bet · GP01UU11 · 2002-05-21 00:00:00 — Samarbetet med bl.a. TransparencyInternational fick det officiellanamnet Corruption in the Official Arms Trade (COAT).Sverige kommer att fortsätta att arbeta aktivt meddenna fråga, och resultatet av detta arbeteredovisas i nästa års skrivelse.Exportkontroll av produkter med dubblaanvändningsområdenSamarbete inom multilateralaexportkontrollarrangemangI syfte att underlätta det internationellasamarbetet för icke-spridning avmassförstörelsevapen har ett trettiotal länderslutit sig samman i ett antal multilateralaexportkontrollarrangemang: (),(), Australiengruppen(AG), Missilteknologikontrollregimen (MTCR) samtWassenaar-arrangemanget (WA). Syftet medarrangemangen är att mellan medlemmarna främjainformationsutbyte angående spridningsrisker samtatt identifiera varor och tekniker som kan användasför framställning av massförstörelsevapen och varsutförsel således bör kontrolleras på ett samordnatsätt.Terroristattackerna i och den11 förorsakade massförstörelse utanatt massförstörelsevapen i traditionell bemärkelsekom till användning. Spridningen avmjältbrandsbakterier i visadeatt biologiskt material som kan användas sombiologiskt stridsmedel hade kommit i orätta händer.I ljuset av dessa händelser har samarbetet inom demultilaterala exportkontrollarrangemangen kommit attfokusera på frågan hur samarbetet skall utvecklas såatt det blir än mera effektivt som instrument motinternationell terrorism.Ett första steg i detta arbete är att explicitange i arrangemangens grunddokument att ett av derassyften är just att bekämpa spridning av produktermed dubbla användningsområden till terrorister.Europeiska unionens råd antog en nyrådsförordning, (EG) nr 1334/2000 om upprättandet aven ny gemenskapsordning för kontroll av produkteroch teknik med dubbla användningsområden. Tillskillnad från de multilateralaexportkontrollarrangemang som tidigare nämnts, ärförordningen juridiskt bindande för . Syftethar varit att så långt möjligt etablera frirörlighet för kontrollerade produkter inom den inremarknaden som de olika nationella systemenför kontroll av export till tredje land stärks ochharmoniseras.Förordningen förenar medlemsstaternas åtagandeninom ramen för de multilateralaexportkontrollarrangemangen med friast möjligahandel inom den inre marknaden. Med den nyaförordningen infördes ett generelltgemenskapstillstånd för export av vissa produktertill vissa tredje länder. Generella tillståndlämnades emellertid på nationell nivå redan före dennya EG-förordningens ikraftträdande. Den nyatillståndstypen har förenklat arbetet för deexporterande företagen genom att ett och sammatillstånd kan åberopas oavsett var utförseln från EUäger rum. Det nya gemenskapstillståndet är samtidigtett uttryck för den samsyn som råder mellanmedlemsstaterna beträffande export till vissa tredjeländer.Grunden för tillståndsgivningen har underlättatsgenom att den nya förordningen även inkluderargemensamma kriterier som medlemsstaterna har attbeakta vid sin prövning. En gemensamkriterieuppsättning har inneburit ytterligare ettsteg mot en mer harmoniserad politik på detta områdeoch en stabilare exportkontroll i EU som helhet.Svensk lagstiftningExport och överföring av produkter med dubblaanvändningsområden är föremål för tillståndsgivning,och tillståndsgivande myndighet är Inspektionen förstrategiska produkter (ISP).Till skillnad från vad som gäller underkrigsmateriellagstiftningen där utförseltillståndutgör undantag från ett generellt exportförbud ärförhållandet det omvända under regelverket förkontroll av produkter med dubbla användningsområden.Här är utgångspunkten den att utförseltillståndskall ges såvida det inte strider mot utrikes- ellersäkerhetsintressen såsom dessa beskrivs i EG-förordningen.Regeringen anser att det finns fortsattasäkerhetspolitiska skäl att förhindra spridning avviss kryptoteknik till olämpliga mottagare i vissaländer. Friast möjliga handel med kryptoprodukterbör eftersträvas på EU:s inre marknad för att främjaelektronisk handel