bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Utskottet vill här passa på atterinra om att regeringen med anledning avnedgången i IT-sektorn bl.a. inrättar endelegation för att stimulera användandetav IT i den offentliga sektorn, satt uppen aktionsgrupp med målet att främjautvecklingen av mobila tjänster isamhället och gett Verket förinnovationssystem, , i uppdrag attutarbeta ett utvecklingsprogram förIT/telekomsektorn.Helt avgörande för , den svenskatillväxten och sysselsättningen är attSveriges konkurrenskraft är hög ochföretagsklimatet gott. Till skillnad motvad som hävdas i motionerna Fi231 (m),Fi232 (fp), Fi233 (kd) och Fi234 (c) anserutskottet att det grundläggande klimatetför företagande, expansion och högresysselsättning är relativt gott, även omden internationella konjunkturnedgångenoch nedgången i IKT-sektorn skapatpåfrestningar på skilda håll inäringslivet.De offentliga finanserna har sanerats,vilket har gett en stabil och hållbarmakroekonomisk situation. Räntorna harsjunkit kraftigt både i förhållande tilltidigare och tillräntenivåerna under 1970- och 1980-talen.Under de senaste åren har också de svenskaobligationsräntorna legat på ungefär sammanivå eller några tiondelar över de tyskaobligationsräntorna. Under det senasteårets turbulens på valuta- ochräntemarknaderna med bl.a. sjunkande värdepå den svenska kronan har dock skillnadenmot de tyska räntorna stigit till drygt0,. Det kan jämföras medett räntegap mot påmellan . Innebördenav denna utveckling är att svenska företagoch hushåll kan finansiera sig till nästansamma kostnad som de tyska kan. Detstimulerar både företagens investeringaroch den inhemska efterfrågan.En annan mycket viktig del i tillväxts-och företagsklimatet är att inflationensjunkit kraftigt, till en nivå som tidvisunderstigit den i våra viktigastekonkurrentländer. Om man bortser frånutvecklingen har löneökningarnaunder varit relativtmåttliga, trots en hög tillväxttakt ochatt sysselsättningen mellan 1997 och 2001steg med omkring 360 000 personer. Blandannat som en följd av denna utveckling harde svenska företagen ökat sina andelar på världsmarknadensamtidigt som icke konjunkturkänsliga kunskapsintensiva branscher ökat sina andelarav svensk export. På grund av den svagainternationella efterfrågan förloradeemellertid den svenska industrin andelarunder , speciellt inom IKT-området. Som redovisats tidigare underavsnitt 1.2.4 sjönk ocksåteleproduktsindustrins andel av den totalasvenska exporten med hela 5 procentenheterunder 2001, till en andel på ca 10 %.Utvecklingen tyder på attföretag tagit andelar på världsmarknaden.Utskottet behandlar pris- ochlönefrågorna mer utförligt nedan men kanredan här konstatera att det är avavgörande vikt att pris- ochlöneökningarna i den svenska ekonominförblir måttliga och i nivå med vårakonkurrentländer för att konkurrenskraftenska kunna bevaras och sysselsättningenstiga.Konkurrensklimatet ska förbättrasytterligareUtskottet konstaterar vidare attkonkurrensen och ekonomins tillväxtvillkorhar förbättrats under det senastedecenniet.Regeringen presenterade ibudgetpropositionen ytterligareåtgärder för att öka konkurrensen ochpressa ned den svenska prisnivån.Regeringens strävan är att de svenskakonsumentpriserna ska sjunka till dengenomsnittliga prisnivån i EU. Riksdagenbeslutade t.ex. om en skärpning avkonkurrenslagen för att skapa effektivareregler för bekämpning av karteller (prop.2001/02:167, bet. 2001/02:NU16, rskr.2001/02:318). Skärpningen innebär bl.a.att den s.k. konkurrensskadeavgiften kanefterges eller reduceras och attsekretesskyddet stärkts för den som lämnaruppgifter om olagliga samarbeten påmarknaderna. Regeringen har dessutom gettKonkurrensverket i uppdrag att djupareanalysera konkurrensen inomdagligvaruhandel men även inom t.ex. bygg-och bostadssektorn och finansmarknaden.Vidare har en kommission tillsatts omkonkurrensen, kvaliteten och kostnaderna ibyggsektorn. Enligt planerna skakommissionen avlämna ett slutbetänkande idecember 