bet · GP01FÖU10 · 2002-05-14 00:00:00 — Det måste ävenkunna klara de högt ställda kraven påtillgänglighet, funktionalitet ochsäkerhet.Frågan om ett gemensamtradiokommunikationssystem behandlas merutförligt av utskottet under avsnittetTelekommunikationer.När det gäller behovet av en samlad ochsamordnad operativ och taktisk ledninginom polisen kan utskottet konstatera attpolisens organisation ocharbetsförhållanden behandlades avjustitieutskottet (bet.2001/02:JuU13). Enligt vadjustitieutskottet inhämtat pågår ettarbete internt inom Rikspolisstyrelsenmed hur man kan skapa en mer rationellorganisation inom polisen.Rikspolisstyrelsen har för avsikt attåterkomma till regeringen i frågan underhösten 2002.Frågan om beredskapspoliser tas ocksåupp i motion Fö18 (m) yrkande 3 ochberörs i motion Fö19 (kd) yrkande 6 närdet gäller skyddet av samhällsviktigaanläggningar. Utskottet vill medanledning av dessa yrkanden bl.a. erinraom vad utskottet uttalade (bet. 2001/02:FöU2 s. 21-22) medanledning av väckta motioner i liknandefrågor.Utskottet framhöll då det ytterstangelägna i att vidareutveckla formernaför effektiv hantering avsårbarhetsproblemen i samhällsviktigasystem och redovisade att ökade resurserkommer att behöva satsas påsårbarhetsreducerande åtgärder inom bl.a.områdena elförsörjning ochtelekommunikationer.Av propositionen framgår nu att sedanden kan beredskaps-polisersom slutit avtal med ,efter regeringens medgivande, kallas intill tjänstgöring då samhället harutsatts för eller riskerar att utsättasför särskilt svåra och påfrestandesituationer från ordnings- ochsäkerhetssynpunkt. Det rör sig om extremaoch allvarliga situationer av närmastnationell omfattning där polisens vanligapersonella resurser inte räcker till. Desituationer som avses är sådana där detkrävs att insatser från flera olikamyndigheter och organ samordnas för attkunna hantera situationen.Mot bakgrund av bl.a. oroligheterna isamband med Europeiska rådets möte iGöteborg tillkalladeregeringen en kommitté(dir. 2001:60) för att se över polisensmöjligheter att förebygga och bekämpaallvarliga ordningsstörningar. Iuppdraget ingår att överväga om det finnsanledning att utvidga möjligheterna attanvända beredskapspoliser i fredstid.Kommittén skall slutredovisa sitt uppdragsenast den 31 maj 2002.Utskottet utgår ifrån att frågor av detslag som tas upp i motionerna Fö18 (m)och Fö19 (kd) rörande bl.a.ianspråktagande av beredskapspoliser förolika fredstida ändamål, såsom bl.a.skydd och bevakning av samhällsviktigverksamhet, kommer att bli föremål föröverväganden i denna kommitté.Mot bakgrund av vad utskottet ovanredogjort för avstyrks kommittémotionernaFö18 (m) yrkande 3 och Fö19 (kd) yrkande6.Med anledning av kommittémotion Fö19 (kd)yrkandena 11 och 12 kan utskottetkonstatera att regeringen i propositionenföreslår en ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763, HSL). Ändringeninnebär att det i HSL före-skrivs attlandstingen skall ha ett planeringsansvarför den katastrofmedicinska beredskapen.I HSL skall vidare föreskrivas attregeringen, eller den myndighetregeringen bestämmer, har rätt attmeddela särskilda föreskrifter om hälso-och sjukvården i fredstid om det ur ettnationellt perspektiv finns behov avkatastrofmedicinska insatser.När det gäller sjukhusensreservförsörjning som ocksåKristdemokraterna tar upp i motion Fö19(kd) redovisar regeringen i propositionenbl.a. att mot bakgrund avelförsörjningens avgörande betydelse församhällets funktion avser regeringen attnoga följa hur sårbarheten i elsystemetutvecklas och vid behov pröva om det börinföras regler om leveranssäkerhet ifredstid. En fråga som särskilt börstuderas är metoder för att stimulerainrättande av reservkraft hossamhällsviktiga funktioner. Medutgångspunkt i denna fördjupadebeskrivning avser regeringen att övervägaförslag till de eventuella kompletteranderegler som kan behövas.Utskottet, som vid ett flertaltillfällen slagit fast betydelsen av enrobust och flexibel infrastruktur, därbl.a. förmågan inom