bet · GP01SKU15 · 2002-03-05 00:00:00 — Utskottet avstyrkermotionsförslaget.SkogskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen tillkännager för regeringen vadutskottet anfört om att se över möjligheternaatt låta ersättning som utgår enligtnaturvårdsavtal sättas in på skogskonto.Gällande bestämmelserI 21 kap. 21-40 §§ finns bestämmelser som ger enenskild näringsidkare möjlighet att under högst 10år (om avverkning fått tidigareläggas på grundav skogsskador) undanta intäkt av skogsbruk frånbeskattning genom att sätta in dessa på en särskiltbankkonto. Sedan 1990 års skattereform beskattasräntan på kontot . Av förarbetena (prop.1989/90:110 s. 581) framgår att önskemål om enrationell skogsskötsel och att avverkningarna skallhållas uppe utgjorde skäl för att behållaskogskontot även i det reformerade skattesystemet.Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt avtal somtecknas mellan staten genom skogsvårdsstyrelsenoch en skogsägare i syfte att bevara ochutveckla ett områdes naturvärden. Avtalentecknas vanligen för en period mellan 30 och 50år. Naturvårdsavtalen vänder sig främst tillmarkägare som förutom att äga skogsmark medhöga naturvärden också är intresserade av attbevara dessa värden. Detta förutsätter oftastatt markägaren avstår från viss avverkning. Denekonomiska ersättningen för naturområdet haremellertid snarare karaktär av ettstimulansbidrag till markägaren än en ekonomiskersättning för förlorade virkesvärden.Ersättningen motsvarar inte skogsägarensintäktsbortfall eller kostnad.MotionenI motion Sk330 av m.fl. (v) föreslåsen utredning om möjligheterna att låta ersättningför knutna naturvårdsavtal få sättas in på ettskogskonto. Motionärerna anför bl.a. attnaturvårdsavtalen är ett viktigt led i attytterligare stimulera arbetet med att bevaraskyddsvärd skogsmark som det är ettviktigt led i att uppnå miljömålet för skogen.Skogsägaren får en ersättning som inte till fullotäcker värdet av den inskränkning i nyttjandet somavtalet innebär. Många skogsägare vill enligtmotionen ogärna ingå naturvårdsavtal då ersättningsom utbetalas när avtalet ingås inte kan sättas inpå skogskonto. Flera markägare kan komma attfortsätta bruka skyddsvärd skog om inte villkorenför naturvårdsavtal förändras. Om inte denna marktas ur produktionen är det slutliga skedetavverkning, då självklart eventuella skyddsvärdamiljöer går förlorade.Utskottets ställningstagandeEftersom systemen med naturvårdsavtal ochskogkontoavsättningar har olika syften ochtidshorisonter finns det skäl som talar emotmotionärernas tanke om att ersättningar enligtnaturvårdsavtal skall kunna sättas in på skogskonto.Från näringsidkarens utgångspunkt kan det dockuppfattas som inkonsekvent att ersättningar som gördet möjligt att avstå från avverkningar inte skallbehandlas på samma sätt som skogsinkomster i frågaom insättning på skogskonto. Enligt utskottetsmening bör regeringen i lämpligt sammanhang se överdenna fråga. Utskottet föreslår att medbifall till motionen som sin mening tillkännagerdetta för regeringen.YrkesfiskareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ett nytttillkännagivande om ett yrkesfiskaravdrag ochom att införa ett särskilt utjämningssystemför yrkesfiskare.Gällande bestämmelser, m.m.Yrkesfiskare som i näringsverksamheten görfiskeresor som är förenade med övernattning utanförhemorten skall dra av sina ökade levnadskostnader pågrund av vistelsen utanför hemorten (16 kap. 28 b §IL). RSV har fastställt ett schablonbelopp om 90 krper dag (RSV S 1994:23). Om en större ökning ilevnadskostnaderna kan styrkas kan ett högre avdragmedges.Sedan fartygsfonderna avskaffades i samband medskattereformen finns inga särskildareserveringsmöjligheter för fartyg, men en vinst vidförsäljningen kan till (alt. för enskildanäringsidkare) sättas av till periodiseringsfond. Ensådan avsättning kan stå kvar och den kanockså gradvis upplösas mot avskrivningar påersättningsfartyget. Ett