2002.Sverige - en framstående kunskapsnationEnligt utskottets mening är den svenskaföretagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv. Utbildnings- och kunskapsnivånhos den svenska arbetskraften är hög ochökar ytterligare genom de satsningar påkunskap och kompetens som regeringenvidtar i alla delar avutbildningssystemet. skakonkurrera med kompetens och välutbildadarbetskraft. Enligt är detland i världen som investerar mestresurser i kunskap som andel av BNP, ochutgångspunkten är att även ifortsättningen ska vara världens främstakunskapsnation. I samband medbudgetpropositionen beslutadedärför om kraftigt utökaderesurser till skolan. ökar resursernamed jämfört med ,och därefter ökar tilldelningen med1 miljard kronor fram tills nivån 5miljarder kronor nås 2006. Dennaresursförstärkning gör att det t.ex. kananställas ytterligare omkring 15 000lärare eller annan personal i skolan ellerpå fritids. Expansionen inom högskolanfortsätter och antalet utbildningsplatserstiger med omkring 100 000 mellan 1997 och2003. Utbyggnaden har varitkoncentrerad till naturvetenskapliga ochtekniska ämnen, men sker successivt enbreddning. Universitet och högskolor gesmöjlighet att omfördela resurser för attmöta det ökade behovet av välutbildadpersonal inom vården. Vidare tillförsresurser för att höja kvaliteten pågrundutbildningen inom humaniora, teologi,juridik och samhällsvetenskap.Det långsiktiga målet är att av enårskull ska ha börjat på högskolan vid 25års ålder. För att bl.a. öka mångfaldenoch minska snedrekryteringen byggsdistansutbildningen ut, ett s.k.nätuniversitet införs och enrekryteringsdelegation inrättas. I våraspresenterade regeringen också ett förslagtill ett system för individuellkompetensutveckling. Avsikten är attsystemet ska träda i kraft från den 1 juli2003. Vidare har studiestödet reformeratsoch införs ett nyttvuxenstudiestöd, som ersätter det tidigaresärskilda utbildningsbidraget. Stödetriktas mot personer med kort utbildningsom är och som är ellerriskerar att bli arbetslösa eller harnågot funktionshinder.Utbildningsområdets andel av BNP utgjorde6,1999, vilket är högre än tidigareunder . liksom övriganordiska länder har satsat mycket påutbildning och ligger i nivå med ellert.o.m. högre.De senaste tio åren har antaletutexaminerade forskare fördubblats och dentidigare aviserade satsningen på forskningfortsätter. Under perioden 2001-2003tillförs olika lärosäten 214 miljonerkronor för 14 nya forskarskolor. Totaltökar de statliga anslagen tillgrundforskning och forskarutbildning med1,till 2004. Dessutomska ett arbete påbörjas för att se tillatt olika forskningsresultat i störreomfattning omsätts i nya produkter ochtjänster.Enligt utskottets mening finns det ocksåanledning att påpeka att en viktig del inäringsklimatet är det faktum att Sverigesinhemska efterfrågan vuxit starkt under desenaste åren efter en svag utvecklingunder en stor del av . Enligtregeringens bedömning kommer också deninhemska efterfrågan att fortsätta attvara en stark drivkraft i den svenskaekonomin, trots den svaga internationellakonjunkturen. Det gynnar speciellt demindre företagen som till stor del ärinriktade på hemmamarknaden.Regelverket för företagenI bl.a. motion Fi234 (c) anförs attarbetet med att förenkla regelverket somstyr företagen måste ta fart på allvar ochatt av regelverket bör tas bort.Utskottet vill med anledning av dettaframhålla att företagande ochsmåföretagande spelar en avgörande roll iden offensiv för uthållig tillväxt ochökad sysselsättning som regeringen förstagången presenterade i vårpropositionen1998 och som löpande följts upp i de vår-och budgetpropositioner som presenteratssedan dess. Därför har under desenaste åren beslutat om en radförbättringar för företagen och då framförallt för de mindre företagen. Exempelvishar enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag fått regler som är merlikvärdiga dem som gäller för aktiebolag.För nystartad enskild näringsverksamhethar möjlighet införts att