bet · GP01UU8 · 2002-03-12 00:00:00 — Mänskliga rättigheter m.m. länder, områden, enskildafolkgrupper och vissa FN-frågor SammanfattningI detta betänkande behandlas en rad motioner som rörmänskliga rättigheter och andra förhållandenavseende länder, områden och enskilda folkgrupper.Såväl principiella och övergripande frågor somsituationen i en rad enskilda länder behandlas.Urvalet har styrts av de motioner som väckts.De behandlade frågorna är betydelsefulla, menavspeglar inte nödvändigtvis de frågor som utgör destora huvudfårorna i svensk utrikes- ochbiståndspolitik.Utskottet ställer sig bakom den av regeringen fördapolitiken på MR-området i de fall som aktualiserasav motionerna. Arbetet för att främja respekten förde mänskliga rättigheterna bör enligt utskottetutgöra en integrerad del i all utrikespolitik och idetta betänkande betonar ansvar i dettaavseende. Det är ett gemensamt ansvar för detinternationella samfundet att påtala brott mot demänskliga rättigheterna där sådana begås. Sverigemåste framföra öppen och tydlig kritik när så ärbefogat.Utskottet besvarar eller avstyrker samtligamotionsyrkanden.I ärendet finns 19 reservationer och 9 särskildayttranden.Utskottets överväganden disponeras enligt följande:1. Demokrati, utveckling och ett vidgatsäkerhetsbegrepp2. Bistånd och mänskliga rättigheter3. Dödsstraff och tortyr5. Diskriminering på grund av kön eller sexuellläggning6. Rasism och slavhandel8. Armenier, assyrier/syrianer och kaldéer16. FN och andra internationella organisationer41. ÖvrigtI en bilaga redovisas ochratifikationsstatus avseende dessa per den 25februari 2002.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Demokrati, utveckling och ett vidgatsäkerhetsbegreppRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U313 samt 2001/02:U335yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört.2. Bistånd och mänskliga rättigheterRiksdagen avslår motion 2001/02:U328 yrkande 5 och förklararmotionerna /02:U225 yrkande 2, 2001/02:U237samt 2001/02:U328 yrkandena 3, 4 och 1922besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 1 (m, c)Reservation 2 (kd, fp)3. avslår motion 2001/02:U205 och förklarar motionerna2000/01:U661 yrkandena 811, 2001/02:U234 yrkande4 samt 2001/02:U333 besvarade med vad utskottetanfört.Reservation 3 ( v)4. Dödsstraff och tortyrRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U209 yrkande 19 samt2001/02:345 yrkandena 11 och 12 besvarade med vadutskottet anfört.5. Diskriminering på grund av kön eller sexuellläggningRiksdagen avslår motion 2001/02:U209 yrkande 1 och förklararmotionerna /01:U661 yrkandena ,2001/02:U345 yrkande 18, 2001/02:L367 yrkandena19 och 20 samt 2001/02:L371 yrkandena 46 och 47besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 4 ( v, c, fp, mp)6. Kvinnors situation i krig och andra utsattasituationerRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U209 yrkandena ,2001/02:U277 samt 2001/02:U349 yrkande 21besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 5 (v, kd)7. Prenatal könsdiskrimineringRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U204 yrkande 2,2001/02:U209 yrkande 18, 2001/02:U222 yrkande 6,2001/02:U327 yrkande 11 samt 2001/02:U349yrkandena besvarade med vad utskottetanfört.Reservation 6 (v, kd, c)8. Tilläggsprotokoll till konventionen omavskaffande av diskriminering av kvinnorRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U242, 2001/02:U252yrkandena 5 och 6, 2001/02:U345 yrkande 15 samt2001/02:U349 yrkande 22 besvarade med vadutskottet anfört.Reservation 7 (v)9. Sexuell exploatering och prostitutionRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U209 yrkandena 13, 14 och17, 2001/02:U308 yrkandena 1, 3 och 4 samt2001/02:U349 yrkandena 4 och 7 besvarade med vadutskottet anfört.10.HedersmordRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U345 yrkande 16 samt2001/02:U349 yrkandena 1 och 2 besvarade med vadutskottet anfört.11.Rasism och slavhandelRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U209 yrkande 20,2001/02:U220 