bet · GP01SKU14 · 2002-03-05 00:00:00 — Inkomstskatter, sociala avgifter ochmoms driver upp timpriset till nivåer som nästaninga hushåll med normala inkomster är beredda attbetala. Så gott som alla hushållstjänster, somstädning, fönsterputsning eller barnpassning, somutförs mot betalning sker därför svart. undersökningar visar att skatt påoredovisade inkomster uppskattas till ca 60miljarder kronor . Hushållstjänsterna utgörsannolikt en betydande del av dessa miljarder.Vårt förslag förbättrar förutsättningarna för denvita marknaden för hushållstjänster.· Det gör svarta jobb vita. Det är djupt olyckligtatt orimliga skatteregler pressar människor tillsvart arbete. För många unga riskerar den förstakontakten med arbetsmarknaden att bli svartjobb.Genom vårt förslag till skattereduktion får desom arbetar svart möjlighet att inordna sigi ett legalt system och som alla andra få del avförmånerna i socialförsäkringssystemen:sjukförsäkring, pension m.m.·1. Det ökar valfriheten för hushållen. Med ett ökatutbud av servicetjänster ökar också valfriheten.Människor får större möjlighet att välja mellanatt arbeta mycket och köpa tjänster till hemmeteller att arbeta mindre och i stället görahemarbetet själva.2.· Det ökar jämställdheten. Jämställdheten harvisserligen gjort framsteg under de senastedecennierna, men är det kvinnorna somhar huvudansvaret för hemmet och barnen och somutför merparten av det oavlönade hemarbetet.Skattereglerna hindrar kvinnor såväl från attbjuda ut sitt kunnande på en vit marknad som attköpa sig servicetjänster.·· Det ökar antalet jobb. Det är svårt att med någonstörre precision ange hur många nyaarbetstillfällen som kan tillkomma med vårtförslag. Helt klart är det ett betydande antalpersoner, av vilka flera har svårt att komma inpå arbetsmarknaden, som genom vårt förslag fårarbete.·· Det ökar effektiviteten i ekonomin. Individensfria val mellan fritid, oavlönat hemarbete ochbeskattat marknadsarbete snedvrids av de storaskattekilarna på tjänsteproduktion. Genom attminska skattekilarna minskar snedvridningarna.Människor kommer då i större utsträckning attkunna köpa hushållstjänster och använda denfrigjorda tiden till ökat förvärvsarbete ellertill att tillbringa den med barnen.·Det är de tjänster som utförs i det egna hemmeteller på den egna tomten som skall berättiga tillskattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ettantal hushållstjänster där det är lätt att "göra detsjälv" och där någon vit marknad knappastförekommer, exempelvis städning, gräsklippning ochbarntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänstersom redan delvis utförs på en vit marknad sommålning, snickeriarbete och reparation avhushållsapparater. Däremot utesluts offentligtsubventionerade tjänster, exempelvis offentligbarnomsorg och andra tjänster som normalt inteutförs i hemmet, exempelvis advokat- ocharkitekttjänster.När en privatperson köper en tjänst som ärberättigad till skattereduktion från ett företagskall företaget dra av kundens skattereduktiondirekt vid betalningen. På kvittot kommer då att ståhur mycket kunden har betalat och hur myckettjänsten skulle ha kostat om kunden betalat fullskatt. Företaget drar sedan av kundensskattereduktion i den egna månatliga skattedeklara-tionen.8. Hemtjänster (punkt 4) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om hemtjänster.Därmed bifaller motionerna 2001/02:Sk249yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:Sk268.StällningstagandeHushållssysslor är en typ av tjänster som antingensubventioneras av kommunerna, då den tillhandahållsdem som har rätt till hjälpen enligt t.ex.socialtjänstlagen, eller är helt svarta. Som exempelkan nämnas att bara ingångslönen i ett av de störreseriösa hemtjänstföretagen är ,vartill kommer socialavgifter m.m. Detta