och förvaltning samt IT-utvecklingen i och övriga EU.Händelserna har föranlettflera länder att börja granska sin politik vadgäller kryptografi. Kraven har bl.a. stärkts på attett lands rättsvårdande organ och säkerhetsorganskall ha möjlighet att vid brottsundersökning fåtillgång till överförd information i klartext, t.ex.genom att få tillgång till använda kryptonycklar.Regeringen har tagit initiativ till attkommissionen och medlemsstaterna skallarbeta gemensamt med frågan omelektronisk överföring och export, isyfte att främja en utveckling avnationella och likartadekontrollmekanismer. Ett viktigt skäl äratt en viss grad av harmonisering minskarrisken att lättrörlig elektronisk exportsöker sig den lättaste vägen ut ur EU:sinre marknad till tredje land.Utskottets övervägandenRegelverket och dess tillämpningI motion 2001/02:U7 (mp) yrkande 1 begärs attregelverket för krigs-materielexport bör utredas iform av en bred och en grundlig offentlig utredning.Utskottet har inhämtat att regeringen avser atttillsätta en utredning med uppgift att se överexportkontrollregelverket och dess tillämpning motbakgrund av den ökade internationaliseringen avfrågor rörande krigsmateriel ochkrigsmaterielexport. Det gäller exempelvis frågor omden gränsöverskridande konsolideringen avförsvarsindustrin och EU:s gemensamma uppförandekodför vapenexport. Ramarna för den föreståendeöversynen är ännu inte satta och inget beslut harfattats om tidpunkten för när utredningen kommer atttillsättas.Motion 2001/02:U7 (mp) yrkande 1 kan besvaras medvad som ovan anförts.I kommittémotion 2001/02:U7 (mp) yrkande 2 föreslåsen utredning om hur riktlinjerna förkrigsmaterielexport kan göras lagligt bindande.Utskottet framhåller att beslut som rör export avkrigsmateriel är politiska beslut, där utrikes- ochsäkerhetspolitiska avvägningar som är svåra attreglera genom lagstiftning måste göras. Denflexibilitet som det nuvarande systemet ger är,enligt utskottets mening, nödvändig för att enrestriktiv politik skall kunna föras i balansgångenmellan behovet av export och ett totalt förbud.Något behov av den föreslagna utredningen kan därförinte anses föreligga, enligt utskottets mening.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:U7 (mp)yrkande 2.I kommittémotion 2001/02:U7 (mp) yrkande 3 och ipartimotion 2001/02:U8 (v) yrkande 8 föreslås attdet i riktlinjerna införs ett särskiltdemokratikriterium.Utskottet noterar att det i betänkande2000/01:UU14 haft anledning att behandla ettlikalydande yrkande och därvid anfört följande:Utskottet konstaterar att huvudregeln vad gällerriktlinjerna för svensk krigsmaterielexport är atten helhetsbedömning skall göras som omfattar allarelevanta faktorer. I underlaget för dennahelhetsbedömning ingår alltid en redovisning avden politiska situationen i mottagarlandet, bl.a.styrelseskick men också situationen vad gällerpressfrihet, yttrandefrihet, den politiskaoppositionens ställning och andra faktorer.Eftersom dessa faktorer vägs in i den totalabedömningen är sannolikheten liten att tillståndför export av krigsmateriel till diktaturerbeviljas.Utskottet anser att frågan om huruvida ettdemokratikriterium bör införas vad avserriktlinjerna för krigsmaterielexport bör behandlasvid en framtida utvärdering av regelverket försvensk krigsmaterielexport. Regeringen haraviserat att den kommer att ta initiativ till ensådan översyn.Utskottet avstyrker därmed motion 2000/01:U16 (v)yrkande 5.Utskottet håller fast vid denna uppfattning avavstyrker därmed motion 2001/02:U7 (mp) yrkande 3och motion 2001/02:U8 (v) yrkande 8.Sverige bidrar mycket aktivt till att människortvingas fly genom att exportera vapen till ländersom kränker grundläggande mänskliga rättigheter.Sådan vapenexport måste upphöra, krävsdet i partimotion 2001/02:Sf398 (v) yrkande 1.Utskottet konstaterar att enligt lagen omkrigsmateriel får tillstånd för utlandssamverkan(däribland export) endast beviljas om det finnssäkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det ochdet inte strider mot