elförsörjningensärskilt framhållits, ser medtillfredsställelse på att regeringen ipropositionen sammanfattningsvis bedömeratt hälso- och sjukvården har bådebetydande resurser och en höggrundberedskap att utgå ifrån vid en svårpåfrestning på samhället i fred. Någrasärskilda initiativ i enlighet med vadsom yrkas i motionen anser utskottetdärför inte vara påkallat.Utskottet avstyrker med det ovananförda kommittémotion Fö19 (kd)yrkandena 11 och 12.Utskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omkommunal räddningstjänst, hälso- ochsjukvård samt polisverksamhet. Såledesföreslår utskottet att riksdagengodkänner regeringens förslag att det ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL)skall föreskrivas att landstingen har ettplaneringsansvar för denkatastrofmedicinska beredskapen.Utskottet tillstyrker också att det i HSLskall föreskrivas att regeringen, ellerden myndighet regeringen bestämmer, harrätt att meddela särskilda föreskrifterom hälso- och sjukvården i fredstid omdet ur ett nationellt perspektiv finnsbehov av katastrofmedicinska insatser.TerrorismRegeringenRegeringen bedömer att står istort väl rustat i kampen mot terrorism.Genom Säkerhetspolisens arbete finns deten god överblick över olikaterroristorganisationers verksamhet.Hotbilden när det gäller internationellterrorism riktad mot bedöms förnärvarande som låg. Polisväsendet har påbåde lokal och nationell nivå planer förpolisinsatser vid särskilda händelser,t.ex. terroristangrepp.Skälen för regeringens bedömning är bl.a.att Säkerhetspolisen bedömer att vare sigde i boende medterroristanknytning, utländskaterrornätverk eller de inhemska gruppersom har deltagit i träning utomlands harför avsikt att genomföra terrordåd ilandet.Beträffande hotet från inhemskaextremistmiljöer gör Säkerhetspolisenbedömningen att det finns aktörer medavsikt att angripa det svenskastatsskicket, men att deras förmåga i desammanhangen är så begränsad att det integår att tala om ett hot mot detdemokratiska styrelseskicket. Däremot kaninhemska extremistmiljöer utgöra ett hotmot rikets inre säkerhet i termer avderas avsikt och förmåga att genom våldeller hot om våld försöka påverka statensföreträdare och genom att angripaenskilda individers medborgerliga fri-och rättigheter. Säkerhetspolisen bedömeratt den generella hotbilden från såvältransnationella grupper som inhemskaextremistgrupper vad gällerterrorattentat mot svenska intressen ärlåg.Den 20 december 2001 beslutaderegeringen att tillkalla en särskildutredare med uppgift att se översamhällets beredskap och förmåga införomfattande terroristattentat och andraliknande extraordinära händelser iSverige. Till sitt förfogande harutredaren en referensgrupp medrepresentanter för riksdagspartierna.Uppdraget skall redovisas senast den31 december 2002.En särskild fråga är hur beredskapenvid en terroristattack med nukleära,biologiska eller kemiska vapen (N-, B-och C-vapen) fungerar. En sådan attackställer särskilda krav på polisen och enrad andra myndigheter. Reger-ingen gav imaj 1998 en särskild utredare i uppdragatt göra en översyn av förmåganär det gäller skydd mot N-, B- och C-vapen. Den särskilde utredaren redovisadesitt uppdrag (Ds 1999:13).Utredaren konstaterade attpolisverksamheten fyller en viktig roll idetta sammanhang. Av rapporten framgårdessutom att det finns vissa svagheter iberedskapen och att förmågan på NBC-området behöver förstärkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen i propositionen anför omterrorism.ElförsörjningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion Fö19 (kd) yrkandena 9 och 10.RegeringenRegeringen gör följande bedömningar närdet gäller elförsörjningen.· Under normala förhållanden harSverige ett säkert elsystem. Samhälletsökade elberoende och elsystemetskänslighet för extrema väderförhållandenoch organiserade våldsangrepp innebärdock att ytterligare åtgärder bör vidtasför att öka elsystemets uthållighet.