yrkandena 1 och 2, 2001/02:U345yrkande 13 samt 2001/02:U347 yrkandena 1, 3, 5och 8 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 8 (v)12.TerrorismRiksdagen förklarar motion 2001/02:U347 yrkande 6 besvarad medvad utskottet anfört.13.ReligionsfrihetnRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U297 samt 2001/02:U345yrkande 14 besvarade med vad utskottet anfört.14.Funktionshindrades situationRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 19 besvarad medvad utskottet anfört.15.KrigsförbrytelserRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkandena 27 och 28besvarad med vad utskottet anfört.16.Fängslade oppositionella i MoldavienRiksdagen förklarar motion 2001/02:U265 besvarad med vadutskottet anfört.17.Förhållandena i RysslandRiksdagen förklarar motion 2001/02:U312 yrkandena 14 (delvis)och 15 besvarad med vad utskottet anfört.Reservation 9 ( m)18.Förhållandena i TjetjenienRiksdagen förklarar motion 2001/02:U230 yrkandena 13 besvaradmed vad utskottet anfört.19.Förhållandena i VitrysslandRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U312 yrkande 14 (delvis),2001/02:U328 yrkande 9 samt 2001/02:U345 yrkande62 besvarade med vad utskottet anfört.20.Assyriers/syrianers och kaldéers situationRiksdagen förklarar motion 2001/02:U262 yrkandena 13 och 58besvarad med vad utskottet anfört.21.Stockholms internationella forum omFörintelsenRiksdagen förklarar motion 2001/02:U235 besvarad med vadutskottet anfört.22.Massakrer på assyrier/syrianer och kaldéerRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U219 yrkandena 13 samt2001/02:U271 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 10 (v, kd, mp)23.Förhållandena i TurkietRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U293 yrkandena 1 och 2,2001/02:U247 yrkandena 14, 2001/02:U255yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:U345 yrkande 31besvarade med vad utskottet anfört.24.EU:s och roll i MellanösternRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U257 yrkandena 1 och 2,2001/02:U280 yrkandena 19, 2001/02:U285yrkandena 1, 2, 4, 9 och 10 samt 2001/02:U346yrkandena 13 besvarade med vad utskottet anfört.25.Dialogen mellan parternaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U285 yrkandena 3, 5 och 6besvarad med vad utskottet anfört.26.Regionala aktörer i MellanösternRiksdagen förklarar motion 2001/02:U285 yrkandena 7 och 8besvarad med vad utskottet anfört.27.Fördomar mellan parternaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U291 besvarad med vadutskottet anfört.28.Enskilda MR-fallRiksdagen förklarar motion 2001/02:U256 yrkandena 1 och 2besvarad med vad utskottet anfört.29.Bombningar och flygförbudszoner i IrakRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U317 yrkande 4 och2001/02:U337 yrkande 4 samt förklarar motion2001/02:U282 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört.30.Sanktionerna mot IrakRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U262 yrkande 4,2001/02:U278, 2001/02:U282 yrkandena 2, 4 och 5,2001/02:U325 yrkande 4 samt 2001/02:U337 yrkande5 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 11 (v)31.Minoriteterna i IrakRiksdagen avslår motion 2001/02:U337 yrkande 6 och förklararmotionerna /02:U275, 2001/02:U282 yrkandena3, 6 och 7, 2001/02:U325 yrkandena 13 och 5 samt2001/02:U337 yrkandena 13 besvarade med vadutskottet anfört.32.Kurdernas situationRiksdagen förklarar motion 2001/02:U210 yrkande 2 besvarad medvad utskottet anfört.Reservation 12 (v)33.Förhållandena i IranRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U252 yrkande 4,2001/02:U270 yrkandena 16, 8 och 9 samt2001/02:U289 yrkandena 1 och 2 besvarade med vadutskottet anfört.34.Förhållandena i AfghanistanRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 56 besvarad medvad utskottet anfört.35.Förhållandena i BurmaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 32 besvarad medvad utskottet anfört.36.Förhållandena i Sri LankaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U212 yrkandena 13 besvaradmed