indikeraratt de etablerade företag som betalar skatter ochavgifter och betalar avtalsenliga löner tvingas taut ett pris som är högre än privatpersonersbetalningsvilja för att få hushållssysslor utförda.Vissa arbetsgivare har velat erbjuda sinaanställda hushållstjänster. Arbetsgivarna motiverararrangemanget med att de anställda bättre kankoncentrera sig på arbetet och lättare kan arbetaöver. Om ett företag ger sina anställdahushållstjänster är det en förmån som skallbeskattas till marknads-värdet. Marknadsvärdet sättsför närvarande till det pris som arbetsgivarenbetalat för att få hushållstjänsten utförd, dvs.högre än vad privatpersoner normalt är beredda attbetala för att få tjänsten utförd.Vi anser att det därför bör införas ettschablonbelopp för värdering av förmån avhushållstjänster som tar hänsyn till hushållensbetalningsvilja. Schablonbeloppet kan sedan knytastill basbeloppet så att förmånen följerprisutvecklingen. Ett schablonbelopp ökarförutsebarheten. Om schablonbeloppet utgår frånhushållens värdering av värdet för tjänsten blir detsamtidigt förmånligt för anställda att ta emotförmånen (i stället för högre lön som kan användastill att köpa tjänsten svart).Detta kommer att hämma den svarta sektorn ibranschen. fann att engenomsnittlig svart lön var (se -Arbetstagare och företagare del 2 - Omfattning RRV1998:28). LO har i boken uppgett att var den genomsnittligasvarta timlönen 1997. Det är viktigtatt den svarta ekonomin bekämpas. Genom ovanståendeförslag kan en viss del av den svarta sektorn inomhemtjänstbranschen konkurreras ut av den del sombetalar skatter m.m. och följerarbetsrättslagstiftningen.Enligt vår mening bör det införas ettschablonbelopp för värdering av förmån avhushållstjänster som tar hänsyn till hushållensbetalningsvilja för tjänsterna.9. Idrottskonto (punkt 7) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om idrottskonto.Därmed bifaller motionerna 2001/02:Sk301, 2001/02:Sk381 och 2001/02:Kr279 yrkande 20.StällningstagandeIdrottsutövare kan under några aktiva år erhållahöga, eller mycket höga, inkomster, ofta som enföljd av att man satsat intensivt på sin idrott.Utbildning och "civil karriär" kommer ofta i andrahand. Men de aktiva åren med höga inkomster kan åandra sidan vara mycket begränsade till antalet.De regler för inkomstutjämning genom exempelvisolika former av pensionsarrangemang som förnärvarande finns är ofta klart otillräckliga.Följden blir att idrottsutövare, eftersin karriär, måste börja från början, inte minst medutbildning. En annan följd är att framgångsrikaidrottsutövare av ekonomiska skäl väljer att bosättasig i något annat land. tappar därmedgoodwill och skatteinkomster. Problemet skulle tillväsentlig del kunna lösas med en möjlighet attfördela inkomsten , t.ex.genom att inrätta ett idrottskonto, som fungerar påliknande sätt som ett skogskonto för skogsägareeller ett upphovsmannakonto för författare.Det innebär att uppskov med beskattning medges förmedel som avsätts till kontona ett visst år och attbeskattningen i stället sker det år medlen tas frånkontot. Med ett idrottskonto fonderas pengarna ochbeskattas vid uttag. Motsvarande kan också gällaandra med mycket osäkra eller mycket periodiskainkomster såsom författare, konstnärer och musiker.Frågan om införande av ett konto för utjämning ivissa fall av inkomster över tiden bör med detsnaraste utredas.10. Bilförmån (punkt 9) - m, kd, fpav (), (),de (), (),(), () ochAnna ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om bilförmån.Därmed bifaller delvis motionerna2001/02:Sk334, 2001/02:Sk388 yrkandena 1 och 3 samt2001/02:Sk390.StällningstagandeBeskattningen av värdet av förmån av fri bil avvikerfrån grundreglerna i inkomstskattesystemet. Förmånenbeskattas inte efter sitt faktiska värde utan eftersärskilt