fartyg kan som andra inventarierskrivas av helt trots att den ekonomiskalivslängden är avsevärt längre.MotionernaI motionerna Sk466 av m.fl. (s),Sk467 yrkande 1 av Per och (), MJ520 yrkande 27 av m.fl. (kd),MJ522 yrkande 9 av m.fl. (kd)och MJ529 yrkande 10 av m.fl. (c)föreslås ett utvidgat avdrag för yrkesfiskare.Utvidgade reserveringsmöjligheter för yrkesfiskareförordas i motionerna Sk383 av ochHenrik () samt i de ovan nämnda motionernaSk467 yrkande 2, MJ520 yrkande 28 och MJ522 yrkan-dena 9 och 10.Utskottets ställningstagandeRegeringen har anmält ettyrkesfiskaravdrag till för prövningenligt statsstödsreglerna (Jo2001/2645). Enligtanmälan skall yrkesfiskaravdraget utbetalas tillfiskare med yrkesfiskarlicens och uppgå till 40 000kr , dock högst av inkomsten. Denplanerade stödåtgärden motiveras bl.a. med att dedanska yrkesfiskarna har ett motsvarande stöd somgodkänts av kommissionen. Utskottet anser attkommissionens prövning och regeringensställningstagande bör avvaktas. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena om ett nytt tillkännagivande om ettyrkesfiskaravdrag och om att införa ett särskiltutjämningssystem för yrkesfiskare.Arbetslokal i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att förändraskattereglerna om avdrag för arbetslokal ibostaden.Jfr reservation 17 (m, fp).Gällande bestämmelser, m.m.Om en enskild näringsidkare använder en särskiltinrättad del av sin bostad i näringsverksamheten,skall en skälig del av utgifterna för hyra, värmem.m. Även andra utgifter för denna del avbostaden skall dras av, om de direkt orsakas avnäringsverksamheten. Arbetar näringsidkaren i sinbostad minst under beskattningsåret, fårhan dra av utgifter för bostaden, även om någotsärskilt utrymme inte har inrättats. Avdrag fårgöras med om arbetet utförs i enbostad på den skattskyldiges eller hans makesfastighet och med i annat fall.Reglerna finns i 16 kap. 34 och 35 §§inkomstskattelagen.Stoppregelutredningen har i betänkandetStoppreglerna (SOU 1998:116) gjort en översyn avreglerna. Enligt utredningen har inget framkommitsom ger anledning att ompröva de valda schablonerna.Regeringen har redovisat utredningens slutsatser förriksdagen (prop. 1999/2000:15 s. 78) och har instämti utredningens bedömning.MotionernaI motion Sk491 yrkande 21 av m.fl.(m) bör regeringen se över avdragsmöjligheterna förarbetslokal i bostaden och återkomma med förslagtill förändringar. Förslag om en utvidgadavdragsrätt för företagare för verksamhet i bostadenföreslås också i motionerna Sk223 av MargaretaCederfelt (m), N267 yrkande 1 i denna del och N368yrkande 2 i denna del av m.fl. (fp) ochSk271 av m.fl. (c, m, kd, fp).I motion Kr227 yrkande 2 föreslår ElisabethFleetwood m.fl. (m) en utveckling av rätten tillavdrag för arbetsrum för konstnärer och andra yrkes-grupper som har användning för arbetsrum i bostaden.Enligt motion N365 yrkande 2 i denna del avIngegerd Saarinen m.fl. (mp) bör en utredning kringsoloföretagarnas villkor undersöka möjligheterna attinföra ett till maximalt utvidgatavdrag för arbetslokal i bostaden.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har vid upprepade tillfällen avslagitliknande motionsyrkanden om en utvidgad avdragsrättför näringsidkare med arbetslokal i bostaden.Utskottet anser att det tidigare ställningstagandetbör stå fast och avstyrker de nu aktuellamotionerna.RepresentationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utvidgadavdragsrätt för representation.Jfr reservation 18 (m).Gällande bestämmelser, m.m.Utgifter för representation och liknande ändamålskall enligt 16 kap. 2 § IL dras av bara om de haromedelbart samband med näringsverksamheten, såsom dådet uteslutande är fråga om att inleda ellerupprätthålla affärsförbindelser eller liknande ellerdå utgifterna avser jubileum eller personalvård.Avdraget får inte överstiga vad som kan ansesskäligt. Avdrag för måltidsutgifter som avser lunch,middag eller supé medges inte