bet · GP01AU10 · 2002-05-28 00:00:00 — Räntan påkontot bör beskattas fullt ut som personligkapitalinkomst. De insatta medlen på kontot fårdisponeras utan sanktioner.I fråga om avsättningsmöjligheter m.m. bedömerregeringen att en fysisk person bör få göra avdragvid inkomstbeskattningen för insättningar påkompetenssparkonto med maximalt av ettinkomstbasbelopp . Insättningar påkompetenssparkonto bör kunna ske t.o.m. detinkomstår kontohavaren fyller . Förarbetsgivare som gör insättning på en anställdskompetenssparkonto bör en skattelättnad medges sommotsvarar en nedsättning avarbetsgivaravgifterna på det insatta beloppet, dockinte på ett högre belopp än vad som är avdragsgilltför den anställde. Motsvarande skattelättnad börmedges enskilda näringsidkare och fysiska personersom är delägare i handelsbolag.För att möjliggöra en snabb introduktion avsystemet bör sparandet enligt regeringens bedömninginledningsvis ske genom inlåning på konton somförvaltas av en statlig myndighet. Vilken myndighetsom är lämplig som kontoförvaltare bör utredas isärskild ordning. Fortsättningsvis kan dockövervägas möjligheter till sparande i olikainstitut, exempelvis banker och försäkringsbolag.Regeringen återkommer med en analys av denna fråga,bl.a. när det gäller de EG-rättsliga aspekter som dåaktualiseras.Med godkänd kompetensutveckling avsesutbildningar, kurser och praktik som anordnas inomde offentliga utbildningsväsendena för barn ochungdom respektive vuxna, universitet och högskolor,folkbildning, kvalificerad yrkesutbildning samtkompletterande utbildningar som står under statligtillsyn. Därutöver ingår utländsk utbildning förvilken får beviljastudiestöd. Regeringen avser att återkomma medförslag om övriga kompetensutvecklingsanordnaresmedverkan och hur prövning och godkännande av dessaanordnare skall hanteras.Regeringen betonar i propositionen att systemetför individuell kompetensutveckling skall vara ettfrivilligt, generellt system som inte skall ersättaandra offentliga åtaganden inom exempelvisutbildnings- eller arbetsmarknadspolitiken utan sessom ett komplement till dessa.MotionerAvslag på propositionen begärs i motion 2001/02:A8(m) yrkande 1. Avslags-yrkandet motiveras bl.a. medatt den ekonomiska och praktiska insatsen för deföreslagna kompetenssparkontona inte står iproportion till de förväntade effekterna. Enligtmotionärerna motverkar vårt skatte- ochbidragssystem strävanden att genom högre kompetenshöja sin lönenivå. De anser att det är bättre attgenom generella regeländringar öka effekten av höjdkompetens än att bygga upp komplicerade regelverk(yrk. 2).I motion 2001/02:A9 (m, kd, c, fp) föreslås attriksdagen skall godkänna motionens förslag tillriktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling. I motionen framhålls i fråga omsystemets utgångspunkter och syfte (yrk. 1) attutbildning och kompetens är nyckelorden förframtidens arbetsmarknad. Därför skall ett systeminföras för sparande till kompetensutveckling.Systemet skall vara individuellt och frivilligt.Ökade möjligheter till kompetenssparande är enviktig komponent i en strategi för långsiktigtillväxt i Sverige.Beträffande val av sparmodell betonas iflerpartimotionen (yrk. 2) att sy-stemet bör gällainte bara för anställda utan också föregenföretagare. Kompetenssparandet bör skattemässigtlikställas med det individuella pensionssparandet.Det innebär att avkastningen på sparandet beskattasmed avkastningsskatt i stället för med 30 %kapitalinkomstskatt, vilket regeringen föreslagit.Om sparmedlen inte kommer till användning förkompetensutveckling skall de kunna användas för attförstärka pensionen.Såvitt avser avsättningsmöjligheter föreslås iflerpartimotionen en ordning där varje individ gesmöjlighet att göra avdrag vid inkomstbeskattningenför insättningar på ett individuellt kompetenskontopå upp till ett prisbasbelopp (yrk. 3).Regeringens förslag om en maximal årlig avsättningpå endast en fjärdedels prisbasbelopp är enligtmotionärerna helt otillräckligt för att nå reformenssyfte. För att stimulera arbetsgivare att bidra tillden anställdes egna utbildningssparande bör detinföras en rätt till avdrag för sociala avgifter vidavsättningar till den anställdes kompetenssparkonto.Slutligen avvisas i flerpartimotionen regeringensförslag om att sparandet skall ske hos en statligmyndighet i stället för hos banker och andrafinansiella institut (yrk. Motionärernaframhåller att kostnaderna för att bygga upp ensparandeförvaltning inom en statlig myndighet ärstora i jämförelse med kostnaden för att användadagens infrastruktur.Utbildningsutskottets bedömningRiksdagen har genom förevarande proposition att taställning till huvuddragen i ett nytt system förindividuell kompetensutveckling som avses träda ikraft . Regeringen skall enligt vadsom anges i propositionen återkomma till