bet · GP01NU14 · 2002-04-09 00:00:00 — Frågan om ökad etanolinblandning ibensin är således aktualiserad i Regeringskansliet.I miljö- och jordbruksutskottets betänkande omSveriges klimatstrategi (bet.2001/02:MJU10) ansluter sig detta utskott tillregeringens bedömning att en viktig åtgärd för attbegränsa trafiksektorns klimatpåverkan är en politiksom främjar introduktion och ökad användning avalternativa drivmedel (prop. 2001/02:55). Blandannat redovisas utvecklingen med förmånsvärden på"miljöbilar", nya typer av styrmedel i form av s.k.gröna certifikat samt regeringens strategi föralternativa drivmedel med skattenedsättning ochpilotprojektdispenser.Vidare bör redovisas det samverkansavtal mellanstaten och fordonstillverkarna som träffades år 2000kring utveckling av mer miljöanpassade fordon (dets.k. Programmets syfte äratt främja utvecklingen i av mermiljöanpassad teknik så att den svenskafordonsindustrins tillväxt och konkurrenskraft påsikt kan främjas som bilparkensmiljöanpassning påskyndas. Samverkansprogrammetstotalbudget uppgår till , varavstaten står för högst ochresterande medel skjuts till från industrin.Programmet löper t.o.m. . Tyngdpunkten iprogrammet ligger på förbättring av motorer ochframdrivningssystem där förbättringar ger en direktmiljöeffekt. För en mer detaljerad redovisning avsamverkansprogrammet hänvisas till avsnittetSamverkansavtalet mellan staten ochfordonsindustrin.Näringsminister besvarade den27 en fråga (fr. 2001/02:934) frånJohnny (kd) angående satsning påalternativa drivmedel. Enligt näringsministernär transportsektorn en viktig del avenergisystemet och står för en väsentlig del avSveriges koldioxidutsläpp. Utvecklingen avalternativa drivmedel kan bidra till att minskaklimatpåverkande utsläpp. Näringsministerninformerade om att regeringens målsättning äratt ge stöd till flera olika former avforsknings- och utvecklingsprojekt parallelltför att på så vis i ett senare skede kunnautvärdera vilka bränslen som bör användas iframtiden. I budgetpropositionen för år 2002lade regeringen fram en strategi förskattenedsättningar för alternativa drivmedel.Skattestrategin kan börja tillämpas ,redovisade näringsministern. För närvarandepågår ett arbete inom med attutforma kriterier för vad som skall gälla förden nya skattestrategin.Ett nytt stödsystem för att främja förnybarelproduktionHösten 2001 lade fram sittslutbetänkande Handel med elcertifikat (SOU2001:77). Utredningen har föreslagit ett nyttmarknadsbaserat stödsystem för att främja förnybarelproduktion. Betänkandet har remissbehandlats.Frågan ingår i den energipolitiska proposition(prop. 2001/02:143 om samverkan för en trygg,effektiv och miljövänlig energiförsörjning) somlämnats till . Det nyastödsystemet innebär att ett kvotbaseratcertifikatsystem för att främja elproduktion frånförnybara energikällor införs den 1 januari 2003.Systemet bygger på att producenter av sådan eltilldelas elcertifikat av staten och att detföreligger en kvotplikt, dvs. en skyldighet förelleverantörer och elförbrukare att ingeelcertifikat till staten i förhållande till denmängd el de förbrukat eller försålt. Om plikten intefullgörs skall en sanktionsavgift betalas tillstaten. El som produceras med hjälp av vindkraft,solenergi, geotermisk energi, vattenkraft, vågenergioch biobränsle föreslås berättiga till elcertifikat.Systemet innebär i sig konkurrensneutralitet när detgäller stöd till förnybar elproduktion.I proposition 2001/02:55 om Sverigesklimatstrategi (s. 87) informeras om attregeringen avser - när ställning tagits tillgröna certifikat för el - att utreda om ettsådant system även kan vara tillämpligt föralternativa drivmedel och hur detta i så fallkan utformas. Miljö- och jordbruksutskottetuttalar i sitt betänkande 2001/02:MJU10 attutskottet delar regeringens uppfattning att ettsystem med gröna certifikat för alternativadrivmedel skulle kunna vara en effektiv metodför att främja alternativa drivmedel.Europeiska unionenKommissionen och rådet har uppmuntratutvecklingen