bet · GQ01FIU1 · 2002-11-21 00:00:00 — Dennationella vårdgarantin ska omfatta allamedicinskt motiverade behandlingarett förstärkt rehabiliteringsarbete medsikte på en rehabiliteringsgarantivarigenom en långtidssjukskrivengaranteras en individuellrehabiliteringsplan inom avsjukskrivningsperiodensnabba resursförstärkningar tillförsäkringskassornastärkt utbildning i försäkringsmedicin förläkareatt det förebyggande arbetet påarbetsplatserna ges en högre prioritet.Detta gäller särskilt inom den offentligasektornfler alternativa arbetsgivare inom denoffentligt finansierade verksamheten föratt öka drivkrafterna att arbetaförebyggande och ge de anställda rimligaarbetsvillkor, bl.a. vad gällerarbetstidens förläggningutökade möjligheter för den enskilde attpåverka arbetstidens förläggning ochbestämma dess omfattning, vilket också imånga fall kan göra att arbetsmiljönupplevs som bättre och därmed iförlängningen leda till ett bättrehälsolägeförbättrad kunskap om och ökade insatsermot kvinnors ohälsa.Bättre lönebildningLöneutvecklingen måste vara förenlig meden god samhällsekonomisk utveckling. Denökande internationaliseringen ställerockså höga krav på att vi i intehar en löneökningstakt som långsiktigtavviker från våra viktigastekonkurrentländers.Det är inte enbart de genomsnittligalöneökningarna som är viktiga utan ocksåatt lönestrukturen utvecklas så attsysselsättningen ökar och flaskhalsarnaminskar. Ett led i arbetet med att skapaförutsättningar för fler jobb är attmodernisera arbetslöshetsförsäkringen. A-kassan ska vara en allmän och obligatoriskomställningsförsäkring. Parterna påarbetsmarknaden bör i större utsträckningha ansvaret för lönebildningen och konsekvenserna av träffade avtal. Det ärrimligt att de som har jobb bär en störredel av ansvaret för resultatet av sinahandlingar. Det bör därför införas ettökat eget ansvar förarbetslöshetsförsäkringens finansiering.Alltför stora löneökningar i denoffentliga sektorn, utan motsvarandeproduktivitetsutveckling, medför antingenbehov av ökade skatter eller mindreoffentlig verksamhet.Inom den offentliga sektorn finns storalåglönegrupper, men de finns även på denprivata sidan. Risken är att storalöneökningar för en sektor drar med sigövriga grupper i en accelererandelönespiral. Det är förståeligt att lönenefter skatt betraktas som låg för mångamänniskor. De förslag till sänktinkomstskatt som våra partier föreslagitär emellertid ett viktigt sätt för dem attnå samma resultat - högre ekonomiskstandard - som en bättrefungerande lönebildning och störremöjligheter att matcha arbetskraft tillbristyrken kan uppnås.Lika lön för likvärdigt arbete är enprincip i jämställdhetsarbetet som måsteuppnås. lönediskriminering ska medkraft bekämpas. Andra löneskillnader harsin grund i deltidsarbete ochförvärvsavbrott. Dessa löneskillnader ärvisserligen sakligt motiverade menorsakerna till situationen är inteopåverkbar. Vi lägger en rad förslag somstärker kvinnors position påarbetsmarknaden.Kvarstår gör att en mycket stor del avlöneskillnaderna mellan kvinnor och mänhar att göra med löneskillnader mellanolika yrkesgrupper. Förändringar i derelativa lönerna mellan dessa yrkesgrupperär en svår utmaning. Många yrkesgrupper ärsamtidigt lågt avlönade och bristyrken. Enförändring av det relativa löneläget fördessa yrkesgrupper leder både till en merjämställd lönestruktur och en bättrefungerande arbetsmarknad. Det är ettfaktum att lönenivåerna höjs mer där flerarbetsgivare finns att välja mellan.En generell höjning av lönerna enbart förlågavlönade i den offentliga sektornmedför kraftigt ökade kostnader förkommuner och landsting som detriskerar att ytterligare minskaincitamenten till utbildning - inte minstvidareutbildning - eller till att söka sigtill bristyrken. En hoptryckt löneskalaskulle därmed försämra arbetsmarknadensförmåga att "matcha" tillgång ochefterfrågan på arbetskraft.Den stora utmaningen för lönebildningenär