riksdagenunder med förslag till lagreglering.Utbildningsutskottet anser utifrån sinautgångspunkter att arbetsmarknadsutskottet börtillstyrka regeringens förslag till riktlinjer ochdärmed avstyrka motionerna 2001/02:A8 och2001/02:A9. Med anledning av den senare motionenvill utskottet påpeka att systemet inte utestängernågon fysisk person från möjligheter tillkompetenssparande, således inte helleregenföretagare.I propositionen lämnar regeringen en utförligredovisning för sina bedömningar i olika frågor.Utskottet konstaterar att de bedömningar somredovisas väl ansluter till de mål och dennationella strategi för vuxnas lärande sompresenterades i propositionen Vuxnas lärande (prop.2000/01:72) samt till propositionen Den öppnahögskolan (prop. 2001/02:15), vilka utskottet ochriksdagen till alla delar ställde sig bakom (bet.2000/01:UbU15 resp. 2001/02:UbU4). Till följd avriksdagens ställningstaganden till dessapropositioner byggs nu en infrastruktur förvuxnas lärande upp, och högskolan får en stärkt rolli det livslånga lärandet. Detta innebär ökat stödoch ökade utbildningsmöjligheter för personer somdeltar i systemet för individuellkompetensutveckling.Särskilt vill utbildningsutskottet stryka under vadsom anförs i nu förevarande proposition om att detär viktigt att värna om det offentliga åtagandet ochprincipen om avgiftsfrihet för reguljär utbildningvid införandet av ett system för individuellkompetensutveckling. Utskottet vill också lyfta framregeringens uttalande om att det inte heller ifortsättningen kommer att vara möjligt för enskildafysiska personer att köpa en utbildningsplats ihögskolan. Enligt utskottet är det riktigt attmotsvarande även fortsättningsvis gäller inomkommunal vuxenutbildning.Stockholm den 23 maj 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), TomasHögström (m), (), Per (), (), (),(), (), SofiaJonsson (c), (), (), () och ().Avvikande meningBeatrice (), (), TomasHögström (m), Per (), (),(), () och YvonneÅngström (fp) anför:Vi anser att regeringen förtjänar stark kritik förhela sin handläggning av frågan om individuellkompetensutveckling. Propositionen innehåller ingasom helst lagförslag, utan endast knapphändigariktlinjer för den viktiga reform som därmed ännu engång skjuts på en osäker framtid. I motion2001/02:A9 lägger Moderata samlingspartiet,, ett gemensamt förslag till riktlinjer för ettsystem för individuell kompetensutveckling.Utbildning och kompetens är nyckelorden förframtidens arbetsmarknad. Därför skall ett systeminföras för sparande till kompetensutveckling.Systemet skall vara individuellt och frivilligt.Ökade möjligheter till individuelltkompetenssparande är en viktig komponent i enstrategi för långsiktig tillväxt i Sverige.Kompetenssparkontomodellen är inte bara positiv urett individperspektiv. För staten är den ett sättatt bidra till kompetenshöjning och därmed till attbegränsa arbetslösheten.Avkastningen på sparandet skall inte beskattas somkapitalinkomst, vilket regeringen föreslår. Vi menaratt sparandet skattemässigt bör likställas med detindividuella pensionssparandet. Det innebär attavkastningen beskattas avkastningsskatt istället för kapitalinkomstskatt. Omsparmedlen inte kommer till användning förkompetensutveckling anser vi, i motsats tillregeringen, att de vid arbetslivets slut skall kunnaanvändas för att förstärka pensionen.Regeringens förslag om en maximal årlig avsättningpå endast en fjärdedels prisbasbelopp är enligt våruppfattning helt otillräckligt för att nå reformenssyfte. Vi föreslår en ordning där varje individ gesmöjlighet att göra avdrag vid inkomstbeskattningenför insättningar på ett individuelltkompetenssparkonto på upp till ett heltprisbasbelopp . För att stimulera arbetsgivareatt bidra till den anställdes egnautbildningssparande bör det införas en rätt tillavdrag för sociala avgifter vid avsättningar tillden anställdes kompetenssparkonto att jämföras medde villkor som gäller för arbetsgivares avsättningartill pensionssparande för anställda.Vi avvisar regeringens förslag om att sparandetskall ske hos en statlig myndighet i stället för hosbanker och andra finansiella institut. Kostnadernaför att bygga upp en sparandeförvaltning inom enstatlig myndighet är mycket stora i jämförelse medkostnaden för att använda dagens infrastruktur -försäkringsbolag, banker, värdepappersbolag etc.Konkurrens och valfrihet måste vara vägledande ävenför denna sparform.Enligt vår mening bör arbetsmarknadsutskottetföreslå att med bifall till motion2001/02:A9 godkänner motionens förslag tillriktlinjer för ett system för individuellkompetensutveckling, såvitt avser systemetsutgångspunkter och syfte, val av sparmodell,avsättningsmöjligheter m.m. och förvaltning av medelpå kompetenssparkonto m.m. Därmed bör riksdagenavslå regeringens förslag i motsvarande delar ochmotion 2001/02:A8.