kvittaunderskott i aktiv näringsverksamhet mottjänsteinkomster. Dessutom har lättnader iägarbeskattningen för ägare till onoteradeaktiebolag genomförts.Arbetsgivaravgifterna har reducerats föratt särskilt gynna de mindre företagen.Reglerna för skattetillägg vidperiodiseringsfel i momsredovisningen harlindrats. Vidare harreserveringsmöjligheterna för enskildanäringsidkare och handelsbolag förstärktsytterligare. Avdragsreglerna förpensionskostnader, beskattningen avpersonaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskildanäringsidkare har förenklats.Informationen kring nyföretagande ochstödet till kooperativ utveckling harutökats. Villkoren för avsättningar tillperiodiseringsfonder har förbättrats.Beskattningen av utländska experter harlättats. Dröjsmålsavgiften vid betalningav tull har sänkts, och kupongskatten förutdelning på näringsbetingade aktier tillutländska ägare har avskaffats. Flertaletav de s.k. stoppreglerna för fåmansföretaghar tagits bort, och de s.k. 3:12-reglerna, som reglerar beskattning avutdelning och reavinst på aktier ifåmansföretag, är föremål för översyn.Sedan i fjol är det också tillåtet förföretag att under vissa förutsättningarköpa tillbaka egna aktier. Fullständigkvittningsrätt har införts för reavinsterpå onoterade aktier mot förluster pånoterade aktier. Kvittningsbegränsningenför vinster och förluster påmarknadsnoterade blandfonder har slopatssamtidigt som reglerna om schablonavdragför ökade levnadsomkostnader harförenklats och förbättrats. infördes ett nytt sjöfartsstöd.Ytterligare åtgärder vidtas för att främjakooperativt företagande somökade resurser ges för att understödjakvinnors, invandrares och ungasföretagande. Detta genom s.k. mikrolån,resurser till affärsrådgivare ochregionala och lokala resurscentrum förkvinnor. Skatten på investmentbolag harsänkts och beskattningen av s.k.näringsbetingade andelar i bolagssektornhar avskaffats. Vidare har momsen påböcker, tidskrifter och persontransportersänkts och socialavgifterna för vissaföretag i stödområde A reducerats.Dessutom har medel avsatts under tre årför ett nationellt program förentreprenörskap. I syfte att förenklaföretagares administration kommer ävenalla fysiska personer som redovisarintäkter av näringsverksamhet att fr.o.m.2003 få en förtryckt självdeklaration.Nyligen lämnade regeringen ocksåpropositioner till dels om enutvidgning av reglerna om framskjutenbeskattning vid vissa andelsbyten, dels omatt nya företag ska få uppskov medskattebetalningar . Syftetmed det sista förslaget är att göra detlättare för nya företag att komma i gångmed verksamheten.Förenkling av regelverketNär det gäller Småföretagsdelegationensförslag till åtgärder för att förbättraför småföretagen och den s.k.Simplexenheten inom Näringsdepartementetvill utskottet erinra om den tredjeredogörelsen om förenklingsarbetet medsärskild inriktning på småföretagen (skr.2002/03:8) som regeringen lämnadetill . I likhet med tidigareanges i skrivelsen att det övergripandemålet är att förbättra småföretagensarbetsförutsättningar, konkurrensförmågaoch villkor i övrigt för att ökasysselsättningen och tillväxten. Ettviktigt delmål, som regeringen sätter upp,är att tydligt minskaregelverkens administrativa börda försmåföretagen. Målet ska löpande följas uppoch resultaten redovisas för riksdagen.Ett problem i sammanhanget är att detsaknas metoder för att rättvist mäta denadministrativa bördan. Regeringen hardärför gett Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) i uppgiftatt tillsammans med näringslivet utarbetaen metod för att mäta företagensadministrativa börda. En första mätningenligt den nya metoden ska göras under2003 och i anslutning till resultaten avmätningen kommer regeringen att redovisamer konkreta mål för småföretagensregelbörda samt redovisa etthandlingsprogram för hur målen ska nås.Förutom detta redovisas i skrivelsen bl.a.hur myndigheterna tillämpat förordningenom särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för småföretagens