därför att de totala löneökningarnastannar vid de nivåer som är förenliga medlångsiktigt god sysselsättning ochkonkurrenskraft och inom denna ram klaraatt förändra det relativa löneläget. Dettamåste ske i stället för att falla in i dettraditionella beteendet att löneökningarför vissa grupper leder tillkompensationskrav från andra så attresultatet blir sammanlagda löneökningarutöver vad samhällsekonomin tål utan attha åstadkommit de önskvärdaförändringarna. Sänkta inkomstskatter föralla underlättar denna process.En bättre integrationNästan hälften av alla utomnordiskainvandrare i arbetsför ålder står utanförarbetsmarknaden. Den missriktade politiksom förhindrat och förbjudit människor attens söka arbete har berövat månganyanlända människor deras självkänsla,vilket lett till utanförskap från detsvenska samhället. Många människor haraldrig fått en chans att utöva sitt yrkepå den svenska arbetsmarknaden. På så sätthar också berövats värdefullaerfarenheter. Andra invandrare har hållitsborta från arbetsmarknaden därför att defastnat i bidragsfällan.Det finns också en stor tillväxtpotentiali möjligheten att mobilisera dessa grupperoch göra det möjligt för dem att få arbetemotsvarande deras kompetens. Sysselsättningsgraden bland invandrare frånländer utanför EU var mot för personerfödda i . Om sysselsättningsgradenbland dessa grupper kan höjas tillgenomsnittet för personer födda i det motsvara en arbetsstyrka påomkring 90 000 personer.Många invandrare har svårt att få jobbsom motsvarar deras kompetens ochkapacitet. Det finns därför också enbetydande tillväxtpotential i åtgärder somförbättrar deras möjligheter, t.ex. bättrevalideringssystem etc.Vi vill radikalt förbättra integrationengenom insatser för att förbättrainvandrares ställning på arbetsmarknaden,möjligheter att starta företag ochspråkkunskaper:Trots de organisatoriska svårigheter somföreligger måste ambitionenvara att handläggningstiderna för beslut iasylärenden kortas ordentligt. Dagens oftaoacceptabelt långa handläggningstidermedför stora psykiska påfrestningar ochleder ofta till permanentatbidragsberoende.En mer heltäckande kunskapsvalidering börinföras . Det kan konstateras attvalideringssystemen för utomeuropeiskainvandrare fortfarande inte fungerar ipraktiken. Andra EU-länder som exempelvisStorbritannien har här kommit betydligtlängre. Valideringssystemen ska inteenbart omfatta akademiska examina utanäven erfarenhet och yrkeskompetens.Bättre svenskundervisning. Svenska förinvandrare (sfi) måste bli mer anpassadefter den enskildes förutsättningar. Sfimåste kunna möta individer med en radvarierande behov och kunskaper.En bättre skola. Kvaliteten hos denordinarie skolundervisningen är avavgörande betydelse för barnen till demsom invandrat till Sverige.Förbättra möjligheterna till jobb. Vianser att man alltid ska ha rätt att ståtill arbetsmarknadens förfogande om manvill och kan arbeta och är arbetssökande.Ett annat sätt att underlätta inträdet påarbetsmarknaden är genom attspråkundervisningen kombineras med arbeteeller anpassade lärlings- och praktikplatser.Bättre villkor för invandraresföretagande. Regelfloran vilar tyngst pådem som inte har svenska som modersmål.Myndigheters information på andra språk omskatteregler och andra föreskrifter kanförbättras och göras mer lättillgänglig.Arbeta mot bidragsberoende. Sänktainkomstskatter ger ekonomiska incitamentatt lämna bidragsberoende.En jämställd arbetsmarknadDet behövs en strategi för en jämställdarbetsmarknadSverige är, med globala mått mätt, ettmycket jämställt land. Likafullt återstårmycket att göra för att bryta destrukturer som leder till att kvinnor ochmän har olika villkor och förutsättningaratt förverkliga sina drömmar och ha makteni sin vardag, just därför att de ärkvinnor eller män.Det återstår fortfarande stora skillnadermellan kvinnors och mäns ställning påarbetsmarknaden. Den svenskaarbetsmarknaden är i ett