bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — Röstkortenskall sedan skickas ut i så god tid att de kanberäknas vara de väljare som är folkbokförda ilandet till handa dagar före valdagen.Väljare som röstar i sin vallokal eller hos enutlandsmyndighet bör ha med sig sitt röstkort.Väljare som röstar vid andra röstmottagningsställenmåste ha med sig sitt röstkort. Reglerna framgår av7 kap. 7-9 §§ och 9 kap. 6 § vallagen.Väljare som har förlorat sitt röstkort eller intehar fått något röstkort får ett röstkort avskattemyndigheten om de begär det. För att få ettnytt röstkort räcker det med att väljaren lämnarsitt personnummer och namn.Det förekommer vid varje val att en del väljareinte får sina röstkort . För att hinna få ettnytt röstkort med posten måste beställningen hosskattemyndigheten göras förevaldagen. I vissa fall är det ändå ovisst om kortethinner delas ut till väljaren till valet.För att öka servicen till väljarna bör det därförbli möjligt för väljarna att kunna hämta röstkort påfler platser än . Regeringen anser att så börkunna ske i samtliga röstningslokaler.Förutsättningar för en sådan ordning finns genom detvaldatasystem, till vilket samtliga valmyndigheterkommer att vara anslutna. Genom förslaget kommerduplettröstkort att kunna skrivas ut även vidutlandsmyndigheterna.Regeringens förslag i denna del innebär inte, somnågra remissinstanser har befarat, en obligatoriskskyldighet att se till att det finns sådana anord-ningar att röstkort kan skrivas ut i varjeröstningslokal. Målsättningen är dock att dettaskall kunna ske på så många ställen som möjligt därdet behövs och där den nödvändiga tekniskautrustningen finns. De enda personuppgifter omväljaren som åtkomsten i dessa fall behöver avse ärdärför personnummer, namn och valdistrikt. 2 kap. 8§ lagen (2001:183) om behandling av personuppgifteri verksamhet med val och folkomröstningar bör ändrasi enlighet med detta.Enligt regeringens förslag skall såledesduplettröstkort kunna skrivas ut i röstningslokaler.Det nuvarande kravet på att röstkort måste visas uppvid röstning på särskilda röstmottagningsställenbör, enligt regeringen, behållas.Utskottets ställningstagandeFör att öka servicen till väljarna föreslårregeringen att duplettröstkort skall kunna skrivasut i röstningslokaler. Regeringen föreslår enändring i 7 kap.9 § andra stycket vallagen med innebörden attduplettröstkort tillhandahålls av den centralavalmyndigheten, , en utlandsmyndigheteller kommunen. Regeringen har också föreslagit enändring i 2 kap. 8 § tredje stycket lagen (2001:183)om behandling av personuppgifter i verksamhet medval och folkomröstningar av följande lydelse:Den som ansvarar för röstmottagning i enröstningslokal som avses i 9 kap. 3 § vallagen(1997:157) får ha direktåtkomst till uppgifter ompersonnummer, namn och valdistrikt.Utskottet anser, liksom regeringen, att det vore enfördel om de väljare som inte har fått sitt röstkorti tid eller som av annan anledning behöver ett nyttröstkort kan hämta ett röstkort på fler platser . Enligt gällande regler får den centralavalmyndigheten, länsstyrelserna och de kommunalavalnämnderna ha direktåtkomst till uppgifter ompersonnummer, namn och valdistrikt. Enligtregeringens förslag skall "den som ansvarar förröstmottagning i en röstningslokal som avses i 9kap. 3 § vallagen" få ha direktåtkomst till sådanauppgifter. Röstningslokaler som avses i 9 kap. 3 §vallagen är vallokaler, Posten AB:s postkontor inomlandet, särskilda röstmottagningsställen inom landetsom anordnas vid t.ex. sjukhus, kriminalvårdsanstalteller liknande vårdinrättningar eller vårdanstaltersamt röstmottagningsställen som utlandsmyndigheterhar inrättat.Utskottet, som är tveksamt till att utvidgadirektåtkomsten till angivna uppgifter, anser atteftersom den centrala valmyndigheten,länsstyrelserna och de kommunala valnämnderna redani dag får ha direktåtkomst till angivna uppgifterbehöver inte 2 kap. 8 § lagen (2001:183) ombehandling av personuppgifter i verksamhet med