av förnybara energikällor förfordonsdrift. I grönboken om en europeisk strategiför trygg energiförsörjning (KOM/2000/709) föreslåsmålet att samtliga ersättningsbränslen skall nå enandel på av den totala energianvändningen år2020. Enligt kommissionen kommer målet knappast attkunna uppfyllas utan åtgärder på skatteområdet föratt främja ersättningsbränslena, regler om attoljeföretagen måste distribuera dem och frivilligaavtal med industrin.I slutet av år 1998 enades miljöministrarna i EUom en gemensam ståndpunkt kring ett förslag omkonsumentupplysning till blivande bilägare. IEuropaparlamentets och rådets direktiv på området(1999/94/EG) slås det fast att information har enavgörande betydelse för hur marknadskrafternafungerar. Om konsumenterna får relevant ochjämförbar information om personbilarnasbränsleförbrukning och koldioxidutsläpp kan dettabidra till att bränslesnåla bilar som släpper utmindre koldioxid i större utsträckning väljs. Vidarekan tillverkarna uppmuntras att vidta åtgärder föratt minska bränsleförbrukningen för de bilar som detillverkar. Enligt de nya reglerna skall alla nyabilar på ett försäljningsställe vara försedda med enväl synlig märkning med uppgifter om bilensbränsleförbrukning och koldioxidutsläpp enligtstandardiserade mätmetoder. Dessutom måste ävenannonsering för en bil innehålla denna information.Vidare enades EU:s miljöministrar om attanta den europeiska biltillverkarföreningens(Association des Constructeurs Europeensd''''''''''''''''Automobiles, ACEA) åtagande om att minskakoldioxidutsläppen från nya personbilar(Rekommendation 1999/125/EG). Även japanska ochsydkoreanska biltillverkare har senare anslutit sigtill åtagandet.I slutet av år 1999 utfärdade kommissionendirektiv (1999/102/EG) om anpassning till dentekniska utvecklingen när det gällde rådets direktiv(70/220/EEG) om åtgärder mot luftförorening genomavgaser från motorfordon. Bland annat tasförfarandet för provning av utsläpp upp med hänsyntill att området har omfattats av snabb tekniskutveckling och att nya erfarenheter har vunnits. Somredovisats i det föregående har EG-direktivet letttill ett lagförslag om avgasrening m.m., vilket harbehandlats av miljö- och jordbruksutskottet (prop.2001/02:31, bet. 2001/02:MJU6). I regeringensproposition (s. 24) redovisas ett antal direktiv medbetydelse för avgasområdet.När det gäller bilar finns ramdirektivet70/156/EEG, vilket har ändrats vid flera tillfällen,bl.a. i samband med krav på tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande avmotorfordon och släpvagnar till dessa fordon.Direktivet bygger på att det skall finnas entypgodkännandemyndighet i varje medlemsland somansvarar för samtliga delar av förfarandet vidtypgodkännande av en fordonstyp, ett system m.m.Avgaskraven för lätta och tunga bilar regleras i treolika särdirektiv (70/220/EEG för personbilar ochlätta lastbilar, 88/77/EEG och 72/306/EEG som gällerdieselmotorer).Från gäller Europaparlamentetsoch rådets direktiv /69/EG om åtgärder omluftföroreningar genom avgaser från motorfordon ochom ändring av rådets direktiv /220/EG. Direktivetinnebär att EU:s obligatoriska avgaskrav för lättafordon skärps enligt en tidtabell som löper mellanden och . gäller de skärpta kraven för nyamodeller som typgodkänns; vid en senare tidpunktgäller de nya kraven för samliga bilar somregistreras, försäljs eller tas i bruk.Beslut har även fattats inom EU om nya krav förmotorer i tunga fordon som gäller för tiden efter år2000. Enligt och rådets direktiv1999/96/EG skärps kraven för dieselmotorer i tungafordon , nämligen den 1 oktoberåren 2001, 2006 och 2009.