uppställda schablonregler. En tydlig rågångmellan den som har bilen som förmån (alltså en formav lön) och den som har bilen som arbetsredskapfinns inte heller. Detta gäller särskilt föregenföretagare.En grundläggande avvikelse är att bilenskapitalvärde inte utgörs av bilens faktiskainköpspris. Detta bestäms i stället med ledning avsärskilda listpriser som fastställs avRiksskatteverket. Dessutom finns ett s.k.lyxbilstillägg för vissa modeller.Det finns exempel på att personer som skaffar sinbil till ett lägre pris likafullt åsätts ettförmånsvärde efter det gällande listpriset. Enegenföretagare kan således åsättasförmånsbeskattning för en bil som i praktiken är ettarbetsredskap och förmånen kan härvid baseras på ettanskaffningsvärde som överstiger bilens faktiskavärde.Resultatet är att förmånsbilsinnehavare har liteneller ingen drivkraft att införskaffa bilen till ettlägre inköpspris. Detta i sin tur bidrar till attupprätthålla en svag konkurrenssituation ibilförsäljningsbranschen i vårt land. Privatimporthar länge varit ett kostnadseffektivt alternativ förden som vill köpa en bil, och möjligheten tillprivatimport har länge bidragit till att ökakonkurrensen på området. Detta gäller emellertidinte för förmånsbilar.Vi anser att regeringen bör utredaförutsättningarna för och konsekvenserna av enomläggning som innebär att skatt skall kunna betalasför en bilförmåns faktiska värde.11. Resor till och från arbetet (punkt 10) - m,cav (), de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om resor till ochfrån arbetet. Därmed bifaller motionerna2001/02:Sk288 yrkande 9, 2001/02:Sk289 yrkande 2,2001/02:Sk376, 2001/02:Sk450 yrkande 4,2001/02:MJ423 yrkande 2, 2001/02:N262 yrkande 8 och2001/02:A229 yrkande 15 och avslår motion2001/02:Sk289 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att reseavdraget skall höjas från dagens 16kr per mil till per mil. En höjd avdragsrättgör att människor har en fortsatt möjlighet att bokvar eller flytta till mindre orter, därarbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdragökar även den regionala rörligheten påarbetsmarknaden och bidrar därmed till ett störrearbetskraftsutbud även i mindre orter.Vid beräkning av avdrag för resor till och frånarbetet bör restiden även inkludera hämtning ochlämning av barn vid barnomsorg. För mångasmåbarnsföräldrar, i synnerhet kvinnor, är hämtningoch lämning på dagis eller hos dagmamma en del avresan till och från arbetet. När restidsvinst ochbehov av bil bedöms får detta stopp inte räknas in.Det gör att många småbarnsföräldrar, de som kanskeär mest i behov av bilen till och från sitt arbete,inte blir berättigade till reseavdrag. Enligt vårmening är detta en otidsenlig syn på vad som är enarbetsresa, och vi anser att reglerna bör ändras.12. Resor till och från arbetet (punkt 10) -kd, fpav (), () och LennartKollmats (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:10. begär hos regeringen ett förslag sominnebär att resa till och från dagis får räknas in iresan till och från arbetet och berättigar tillavdrag. Därmed bifaller motion2001/02:A229 yrkande 15, bifaller delvis motion2001/02:N262 yrkande 8 och avslår motionerna2001/02:Sk288 yrkande 9, 2001/02:Sk289 yrkandena 2och 3, 2001/02:Sk376, 2001/02:Sk450 yrkande 4 och 2001/02:MJ423 yrkande 2.StällningstagandeFör många småbarnsföräldrar, i synnerhet kvinnor, ärhämtning och lämning på dagis eller hos dagmamma endel av resan till och från arbetet. När restidsvinstoch behov av bil bedöms får detta stopp inte räknasin. Det gör att många småbarnsföräldrar, de somkanske är mest i behov av bilen till och från sittarbete, inte blir berättigade till reseavdrag.Enligt vår mening är detta en otidsenlig syn påvad som är en arbetsresa och vi anser att reglernabör ändras.13. Intervjuresor (punkt 