utrikespolitik. Denärmare principerna för tillståndsgivningen harlagts fast i regeringens riktlinjer, som riksdagenockså ställt sig bakom. Riktlinjerna uttolkas medbrett parlamentariskt stöd och är vägledande för ISPvid prövning av tillståndsärenden. Det har ansettsviktigt att nå en bred parlamentarisk uppslutningkring den svenska krigsmaterielexporten genom att geriksdagspartierna insyn och medinflytande i debeslut som fattas. Detta främjar kontinuitet ochlångsiktighet i den förda politiken. , med representanter för samtligariksdagspartier, ges ledamöterna full insyn ihandläggningen av utförselärenden och medinflytandeinnan viktigare beslut fattas.Vid varje tillståndsärende skall enhelhetsbedömning göras och alla för ärendetbetydelsefulla omständigheter beaktas. Riktlinjernaframhåller den särskilda vikt som vid bedömningen avvarje utförselärende skall fästas vid respekten förmänskliga rättigheter i mottagarlandet.Utförseltillstånd för nya leveranser bör enligtriktlinjerna inte lämnas om det avser en stat däromfattande och grova kränkningar av mänskligarättigheter förekommer.Riktlinjernas skrivningar om respekten för demänskliga rättigheterna fick en mer framträdandeplats än tidigare i och med lagstiftning.Detta visar den vikt statsmakterna lägger vid justdetta kriterium. Även internationellt, i deneuropeiska uppförandekoden, intar kriteriet om demänskliga rättigheterna en framträdande plats.Varje utförselärende prövas individuellt medutgångspunkt i överenskomna riktlinjer. Riktlinjernaär till sin karaktär ett balansinstrument där ocksåfaktorer som talar för export vägs in (exempelvisförsvarets behov och trovärdighet somleverantör). Inget av kriterierna, förutom de tres.k. ovillkorliga hindren: beslut av FN:ssäkerhetsråd, internationella överenskommelser somSverige biträtt samt de neutralrättsliga reglerna iHaagkonventionerna, har en direkt förbudseffekt.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:Sf398 (v)yrkande 1.I kommittémotion 2001/02:U7 (mp) yrkande 4 och ipartimotion 2001/02:U8 (v) yrkande 11 krävs attsamma regler för krigsmaterielexport som finns förnya leveranser också skall gälla förföljdleveranser.Utskottet erinrar om att likalydande yrkandebesvarats med följande i betänkande 2000/01:UU14:Beslut om utförseltillstånd fattas alltid ienlighet med en strikt tillämpning av de svenskariktlinjerna för krigsmaterielexport. Enligtdessa riktlinjer bör dock tillstånd ges tillutförsel av materiel som har samband medtidigare exportaffärer, s.k. följdleveranser.Reglerna om följdleveranser har sin grund i attSverige, för att export över huvud taget skallvara möjlig, måste värna om sin trovärdighet somleverantör.Utskottet avstyrker därmed motion 2000/01:U16(v) yrkande 10.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerdärmed motion 2001/02:U7 (mp) yrkande 4 och motion2001/02:U8 (v) yrkande 11.I partimotion 2001/02:U8 (v) yrkande 12 krävs attdet i riktlinjerna också införs en särskild paragrafeller formulering om att det inte finns någon givenrätt för en köpare av svensk krigsmateriel atterhålla följdleveranser.Utskottet konstaterar att ett med yrkande 12likalydande yrkande besvarats med följande ibetänkande 2000/01:UU14:Utskottet menar att det är av stor vikt att denpolitik som bedrivs avseende krigsmaterielexportpräglas av långsiktighet. Reglerna omföljdleveranser är en naturlig del i dennapolitik. Det innebär att en särskilt noggrannprövning sker av export till länder dit exportav svensk krigsmateriel tidigare inte har ägtrum, men att en stat som har köpt ett störresystem av en svensk leverantör måste kunna litapå att det kommer att vara möjligt att iframtiden erhålla erforderliga följdleveranser.Detta krav ställer även den svenskaförsvarsmakten vid import av utländskkrigsmateriel. Det framgår dock klart avriktlinjerna att ingen export skall ske, inteheller följdleveranser, då ett s.k. ovillkorligthinder har inträtt. Ett sådant hinder är besluti om vapenembargo. Det finnssåledes ingen given rätt för en köpare av