Även när det gäller kvaliteten på bränsle har detpå gemenskapsnivå antagits harmoniserande regler.Som en del av det s.k. Auto/Oil-programmet antogs år1998 och rådets direktiv /70/EGom kvaliteten på bensin och dieselbränslen. Bränslensom inte uppfyller kraven får inte saluföras, vilketinnebar att försäljning av blyad bensin förbjödsinom gemenskapen från (med vissaundantag). införs en ytterligareskärpning av kvalitetskraven. När det gälleretanolinblandning kan högst 5 volymprocent blandasin i bensin om bensinen skall kunna uppfyllaspecifikationen. I ett ändringsförslag,KOM/2001/241, till det ovan nämnda direktivet harviss ytterligare skärpning föreslagits bl.a. i syfteatt ytterligare minska svavelhalten i bensin ochdiesel. Svavelfritt bränsle skall enligt förslagetbörja införas i samtligamedlemsstater och bli obligatoriskt . faktapromemoria från , 2001/02:FPM17, redovisas att utgångspunkten för den svenskapositionen är att införandet av renare bränslenskall utgå från vad som behövs för att utnyttja denfulla potentialen hos ren och energieffektiv teknik.Mot den bakgrunden anser regeringen att införandetav svavelfria bränslen till vägfordon börtidigareläggas . Därutöver bör Sverigeenligt regeringen verka för en ändring så att denhögsta tillåtna inblandningen av etanol i bensin kanhöjas från . antogs engemensam ståndpunkt i frågan. fick delvisgehör för att datum för införandet av lågsvavligabränslen skall flyttas fram; rådet kunde enas om entidigareläggning . Däremot fick inteSverige stöd för sin linje om en ändring så att denhögsta tillåtna halten för etanol i bensin skullekunna höjas till . Enligt uppgift frånMiljödepartementet beräknas direktivet antas i höst.Kommissionens strategi för att minskakoldioxidutsläppen från personbilar vilar på trepelare: dels finns ett åtagande från europeiska,japanska och sydkoreanska biltillverkare att nå framtill /km i koldioxidutsläpp (mot dagens ca /km) /2009, dels skall utvecklingenfrämjas genom adekvat konsumentupplysning tillbilköparna och dels har kommissionen beställt enstudie för att illustrera hur bränsleekonomin skullekunna främjas genom skatteåtgärder.Vad gäller punktskatter beslutade medlemsstaternaenhälligt att gemenskapssystemet förbeskattning av mineraloljor skulle baseras på de tvådirektiven om harmonisering av punktskatter,92/81/EEG, och en tillnärmning av punktskattesatser,92/82/EEG, för mineraloljor. I dessa direktivfastställdes en minimiskattesats för varjemineralolja; i praktiken är dock skattesatserna imedlemsstaterna ofta betydligt högre och varierarmellan länderna. Som också framgått av tidigareavsnitt har medlemsstaterna två möjligheter tillåtgärder för skattebefrielse eller nedsattaskattesatser för att gynna biobränslen. Enligtartikel 8.2 d i direktivet får medlemsstaterna helteller delvis tillämpa regler om skattebefrielseeller nedsatta skattesatser för mineraloljor somunder skattekontroll används i fråga om pilotprojektför teknisk utveckling av mer miljövänligaprodukter, särskilt när det gäller bränslen frånförnybara källor. Tillämpningen av artikel 8.2 d,dvs. bedömningen av vilka projekt som kan anses varapilotprojekt, har länge varit förhållandevisgenerös, men har skärpts genom en domi EG-domstolen.Artikel 8.4 i det nämnda direktivet innebär attrådet genom ett enhälligt beslut på kommissionensförslag får tillåta en medlemsstat att införaytterligare regler om skattebefrielse ellernedsättning av skatten som motiveras av speciellahänsyn.I ett meddelande från kommissionen tillEuropaparlamentet, rådet, Ekonomiska och socialakommittén och (Kom/2001/547),daterat , läggs det fram förslag omalternativa bränslen för vägtransport och omåtgärder för att främja användningen av biobränslen.I meddelandet beskrivs att radikala förändringar närdet gäller bränsletillgång eller motorteknik inomvägtransporten innebär flera problem. De framtidabesluten måste enligt kommissionens mening ge högreprioritet åt en tryggad energiförsörjning,bränslesnålhet och mindre utsläpp av växthusgaser.Kommissionen kan för sin del tänka sig attbiobränslen, naturgas och vätgas vart och ett skullekunna utvecklas till att utgöra eller mer av dentotala bränslemarknaden . Ett optimistisktutvecklingsscenario kan se ut på följande sätt.