vad utskottet anfört.37.Taiwan i förklarar motionerna 2001/02:U202 yrkandena 1 och 2,2001/02:U213, 2001/02:U274 yrkande 1,2001/02:U299 yrkande 1, 2001/02:U307 samt2001/02:U345 yrkandena 5254 besvarade med vadutskottet anfört.38.Taiwans representationskontor i ochsvensk representation i TaiwanRiksdagen avslår motionerna 2001/02:U202 yrkande 3,2001/02:U236, 2001/02:U299 yrkande 2,2001/02:U345 yrkande 48 och förklarar motionerna2001/02:U202 yrkande 4, 2001/02:U345 yrkandena 49och 50 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 13 (m, fp)39.Det officella utbytet med TaiwanRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U217 samt 2001/02:U345yrkande 51 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 14 (m, kd, c, fp)40.Relationerna mellan ochTaiwanRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U274 yrkande 2 samt2001/02:U345 yrkande 47 besvarade med vad utskottetanfört.41.Dödsstraffet i TaiwanRiksdagen förklarar motion 2001/02:U215 yrkande 7 besvarad medvad utskottet anfört.42.Förhållandena för oliktänkande iFolkrepubliken förklarar motion 2001/02:U206 besvarad med vadutskottet anfört.43.Taiwan som demokratisk förebild förFolkrepubliken förklarar motion 2001/02:U214 yrkande 1 besvarad medvad utskottet anfört.44.Folkrepubliken kärnvapenupprustningRiksdagen förklarar motion 2001/02:U214 yrkande 2 besvarad medvad utskottet anfört.Reservation 15 (m, c)45.Folkrepubliken inblandning i Taiwansinre angelägenheterRiksdagen förklarar motion 2001/02:U214 yrkandena 35 besvaradmed vad utskottet anfört.46.Sveriges och Europeiska unionens KinapolitikRiksdagen avslår motion 2001/02:U214 yrkande 6.Reservation 16 (m, kd, c, fp)47.Dödsstaffet och moderniseringen avrättsväsendet i förklarar motion 2001/02:U215 yrkandena 13 besvaradmed vad utskottet anfört.48.Förföljelse av oliktänkande i FolkrepublikenKinaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U215 yrkande 4 besvarad medvad utskottet anfört.49.Folkrepubliken och förklaringen om demänskliga rättighernaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U215 yrkande 5 besvarad medvad utskottet anfört.50.Tvångsaborter i förklarar motion 2001/02:U215 yrkande 6 besvarad medvad utskottet anfört.51.Den demokratiska utvecklingen iFolkrepubliken förklarar motionerna 2001/02:U252 yrkande 2 samt2001/02:U290 besvarade med vad utskottet anfört.52.Den politiska dialogen med FolkrepublikenKinaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkandena 4244 besvaradmed vad utskottet anfört.53.Förhållandena i HongkongRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 45 besvarad medvad utskottet anfört.54.Förhållandena i och XinjiangRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U320 yrkandena 15,2001/02:U336 yrkandena 15 samt 2001/02:U345yrkande 46 besvarade med vad utskottet anfört.55.Förhållandena i IndonesienRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkandena 33 och 34besvarad med vad utskottet anfört.56.Förhållandena i , MoluckernaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkandena 3638 besvaradmed vad utskottet anfört.57.Förhållandena i ÖsttimorRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U252 yrkande 1,2001/02:U254 yrkandena 13 samt 2001/02:U345yrkandena 40 och 41 besvarade med vad utskottetanfört.58.Förhållandena i NordkoreaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 58 besvarad medvad utskottet anfört.59.Förhållandena i AlgerietRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 59 besvarad medvad utskottet anfört.60.Förhållandena i VästsaharaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U329 yrkandena 14 besvaradmed vad utskottet anfört.61.Förhållandena i SudanRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U292 samt 2001/02:U345yrkande 64 besvarade med vad utskottet anfört.62.Förhållandena i EritreaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U208 yrkandena 16 besvaradmed vad utskottet anfört.63.Förhållandena i EtiopienRiksdagen förklarar motion 2001/02:U211 yrkandena 1 och 2besvarad med vad utskottet