svenskkrigsmateriel att erhålla följdleveranser.Utskottet anser därför att den föreslagnasärskilda paragrafen knappast är motiverad,givet riktlinjernas huvudinriktning.Endast materiel som har samband med tidigareleveranser faller under de särskilda reglerna omföljdleveranser. Detta samband prövasomsorgsfullt från fall till fall. Hela systemkan betraktas som följdleveranser om det kanvisas att särskilda omständigheter föreliggersom medför att kraven på långsiktighet får ansesväga särskilt tungt. Bedömningen görs dock i enrestriktiv anda.Motion 2000/01:U16 (v) yrkande 11 kan besvarasmed vad utskottet anfört.Utskottet vidhåller denna uppfattning och besvarardärmed motion 2001/02:U8 (v) yrkande 12.Förutsatt att ovannämnda yrkande 12 skulle avslåsföreslås i motion 2001/02:U8 (v) yrkande 13 enåtergång till den tidigare definitionen av begreppetföljdleveranser, som inte medför så vidatolkningsmöjligheter som den nuvarande definitionen.Utskottet har i betänkande 2000/01:UU14 ävenbesvarat ett med yrkande 13 likalydande yrkande medföljande:Utskottet konstaterar att det varken ellertidigare ges någon definition av begreppetföljdleveranser i riktlinjerna. Det är genom denfortlöpande bedömningen av enskildaexportärenden som begreppet konkretiserats.Grundläggande är i samtliga fall dockleveransens organiska samband med tidigaremedgiven leverans.I det betänkande om följdleveranser som avgavsav Utredningen om följdleveranser vidkrigsmaterielexport (SOU 1999:38) konstaterasatt begreppet inte täcker en tydligt avgränsadkategori ärenden samt att en absolut avgränsningav följdleveransbegreppet inte var möjlig tillföljd av den mångfald situationer som allabedömdes ha ett samband med syftet medföljdleveransbegreppet.Motion 2000/01:U16 (v) yrkande 12 kan besvarasmed vad utskottet anfört.Utskottet vidhåller denna uppfattning och besvarardärmed motion 2001/02:U8 (v) yrkande 13.I kommittémotion 2001/02:U7 (mp) yrkande 8 framhållsatt den svenska slutanvändarkontrollen bör göras merlångtgående och omfattande. Svenska myndigheter börlöpande inkräva bevis från mottagarländer attkrigsmateriel ej otillbörligen harvidareexporterats.Utskottet finner att har ett mycket välutvecklat system när det gäller krav påslutanvändarintyg. Regeringen verkar äveninternationellt, bl.a. inom EU, för att ökaanvändningen av detta och andra instrument som geren bättre kontroll över krigsmaterielexporten. ISPgör i varje enskilt ärende en bedömning av vilkentyp av slutanvändarintyg som är lämpligt att användai det aktuella fallet.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U7 yrkande8 kan besvaras.I kommittémotion 2001/02:U7 (mp) yrkande 9 anses attrapportering till FN:s vapenhandelsregister skallvara ett krav för att få importera krigsmaterielfrån Sverige.Utskottet har inhämtat att varje ärende avseendeexport av krigsmateriel prövas individuellt avInspektionen för strategiska produkter i enlighetmed den svenska krigsmateriellagstiftningen ochriktlinjerna för krigsmaterielexporten.Riktlinjerna, som ställt sig bakom, harlagts fast av regeringen.Varje utförselärende prövas individuellt medutgångspunkt i överenskomna riktlinjer. Vid varjetillståndsärende skall en helhetsbedömning göras ochalla för ärendet betydelsefulla omständigheterbeaktas. Enligt riktlinjerna finns det endast tres.k. ovillkorliga hinder, som omöjliggör svenskexport, nämligen beslut av ,internationella överenskommelser som biträttsamt de neutralrättsliga reglerna iHaagkonventionerna.Därmed anser utskottet att motion 2001/02:U7 (mp)yrkande 9 kan besvaras.I partimotion 2001/02:U8 (v) yrkande 1 pläderas föratt den nuvarande lagstiftningen förkrigsmaterielexport bör tolkas korrekt och därmedmer restriktivt än vad som varit fallet.Utskottet hänvisar till vad det anfört medanledning av en motion med samma ordalydelse ibetänkande 2000/01:UU14:Utskottet konstaterar att bedömningsgrunderna förexportbeslut återfinns i de parlamentarisktförankrade riktlinjerna för krigsmaterielexport.Tillämpningen av dessa riktlinjer sker underformer som ger riksdagspartierna insyn och ettcentralt inflytande genom deras representanter idet parlamentariskt sammansattaExportkontrollrådet. Utskottet anser att dennamodell är lämplig för att uppnå en ansvarsfull ochlångsiktig politik på exportkontrollområdet ochfäster stor vikt vid att denna arbetsformbibehålls. Utskottet anser att det inte här finnsanledning att ha synpunkter på tillämpningen avregelverket.Utskottet avstyrker därmed motion 2000/01:U16 (v)yrkande 1.