med större belopp perperson än (exklusive mervärdesskatt). Förandra måltidsutgifter är avdragsramen . Vin ochsprit ingår i avdragsramen. Avdragsrätten förrepresentationsgåva förutsätter att gåvan är avsedduteslutande för att inleda eller bibehållaaffärsförbindelser och liknande, t.ex. då leverantöruppvaktar kundföretag med blommor då kundföretagetfirar jubileum o.d. Avdrag för representationsgåvakan enligt rekommendationer medgesmed högst per person.MotionernaI motionerna Sk224 av (), Sk337yrkande 2 av och ()och Sk491 yrkande 22 av m.fl. (m)förordas en utvidgad avdragsrätt förrepresentationskostnader.Utskottets ställningstagandeAvdragsramen för måltider i samband medrepresentation har ändrats vid flera tillfällenunder senare år. beslutade attavdragsramen skulle vara exklusivemervärdesskatt fr.o.m. , vilketinnebar ungefär en halvering av den tidigareavdragsramen. minskades avdragsramenytterligare till exklusive mervärdesskatt.Samtidigt ändrades reglerna så att vin och sprit avförenklingsskäl skulle få räknas med inomavdragsramen. Utskottet vill inte förorda enåtergång till tidigare avdragsnivåer eller till ettpå annat sätt utvidgat representationsavdrag.Motionerna avstyrks.LantmäterikostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen tillkännager för regeringen att denskattemässiga behandlingen avlantmäterikostnader bör ses över och attregeringen lägger fram förslag baserat pådenna översyn.BakgrundFrågan om avdragsrätt för lantmäterikostnader harbehandlats i flera utredningar som har kommit tilldelvis olika slutsatser. Senast behandlades frågan iutredningen 1995:137 Kapitalförluster ochorganisationskostnader vid beskattningen.Utredningen gjorde en återblick på den praxis somutvecklats och som kan tolkas såatt lantmäterikostnader i regel har betraktats somen kostnad som har samband med förvärvet av enfastighet eller som en kostnad för åtgärder som påett bestående sätt höjer värdet på fastigheten. Ilikhet med andra kostnader för anskaffande ochförbättring av en fastighet medges inte omedelbartavdrag härför. Vid fysisk persons ratio-naliseringsförvärv får emellertidfastighetsbildningskostnaderna liksom bl.a.lagfartskostnaderna räknas in i underlaget förskogsavdraget.Den senaste utredningen kom till slutsatsen attbehovet av strukturrationaliseringar inte framstodsom så särpräglat för just jord- och skogsbruket attdet motiverade en omedelbar avdragsrätt förlantmäterikostnader. Inte heller fanns skäl attmedge avdrag i form av årliga värdeminskningsavdrageftersom det inte är ett värde som förbrukas.Regeringen redovisade resultatet av utredningensarbete i en proposition till (prop.1996/97:154 s. 48-50). Enligt redovisningenöverensstämmer gällande regler i fråga omlantmäterikostnader med skattesystemetsgrundläggande principer. Beträffande omarronderingarkunde det enligt propositionen visserligen hävdasatt det finns starkare skäl för en skattemässigsärbehandling, men enligt propositionen bordeomarronderingar hellre underlättas genom nedsättningav lantmäteritaxan.MotionernaEnligt motion Sk217 av och (c) är det klart otillfredsställande attkostnader för en omarrondering inte är avdragsgillavare sig som driftskostnad eller som avskrivningsbarinvesteringskostnad. Detta är kostnader som ärägnade att förbättra avkastningen och lönsamheten iverksamheten. Motionärerna föreslår att regeringenfår i uppdrag att lägga fram ett förslag omavdragsrätt för kostnader för omarrondering.I motion Sk462 av och () anförs att det är viktigt att underlättaförutsättningarna för att kunna bedriva ettrationellt jord- och skogsbruk. Motionärernaföreslår en översyn av gällande skatteregleravseende förrättningskostnader vidrationaliseringsförvärv, bl.a. vid omarrondering.Dagens system att i vissa fall räkna in kostnadernai skogsavdraget bör ersättas med en rätt att skrivaav kostnaderna. Motionärerna föreslår etttillkännagivande till regeringen om en översyn avgällande