anfört.64.Förhållandena i KenyaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U246 yrkandena 13 besvaradmed vad utskottet anfört.65.Förhållandena i TanzaniaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkande 63 besvarad medvad utskottet anfört.66.Främjande av regionala strukturer i södraAfrikaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U225 yrkande 1 besvarad medvad utskottet anfört.67.Förhållandena i ZimbabweRiksdagen förklarar motion 2001/02:U345 yrkandena 60 och 61besvarad med vad utskottet anfört.68.Förhållandena i ColombiaRiksdagen förklarar motion 2001/02:U281 besvarad med vadutskottet anfört.69.Förhållandena i KubaRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U328 yrkande 10 samt2001/02:U345 yrkande 55 besvarade med vadutskottet anfört.Reservation 17 (kd, c, fp)70.Dödsstraffet i USARiksdagen förklarar motion 2001/02:U252 yrkande 3 besvarad medvad utskottet anfört.71.Tvångsförflyttning av indianer i USARiksdagen förklarar motion 2001/02:U294 besvarad med vadutskottet anfört.72.Allmänt om FNRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U225 yrkande 3 samt2001/02:U345 yrkande 5 besvarade med vadutskottet anfört.73.Internationella brottmålsdomstolenRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U252 yrkande 7 samt2001/02:U345 yrkande 6 besvarade med vadutskottet anfört.74. FN:s reformeringRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U284 yrkandena 1 och 2,2001/02:U300 yrkandena 17, 18, 21 och 24,2001/02:U322 yrkandena 13 samt 2001/02:U323yrkande 8 besvarade med vad utskottet anfört.Reservation 18 (mp)75.FN och konventionerRiksdagen förklarar motionerna 2001/02:U305 yrkandena 46 och 8,2001/02:U345 yrkandena 1, 2, 8 och 9 samt2001/02:U351 yrkandena 1, 2, 4 och 5 besvarademed vad utskottet anfört.76.FN-konferens om mansrollenRiksdagen förklarar motion 2001/02:A393 yrkande 2 besvarad medvad utskottet anfört.77.Interneringsläger under andra världskrigetRiksdagen förklarar motion 2001/02:U339 yrkandena 1 och 2besvarad med vad utskottet anfört.Reservation 19 (v)78.Diplomatiska privilegier och immunitetRiksdagen förklarar motion 1999/2000:U901 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 12 mars 2002På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (),(), (), MuradArtin (v), (), (),(), (),(), (),(), och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDetta betänkande behandlar huvudsakligenmotionsyrkanden som rör frågor om mänskligarättigheter i enskilda länder och områden samt somavser folkgrupper eller enskilda personer.Betänkandet behandlar även andra frågor, t.ex.speciella hälsofrågor, i ett MR-perspektiv.En generell utgångspunkt för utskottets arbete äratt integrera betänkandearbetet med den verksamhetsom bl.a. bedrivs inom områdena för forskning,utvärdering samt omvärldsbevakning. En betydande delav utskottets behandling av motionsyrkanden, t.ex.mänskliga rättigheter, innehåller därför element avuppföljning och utvärdering.BakgrundRegeringen har tidigare i skrivelser (Mänskliga rättigheter isvensk utrikespolitik skr. 1997/98:89 ochDemokrati och mänskliga rättigheter i Sverigesutvecklingssamarbete skr. 1997/98:76) framhållitatt demokrati och mänskliga rättigheter är både måloch medel i utvecklingsprocessen. Demokrati sombiståndsmål har funnits , men förstefter det slut har ett metodarbete påallvar utvecklats inom utvecklingssamarbetet i syfteatt främja demokratisering i ett internationelltperspektiv. har de mänskligarättigheterna, som de formuleras i deinternationella konventionerna, alltmer kommit ifokus. De utgör en värdegrund för världens stateroch folk. En viktig uppgift för såväl FN:sgeneralförsamling som är attuppmärksamma och granska missförhållanden i enskildaländer vad avser respekten för de mänskligarättigheterna. Det kan konstateras att arbete alltmer kommitatt förskjutas från normbildande till övervakandeverksamhet. Utskottet noterade i förra åretsbetänkande (2000/01:UU10) att i sitt senaste betänkande krävt attEU överger dagens fragmenterade MR-politik ochersätter