--------------------------------------------------År Biobränslen Naturgas Vätgas % Totalt %% %--------------------------------------------------2005 2 2--------------------------------------------------2010 6 2 8--------------------------------------------------2015 7 5 2 14--------------------------------------------------2020 8 10 5 23--------------------------------------------------Det sägs i meddelandet beträffande naturgas attsiffrorna och är ettoptimistiskt scenario grundat på en aktiv politik.Meddelandet åtföljs av två förslag frånkommissionen för att främja användningen avbiodrivmedel för transport. Det första förslagetgäller ett direktiv om bindande mål så att en vissandel av all bensin och diesel som säljs imedlemsstaterna skall utgöras av biobränsle. Måletinnebär en minsta andel biobränsle om år 2005och därefter en successiv ökning till år2010. Det andra direktivförslaget syftar till attåstadkomma regler inom vilka medlemsstaterna kantillämpa differentierade skattesatser till förmånför biobränslen. Innebörden är bl.a. attmedlemsstaterna under skattekontroll får minskapunktskatterna i proportion till den andelbiobränsle som ingår i det slutliga bränslet.Särskilt föreslås att medlemsstaterna kan medgeskattenedsättning på för biodrivmedeljämfört med medlemsstatens vanliga punktskatt förmotsvarande motorbränsle. För vissa användningar avbiodrivmedel inom offentlig trafik föreslås attmedlemsstaterna skall kunna medge ytterligareskattenedsättning. Avsikten är att skapa flexiblastyrmedel som med hänsyn tillsubsidiaritetsprincipen kommer att kunna anpassastill varje medlemsstats budgetbegränsningar, lokalaförhållanden och val av tekniska lösningar.Vidare bör - enligt vad som sägs i meddelandet -en officiell kontaktgrupp upprättas, vilken kan geråd i samband med införandet av alternativa bränslenunder de kommande 20 åren.Härutöver kan det erinras om EU:s femteramprogram för forskning och utveckling, sompågår . Ramprogrammetbestår av fyra tematiska program, nämligenLivskvalitet och förvaltning av levanderesurser, Informationssamhället,Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt samtEnergi, miljö och hållbar utveckling. Inom detsistnämnda programmet nämns bl.a. följandenyckelområden: effektiva och pålitligabränslecellsystem, hybrid- och elsystem ochalternativa drivmedel i samband medtransporter.Myndigheternas arbeteStatens energimyndighets forskningsprogram inomvägtransportområdet, Energisystem i vägfordon, ärett fyraårigt program med start den 1 januari 2000och slut . Total budget för helaprogramperioden är . Programmetslångsiktiga mål är att nå fram till en teknik somgör det möjligt att reducera den genomsnittligabränsleförbrukningen i nya personbilar ochför nya tyngre fordon samt att producerafordon drivna med olika biobaserade alternativadrivmedel till näst intill samma kostnad som fordondrivna med dieselolja och bensin. Programmet skallvara sammanhållande för Energimyndighetensforskningsprojekt inom området vägfordon ochomfattar följande områden: traditionellaförbränningsmotorer, elmotorer och elhybrider,bränsleceller och systemfrågor för de tre nämndaområdena. Forskning när det gäller anpassning ochutveckling av fordon för olika drivmedel sker ocksåinom ramen för programmet. Forskning kringproduktion och distribution av drivmedel bedrivsinom andra program inom myndigheten.Det kan även nämnas att ,, och sedan drygtett år arbetat med att lägga fast en strategi förutveckling av drivmedelsfrågan. kommer strategin att peka påbehovet av fortsatt teknisk utveckling och på attutvecklingen av olika drivmedel bör ske parallellt.I januari 2002 lämnade , Vinnovaoch en skrivelse till Näringsdepartementetom introduktion av biodrivmedel på marknaden. Iskrivelsen förordade myndighetsgruppen att nuvarandeforskningsinsatser på alternativa drivmedelkompletteras med vissa satsningar för att främja ettlångsiktigt perspektiv för drivmedel i ett uthålligttransportsystem. Bland annat bör en satsning påsyntesgas inledas , etanolproduktion fråncellulosa demonstreras och utvärderas samt vissaåtgärder vidtas på kort sikt.Under år 2002 kommer att påbörjaett samverkansprojekt med biogasbranschen angåendebiogasutvecklingen.Vinnova har ett program, kallat Transportsektornsenergianvändning, som syftar till att fylla viktigakunskapsluckor på området och att undanröja hindrenför kunskapernas spridning och användning. De frågorsom ställs är bl.a. följande.