skatteregler beträffandeförrättningskostnader.Ytterligare en motion från den allmännamotionstiden, Bo304 (m), tar upp omarrondering,bl.a. problematiken kring skattereglerna. Motionenkommer senare att behandlas i bostadsutskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det bör ske en ny översyn avgällande regler för den skattemässiga behandlingenav lantmäterikostnader. Utskottet förordar attriksdagen med delvis bifall till båda motionerna somsin mening tillkännager för regeringen att en sådanöversyn bör ske och att regeringen lägger framförslag baserat på denna översyn.KonstinköpUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgadavdragsrätt för konstinköp.Jfr reservation 19 (m, kd).MotionernaI motionerna Sk241 yrkande 2 av . (m), Sk309 i denna del av (m)och Kr418 yrkande 18 av m.fl. (kd)föreslås en utvidgad avdragsrätt för konstinköp.Utskottets ställningstagandeMotionerna syftar bl.a. till att stödja konstnärligverksamhet genom att företag som köper konst får draav eller göra avskrivningar för konstverken.Utskottet har vid tidigare behandling av liknandeförslag framhållit att utgångspunkten föröverväganden om de avdragsregler som skall gälla vidbeskattningen i stället måste vara att åstadkommaett så riktigt beskattningsresultat som möjligtgenom att företaget vid beskattningen får beakta dekostnader som uppkommer i näringsverksamheten ochsom är hänförliga till denna.I Regeringsrättens praxis (se bl.a. RÅ 1991 not.113) har fastslagits att avdrag för värdeminskning -och därmed även för direktavdrag vid förvärvet -skall vägras för konstföremål o.d. som utgörinventarier i rörelse, när föremålen kan bedömasvara värdebeständiga. Det har hävdats att undantagfrån denna huvudprincip bör kunna medges i fråga omenklare konstföremål o.d. (se bl.a. prop.1980/81:68).Utskottet vill inte frångå det tidigareställningstagandet och avstyrker motionerna.RehabiliteringskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ändrade reglerför rehabiliteringskostnader.Jfr reservation 20 (kd).Gällande bestämmelserEnligt 16 kap. 24 § IL skall utgifter förarbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder dras av,om arbetsgivaren skall svara för dem enligt 22 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) ellerrehabiliteringen syftar till att den anställde(eller näringsidkaren) skall kunna fortsätta attförvärvsarbeta. Även utgifter för förebyggandebehandling skall dras av, om behandlingen har ettsådant syfte. Förmån som avser rehabilitering skallenligt 11 kap. 18 § IL inte beskattas hos denenskilde.MotionenEnligt motion Sf391 yrkande 4 av m.fl. (kd) bör frågan om avdragsrätt förrehabilitering klargöras.Utskottets ställningstagandeI förarbetena till den lagstiftning som motionensyftar på (prop. 1994/95:182) utvecklas med någraexempel vilken omfattning avdragsrätten bör ha.Härav framgår bl.a. att den anställdes problem inteskall behöva vara så långt gångna att den anställdelöper stor risk att inte kunna fortsätta att arbeta.Bedömningen bör kunna ske på ett tidigt stadium ochi ett långsiktigt perspektiv. Det kan t.ex. varafråga om förebyggande åtgärder enligt 3 kap. 7 b §AFL. Vad som här avses är anställda som har enförhöjd sjukdomsrisk. Den sjukdom som kan befarasuppkomma skall vara av sådan art att den kanförväntas leda till nedsättning av arbetsförmågan.Som exempel nämns sjuklig övervikt. De aktuellaåtgärderna kan också gälla funktionsträning, t.ex.hörselträning, talträning och rörelseträning ibassäng. I dessa fall har en sjukdom orsakat enbestående funktionsnedsättning. Behandlingen avserinte att bota sjukdomen utan att förbättra ellermotverka en försämring av sjukdomen i syfte att för-hindra att arbetsoförmåga uppstår eller ökar. Somytterligare exempel på vanligarehabiliteringsåtgärder som bör vara avdragsgillanämns behandling hos sjukgymnast, vård avmissbrukare på behandlingshem och ryggträning pårygginstitut.För att bestämmelserna inte skall