valoch folkomröstningar ändras. Följden av utskottetsförslag blir att utesluta "den" som ansvarar förröstmottagning, t.ex. vid en utlandsmyndighet ellervid ett sjukhus som anordnats som särskiltröstmottagningsställe, från möjligheten tilldirektåtkomst till uppgifterna. Utskottet anser attinnan sådan direktåtkomst möjliggörs bör behovet avuppgifterna utredas samt ställas mot den risk förden enskilde som utvidgningen av direktåtkomsten kaninnebära. Utskottet vill också tillägga att det närdet gäller röstning vid utlandsmyndigheter intekrävs något röstkort. Möjligheten att skriva ut ettduplettröstkort vid en utlandsmyndighet kommer ändåatt finnas efter att relevanta uppgifter inhämtatshos t.ex. den centrala valmyndigheten. Utskottetavstyrker därför regeringens föreslagna ändring av 2kap. 8 § lagen (2001:183) om behandling avpersonuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningar men tillstyrker regeringens förslagtill ändring i lagen i övrigt, dock med denändringen att lagen om ändring skall träda i kraftden 1 april 2002.Länsstyrelsen skall besluta omrättelse i röstlängdenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attlänsstyrelserna skall besluta om rättelse iröstlängden.Gällande bestämmelserFrågor om rättelse av uppgifter i en röstlängdprövas av skattemyndigheten enligt 7 kap. 11 §vallagen.Den som anser att röstlängden innehåller felaktigauppgifter skall före valdagenskriftligen begära att uppgifterna rättas. Dettagäller också den som anser sig vara felaktigtutesluten ur röstlängden. Det som hänt efterkvalifikationsdagen, som är före valdagen,får inte läggas till grund för rättelse. Det ärbestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) omrätt folkbokföringsort som ligger till grund förbedömningen om uppgifterna i röstlängden skallrättas. Vid framställningen av röstlängderna skalldet faktiska innehållet i folkbokföringsdatabasen påkvalifikationsdagen ligga till grund för uppgifternai röstlängderna. Detta innebär som redan tidigareframhållits att en flyttning som anmälts förekvalifikationsdagen men som inte hunnit registrerasi folkbokföringen på kvalifikationsdagen inte kanbeaktas. Det innebär också, för att nämna ett annatexempel, att en anmälan om adress från enutlandssvensk som inte tagits upp i röstlängden inteleder till att röstlängden rättas, om uppgiftenlämnats efter kvalifikationsdagen.Får skattemyndigheten från en myndighet i någonannan medlemsstat meddelande om att en person somhar rösträtt och som finns upptagen i röstlängd häri landet redan avgett en röst i val tillEuropaparlamentet, skall skattemyndigheten genasträtta i röstlängden genom att stryka personen frånröstlängden.När samtliga beslut om rättelser förts in i enröstlängd skall den sändas tillden kommun där valdistriktet ligger.Skattemyndighetens beslut i ett ärende om rättelsefår överklagas bara i samband med att det valöverklagas, för vilket röstlängden har upprättats(7 kap. 14 § vallagen). I 5 och 17 §§folkomröstningslagen (1979:369) finns hänvisningartill 7 kap. 14 § vallagen.PropositionenRöstlängden framställs genom sambearbetning av olikauppgifter från myndigheter utanförvaladministrationen. Om dessa uppgifter är i alladelar korrekta behöver inga rättelser göras iröstlängden. Det avgörande för att röstlängden skallvara korrekt är att de myndigheter vars beslutpåverkar någons rösträtt inte bara fattar dessabeslut före kvalifikationsdagen utan ocksåser till att besluten genast sänds tillskattemyndigheten för registrering ifolkbokföringssystemet senast påkvalifikationsdagen.Egentlig rättelse av röstlängd är mycket ovanligt.De flesta rättelserna görs med tillämpning avbestämmelserna om rättelse i 26 § förvaltningslagen(1986:223). Rättelse av röstlängden aktualiserasgenom att väljaren kontrollerar uppgifterna ilängden då han eller hon tar del av uppgifterna påröstkortet. Enligt vallagen är det skattemyndighetensom upprättar röstlängder och utfärdar röstkort. Ipraktiken innebär det emellertid