- Hur kan den tekniska utvecklingen inom fordons-och IT-områdena utnyttjas för att åstadkommanödvändiga omställningar?- Hur kan val och beteenden hos konsumenter ochföretag ändras i linje med en hållbar utveckling?- Hur kan underlaget för politiska beslut omtransportsektorns energianvändning förbättras?Programmet riktar sig till universitet,högskolor, institut och kunskapsföretag medkompetens inom området.Etanol som drivmedel för bilar; pilotanläggningi ÖrnsköldsvikSvenska staten har sedan mitten av 1970-taletkontinuerligt stött forskning och utveckling avalternativa drivmedel. Stöd till etanolforskning medutnyttjande av cellulosahaltiga råvaror initieradesomkring , då forskningsaktiviteter påbörjadesinom /. Enandra fas startade i och med tillkomsten avetanolutvecklingsprogrammet, som löpte med en totalbudget på 45 miljonerkronor. energipolitiska beslut i juni1997 markerar starten av den tredje fasen där totalt210 avsattes till ett program förutveckling av etanolproduktion . Denna satsning utgören del av den svenska klimatpolitiken.Som drivmedel kan användas blandningar från s.k.E85 (etanol och bensin) till bensin.Under senare delen av 1990-talet har olika projektmed etanolbränsle pågått, bl.a. importeradesbränsleflexibla (FFV = Flexible FuelVehicle) på olika platser i . Totalt byggdesinfrastrukturen ut och uppgår nu till ca 50bensinmackar över i stort sett hela utomNorrlands inland.Efter en upphandling som initierats av den numeranedlagda Miljöteknikdelegationen kommer 4 000bränsleflexibla att levereras runt om ilandet med början fram till mitten av2003. I en uppföljningsrapport upphandlingav fordon för drift med blandningar av etanol ochbensin (av , , , ) dras vissa slutsatser av upphandlingsprojektet.Bland annat redovisas ett väsentligt störreinformationsbehov än vad som från början förutsågs.Vidare var bilindustrins beredskap och intresse föratt lämna anbud som svar på den öppna upphandlingensämre än väntat. Som bidragande orsaker nämnsosäkerheten om den totala marknadspotentialen hosbränsleflexibla bilar i kombination med många andrautvecklingsbehov, inklusive sådana med inriktning påandra alternativbränslen än etanol. Fords erbjudandeaccepterades då prisnivån för det bränsleflexiblautförandet låg i paritet med priset för motsvarandebensinutförande.I har en produktionsanläggning företanol, producerad från spannmål, etablerats medhjälp av skattenedsättning, baserad på ovan nämndaEU-regler om pilotprojekt. Produktionen på 50 000 m3används för låginblandning i bensin, somdistribueras i och används som vanligbensin. Skattebortfallet motsvarar ca 150 miljonerkronor för år 2002.I december 2001 beslutade Statens energimyndighetatt bevilja i stöd för attetablera en pilotanläggning för etanolforskning iÖrnsköldsvik under perioden 2002-2006.Huvudmannaskapet för projektet ligger på Umeåuniversitet, ochMitthögskolan. Energicentrum Norr svarar förupphandling och byggande av anläggningen ochdärefter daglig drift under den följandeforskningsfasen. Förutom Energimyndighetens stödfinansieras projektet genom strukturfondsstöd,bidrag från Energicentrum Norr och lokala företagm.m.Studier har bedrivits i laboratorieskala undermånga år, men dessa kunskaper är inte tillräckligaför att utforma en storskalig process förframställning av etanol som bränsle, vilken kan geett utbyte och en ekonomi på acceptabel nivå. På denkunskapsnivå som svensk forskning befinner sigbehövs enligt (Programprojekt, dnr5314-01-03771, projektnr P20247-1) enpilotanläggning för att studera etanolframställningi en sammanhängande apparatur under kontinuerligaförhållanden.En årlig lägesrapport med arbetsrapportering,resultat och ekonomisk redovisning skall lämnastill Energimyndigheten.Vätgas