11) - m, fpav (), de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om intervjuresor.Därmed bifaller motion 2001/02:Sk275.StällningstagandeVi anser att det är orimligt att en person som bjudsin för att medverka i en intervju, ett debattprogrameller liknande kan beskattas fullt ut för den res-ersättning som utgår. Det kan innebära att den somredan tidigare har svårt att göra sin stämma hörd imedievärlden i stället avstår från att delta iexempelvis samhällsdebatter.Det är bra att frågan har behandlats avUtredningen om avdrag för ökade levnadskostnader ochatt det nu pågår ett arbete inom Regeringskanslietmed ett förslag om ändrade regler. Arbetet har dockpågått utan något synbartresultat, och vi påminner om att vi (bet. 2000/01:SkU14) föreslog ett tillkännagivandetill regeringen om att det var viktigt att dettaarbete påskyndades.Vi vill åter understryka att det är viktigt attett förslag som löser detta problem läggs framskyndsamt.14. Arbete i bostaden (punkt 13) - m, kdav (), (),de (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om arbete ibostaden. Därmed bifaller motionerna2001/02:Sk341 och 2001/02:Sk375.StällningstagandeDagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglasbl.a. av att alltfler arbetstagare utför arbete ihemmet, s.k. distansarbete. Fler och fler fastaarbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts avrörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt sominnebär att en ökande del av arbetet utförs iarbetstagarens hem.Denna samhällsutveckling motiverar en radikalomprövning av den hittillsvarande mycket strängalagstiftning för avdrag för arbetsrum i hemmet somhar gällt i princip oförändrad . I våraförvaltningsdomstolar har också utvecklats enextremt fyrkantig och rigid rättspraxis på området.Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmastparodiska uttryck. Begrepp som "från bostadenavskilt utrymme" har föranlett företagare medsärskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om manmåste mura igen dörren och ordna entré tillarbetsrummet via repstege.Lagen och rättstillämpningen måste enligt vårmening anpassas till rådande aktuella förhållandenpå arbetsmarknaden. Skattelagstiftningen riskerarannars att kraftigt motverka en dynamisk och iövrigt önskvärd utveckling. Den nyainformationsteknikens möjligheter att skapa nyaarbetsvillkor och nya arbetstillfällen måste tastill vara.Regeringen bör återkomma med ett förslag sominnebär att det blir lättare att få avdrag förarbetsrum i bostaden.15. Fackföreningsavgift (punkt 15) - m, kd, c,fpav (), (),de (), (),(), (), LennartKollmats (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omfackföreningsavgift. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Sk232.StällningstagandeVi anser att det är olämpligt ur många synpunkteratt införa en skatte-reduktion förfackföreningsavgift. Härigenom kommer en viss sortsföreningsmedlemskap att berättiga till enskattelättnad. I andra sammanhang talas det ofta omatt skattelättnader kan ha konkurrenssnedvridandeeffekter. Detta resonemang gäller ocksåfackföreningar.En annan effekt är att fackföreningarna blir merberoende av det politiska etablissemanget. Det ärpolitikerna som i praktiken kan fatta beslut sompåverkar vilka avgifter fackföreningarna kan ta utfrån sina medlemmar. Ökar skattesubventionen kanavgiften höjas, minskar skattesubventionen fårmedlemsavgiften sänkas.Ytterligare en fråga som tillkommer är huravdragen skall kontrolleras av skattemyndigheterna,som är tyngda av arbetsuppgifter. Ivärsta fall kommer skattereduktionen att medförabehov av dataregistrering av medlemskapet, vilket isin tur inkräktar på den personliga integriteten. Iannat fall får skattemyndigheterna avsätta extraresurser för att granska avdrag förfackföreningsavgift, vilket i sin tur