attskattemyndighetens uppgift är begränsad till attpröva frågor om rättelser av uppgifter i det av dencentrala valmyndigheten på grundval av uppgifterna ifolkbokföringsdatabasen framställdaröstlängdsregistret. Vidare skriver skattemyndig-heten ut röstkort till väljare som inte har fåttnågot röstkort av den centrala valmyndigheten ellervars röstkort kommit bort eller som behöver ändraspå grund av att uppgifterna i röstlängdsregistreträttats.När det gäller frågan om vilken myndighet somskall pröva frågor om rättelse står valet mellanlänsstyrelsen och skattemyndigheten. Det finns ingenpraktisk möjlighet att lägga denna uppgift på dencentrala valmyndigheten, trots att det är den somhar upprättat och framställt röstlängden ochutfärdat röstkort. års valprövades frågan om rättelse av röstlängd avlänsstyrelsen. Med verkan från den 1 januari 1994överfördes ansvaret för rättelser m.m. tillskattemyndigheten.Den nu aktuella reformeringen av valsystemet harbl.a. till syfte att få till stånd envaladministration inom den nuvarande uppdelningen påcentral, regional och lokal nivå med endast enansvarig myndighet på respektive nivå. Det finnsnämligen ett värde i att ansvaret för valadministra-tionen hålls samman på varje nivå. Detta talar föratt bör ha ansvaret för rättelser iröstlängden.Tanken med en sammanhållen valadministration ärdock att även de lokala valmyndigheterna, dvs.valnämnderna, får tillgång till samma informationsom övriga valmyndigheter. Detta innebär attväljarna i varje kommun får minst ett ställe där dekan granska röstlängdsregistret via terminal ochdärmed också en avsevärt bättre tillgänglighet änmed dagens ordning.Ett argument mot att lägga detta ansvar hoslänsstyrelserna är att det finns en risk för att detkan skapas olika praxis när det gäller frågan om ochvar en person skall föras in i röstlängden iförhållande till reglerna om folkbokföring. Det äruppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen(2001:182) om behandling av personuppgifter iskatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet påkvalifikationsdagen som skall ligga till grund föruppgifterna i röstlängderna. Bestämmelserna ifolkbokföringslagen (1991:481) om rättfolkbokföringsort ligger således till grund förbeslut när det gäller rösträtt och i vilkenröstlängd en person skall tas upp.Regeringen föreslår att i ställetför skattemyndigheten skall ha ansvaret för rättelseav röstlängderna. Detta innebär att länsstyrelsenskall ta över skattemyndighetens uppgift att skrivaut nya röstkort.Vid varje val uppstår det situationer där beslutom rättelse i röstlängden måste fattas i ett mycketsent skede. Den vanligaste orsaken ärmedborgarskapsändringar beslutade förekvalifikationsdagen. Vid val tillEuropaparlamentet gjordes av den anledningen 749rättelser. Några av rättelserna beslutades straxföre valdagen och till och med under valdagen. Dethar inneburit att personal från skattemyndighetenhar varit tvungna att resa till valnämnden ellertill vallokalen för att för hand göra rättelser iden tryckta röstlängden. Med förslaget attlänsstyrelsen skall ta över ansvaret för rättelserblir avstånden till valnämnd eller vallokal i mångafall så stora att detta inte kommer att kunnagenomföras. Det finns inte något uttryckligt stöd ivallagen för att låta t.ex. valnämnden genom någonav sina befattningshavare verkställa sena beslut omrättelse i röstlängd. Regeringen föreslår attlänsstyrelsen skall få rätt att besluta ett sådantförordnande.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Den centrala valmyndigheten skallbesluta om rättelse i vissa fall somgäller utlandssvenskarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill ändring i 7 kap. 12 § vallagen(1997:157) samt föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet anför om en översyn avlagstiftningen.PropositionenMed nuvarande regler anses en röst från enutlandssvensk som en adressanmälan och den centralavalmyndigheten anmäler efter valet tillskattemyndigheten att personen i fråga skall få ettnytt "rösträttsdatum" som gör att vederbörande tasupp i röstlängden för en ny tioårsperiod.Bakgrunden till detta är följande. När de nyareglerna om rösträtt för utlandssvenskar börjadetillämpas togs alla utlandssvenskar som utvandratefter automatiskt med i röstlängden.