som drivmedel för bilarUtvecklingen av vätgas och bränsleceller förfordonsdrift befinner sig fortfarande på forsknings-, teknikutvecklings- och provstadiet. Det är iförsta hand de stora bilföretagen som finansieraroch bedriver utvecklingsarbetet. Chrysleroch Toyota presenterade bilmodeller medbränsleceller . har ävenGeneral , m.fl. tillverkare visat uppprototyper med bränsleceller. Bussar, som utrustatsav företaget med vätgastankar på taket, harkörts i ett långt fälttest i ochChicago. Testet har avslutats och en mindreprototypserietillverkning har startats av företagetDaimler i samarbete med . Teknikenär ännu inte kommersiellt gångbar.I början av år 1999 meddelades att ett isländsktkonsortium - Vistorka () - gått in iett jointventure-projekt med , NorskHydro och Royal Dutch/för att utvecklabränsleceller och vätgasdrivning. Även Islandsuniversitet nämndes. Överenskommelsen undertecknadesav företagen i närvaro av den isländskemiljöministern. Projektet leds nu avsamriskföretaget (Islensk Nyorka)vars chef har uttalat attvätgasdrivna bussar skall sättas in i linjetrafik iReykjavik . Förhoppningen är också attkunna börja med vätgasdrivna bilar ochsenare med vätgasdrivna fisketrålare. Isländsk NyEnergi ägs till av företag och statliga organpå men också av de tre nämndaföretagskoncernerna. skalltillverka bussarna och skall byggapåfyllnadsstationer där vätgas framställs genomelektrolys av vatten. Ett svenskt deltagande -främst som observatör - planeras med somaktör.Inom ramen för ett EU-projekt (projektet , CUTE) som omfattar niostorstäder i , bl.a. , skallbränslecellsbussar prövas. I det femåriga projektet,vilket startade , skallbränslecelltekniken prövas på bussar i vanlig drift.Sammanlagt rör det sig om 27 bussar, tre i varjestad. De olika städerna har valt olika tekniker förvätgasproduktion och tankanläggning. I den förstaetappen i , vilken beräknas pågå , kommer ett tankställe att byggas upp efterdet att vederbörliga tillstånd erhållits frånmyndigheter m.fl. Under slutet av kommerbussarna att levereras från . Desvenska deltagarna i är Stor-StockholmsLokaltrafik (SL), i ,och bussföretaget . ram kommer utbildning av chaufförer ochannan personal att utvecklas och säkerhetsstandarderatt utarbetas. Förutom EU-stöd har projektet fåttbidrag från och Energimyndigheten.Vidare pågår - förutom forskning vid universitetoch tekniska högskolor - ett forskningsprogram inomramen för () med titeln och bränsleceller fören bättre miljö. Programmet startades ochutvärderas inför beslut om eneventuell andra programfas. MISTRA:s finansieringuppgår till under den förstaprogramfasen (4½ år) och näringslivet bidrar med ca40 . Målet är att med hjälp avnyutvecklade material och materialkombinationer samtlivscykelanalyser demonstrera laboratorieprototyperav batterier och bränsleceller medkonkurrenskraftiga prestanda.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av den lämnade redovisningen görutskottet följande bedömning av de här aktuellamotionsyrkandena. Som tidigare framgått är vissayrkanden delvis likartade med de bil- ochbränslemotioner som miljö- och jordbruksutskottetrespektive skatteutskottet behandlat. Dessa utskotthanterar ett antal lagstiftnings- och budgetfrågorpå området, medan näringsutskottets ansvarsområdesnarast rör energisituationen i samband med bilismensamt forskning och utveckling.I allt väsentligt ansluter sig utskottet till deambitioner som ligger bakom motionärernas förslag isyfte att få till stånd en mer miljöanpassadfordonsdrift. Utskottet har noterat att anser att framtida beslut inom dettaområde bör ge högre prioritet åt en tryggadenergiförsörjning, bränslesnålhet och mindre utsläppav växthusgaser. Som framgått av den tidigareredovisningen pågår det en omfattande forsknings-och utvecklingsverksamhet vad gäller alternativadrivmedel, såväl inom EU:s ram som nationellt genomstatligt stöd till olika program och till forskningpå universitet och högskolor. Ett stort antalprojekt genomförs i samarbete med näringslivet.