villkor. Under2001 har 29 myndigheter tillsammans införtoch ändrat i 377 föreskrifter med bäringpå små företag. Myndigheterna harsamtidigt upphävt 136 föreskrifter ochallmänna råd.Arbetet med regelförenklingar drivs bl.a.inom den s.k. Simplexenheten påNäringsdepartementet. En prioriteraduppgift har varit utbildning om bl.a.Simplexförordningen för tjänstemän iRegeringskansliet och på myndigheter och iutredningsväsendet. Fram till augusti 2002hade 24 utbildningar genomförts, i vilka300 olika tjänstemän deltagit.I skrivelsen anger regeringen vidare attarbetet med att identifiera befintligaregelverk som behöver förenklas skaprioriteras. Som en hjälp i detta arbetehar bl.a. ett utökat samråd vidregelförändringar införts med företrädareför små och medelstora företag.Samrådsgruppens uppgift är att fungera somstöd vid utvecklingen av arbetsmetodersamt att ge konkreta förslag påförenklingar av befintliga regler. Ettresultat av gruppens arbete är bl.a. detförslag om uppskov med skattebetalningar för nya företag som utskottetredovisade ovan. I Näringsdepartementpågår dessutom ett projekt avseende nyaföretagsformer och nya anställningsformer.Syftet med projektet är bl.a. att studerade hinder som finns när människor går frånett anställningsförhållande till att bliföretagare.Utskottet vill i detta sammanhang ävennämna Företagsguiden som regeringenlanserade . Företagsguiden är enInternetportal med myndighetsinformationriktad till företag och blivandeföretagare. Adressen till Företagarguidenär , och den drivsav i samarbete med ett trettiotalmyndigheter. Utskottet vill ocksåuppmärksamma målet om den s.k. 24-timmarsmyndigheten i den offentligaförvaltningen. Innebörden av målet är attall offentlig myndighetsservice som kanska tillhandahållas elektroniskt, vilkett.ex. underlättar för företagare i derasverksamhet.Utskottet avslutar avsnittet omkonkurrensklimat med att berätta att i sin konkurrensrapport för2002 utsåg till det femtebästa landet i världen vad gällerkonkurrens- och tillväxtklimat. Förra åretplacerades sig på en niondeplats.Konkurrensrapporten undersöker 95 olikaländer inom en mängd olika områden, somt.ex. det mikroekonomiska klimatet, detgenerella konkurrensklimatet,infrastruktur, samarbetsklimat,lagstiftning, hållbarhet och miljökrav, IT-utveckling etc.Enligt utskottets mening hadetopplaceringen i konkurrensrapportenknappast varit möjlig om Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och hadefått genomföra den ekonomiska politik depropagerat för under de senaste åren.Lägre sysselsättningstillväxtUtskottet övergår nu till att diskuteraarbetsmarknaden.I motion Fi231 (m) hävdar motionärerna attregeringen misslyckats i sina viktigastemål. Den samlade arbetslösheten är fyragånger högre än den öppna arbetslöshetenoch totalt saknar omkring 700 000 personerriktiga jobb.I motion Fi232 (fp) anser motionärernaatt det krävs en radikal omläggning avarbetsmarknadspolitiken för attsysselsättningen ska öka. Alla fakta visaratt AMS inte löst problemen de senastedecennierna, menar motionärerna. Liknandeargument framförs i motionerna Fi233 (kd)och Fi234 (c).Till skillnad från motionärerna kanutskottet konstatera att den svenskaarbetsmarknaden förbättrades markant islutet av och . Sysselsättningen steg sombåde den öppna och den totalaarbetslösheten sjönk. Mellan 1997 och 2001ökade sysselsättningen med omkring 320 000personer, och den öppna arbetslöshetengick ned med drygt 4 procentenheter.Till följd av den svaga internationellakonjunkturen har dock efterfrågan påarbetskraft avtagit högst väsentligt, mentrots det har sysselsättningen iår (t.o.m. ) ökat med omkring4 000 personer jämfört med . Enligt Statistiska centralbyrånssenaste s.k. arbetskraftsundersökning() var 4 225 000 personer sysselsatta ioktober . Det är 3 000 personer flerän . Den öppnaarbetslösheten låg på , mot4 % samma månad i fjol.Målet för den öppna arbetslösheten nåddeshösten 2000Målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten till 2000 