År 2001, när innevarande tioårsperiod löper ut,kommer drygt 3 000 tidigare röstberättigadeutlandssvenskar att falla ur röstlängden inför valetår , om de inte anmäler särskilt att defortsättningsvis önskar delta i val i . Detär inte möjligt att nå hela denna grupputlandssvenskar med information om vad som kommeratt hända, eftersom allas adresser inte ärtillgängliga.Den centrala valmyndigheten håller på att utvecklaett nytt datorstöd som kommer att göra det möjligtäven för utlandsmyndigheterna att ha åtkomst tillröstlängden i valdatabasen och att kunna skriva utröstkort. Detta innebär att väljare som infinner sighos en utlandsmyndighet för att rösta kan komma attställas inför det faktum att de inte finns med iröstlängden och därmed saknar rösträtt i valet.Det nu påtalade problemet kan lösas genom att deti vallagen införs en bestämmelse som möjliggör attröstmottagaren tar emot rösten, upprättar ettadresskort med väljarens personnummer, namn ocheventuell adress som bifogas rösten. När den sedankommer in till den centrala valmyndigheten -förutsatt att detta sker dagen förevaldagen - prövar myndigheten om väljaren i övrigtuppfyller kraven för rösträtt. Myndigheten bör fattabeslut i rösträttsfrågan senast under valdagen.Detta innebär att den centrala valmyndigheten senastpå valdagen skall besluta om att föra in personen iröstlängden. Beslutet skall sedan skickastillsammans med rösten så att det når valnämndensenast tisdagen efter valdagen (tillonsdagsräkningen). Förfarandet förutsätter att dencentrala valmyndigheten har terminalåtkomst tillfolkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) ombehandling av personuppgifter i skatteförvaltningensfolkbokföringsverksamhet. Det skall framhållas attvad som sagts endast gäller röster som kommer ini rätt tid. För sent inkomna röster skall somhittills ses som en anmälan till skattemyndighetenom att få ett nytt "rösträttsdatum" som gör attvederbörande tas upp i röstlängden för en nytioårsperiod.Detta kräver att den centrala valmyndigheten gesbefogenhet att besluta om rättelse av röstlängd. Detfinns inte någon praktisk möjlighet för den centralavalmyndigheten att själv göra rättelsen iröstlängden. Beslutet får i stället skickastillsammans med rösten till valnämnden förverkställighet. Ett sådant beslut bör varavalnämnden till handa efter valdag-en, dvs. före valnämndens onsdagsräkning.På samma sätt som har föreslagits avseendelänsstyrelsen anser regeringen att den centralavalmyndigheten skall få uppdra åt valnämnden attverkställa den av myndigheten beslutade rättelsen.En avgiven röst som kommer i rätt tid från någonsom inte är upptagen i röstlängden skall således,enligt regeringens förslag, leda till att han ellerhon upptas i röstlängden för det aktuella valet. Dencentrala valmyndigheten skall kunna besluta omrättelse av röstlängden i dessa fall. Myndighetenskall kunna ge valnämnden i uppdrag att föra inrättelsen i längden.Utskottets ställningstagandeEnligt 7 kap. 1 § första stycket vallagen skallröstlängderna innehålla uppgifter om alla svenskamedborgare som fyller senast på valdagen ochsom är eller har varit folkbokförda i landet. Enligtparagrafens andra och tredje stycke skall svenskamedborgare som inte har varit folkbokförda i landetnågon gång tas upp i enröstlängd bara om de senast före valdagenskriftligen anmäler sig. Den som gjort en sådananmälan skall tas upp i röstlängd från dagenför anmälan. Avges en röst från en person som intetagits upp i en röstlängd men som i övrigt uppfyllerkraven för rösträtt, skall den avgivna rösten ansessom en anmälan enligt andra stycket.Enligt regeringens förslag till 7 kap. 12 § andrastycket vallagen skall den centrala valmyndigheten,om en röst lämnas