2004(Mkr) (Mkr)Propositionen 17140 19547Moderata 15045 15538samlingspartietFolkpartiet 18076 20331Kristdemokrate 17640 20147rnaCenterpartiet 17631 20177Regeringens förslag och differensergentemot dettaBå 2003 Bå 2004(Mkr) (Mkr)Propositionen 17140 19547Moderata -2095 -4009samlingspartietFolkpartiet +936 +784Kristdemokrate +500 +600rnaCenterpartiet +491 +630Bilaga 7Försvarsutskottets yttrande2002/03:FöU1yRamar för utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhetTill finansutskottetFinansutskottet har berett berörda utskotttillfälle att avge yttrande överproposition 2002/03:1 Budgetpropositionenför 2003 (volym 1) i vad avser bl.a.utgifternas fördelning på utgiftsområdenjämte motioner.Försvarsutskottet behandlar i dettayttrande förslagen i budgetpropositionenoch tillhörande motioner som avser ramenför utgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhet.RegeringenRegeringen föreslår att till utgiftsområde6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet förår 2003 fördelas 44 703 miljoner kronor.Regeringen beräknar vidare denpreliminära ramen för till 44 825miljoner kronor.Utgiftsområdet byter vidare namn tillFörsvar samt beredskap mot sårbarhet ochomfattar politikområdenaTotalförsvar respektive Skydd ochberedskap mot olyckor och svårapåfrestningar. Förändringen avutgiftsområdesramen jämfört medberäkningen av utgifterna perutgiftsområde ekonomiskavårproposition förklaras i huvudsak av denslutjustering av statliga avtalsförsäkringar som gjorts. Den beräknadeutgiftsområdesramen är 1 021 miljonerkronor lägre än anslaget för 2002.Minskningen är i huvudsak en följd avgällande försvarsbeslut.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller imotion Fi231 att behöver enframåtblickande säkerhets- ochförsvarspolitik som förmår ta till varagrundläggande nationella intressen.Försvarspolitiken måste ge handlingsfrihetoch utgå från en trovärdigförsvarsförmåga. Huvudmålsättningen atttrygga säkerhet skall förenas medförmågan att delta i internationellakrishanteringsinsatser. behöversåledes både ett starkt nationellt försvaroch en betydande militär förmåga att kunnahantera kriser tillsammans med andranationer. Mot denna bakgrund anserModerata samlingspartiet att det inte ärgodtagbart att försvarets och de enskildaförbandens förmåga att lösa sina uppgifterbara är på gränsen till det godtagbara.Ambitionen måste ligga väsentligt högre.Detta bör åstadkommas genom bättre och meromfattande utbildnings- ochövningsverksamhet i sammansatta förband.Förbanden behöver modern materiel som ärinteroperabel i samverkan med andranationer inom ramen för av FN, Nato och EUledda insatser.Moderata samlingspartiet anser vidare attförsvaret långsiktigt skall utvecklas påsamma ekonomiska nivå som under de senasteförsvarsbeslutsperioderna. att en del moderna förband som nusuccessivt avvecklas i stället börvidmakthållas. Moderata samlingspartietavvisar regeringens ökade satsningar inomden civila delen av totalförsvaret dåpartiet anser att den ökning av resursersom i första hand krävs för att motståframtida hot mot det öppna samhället börgå till det militära försvaret.Sammanslagningen av anslagen 6:3-6:12 tillett enda anslag innebär en försämring avspårbarheten, vilket minskar riksdagensinflytande över utvecklingen av det civilaförsvaret.Moderata samlingspartiet föreslår därföratt den funktionella indelningen redovisassom anslagsposter inom anslaget 6:5 Civiltförsvar. Vidare anser man även attresurser för förmågan att delta iinternationella insatser inte fårförväxlas med rena insatskostnader, dådessa ej är utbytbara. Moderatasamlingspartiet föreslår därför attkostnaderna för "Fredsfrämjandetruppinsatser" bör utformas som ettberedskapsanslag. Anslaget skall omfattaalla kostnader som uppstår när insatsenväl påbörjas.Moderata samlingspartiet föreslår följanderamar för utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhet.År 2003 45 802 miljoner kronorÅr 2004 47 173 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna påpekar i motionFi232 att det till grundutbildningeninkallats fler värnpliktiga än vad somvarit motiverat. För att upprätthållabalansen mellan behov, kvalitet ocheffektivitet föreslås att viss utbildningav nya värnpliktiga ställs in, för år 2003motsvarande en minskning av anslaget 6:1Förbandsverksamhet m.m. om 500 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag.Folkpartiet liberalerna påpekar även attanslagens fördelning de närmaste årenpåverkas kraftigt av betalningar för JAS39-systemet och anser att den puckelmaterielanslaget utgör, främst på grund avJAS 39-anskaffningen, bör jämnas ut genomatt JAS-leveranser och betalningar börsträckas ut . Utöver redan uppbundnamateriel- och anläggningskostnader bör detfinnas utrymme att minska anslagetavseende materielleveranser med 500miljoner kronor för . Anslaget tillKustbevakningen ökas med 70 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag för att skärpa kontrollen avefterlevnaden av fiskekvoter ochfångstmetoder vid fiske. Anslaget harockså som syfte att påbörja systemet meduppbyggnaden av miljölotsar.Folkpartiet föreslår mot bakgrund avovanstående följande ramar förutgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motsårbarhet.År 2003 43 774 miljoner kronorÅr 2004 43 895 miljoner kronorKristdemokraterna framhåller i motionFi233 att vårt moderna men sårbarasamhälles motståndskraft mot nya typer avhot kräver god krishanteringsförmåga utmedhela skalan fred-kris-krig. Dåmaterielanslaget har uppvisat ett stortanslagssparande anser Kristdemokraternadet befogat att minska det med 250miljoner kronor . Det bör dock ökasde efterföljande två åren med 125 miljonerkronor vartdera året. Detta skaparbudgetmässigt utrymme för en ökad satsningpå förbandsverksamheten med 100miljoner kronor. anseratt det behövs en utökning avövningsverksamheten. Försvarsmaktensanpassningsförmåga ligger bl.a. iövningsverksamheten som är helt nödvändigför att behålla och inspirera kvalificeradpersonal.Kustbevakningens kontrollverksamhet ochövervakning genom hög närvaro till sjösshar en förebyggande verkan. Därför börKustbevakningens resurser förstärkas.Kristdemokraterna avsätter därför 20miljoner kronor utöver regeringensförslag under anslag 7:1 för dettaändamål. Sammantaget kan ramen förutgiftsområdet därmed minskas med 130miljoner kronor och utökas med 145miljoner kronor år 2004.Kristdemokraterna föreslår följande ramar förutgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motsårbarhet.År 2003 44 574 miljoner kronorÅr 2004 44 970 miljoner kronorCenterpartiet framhåller i motion Fi234att partiet ställer sig bakom regeringensförslag och hänvisar tillförsvarsöverenskommelsen.Försvarsutskottets övervägandenRamarSammanställning av de olika partiernasbudgetförslag (förändring i miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag).Miljoner kronor 2003 2004Regeringen 44 704 44 825Socialdemokraterna, ±0 ±0Vänsterpartiet ochMiljöpartiet de grönaModerata samlingspartiet +1 098 +2 348Folkpartiet liberalerna -930 -930Kristdemokraterna -130 +145Centerpartiet ±0 ±0Vänsterpartiet, ochMiljöpartiet de gröna delar regeringensuppfattning om försvarsutgifterna samt preliminärt förbudgetåret 2004.I samband med den säkerhetspolitiskakontrollstation som genomfördes våren 1999beslutade bl.a. om de ekonomiskariktlinjerna för utgiftsområdet . beslut omde ekonomiska ramarna för utgiftsområdetinnebär bl.a. att ramen för utgiftsområdetunder perioden skall vara 4miljarder kronor lägre än den ram för 2001som godkände (prop.1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr.1998/99:224). Vidare beslutades ettomställningsbidrag på 3 miljarder kronor2002 och på 2003.Bidraget skall bl.a. användas för dekostnader som hänger samman med destrukturförändringar inom Försvarsmaktenskrigs- och grundorganisation som riksdagenbeslutade om (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168).Utskottet konstaterar att regeringensförslag ligger i linje med riksdagenstidigare beslut om försvarsutgifternassuccessiva reducering. Utskottettillstyrker sålunda förslag tillutgiftsram för samt preliminär ramför . Förslagen till ramar avModerata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna och bör inteligga till grund för budgetberedningen.Utskottet anser att regeringens förslagbeträffande ram för utgiftsområde 6Försvar och beredskap mot sårbarhet börbifallas av och att motionernaFi231, Fi232 och Fi233 bör avslås i dessadelar.PolitikområdenFörsvarsutskottet vill framhålla attregeringen har begärtriksdagens godkännande av inriktningen avverksamheten, t.ex. för var och en avFörsvarsmaktens verksamheter på en nivåsom motsvarar verksamhetsgrenar(förbandsverksamhet, beredskap,incidentinsatser, stöd till samhället,internationella insatser,materielanskaffning samt forskning ochutveckling). Denna ordning har bl.a. haftsin utgångspunkt i finansmakt.Enligt regeringens intentioner är detnumera endast på politikområdesnivå somriksdagen fortsättningsvis bör godkännamål för verksamheten.Utskottet vill peka på den förändring avstyr- och uppföljningsprocessen som nuföreslås.