minskarresurserna för andra granskningar.Skattereduktionen för fackföreningsavgift böromedelbart slopas.16. Förebyggande hälsovård (punkt 16) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om förebyggandehälsovård. Därmed bifaller motion2001/02:Sk319 yrkande 1.StällningstagandeGenom träning och motion kan kroppens prestandaförbättras. Olika organsystem fungerar bättre och endel sjukdomar kan t.o.m. förebyggas med motion.Träning gör också att man fungerar bättre i sittvardagsliv, på arbetsplatsen och i hemmet.Arbetsskador förebyggs dessutom av regelbundetmotionerande.På senare år har antalet sjukskrivningar ökat påett oroväckande sätt. Rygg- och nackskador är en avde vanligaste orsakerna till sjukskrivning. Ävenfetma gör att människor mår dåligt. Vår tids dåligakosthållning i kombination med mycket stillasittandegör att människor i allt större utsträckning mårdåligt.För att motverka de skador som i allt störreutsträckning uppstår i arbetslivet måste människorbli bättre på att ta hand om sig själva. Det bästasättet att bli av med arbetsskador är att förebyggadem genom motion.Vi anser att regeringen bör utreda vilka effekterdet skulle få om styrkta kostnader för gym och andraförebyggande hälsovårdskostnader blev avdrags-gillamot förvärvsinkomst.17. Gåvor till idella organisationer (punkt 18)- mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om gåvor tillideella organisationer. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sk331, 2001/02:Sk436 yrkandena1-3 och 2001/02:U316 yrkandena 1-4 och bifallerdelvis 2001/02:Sk307 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk384, 2001/02:Sk387, 2001/02:Sk392,2001/02:Sk425, 2001/02:U328 yrkande 18 och2001/02:N314 yrkande 8.StällningstagandeIdeella och frivilliga organisationer inom vård ochomsorg bidrar med ett nödvändigt alternativ ochkomplement till de sociala myndigheterna. De socialainstanserna har ibland svårt att nå dem som är istörst behov av hjälp. Exempel på detta ärfrivilligorganisationernas arbete för de hemlösa,såsom som har kontinuerligkontakt med många hemlösa och socialt utsatta somsocialtjänsten förgäves försöker nå kontakt med. Desom är verksamma inom möter dessamänniskor med respekt för deras olikhet och försökerhjälpa individen med små medel.Organisationerna är mycket olika och arbetar eftersina egna modeller. De arbetar ofta med mycket småresurser där varje krona ger stor utdelning. Även omvolontärer arbetar frivilligt behövs också pengarför att kunna betala lokaler för att mötas ochkanske telefon för att hålla kontakt. behövsanställda för att skapa kontinuitet och organisationi verksamheten. Arbetet i frivilligorganisationernager utrymme för socialt engagemang, skapar mänskligkontakt och stärker det civila samhället.Den frivilliga internationellabiståndsverksamheten betyder mycket. Först ochfrämst är den viktig för att den ofta kan bedrivasnärmare folket i mottagarlandet än statligbiståndsverksamhet kan komma. I vissa fall ärfrivilliga hjälparbetare den enda vägen att förmedlautländskt bistånd. Dessa människor drivs av ettstarkt ideellt engagemang och åstadkommer ofta storaresultat med förhållandevis små resurser. Denfrivilliga hjälpen är också viktig för att förankraden internationella solidariteten hos det svenskafolket. Fadderbarnsverksamhet, Röda Korset, Amnesty,och är exempel på verksamheteroch organisationer som inte bara gör fantastiskainsatser i fjärran länder utan också för in tredjevärlden i vår svenska vardagsverksamhet. Årligenskänker svenska folket i storleksordningen en och enhalv miljard kronor till internationellhjälpverksamhet.Vi anser att det är viktigt attfrivilligorganisationerna får stöd och legitimitetför sitt arbete. Möjligheten för personer ochföretag att ge bidrag borde uppmuntras. Att ge ettbidrag kan