den med ett gemensamt heltäckande programför mänskliga rättigheter som omfattar allapolitikområden.Utskottet framhöll i betänkande 2001/02:UU2Internationellt bistånd att i en värld avglobalisering och allt starkare ömsesidiga beroendenmåste allas trygghet och välfärd främjas omkonflikter präglade av våld skall kunna undvikas.För att respekten för de mänskliga rättigheternaskall kunna bli allomfattande fordras att staternatar sina internationella åtaganden på allvar. Detkräver att den nationella politikens olikadelområden samverkar för att bidra till minskadfattigdom, hållbar utveckling, fred och rättvisa.Demokratin har i vissa länder vunnit ett alltstarkare fäste, även om institutionerna alltjämt ärrelativt svaga. Många av ledarna i dessa länder ärfolkvalda, men det folkliga förtroendet fördemokratiska institutioner är i flera fall dåligt.Den extrema fattigdomen som råder på många håll ivärlden är det främsta hindret för varaktig fred ochför konsolidering av demokratin.Handel med kvinnor och barn för bl.a. sexuelltutnyttjande ökar i många delar av världen. Det är enmodern form av slavhandel som utgör en grovkränkning av människors värde och av mänskligarättigheter.Utskottet konstaterade också att demokrati,mänskliga rättigheter, rättsstat och fungerandemarknadsekonomi är centrala delar i ettvälfärdssamhälle. Liksom att alltutvecklingssamarbete måste vara resultatinriktat.Nya möjligheter har skapats för människor attinhämta den information de behöver för att förbättrasin situation. Tillgången till IT i fattiga länderär dock mycket dålig, och den digitala klyftan är enrealitet. Utskottet menar att det är viktigt attSverige i biståndsarbetet ökar användningen av ITsom ett instrument inom alla delar av biståndet. Enviktig uppgift är att hjälpa fattiga länder attskapa IT-strategier som en del av deras övergripandestrategier för fattigdomsbekämpning.Hiv/aids har förödande konsekvenser för enskildamänniskor, för tillväxten och för helasamhällsutvecklingen i många fattiga länder och ärsåledes en övergripande utvecklingsfråga långt merän bara en fråga om hälsa. Krafttag krävs därför påett brett plan för att förebygga och lindraeffekterna av denna sjukdom.Europeiska unionen och mänskliga rättigheterI ett gemensamt uttalande om Europeiska gemenskapensutvecklingspolitik betonas vikten av att gemenskapenriktar in utvecklingssamarbetet på vissa sektorer.Institutionell kapacitetsuppbyggnad (särskilt föratt främja demokrati och god samhällsstyrning)identifieras som ett strategiskt område förgemenskapens verksamhet. Även främjandet avmänskliga rättigheter, jämställdhet mellan kvinnoroch män samt barns rättigheter identifieras somprinciper som måste integreras ibiståndsverksamheten. Denna policyförklaring bildartillsammans med den reform som genomförs avförvaltningen av biståndet en ny ram för Europeiskagemenskapens utvecklingssamarbete.EU:s roll för att främja målen om mänskligarättigheter och demokratisering blir allt viktigare.Europeiska kommissionen har slagit fast engrundläggande politik om mänskliga rättigheter ochdemokratisering det . I maj 2001publicerades ett meddelande (KOM 2001/252) varssyfte var att ordna in frågan om de mänskligarättigheterna inom ramen för kommissionensövergripande strategi för yttre förbindelser underde kommande åren. Förändringar i omvärlden ochkommissionens interna reformer gör att strategiernaför mänskliga rättigheter och demokrati måsteomdefinieras, i synnerhet för att säkerställa attdessa frågor genomsyrar alla gemenskapenspolitikområden, program och projekt. Fastställandetav prioriteringar, inriktning, leveransformer ocheffekter är dokumentets huvudteman. Kommissionensmeddelande handlar främst, men inte uteslutande, omhur Europeiska gemenskapens bistånd till tredje landkan medverka till att främja mänskliga rättigheteroch demokratisering. Meddelandet är också ett svarpå den begäran som framfördes i Europeiska rådetsslutsatser från mötet i om att man skulleundersöka huruvida det vore lämpligt att inrätta etteuropeiskt