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerdärmed motion 2001/02:U8 (v) yrkande 1.I motion 2001/02:U8 (v) yrkande 3 krävs att sammariktlinjer som gäller för krigsmateriel för strid(KS) också skall tillämpas för övrig krigsmateriel(ÖK).Utskottet har behandlat ett likalydande yrkande ibetänkande 2000/01:UU14 och därvid anfört:Utskottet konstaterar att en stor del av denmateriel som klassas som övrig krigsmateriel(ÖK) inte betraktades som krigsmateriel i Sverigeinnan den nuvarande lagen om krigsmateriel träddei kraft och omfattades således tidigare inteav exportkontroll. Begreppet övrig krigsmaterielomfattar materiel som minröjningsutrustning,radar, spaningsutrustning, skyddsmateriel,bärgningsfordon och programvara. Inom kategorinkrigsmateriel för strid (KS) faller vapen medförstörelsebringande verkan, bl.a. automatkarbineroch kulsprutor, haubitsar och granatkastare,missiler, stridsfordon m.m.Breddningen av krigsmaterielbegreppet var såomfattande att exporten i värdetermerfördubblades. För att undvika en alltför kraftigpåverkan på tidigare civil handel omfattas ÖK-kategorin, som även har civilaanvändningsområden, av något mindre restriktivaregler jämfört med traditionell krigsmateriel.Breddningen innebar att tidigare civil handelstoppades i inte oväsentlig omfattning, t.ex.till länder som inte uppfyllde riktlinjernas MR-krav.Kontrollen över exporten av krigsmateriel frånSverige omfattar ett mycket brett spektrum avmateriel med sinsemellan vitt skilda egenskaper.Utskottet anser att det är relevant att iprövningen av enskilda exportaffärer kunna göraskilda bedömningar beroende på vilka egenskapermaterielen har. Riktlinjerna ger uttryck fördetta synsätt genom att uppställa delvis skildakriterier för export av KS respektive ÖK.Utskottet avstyrker därmed motion 2000/01:U16 (v)yrkande 3.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerdärmed motion 2001/02:U8 yrkande 3.I motion 2001/02:U7 (mp) yrkande 5 krävs en öppnareredovisning av regeringen om svenskkrigsmaterielexport. Det gäller särskiltredovisningen av företag, statistik förföljdleveranser och information om vad slags köparevarje affär avser. I samma motion, yrkande 7,föreslås en utredning om hur information omkrigsmaterielexport och utförseltillstånd skallkunna redovisas mer löpande. Beviljadeutförseltillstånd skulle exempelvis kunna redovisaspå Internet omgående efter beslut.Utskottet konstaterar att krigsmaterielområdetomfattas av viss sekretess av hänsyn dels till attvår export är mottagarlandets försvarshemligheter,dels till sekretesslagens bestämmelser omkommersiell respektive utrikes sekretess. Regeringenhar enligt utskottets mening verkat för stor grad avöppenhet kring den svenska krigsmaterielexportengenom inrättandet av , den årligaskrivelsen till och andra allmännainformationsinsatser. Regeringen prövarkontinuerligt tidigare ställningstaganden för attavgöra huruvida nya uppgifter kan offentliggörasbl.a. mot bakgrund av den ökade internationellaöppenheten på området.Öppenheten kring den svenska krigsmaterielexportenär stor. Utöver den offentliga rapportering som gesi den årliga skrivelsen ges i Exportkontrollrådetrepresentanter för samtliga riksdagspartier fullinsyn i handläggningen av utförselärenden förexportförsäljning och medinflytande innan viktigarebeslut fattas. utgör vid eninternationell jämförelse ett unikt inslag genomvilket parlamentariskt inflytande och kontinuitet iden förda politiken tillförsäkras.I regeringens årliga skrivelse till riksdagenredovisas statistik om de tillstånd som beviljatsför framtida utförsel av krigsmateriel. Dettainnebär att riksdag och allmänhet ges kännedom omtill vilka destinationer krigsmateriel av olika slaghar beviljats innan de faktiska leveranserna ägerrum. Därtill ges ledamöterna i insyn i samtliga utförselärenden och erhållersålunda information innan den faktiskaexporten äger rum.Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen attkontinuerligt se över den offentliga redovisning somges av den svenska krigsmaterielexporten i syfte attta ställning till hur denna kan förbättras motbakgrund av bl.a. den internationella utvecklingenpå området samt den tekniska utvecklingen och medhänsyn tagen till befintliga resurser.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:U7 (mp)yrkande 5 och anser att motion 2001/02:U7 (mp)yrkande 7 kan besvaras med vad som ovan anförts.I motion 2001/02:U7 (mp) yrkande 6 ges förslag omhur verksamhet kan göras meroffentlig. Bland annat föreslås att det i enregeringsskrivelse redovisas hur ledamöterna röstat.Adressuppgifter om ledamöterna bör också finnas lätttillgängliga liksom datum för kommande möten ochsekretessrensade ärendeförteckningar. Därutöver börrådets protokoll offentliggöras.Utskottet framhåller att krigsmaterielområdetomfattas av viss sekretess av hänsyn dels tillmottagarlandets försvarsintressen, dels tillsekretesslagens bestämmelser om kommersiellrespektive utrikes sekretess. Med beaktande av dettahar statsmakterna sökt åstadkomma så mycket öppenhetsom möjligt kring den svenska krigsmaterielexporten,inte minst genom , som vid eninternationell jämförelse utgör ett unikt inslag förparlamentarisk insyn och medinflytande.Beträffande motionärernas förslag i syfte att ökaöppenheten kring verksamhetkonstaterar utskottet att det på ISP:s websida finnsuppgifter om namnen på Exportkontrollrådetsledamöter, tillsammans med partitillhörighet ochnotering om ledamoten är medlem av riksdagen.Ledamöterna i rådet är underkastade sammasekretessbestämmelser som ISP:s tjänstemän.Ledamöterna i rådet har i uppgift att vägleda ISP:sgeneraldirektör så att myndigheten kan fatta beslutsom står i samklang med de av fastlagdariktlinjerna.Det finns möjlighet att begära utsekretessrensade handlingar från EKR:s möten. Rådetsärendeförteckningar och protokoll är allmännahandlingar och kan således begäras ut av allmänhetoch övriga intressenter. Innan dokumenten lämnas utsekretessprövas de. Då krigsmaterielområdet ochEKR:s diskussioner berör kommersiellt känsliginformation, försvarshemligheter och utrikes- ochsäkerhetspolitiska spörsmål som omfattas avsekretess, blir den information som eftersekretessprövning kan lämnas ut emellertidbegränsad.Utskottet avstyrker därmed motion 2001/02:U7 (mp)yrkande 6.I motion 2001/02:U8 (v) yrkande 4 föreslås att i likhetmed och offentligt ienlighet med EU:s uppförandekod bör redovisa vilkautförseltillstånd som avslagits.Utskottet har behandlat ett liknande yrkande ibetänkande 2001/02:U14 och då anfört följande:Avslagsbesluten på licensansökningar skall enligtEU:s uppförandekod meddelas till regeringarna i deandra medlemsländerna, men besluten behöver inteoffentliggöras. Formella avslagsbeslut fattaspraktiskt taget aldrig i , eftersomnegativa besked normalt meddelas till företagenoch på ett mycket tidigarestadium, genom informella s.k. förhandsbesked,eller muntligt i kontakten mellanlicensmyndigheten och företaget.Utskottet avstyrker därmed motion 2000/01:U16 (v)yrkande 4.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrkerdärmed motion 2001/02:U8 (v) yrkande 4.I den enskilda motionen 2001/02:U279 (mp) krävs attInspektionen för strategiska produkter skallredovisa beviljade utförseltillstånd möjligtefter beslut (yrkande 1) och faktisk export avkrigsmateriel möjligt efter det att exportenhar skett (yrkande 2).Utskottet konstaterar att blevförsta land och länge också var ensamt i Europaom att regelbundet offentliggöra uppgifter omkrigsmaterielexporten. Många länder har följt detsvenska exemplet och rapporterar om landetsexport.