·· Regeringen avser att under detkommande året inleda ett särskiltöversyns- och utvärderingsarbete vadgäller elförsörjningen. Den nuvarandemyndighetsorganisationen ärändamålsenlig, men en kartläggning ochbeskrivning av beredskapsmyndigheternassamordning och samverkan bör göras.·· Möjligheterna att fastställaprioriteringsordningar vid leverans av elbör undersökas vidare.·Regeringen anför som skäl för sinabedömningar bl.a. att ansvarsfördelningeninom elförsörjningen är sådan att det ären uppgift för elföretagen att vidta deåtgärder som krävs för att hålla en godleveranssäkerhet i fred. Det ingår iSvenska kraftnäts uppgifter somsystemansvarig att reducera risken förtekniska störningar i elförsörjningen.Enligt regeringens bedömning finns etttydligt samband mellan deberedskapsåtgärder som vidtas försituationer med höjd beredskap ochåtgärdsbehovet för situationer med svårastörningar i fredstid. Ett införande avsärskilda regler om leveranssäkerhet ifredstid innebär vidare ett avsteg frånde principer som kännetecknar denavreglerade elmarknaden. Mot bakgrund avelförsörjningens avgörande betydelse församhällets funktion avser emellertidregeringen att noga följa hur sårbarheteni elsystemet utvecklas och vid behovpröva om det bör införas regler omleveranssäkerhet i fredstid.En fråga som särskilt bör studeras ärmetoder för att stimulera inrättande avreservkraft hos samhällsviktigafunktioner. Med utgångspunkt i dennafördjupade beskrivning avser regeringenatt överväga förslag till de eventuellakompletterande regler som kan behövas.När det gäller överförings- ochdistributionssystemet anför regeringenbl.a. att robustheten bör ökas genom attidentifiera svaga länkar och beroendensom kan finnas i de tekniskafunktionskedjorna och åtgärda dem. Därmedkan riskerna minskas för att samtidigaföljdfel leder till omfattandesystemstörningar. Andra åtgärder bör varaatt ytterligare öka redundansen, dvs. attminska konsekvenserna om enskildakomponenter måste kopplas bort vid fel.Vissa lokalnät har under senare årvarit utsatta för omfattande ochlångvariga elavbrott. Sedan föregåendevinter har ett flertal insatser gjortsför att förbättra såväl beredskapen föratt hantera stora lokala elavbrott sominformationsinsatser till kunderna.Branschorganisationen energi hartagit fram branschpraxis förinformationsverksamhet i samband medstörre störningar och för förebyggandeinformationsinsatser inför framtidastörningar i elförsörjningen.Branschen arbetar också medstorstörningssamverkan. Det finns i dagsju samverkansområden som geografisktomfattar hela . Nätföretagen inomvarje samverkansområde kommer attsamarbeta för att snabbare kunna åtgärdafel vid strömavbrott. Även Svenskakraftnät medverkar i detta samarbete.Inom ramen för storstörningssamverkankommer nätföretagen i förhand överens omvilka resurser som finns till hands, hurdessa skall utnyttjas och vilkaersättningar som skall utgå förutnyttjandet av dessa resurser. Om enstorstörning inträffar sammankallasdirekt en ledningsgrupp som samordnararbetet. Branschens målsättning är attingen enskild nätkund skall vara utantillgång till el under mer än 24 timmar.För att klara målet kommer elnätföretagenatt se över leveranssäkerheten ibefintliga nät, särskilt där det finnsoisolerad ledning i icke trädsäkraområden. Flera elnätföretag har ocksåavsatt extra medel för åtgärder inomområden med svagare nät eller där nätetär extra utsatt för störningar.Regeringen ser positivt på dessainsatser.En ny struktur för samverkan mellanelnätföretagen och samordning avreparationsresurser vid svåra störningarär som nämnts under etablering. Reger-ingen har erfarit att Svenska kraftnätavser att verka för att denna strukturför samverkan vid fredstida störningarskall utvecklas till att även kunnanyttjas vid höjd beredskap och därmedersätta den nuvarandekrigsorganisationen. I detta syfte kommerövningar i krisledning att genomföras medde olika samverkansenheterna. Svenskakraftnät kommer också att vidta åtgärderför att säkra samverkansenheternasuthållighet, ledningsplatser ochkommunikationsmöjligheter i krig.Vidare har regeringen beslutat attSvenska