av en svensk medborgare som inteär folkbokförd i landet och som inte finns upptageni röstlängden, genast rätta röstlängden om röstenkommer till myndigheten dagen förevaldagen. Utskottet anser att den föreslagnabestämmelsen har avfattats på ett sätt som inte ärhelt förenligt med 7 kap. 1 §, enligt vilken enskriftlig anmälan måste ske senast förevaldagen för att väljaren skall tas upp iröstlängden om han eller hon inte finns med där.Avges en röst från en person som inte tagits upp iröstlängden men som i övrigt uppfyller kraven förrösträtt skall den avgivna rösten, enligt gällanderegler, anses som en anmälan enligt andra stycket.En ny s.k. tioårsperiod börjar då att löpa. En röstfrån en person som finns i röstlängden ansesemellertid inte som en sådan anmälan. De personersom regelbundet röstar måste således innantioårsperioden löper ut skriftligen anmäla att devill finnas kvar i röstlängden. Enligt utskottetborde även en avgiven röst från dem som regelbundetröstar medföra att en ny tioårsperiod börjar löpa.Många personer kommer inför valet att försvinnafrån röstlängden, beroende på att de inte senast 30dagar före valdagen gjort en skriftlig anmälan.Utskottet är därför berett att tillstyrkaregeringens förslag till 7 kap. 12 § andra stycket,trots att bestämmelsen inte helt stämmer överens medbestämmelsen i 7 kap. 1 § vallagen. Annars skulledessa personer gå miste sin rösträtt.Utskottet anser att regeringen bör få i uppdragatt se över lagstiftningen så att en avgiven röstfrån en person som finns i röstlängden också skallanses som en anmälan enligt 7 kap. 1 § andra stycketvallagen och så att bestämmelserna i 7 kap. 1 § ochden föreslagna 7 kap. 12 § andra stycket kommer attstämma överens. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Sista dag för begäran om rättelse iröstlängdenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attsista dag för att begära rättelse avuppgifter i röstlängden skall tidigareläggastill före valdagen.PropositionenVäljarnas kontroll av uppgifterna i röstlängden skermot uppgifterna på röstkortet. Röstkorten skallskickas ut , dock senast i sågod tid att de kan beräknas vara väljare som ärfolkbokförda i landet till handa dagarföre valdagen, dvs. då poströstningen börjar.Produktionen av röstkort påbörjas förevaldagen. Utskick av röstkort till väljarna påbörjassom regel före valdagen.Vissa kommuner har påtalat att röstlängdernalämnats till valnämnden så sent som onsdagen förevaldagen (före valdagen). För kommunermed ett stort antal valdistrikt är det av rentpraktiska skäl svårt att med så kort varsel hinnadistribuera röstlängderna till vallokalerna i tidtill valdagen. Kommunerna har framställt önskemål omatt få röstlängderna tidigare.Om det skall vara möjligt att tillgodose dettaönskemål måste produktionen av röstlängdertidigareläggas. Vid de senaste valen har uppgifterför tryckning av röstlängder hämtats från valdata-basen före valdagen. Begäran om rättelseav uppgifter i röstlängden kan dock göras t.o.m.måndagen före valdagen (före valdagen).Detta har bl.a. inneburit att sena rättelser harmåst föras in manuellt i den tryckta röstlängden.Ett sådant förfarande måste anses som mindrelämpligt.Enligt regeringens mening bör röstlängderna kunnatryckas i sådan tid att valnämnden får dem senastunder måndagen före valdagen (förevaldagen). Detta innebär att filer till underlag förtryckningen måste framställas veckanföre valdagen (före valdagen). Med ensådan tidsplan vore det en fördel om sista dag förrättelse i röstlängdsregistret tidigarelades så attdet blev möjligt att införa alla rättelsermaskinellt i röstlängdsregistret före tryckningen.Regeringen föreslår därför att sista dag för attbegära rättelse tidigareläggs förevaldagen. Detta innebär att väljarna - medutgångspunkt i att röstkorten skall vara väljarnatill handa senast arton dagar före valdagen - fårminst på sig att kontrollera uppgifterna iröstkortet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Överklagande av beslut med anledningav begäran om rättelse i röstlängdenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attett beslut om avslag på en begäran omrättelse av uppgifter i röstlängden skallkunna överklagas till och prövas avValprövningsnämnden innan val hålls.