vara början till att bygga upp en positivcirkel med mer engagemang.En möjlighet är att skapa en avdragsmöjlighet förgåvor eller bidrag till frivilligahjälporganisationer. Modeller för hur ett sådantavdrag kan utformas finns i många andra länder ochavdragsmöjligheten kan göras begränsad. En sådanavdragsrätt kan skapa en långsiktig bas förfrivilligarbete. Den kan markera att ett starktcivilt samhälle skapas med ideellt arbete ochengagemang. Det kan också markera utrymme för detenskilda frivilligarbetet i förhållande till detoffentliga sociala systemet som har helt andraförutsättningar. De kronor som staten eventuellt gårmiste om kan tjänas flerdubbelt igen i den nytta somskapas och det sociala kapital som byggs i detideella arbetet.Vi anser att regeringen bör utredaförutsättningarna för och konsekvenserna av enavdragsätt för gåvor och bidrag till frivilligahjälporganisationer.18. Gåvor till idella organisationer (punkt 18)- kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om gåvor tillideella organisationer. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Sk307 yrkandena 1 och 2 samt2001/02:Sk425 och bifaller delvis motionerna2001/02:Sk331, 2001/02:Sk384, 2001/02:Sk387,2001/02:Sk392, 2001/02:Sk436 yrkandena 1-3,2001/02:U316 yrkandena 1-4, 2001/02:U328 yrkande 18och 2001/02:N314 yrkande 8.StällningstagandeI får normalt varken privatpersoner ellerföretag göra avdrag för gåvor och donationer tillideella föreningar. Detta gäller oavsett om det ärfråga om allmännyttiga eller ej allmännyttigaideella föreningar.På många håll i världen är det möjligt att göraskatteavdrag för kostnaden för gåvor till ideellaorganisationer. Övriga 14 EU-länder har olika typerav system för avdragsmöjligheter. Vårt grannlandNorge är ett exempel där medborgarna har vissmöjlighet att göra avdrag för gåvor. Där gesmöjlighet till skatteavdrag för såväl enskildapersoner som näringsidkare när det är fråga om gåvortill vetenskaplig forskning eller yrkesutbildningsom kan ha betydelse för givarens verksamhet. Vidaregäller att enskilda personer medges en begränsadavdragsrätt för gåvor till vissafrivilligorganisationer som har säte i och harminst 3 000 medlemmar. Dessa frivilligorganisationerskall inte ha näringsverksamhet som ändamål ochskall bedriva särskilt angivna verksamheter såsomomsorgs- och hälsofrämjande arbete för barn ochungdomar, religiös verksamhet, verksamhet till värnför människors rättigheter, katastrofhjälp m.m.I och finns 180 000 registreradevälgörenhetsorganisationer. Dessa står under tillsynav en statlig myndighet (the ).Enskilda kan sägas erhålla skattelättnader/avdraggenom gåvor till brittiskavälgörenhetsorganisationer på olika sätt: genomgåvohjälp (Gift Aid) avlöningsgåvosystem (PayrollGiving Scheme) som drivs av arbetsgivaren ellergenom att man ger bort aktier eller värdepapper.Förutom och finns det alltså en radandra länder som har liknande arrangemang för att gemedborgarna möjlighet att göra skatteavdrag förbidrag till olika typer av organisationer.FRII, Frivilligbranschens insamlingsråd, haruttalat att det borde göras möjligt för medborgareatt göra avdrag för gåvor till välgörande ändamåltill organisationer som har s.k. 90-konton. På dettasätt skulle oseriösa insamlingar kunna konkurrerasut, menar företrädare för . I exempelvis Danmarkoch har man ett system som tillåter att man göravdrag även för gåvor till olika typer av ideellaföreningar och kyrkor. Detta är ett stort stöd fördenna typ av organisationer, eftersom derasverksamhet till stor del bygger just på frivilligtgivande från medlemmar.Med tanke på de kraftiga nedskärningar som görs avden offentliga sektorn bör nu tiden vara inne attgenom skatteavdrag för donationer till ideellaföreningar frigöra kapital och resurser som annarsaldrig kommit dessa till del.