som regeringoch riksdag satte upp 1996 nåddes ioktober 2000, och den öppna arbetslöshetenvar i genomsnitt . Ävenhittills har den öppna arbetslöshetenlegat på i genomsnitt , medden ovan redovisade nivån i oktober 2002på . Enligt AMS månadsstatistik stegemellertid det s.k. obalanstalet, dvs.andelen öppet arbetslösa plus andelenpersoner i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program, till 6,från i oktober 2001.Orsaken är att antalet deltagare i deolika arbetsmarknadspolitiska programmenökat jämfört med i fjol.Med tanke på den svaga internationellaefterfrågan och de storastrukturförändringarna inom t.ex. IKT-sektorn måste utvecklingen påarbetsmarknaden totalt sett betecknas somgod. Utskottet vill dock framhålla attarbetsmarknadsstatistiken visar attskillnaderna mellan olika regioner iSverige är stora. Som redovisades ovanuppgick obalanstalet i hela riket till 6,, enligt AMS uppgifter. IStockholms län och varsiffran medan den i länuppgick till . En närmare genomgång avsiffrorna visar att den totalaarbetslösheten under det senaste åretsjunkit i elva län, stigit i nio län ochvarit oförändrad i ett län. Störst varuppgången i där den totalaarbetslösheten ökade med 0,8procentenheter. Störst var nedgången iJönköpings län, och Örebrolän. Siffrorna visar också att den öppnaarbetslösheten under det gångna åretsjunkit i alla län utom ,län, och Västmanlandslän. uppvisade 12 av 21 länen öppen arbetslöshet . Undersamma månad var antalet 7 län.Sysselsättningsmålet har utvecklatsgynnsamt men ...SCB:s undersökningar visar att ävenriksdagens och regeringens s.k.sysselsättningsmål har utvecklats relativtväl, dvs. att antalet sysselsatta i åldern20-64 år som andel av befolkningen i sammaåldersgrupp ska uppgå till 2004. Tillföljd av lågkonjunkturen och den svagaresysselsättningstillväxten har docksysselsättningsgraden varit relativtoförändrad eller t.o.m. sjunkit någotsedan mitten av 2001, efter den kraftigauppgången under perioden 1997-2000.Samtidigt som sysselsättningstillväxtenmattats av väsentligt harefterfrågan på arbetskraft försvagats.Antalet nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingarna har sjunkit, även omnyanmälningarna jämfört med förra åretökat något (enligt AMS består den senaste uppgångenav lediga platser uteslutande av s.k.visstidsanställningar). AMS statistikvisar vidare att antalet varsel omuppsägningar ligger på sammahöga tal som , då antalet varselökade mycket kraftigt jämfört med årendessförinnan.Av () senastebarometer framgårockså att företagen i industrin räknarmed en fortsatt minskad sysselsättningframöver. Det finns dock skillnader mellande olika branscherna. I t.ex. den kemiskaindustrin planerar företagen attnyanställa under de närmaste månadernamedan företagen i teleprodukts- och järn-och stålverksindustrin anger minskadsysselsättning. innebär dettaatt företagen nu uppger att de tidigaresvårigheterna med att rekrytera lämpligpersonal avtagit markant - avindustriföretagen angav att deupplevde en brist på arbetskraft.I tjänstesektorn är situationen lite merblandad än inom industrin. Företagen inomdetaljhandeln anger minskad sysselsättningframöver medan företagen inom t.ex.sällanköpshandeln och uppdragsverksamhetenbehöver anställa arbetskraft. Ibyggindustrin räknar företagen med enfortsatt sjunkande sysselsättning.... det krävs insatser för att målet skanåsFör att öka förutsättningarna för att nåmålet om en sysselsättningsgrad på ärdet enligt utskottets mening angeläget attåtgärder vidtas inom en rad områden.Utbudet av arbetskraft måste öka och densvenska arbetsmarknadens sätt att fungeramåste förbättras ytterligare. Itraditionell svensk arbetsmarknadspolitiskanda måste arbetslinjen, som kanbetraktas som en arbets- ochkompetenslinje, hävdas. Matchningen mellanarbetssökande och lediga platser måsteeffektiviseras ytterligare så attsysselsättningen kan fortsätta att ökautan att inflationsdrivande ochtillväxthämmande flaskhalsar uppstår.Arbetsförmedlingarnas verksamhet måste iännu