Överklagandet skall göras senast onsdagenföre valdagen. Utskottet föreslår attriksdagen antar utskottets förslag tilländring i 19 kap.2 § vallagen i stället för den av regeringenföreslagna.PropositionenEnligt 7 kap. 11 § vallagen kan den som anser attröstlängden innehåller felaktiga uppgifter elleranser sig vara felaktigt utesluten ur röstlängdenbegära rättelse hos skattemyndigheten. Enligt vadsom föreslagits tidigare skall fortsättningsvislänsstyrelsen och inte skattemyndigheten i de flestafall svara för rättelser av uppgifter i röstlängd.Om en begäran om rättelse avslås får avslagsbeslutetöverklagas endast i samband med att det valöverklagas för vilket röstlängden har upprättats (7kap. 14 § vallagen). Med tanke på att röstlängdenbara gäller för ett val har detta aktualiseratfrågan huruvida en persons rösträtt inte borde varaavgjord före valet.Regeringen föreslår att ett beslut om begäran omrättelse av uppgifter i röstlängden skall kunnaöverklagas och prövas innan valet hålls. Förslagetinnebär att måste sammanträdaunder veckan före valet. Av praktiska skäl måstedessa ärenden prövas skyndsamt. Valprövningsnämndenhar förordat att den som vill överklaga ett beslutav om rättelse skall göra det senastonsdagen före valdagen. Regeringen ansluter sig tilldetta.Med den nuvarande ordningen omfattas överklagandenav det slag som är i fråga av bestämmelserna i 19kap. Så kommer inte längre att varafallet. Bestämmelser som i tillämpliga delarmotsvarar dem i 19 kap. 3-5 och 9 §§ vallagen bördärför tas in i 7 kap. 14 § samma lag.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker i sak regeringens förslag. För atttydliggöra förslaget föreslår utskottet attriksdagen antar utskottets i bilaga x framlagdaförslag till ändring i 19 kap. 2 § vallagen.Möjlighet att stryka en person frånröstlängden vid val tillEuropaparlamentetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attdet skall vara möjligt att stryka en personfrån den svenska röstlängden vid val tillEuropaparlamentet, om han eller hon hartagits upp i röstlängden i ett annat land.PropositionenInte bara svenska medborgare utan ocksåunionsmedborgare som har rösträtt och är bosatta iSverige har möjlighet att rösta här i landet vid vali . Ett villkor är dock attunionsmedborgare som på detta sätt önskar utöva sinrösträtt i anmäler till skattemyndigheten -eller som föreslagits ovan - att haneller hon önskar bli upptagen i den svenskaröstlängden. Liknande anmälningsförfarandentillämpas vid val till i helaunionen. Det innebär således att utlandssvenskar kananmäla sig för att rösta i valet i det land inomunionen där de är bosatta. Med en sådan ordning blirdet i praktiken möjligt att bli upptagen både i densvenska röstlängden och i bosättningslandetsröstlängd och på så sätt få "dubbel rösträtt".Enligt artikel 13 i direktiv /109/EG skall allamedlemsstater utbyta information om röstberättigade,bl.a. för att hemstaten i enlighet med sinnationella lagstiftning skall kunna vidta lämpligaåtgärder för att säkerställa att dess medborgareinte röstar mer än en gång. I vallagen har dettauttryckts på så sätt att skattemyndigheten genastskall rätta röstlängden om en myndighet i någonannan medlemsstat meddelar att en person som harrösträtt och som finns upptagen i röstlängd här ilandet redan har avgett en röst i ett val tillEuropaparlamentet.Vid val till fickRiksskatteverket underrättelser om totalt 6 374svenska medborgare bosatta utomlands som anmält sigtill röstlängden i sitt bosättningsland. Ingaunderrättelser erhölls från ochStorbritannien. Från , , ochGrekland fick underrättelser förstsedan verket fastställt den svenska röstlängden.Detta gällde 2 277 personer. Från övriga åttamedlemsländer fick senaunderrättelser i 341 fall.