kraftnät skall undersökamöjligheterna för vissa investeringar iteknisk utrustning i syfte att kunnaförbättra förmågan att i en krissituationeller vid svåra störningar i elsystemetstyra knappa eltillgångar tillprioriterade användare.För att öka möjligheterna att nyttjaden som har utbildats med stöd avtotalförsvarsplikten till reparatör iberedskapsorganisationen organiserasmobila reparationsenheter. Enheternabemannas med totalförsvarspliktiga ochmed arbetsledare från deentreprenadföretag som normalt sköterelföretagens anläggningar. För att ökaantalet arbetsledare utbildas montörersom normalt arbetar på regionala ochlokala nät för arbeten i stamnätet.Reparationsenheterna ges sådan kompetensatt de även kan medverka vidinternationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser. För att säkrapersonal för sådana insatser harfrivilliga avtal slutits med såväl fastanställda montörer som med personer somunder sin totalförsvarsplikttjänstgöringutbildat sig till reparatörer. Svenskakraftnät anser att motsvarande avtal ävenbör slutas för att säkra personal förinsatser vid svåra störningar i fredstid.Som tidigare nämnts avser regeringenatt ge i uppdrag attåterkomma med en fördjupad beskrivning avförslag och en redovisning av vilkaåtgärder som myndigheten kan vidta påeget initiativ och vilka hinder som iförekommande fall föreligger. Regeringenavser, som ovan nämnts, att ge Svenskakraftnät i uppdrag att bl.a. studerametoder för inrättande av reservkraft hossamhällsviktiga funktioner.Beträffande elförsörjningens beroende avtele- och radiokommunikationer anförregeringen bl.a. att det intefinns något gemensamt mobilradiosystemför elföretagen. Det finns svårigheteratt med nuvarandekommunikationsmöjligheter styrareparationsenheter på fältet vid svårastörningar i elsystemet. Svenska kraftnätstuderar tillsammans med branschföretagenmöjligheterna att utveckla ett förelbranschen gemensamt mobilradiosystem.Regeringen bevakar utvecklingen inomdetta område.Beträffande möjligheterna att fastställaprioriteringsordningar vid leverans av elanför regeringen att frågan om att skapamöjligheter för att styra knappaeltillgångar till prioriterade användarehar tidigare uppmärksammats utan att detskapats erforderlig klarhet när detgäller såväl tekniska som juridiskaförutsättningar. Regeringen konstaterar ilikhet med bl.a. attSårbarhets- och säkerhetsutredningen intehar analyserat behovet avförfattningsändringar i ellagen ommöjligheter att fastställa prioriterings-ordningar för leverans av el på ett merdjupgående sätt. Regeringen kommer därföratt tillse att frågan om möjligheter attfastställa prioriteringsordningarundersöks vidare.MotionI kommittémotion Fö19 (kd) av . framhålls att elavbrotten, som kanorsaka omfattande störningar isamhällsfunktionerna och ekonomiskaförluster hos kunderna, beror bland annatpå brister i det förebyggande skogligaunderhållet utmed de så kalladeledningsgatorna.I föreskrifterna för vegetation iledningsgator finns märkligt nog intenågra krav på avstånd mellan friledningoch vegetation vid sidan. Helt trädsäkraledningsgator skulle innebära alltförstora intrång för markägare menstandarden på det förebyggandeunderhållet bör förbättras. Mot bakgrundav elförsörjningens betydelse församhällets funktion anserKristdemokraterna att det finns skäl attutarbeta vilka kvalitetskrav somEnergimyndigheten bör ställa angåendeledningsgator i samband mednätkoncessioner för att öka elsystemetsrobusthet vid storm eller snöoväder(yrkande 9).I samma motion påpekarKristdemokraterna att regeringen anföratt det allvarligaste hotet motelförsörjningen i fredstid är extremaväderförhållanden samt sabotage motvitala delar av elsystemet. För att såsnabbt som möjligt komma i gång medreparationsarbetet vid omfattande skadoroch störningar på elnäten krävs en godfredstida beredskap. Kristdemokraternaanser därför att det bör övervägas attinrätta beredskapsstyrkor på centraleller regional nivå för att söka förkortaelavbrottstiderna (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeMed anledning av kommittémotion Fö19 (kd)yrkandena 9 och 10 vill utskottet hänvisatill den utförliga redogörelse ibetänkandet (bet. 2000/01: FöU5 s. 27-30)om bl.a. de olika utredningsinitiativ somregeringen vidtagit i syfte att bl.a.minska sårbarheten och driftsstörningar ielsystemen. När utskottet senastbehandlade denna viktiga fråga i november2001 (bet. 2001/02:FöU2 s. 127-128)redovisade utskottet de utredningar inomområdet som avslutats och anförde bl.a.att utskottet med stort intresse tagitdel av slutresultaten av dessa.Av propositionen framgår nu att när detgäller överförings- ochdistributionssystemet bör bl.a.robustheten ökas genom att svaga länkaroch beroenden som kan finnas i detekniska funktionskedjorna identifierasoch åtgärdas.Regeringen anför att vissa lokalnätunder senare år varit utsatta föromfattande och långvariga elavbrott.Sedan föregående vinter har ett flertalinsatser gjorts för att förbättra såvälberedskapen för att hantera stora lokalaelavbrott som informationsinsatser tillkunderna. Branschen arbetar också medstorstörningssamverkan. Det finns i dagsju samverkansområden som geografisktomfattar hela . Om en storstörninginträffar sammankallas direkt enledningsgrupp som samordnar arbetet.Branschens målsättning är att ingenenskild nätkund skall vara utan tillgångtill el . För attklara målet kommer elnätföretagen att seöver leveranssäkerheten i befintliga nät,särskilt där det finns oisolerad ledningi icke trädsäkra områden. Fleraelnätföretag har också avsatt extra medelför åtgärder inom områden med svagare näteller där nätet är extra utsatt förstörningar. Utskottet ser liksomregeringen positivt på dessa insatser.För att öka möjligheterna att nyttjaden som har utbildats med stöd avtotalförsvarsplikten till reparatör iberedskapsorganisationen organiserasmobila reparationsenheter, framgår det avpropositionen. Enheterna bemannas medtotalförsvarspliktiga och medarbetsledare från de entreprenadföretagsom normalt sköter elföretagensanläggningar. Reparationsenheterna gessådan kompetens att de även kan medverkavid internationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser. För att säkrapersonal för sådana insatser harfrivilliga avtal slutits med såväl fastanställda montörer som med personer somunder sin totalförsvarsplikttjänstgöringutbildat sig till reparatörer. Svenskakraftnät anser att motsvarande avtal ävenbör slutas för att säkra personal förinsatser vid svåra störningar i fredstid.Det framgår också av propositionen attregeringen avser att ge Svenska kraftnäti uppdrag att återkomma med en fördjupadbeskrivning av förslag och en redovisningav vilka åtgärder som myndigheten kanvidta på eget initiativ och vilka hindersom i förekommande fall föreligger.Utskottet har med stort intresse tagitdel av den redovisning som regeringenlämnar i propositionen omelförsörjningen. Utskottet utgår ifrånatt åtgärder nu kommer att vidtas somleder till en säkerställd robusthet ochflexibilitet i de samhällsviktigainfrastruktursystemen - inte minstelförsörjningen - i enlighet med vadutskottet länge efterfrågat.Som utskottet ser det har regeringenväl uppmärksammat de frågor som tas upp imotionen. Något särskilt uttalande medanledning av yrkandena i motionen anserutskottet därför inte vara påkallat.Kommittémotion Fö19 (kd) yrkandena 9 och10 avstyrks av utskottet.TelekommunikationerUtskottets bedömning och förslag ikorthetUtskottet utgår ifrån att regeringen nuaktivt arbetar vidare med frågan om ettgemensamt system för radiokommunikationutifrån den av regeringen utseddaförhandlingsmannens förslag.Utskottet förutsätter att inriktningenfortsatt skall vara att få till ståndett landstäckande gemensamt system förradiokommunikation.Vad utskottet anfört om ett gemensamtsystem för radiokommunikation börriksdagen som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet föreslår att avslårmotion Fö19 (kd) yrkande 7.RegeringenRegeringen bedömer att robustatelekommunikationer bör åstadkommas genomlångsiktigt och metodiskt