organ för mänskliga rättigheter ochdemokrati.Kommissionen menar att förutsättningarna förEuropeiska unionens insatser är tydliga. Unionenförsöker värna de mänskliga rättigheternas dvs.medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter universalitet ochodelbarhet. EU värnar även principen om att kvinnorsoch flickors grundläggande rättigheter är en del avde universella mänskliga rättigheterna. Skyddandetav dessa rättigheter är tillsammans med främjandetav pluralistisk demokrati, effektiva garantier förrättsstatsprincipen samt kampen mot fattigdom någraav Europeiska unionens viktigaste mål. I artikel 6 iFördraget om Europeiska unionen i dess lydelseenligt Amsterdamfördraget som trädde i kraft den 1maj 1999 bekräftades på nytt att Europeiskaunionen bygger på principerna om frihet, demokratioch respekt för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna samt pårättsstatsprincipen, vilka principer är gemensammaför medlemsstaterna. I artikel 49 i Fördraget omEuropeiska unionen betonas att även de länder somansöker om EU-medlemskap måste respektera dessaprinciper. I artikel 7 i samma fördrag införs vidareen mekanism för att bestraffa EU-medlemsstater somallvarligt och ihållande kränker de mänskligarättigheterna. Genom detta fördrag utvidgadesdessutom målet att främja respekten för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna från attha gällt utvecklingssamarbete till att gälla allaformer av samarbete med tredje land (artikel 181a iEG-fördraget).Vissa FN-konventionerDe rättigheter som anges i FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna och de olika bindandekonventionerna omfattar samtliga människor. Dettagäller oavsett ras, hudfärg, kön, språk, religion,politisk eller annan uppfattning, nationellt ellersocialt ursprung, egendom, börd eller ställning iövrigt. Även diskriminering på grund av bl.a.sexuell läggning anses omfattas avdiskrimineringsförbudet, dvs. att ingen fårdiskrimineras eller hindras från att utnyttja sinarättigheter. För att motverka diskriminering krävsibland särskilda insatser från statsmaktens sida ochatt särskilda normer utarbetas för utsatta grupperför att göra dem jämställda med andra.Den internationella konventionen om avskaffande avall slags diskriminering av kvinnor och konventionenom barnets rättigheter syftar till att säkerställaatt kvinnors respektive barns rättigheterrespekteras i praktiken. Det räcker inte med attkvinnor, män och barn formellt ges lika möjligheter.Samma tanke ligger bakom omdelaktighet och tillgänglighet för människor medfunktionshinder. Samhället bör anpassas till denenskildes behov.Konventionen om avskaffande av alla former avrasdiskriminering ger dessutom statsmakten enskyldighet att respektera reglerna och att skyddaden enskilde mot fördomar och negativa åtgärder frånandra invånare. Erfarenheten visar att personer somtillhör nationella, etniska, språkliga ellerreligiösa minoriteter, liksom urbefolkningar,behöver skydd mot diskriminering. För dem ärklausulerna om icke-diskriminering och derasefterlevnad av avgörande betydelse. Det har dessutomvisat sig nödvändigt att formulera mer detaljeradenormer. Tillhörigheten till en diskriminerad gruppblir i sig ett hot mot individen eftersom denenskildes identitet ofta är nära knuten tillfolkgruppen. Förtrycket av gruppens kultur ochlivsform kan således bli skadligt för den enskildemedlemmen.Utskottets övervägandenUtskottet1 Demokrati, utveckling och ettvidgat säkerhets-begreppI motion 2001/02:U313 (m) framhålls att världen påsenare tid har påmints om att demokratin inte ärohotad. I alla kulturer är skolans roll av störstabetydelse. Demokratisk fostran skall genomsyra allundervisning och inte hänvisas till ett särskiltämne på schemat. Det skall också ges en verkligmöjlighet att påverka de beslut som fattas i skolan,särskilt för dem som berörs av besluten. Det gälleralla som arbetar i skolan, inte minst eleverna. I depolitiska församlingarna måste en större öppenhettill för att ge allmänheten möjlighet att påverkabesluten.