högre grad inriktas på att förhindrabristsituationer och förmedla lediga jobb.Vakanstiderna måste kortas ochlångtidsarbetslösheten minskas.Förmedlingarna måste även fortsättningsvisprioritera personer som är långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna. Storaansträngningar måste göras för att ökasysselsättningsgraden bland t.ex. äldre,funktionshindrade och utomnordiskagrupper, även om utskottet med glädje kankonstatera att arbetslösheten för delar avdessa grupper sjunkit en hel del under detsenaste året.Arbetsmarknadspolitiken har lagts omTill skillnad mot vad som hävdas ipartimotionerna kan utskottet konstateraatt arbetsmarknadspolitiken har en klarttillväxtfrämjande inriktning. Volymmålenhar tagits bort och inslagen av matchningoch utbildning har ökat markant.I regeringens regleringsbrev tillArbetsmarknadsverket anges attmålen för arbetsmarknadspolitiken bl.a.ska vara att vakanstiderna för ledigaplatser och arbetslöshetstiden förarbetssökande ska hållas nere. Ett konkretmål är att av företagen ska fåtag på den personal de vill anställa. Iaugusti angav av företagen attde utan problem kunde rekryteraefterfrågad personal, enligt AMS egnamätningar. Vidare ska antaletlångtidsinskrivna minska kontinuerligt ochuppgå till i genomsnitt högst 42 000personer . Kompetenshöjandeåtgärder ska sättas in för dem som harsvårast att komma in på arbetsmarknaden.Ett konkret mål inom detta område är attandelen personer som fått arbete 90 dagarefter avslutad arbetsmarknadsutbildning igenomsnitt ska uppgå till minst 70 %.Dessutom ska i genomsnitt minst 59 000arbetshandikappade personer halämpligt arbete. Andelen personer som gårfrån lönebidragsfinansierat arbete tillosubventionerat ska öka under året.Åtgärderna inriktas i allt högre gradmot sektorer där brist på arbetskraftbedöms uppkomma. I sin prognos överarbetskraftsbehovet och framåt pekarAMS bl.a. ut IT-specialister, vård- ochomsorgsyrken och lärare som exempel påområden där behoven av arbetskraft stadigtökar och där utbildningsinsatser i olikaformer behövs. Till exempel har enbristyrkesutbildning för redan anställdainförts som en försöksverksamhet, och ettförstärkt anställningsstöd har införts föratt öka de långtidsinskrivnas möjligheteratt få ett reguljärt arbete.Anställningsstödet förstärktes ytterligarei fjol, och utskottet vill i anslutningtill detta nämna att det förstärktaanställningsstödet för personer som varitinskrivna i arbetsförmedlingen under tvåår omfattade drygt 7 300personer. Vidare kan utskottet notera attdet pågår ett löpande arbete med attförenkla det arbetsmarknadspolitiskaregelverket.Till följd av konjunkturnedgången bedömerregeringen i budgetpropositionen attantalet deltagare i de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen i åruppgår till i genomsnitt 115 000, någotfler än och 4 000 fler än vadregeringen bedömde i vårpropositionen för2002. I takt med att aktiviteten iekonomin ökar väntas antalet deltagareminska, till i genomsnitt 97 000 personer2003. Detta kan jämföras med att antaletdeltagare 1994 var drygt 235 000 personer- en nedgång med omkring 110 000 personerperioden 1994-2001.Som följd av propositionen omomläggningen av arbetsmarknadspolitiken(1999/2000:98) infördes enaktivitetsgaranti för personer som äreller löper risk att blilångtidsarbetslösa. Antalet deltagare iaktivitetsgarantin uppgick i mars i årtill omkring 38 800 personer. Utskottetvill erinra om att regeringen ibudgetpropositionen anger att den avseratt återkomma med förslag om envidareutveckling av det särskildaanställningsstödet i syfte att ökajobbchanserna för de personer som befunnit sig i aktivitetsgarantinmen som trots det inte lyckats få fotfästepå arbetsmarknaden.Riksdagen beslutade om enrelativt omfattande reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Reformeringeninnebar bl.a. att försäkringens roll somomställningsförsäkring förtydligades.Kraven på den arbetslöse tydliggjordessamtidigt som rättssäkerheten för denenskilde förstärktes.