missbrukas skallvissa krav vara uppfyllda för att avdrag skallmedges. Några formella beviskrav med läkarintyg, somutredningen föreslagit, bör emellertid inte finnas.Flertalet fall torde vara tämligen klara och intekräva någon närmare utredning. Det bör räcka med atthänvisa till t.ex. försäkringskassansbehandlingsplan. I andra fall kan intyg krävas avbehandlande personal.Utskottet anser att de uttalanden som finns iförarbetena till den aktuella lagstiftningen och denpraxis som utvecklats bör kunna utgöra entillräcklig ledning för tillämpningen avskattereglerna vid rehabilitering. Utskottet anseratt det inte finns skäl för ändringar i reglerna ochavstyrker motionen.Företagens resekostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett särskiltavdrag för resor för vissa avlägset belägnaföretag.BakgrundRegionalpolitiska utredningen har i sittslutbetänkande (SOU 2000:87, s. 285 f.) övervägt ettantal alternativa förslag för att underlättapersontransporter med flyg till och frånregionalpolitiskt prioriterade områden. Utredningenhar föreslagit ett särskilt skatteavdrag förföretags kostnader för flygresor på vissa sträckor.Utredningen anser det dock vara oklart om en sådansubvention till enskilda företag är förenlig medEG:s statsstödsregler. I andra hand föreslås enreduktion av avgifter förflygbolagen på vissa flygsträckor.MotionenI motion Sk281 föreslår () ettextra avdrag eller annan kompensation för avlägsetbelägna företags kostnader för persontransporter medflyg.Utskottets ställningstagandeDen nedsättning av arbetsgivaravgifterna förstödområde A som beslutade om (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12) syftar tillatt stimulera småföretagandet och bidra till en godservice i de delar av landet som har de störstageografiska lägesnackdelarna med bl.a. långaavstånd, liten hemmamarknad, sämre tillgång tillservice, låg befolkningstäthet och ogynnsammaklimatförhållanden. Utskottet avstyrker motionen,men anser att motionen kan anses vara delvistillgodosedd genom den beslutade nedsättningen avsocialavgifter i stödområdet.PersonalvårdsförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar ireglerna för beskattning avpersonalvårdsförmån.Jfr reservation 21 (m, kd).Gällande bestämmelser, m.m.Personalvårdsförmåner skall inte beskattas hos denanställde. Sådana förmåner skall vara av mindrevärde och av enklare slag. De skall rikta sig tillalla anställda. Möjlighet till enklare slag avmotion och annan friskvård räknas hit (11 kap. 11och 12 §§ IL). När det gäller motion i andra änarbetsgivarens lokaler har Regeringsrätten i ettnyligen avgjort mål funnit att ett årskort till engymnastikanläggning kan vara en sådanpersonalvårdsförmån av mindre värde som ärundantagen från skatteplikt under förutsättning atterbjudandet riktar sig till hela personalen (mål nr5762-1998). I målet gällde det ett årskort på ca3 (). Det finns vissa i lagtextenuppställda krav på att arbetsgivaren skall tecknaabonnemang och betala direkt till anläggningensinnehavare. Dessa krav fanns det inte någonanledning för Regeringsrätten att gå närmare in på idet aktuella målet.Utredningen om ökade levnadskostnader m.m. (SOU1999:94) har lagt fram förslag om att företag skallkunna köpa terminskort hos motionsanläggningar(simhallar, gym m.m.) utan att något avtal omabonnemang ingår.MotionernaI motion Sk253 av m.fl. (m)föreslås att regeringen bör återkomma med förslagsom innebär att arbetsgivare får ge varje anställdpersonalvårdsförmån med högst per år.Enligt motion Sk385 av () skallpersonalförmåner vara avdragsgilla för företaget ochskattefria för den anställde föratt mindre företag skall kunna erbjuda årskort tillsimhallar, gym och liknande.