europeisktperspektiv starkt könsuppdelad. I kommuneroch landsting går det sju kvinnligaanställda på varje manlig och på mångaprivata arbetsplatser är den manligaövervikten lika stor.Svenska kvinnor tjänar fortfarande baradrygt , i genomsnitt, av vad männengör och skillnaden tenderar att öka. Devägda genomsnittslönerna, dvs. när hänsyntagits till skillnader i ålder,utbildning, arbetstid och sektor visar engenomsnittlig könsbetingad skillnad på 8%enheter.Kvinnor är kraftigt underrepresenterade ichefspositioner och på höga befattningar isåväl privat som offentlig sektor.Könsuppdelningen på arbetsmarknaden bidrarrimligen till att kvinnors kapacitetrelativt sett används sämre än männens.Ett jämställt arbetsliv och färreförutfattade meningar om vad som är"kvinnliga" respektive "manliga"utbildnings- och yrkesval skulle bidratill att fler tjänster kunde besättas medden lämpligaste personalen. Faktorer somsärskilt bör uppmärksammas i ettlångsiktigt arbete för jämställdhet iarbetslivet är ungdomars utbildningsvaloch ett jämställt föräldraansvar.Det är vår uppfattning att olikheten ärstörre mellan individer än mellan kvinnorsom grupp och män som grupp. Attidentifiera och förändra de strukturer somleder till att kvinnor och män ges villkorutifrån könstillhörighet är därför denstora jämställdhetsutmaningen.Bryt upp de offentliga monopolenEftersom den svenska arbetsmarknaden ilångt högre grad än i andra länder är könsuppdelad har den offentliga sektornsproblem också blivit ett hinder förjämställdhet. Det är främst kvinnor somdrabbats av sämre arbetsmiljö och sämrearbetsvillkor genom de yrkesval som följerav traditionella könsmönster och denoffentliga monopoliseringen - i synnerhetav vård- och omsorgssektorerna. Mångagånger är kvinnor utlämnade till en endaarbetsgivare med allt vad det innebär avkrav på anpassning, sämre löneutveckling,mindre personligt inflytande ochsvårigheter att byta arbetsgivare.Så länge tjänster inom vård, omsorg ochutbildning produceras inom offentligamonopol nekas många kvinnor möjlighetenatt pröva nya idéer, nya metoder ochandra, mindre byråkratiskaorganisationsformer. Verksamheternaslångsiktiga utveckling hämmas.Med fler privata och alternativa aktörerförbättras karriärvägarna. Det kan ocksåbidra till att vitalisera denprivatfinansierade tjänsteproduktionenvilket skulle minska trösklarna mellanprivat och offentlig arbetsmarknad samtmellan olika yrken och därigenom bidratill att luckra upp den könsuppdeladearbetsmarknaden. Ett flertalundersökningar, bl.a. utförda av fackligaorganisationer, visar också att trivselnökar och sjukskrivningarna minskar närverksamhet övergår från offentlig tillprivat regi.Bättre villkor för företagandeVillkoren för tjänsteföretagande måste blibättre. Under ett helt sekel har bådeskattepolitik och näringspolitik varitinriktade mot varuproducerandestorföretag. Skattesänkningar på arbete,regelförenklingar och skärpt konkurrens ärförändringar som i sig är generella menkommer att ha som störst betydelse försmåföretagande i tjänstesektorn. Störremångfald i vården och skolan innebär attkvinnor ges samma möjligheter som mänredan har att bli entreprenörer inom deverksamheter där de faktiskt ärverksamma.Särskilda insatser bör också riktas föratt stimulera och underlätta kvinnorsföretagande. Detta då de traditionelltinarbetade strukturerna alltför långsamtförändras. Den lyckosamma modellen medsärskilda affärsrådgivare för kvinnor,resurscentrum för kvinnors företagande ochde så kallade kvinnolånen ska därföråterinrättas.Lättare att förena förvärvsarbete medansvar för barnKvinnor utför en större del av detobetalda arbetet i hemmet. Detta bidrartill att kvinnor upplever en större pressi arbetslivet. För att få ekvationen attgå ihop väljer man deltidsarbete ochyrkeskarriär på sparlåga.För våra fyra partier är det enprioriterad uppgift att åstadkomma ettarbetsliv som gör det möjligt attkombinera förvärvsarbete