förebyggandearbete. Det är väsentligt att analyserahur den förändrade hotbilden i samhälletoch utbyggnaden av teleinfrastrukturenpåverkar behovet av insatser inomtelekommunikationsområdet samt attfortlöpande vidta erforderliga åtgärderför att säkerställa att infrastrukturenblir robust och säker.Regeringen anför som skäl för sinbedömning bl.a. följande. Mot bakgrund avSårbarhets- och säkerhetsutredningensförslag (SOU 2001:4) har regeringenuppdragit åt attgenomföra en risk- och sårbarhetsanalysinom telekommunikationsområdet. Post- ochtelestyrelsen skall utifrån denna analysredovisa en strategi för hur arbetet medåtgärder för att minska konsekvenserna avsvåra påfrestningar på samhället i fredoch med att öka beredskapen inför höjdberedskap och krig skall bedrivas.Strategin skall avse åren 2003-2005.Uppdraget skall slutrapporteras senastden 1 april 2003.Regeringen har vidare uppdragit åt Post-och att utreda behovet avoch föreslå de författningsändringarvilka dels säkerställer atttelekommunikationerna kan fungera ihändelse av en svår påfrestning påsamhället i fred, dels möjliggör församhället att ställa krav pågrundläggande säkerhet iteleinfrastrukturen i syfte att minskakonsekvenserna av en svår påfrestning omen sådan skulle inträffa. Post- ochtelestyrelsen kommer att redovisa sinutredning . Regeringenavser att senare återkomma till riksdageni denna fråga.Regeringens bedömning av läget förberedskapen är sammanfattningsvis atttelefunktionens förmåga att motstå svårapåfrestningar på samhället i fred delvisär godtagbar. Regeringen bedömer attförmågan inte är godtagbar vad gällerelförsörjning, skydd mot IT-angrepp,Internetinfrastruktur och prioritet avtelefoni.I propositionen lämnas en redovisning avradiokommunikationssystemet församhällsviktiga användare, det s.k. TETRA-systemet (Terrestrial Trunked Radio).Regeringen bedömer att det i nulägetsaknas förutsättningar för finansieringav ett fullt utbyggt gemensamt ochlandstäckande radiokommunikationssystembaserat på TETRA-standard ellerlikvärdigt. Regeringen anser dock attinriktningen fortsatt skall vara att sökafå till stånd ett nationellt sy-stem.Systemet kommer att börja byggas i mindreskala med inriktning att successivt bliett landstäckande system.Det finns behov av att skapa entydligare bild av hur och när tänkbaraanvändare av ett nationellt system ärintresserade av att ansluta sig tilldetta. Regeringen bemyndigade därför den8 statsrådet utse en förhandlingsman för ettnationellt radiokommunikationssystembaserat på TETRA-standard.Förhandlingsmannen skall i dialog medtänkbara användare bilda sig enuppfattning om hur, när och till vilkenkostnad dessa användare kan och villansluta sig till ett nationellt system.Baserat på detta skall förhandlingsmannenredogöra för intresset för systemet hosdessa tänkbara användare och lämnaförslag på möjlig utbyggnadsordning ochtakt för systemet. Förhandlingsmannenskall även presentera tänkbara modellerför finansiering utifrån intresseradeanvändares vilja att finansiera denföreslagna utbyggnaden.Förhandlingsmannens uppdrag skallredovisas till regeringen den 1 april2002.Rikspolisstyrelsen har beslutat attpolisen skall inleda ett projekt för attanskaffa ett nytt nationelltkommunikationssystem. Den första delen avsystem-utbyggnaden avser storstadsläneneftersom polisen inte förfogar överdagens frekvenser för radiokommunikationdär efter 2003. Systemet skall byggas såatt det kan utvecklas till ettlandstäckande gemensamt system för helapublic safety-sektorn. Det måste ävenkunna klara de högt ställda kraven påtillgänglighet, funktionalitet ochsäkerhet. Regeringens förhandlingsman ochRikspolisstyrelsen skall hålla varandraömsesidigt informerade rörandeengagemanget av andra systemanvändare.En utbyggnad av ett nyttradiokommunikationssystem kommer att ledatill en ökad trygghet för medborgareeftersom kommunikationen mellanmyndigheter och andra aktörer förbättras.Säkerheten uppstår i första hand som eneffekt av att många användare kan användasig av samma system för kommunikation.