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det inte bör införas lagreglerom skattefria belopp i enlighet med motionärernasförslag. När det gäller företagets avdragsrätt villutskottet framhålla att kostnader för personal iallmänhet är avdragsgilla, oavsett om det gällerlöner, andra ersättningar och förmåner,personalvårdsförmåner eller lönebikostnader. Normaltbör det därför inte vara något problem medavdragsrätten för kostnader för personalvård. Dockmåste sociala avgifter betalas på sådana förmånersom inte är skattefria.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sk253 och Sk385.Förmånsbeskattning av företagsbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändradförmånsbeskattning av företagsbilar iavvaktan på ett resultat av pågåendeutredning.Jfr reservation 22 (m, kd, fp).Gällande bestämmelserBestämmelserna om beskattning för bilförmån undertjänst och i näringsverksamhet överensstämmer. Enförutsättning för att bilförmån skall anses före-ligga är att bilen använts privat i mer än ringaomfattning. Detta villkor är uppfyllt om bilen harkörts privat i mer än eller fler än tiogånger. För bilar som används som arbetsredskapgäller särskilda jämkningsregler.Småföretagsdelegationen har i rapporten ochenklare regler (SOU 1997:186) föreslagit att förmånav fritt bränsle skall schablonbeskattas så att denbyråkrati med körjournaler och liknande som nubelastar småföretagen kan undvikas. Enligtdelegationens Förslagskatalog (SOU 1998:94) skulleförslaget få svagt positiva statsfinansiellaeffekter.MotionernaI motionerna Sk226 av (), Sk320av () och Sk388 yrkande 2 av LennartKollmats och () föreslås klarareregler för firmabilar som används privat i ringautsträckning.Utskottets ställningstagandeVåren 2001 beslutade (bet. 2000/01:SkU14)ett tillkännagivande till regeringen om en översynav förmånsbeskattningen av installations- ochdistributionsbilar som används privat i ringaomfattning. Den kritik som togs upp i de då aktuellamotionerna gällde som i de förevarande motionernabl.a. företagares svårigheter att slippaförmånsbeskattning för bilar avsedda förinstallation och distribution som inte användsprivat.Riksskatteverket har genom regeringsbeslut den 29november 2001 fått i uppdrag att utreda frågan omförmånsvärde för installations- och distribu-tionsbilar. Uppdraget skall redovisas senast 30 mars2002. Utskottet anser att resultatet av denutredning som genomförs bör avvaktas. Utskottetavstyrker därför motionerna Sk226, Sk320 och Sk388yrkande 2.Räntefritt lån från lagerbolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om beskattning avränteförmån vid handel med lagerbolag.MotionenI motion Sk237 föreslår och () att skatt inte skall tas ut påränteförmån vid handel med s.k. lagerbolag.Utskottets ställningstagandeRättslig prövning pågår huruvida ett bolag skallutdelningsbeskattas för en uppskattad ränteförmån. Isvar på fråga 2000/01:1199 harfinansministern med hänvisning härtill avstått frånatt uttala sig i vidare mån än att han avser attfölja utvecklingen inom rättstillämpningen.Utskottet anser att motionen bör anses tillgodoseddgenom att rättstillämpningen skall följas upp.Utskottet avstyrker motionen.Avdrag för deklarationshjälpUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om nyaavdragsregler för deklarationshjälp ochskattekonsultation.Jfr reservation 23 (kd).MotionenI motion Sk386 av () föreslås enavdragsrätt för kostnader för deklarationshjälpeller skattekonsultation för juridiska personer.Utskottets ställningstagandeKapitalförlustutredningen (SOU 1995:137) övervägdefrågan om avdragsrätt för kostnader i skattemål motbakgrund av att ombudsarvoden i taxeringsmål ochdeklarationshjälp inte är avdragsgilla. Utredningenfann dock inte skäl att föreslå en ändring avgällande rätt. Enligt utredningen får grunden föratt juridiska personer inte medges avdrag för sådanakostnader sökas i att det inte är fråga om kostnaderi driften utan om kostnader som åligger alla ochenvar i samband med taxeringen. Däremot har avdragmedgetts för ombudsarvode i mervärdesskatteprocess.Till skillnad mot kostnader vid inkomsttaxeringenrör det sig här om en skatt som kan påverka bolagetsresultat före skatt.