och föräldraskap.Utgångspunkterna i detta arbete är barnensbästa och ambitionen att underlätta förbåde män och kvinnor att få mer tid medsina barn. Det är en investering ifamiljernas livskvalitet och i barnenstrygghet och långsiktiga utveckling tillvälanpassade samhällsmedborgare. På kortsikt kan en följd bli ett något lägredeltagande i arbetslivet försmåbarnsföräldrar om t.ex. fler väljer attarbeta deltid eller engagera sig iföräldrakooperativa barnomsorgsformer. minskad stress när barnen är små borgari det långa loppet för ett uthålligareförvärvsarbete.Genom att göra det möjligt för en störrevalfrihet i valet av barnomsorg gesfamiljerna större möjligheter att självfördela sin tid mellan arbete och familj.Vi föreslår etableringsfrihet inombarnomsorgen, vilket innebär att stödettill barnomsorgen ska följa med till denomsorgsform föräldrarna väljer. Vi villockså göra det möjligt för vanliga barnfamiljer att lösa sin tidsekvation ochminska stress och press genom att enklareoch billigare kunna köpa vitahushållstjänster.Bättre möjligheter för äldre påarbetsmarknadenDet är angeläget att arbetslivet utformasså att alla människor får möjlighet attförvärvsarbeta så länge de önskar. Men detär också viktigt att människor som känneratt de vill trappa ned sitt förvärvsarbetenär de blir äldre får rimliga möjlighetertill detta. Konstruktionen avavtalspensionerna är en faktor somförsvårar för äldre arbetskraft att fånytt arbete. Politikens uppgift blir attse till att skapa goda förutsättningar föratt alla människor, oavsett ålder, skakunna förvärvsarbeta och undanröja sådantsom gör att människor på grund avdiskriminerande attityder, ohälsa, stressoch otrivsel inte vill förvärvsarbeta.Detta är också en förutsättning för attdet nya pensionssystemet, som innehålleren flexibel pensionsålder mellan 61 och 70er, ska öka människors valfrihet ipraktiken. Den nya lagstadgade rätten attha kvar sin anställning till ålderär därför ett viktigt steg i dennariktning.Den faktiska pensionsåldern är förnärvarande under om man inkluderarpersoner som förtidspensioneras i tidigålder. Endast var fjärde svensk arbetarfram till . Ett utbrettönskemål är att gå i pension eller tidigare. Den äldrearbetskraften behövs emellertid mer ännågonsin. Andelen yrkesverksamma krympersamtidigt som andelen pensionärer ochstuderande ökar. harinte bara utan även övriga Europabrist på arbetskraft, vilket hotartillväxten och leder till storapåfrestningar på välfärdssystemen.Därför finns det all anledning att redannu påbörja ett mer målinriktat arbete föratt få fler att vilja och kunna arbetalängre och att därmed höja den faktiskapensionsåldern. Nedan presenterar viinriktningen på ett antal förslag för attuppnå detta.Lättare att starta egetUppmuntra eget företagande blandavtalspensionärer och äldre. Lagen börändras så att eget företagande med F-skattsedel får bedrivas med exempelvis dentidigare arbetsgivaren som ensam kund.Därigenom skulle fler våga övergå tillegen verksamhet.Inför utbildningskonto som möjliggörlivslångt lärandeMöjliggör ett livslångt lärande och låtsåväl arbetstagare och arbetsgivareavsätta löneutrymme på ettutbildningskonto som beskattas först viduttag av sparade medel. Detta kan på siktgöra äldre arbetskraft merkonkurrenskraftig då färsk utbildningknyts ihop med lång erfarenhet. Om flerpersoner vidareutbildar sig eller omskolarsig under sitt yrkesliv skapar detta ettväxande kunskapsmervärde påarbetsmarknaden som med tidigare regleroch begränsade möjligheter inte fanns.Informera mer om äldreOpinionsbildning och attitydförändring tartid. Det behöver därför informeras påmånga sätt om vinsten av fler äldre iarbetslivet; vinsten för den enskilde ibl.a. pensionshänseende, vinsten förarbetsgivare av att behålla och tillvaratamångårigt uppbyggd kompetens och vinstenför samhället i stort av fler i arbete.Äldres erfarenhet och förvärvade kompetensgör dem överlag till skickligayrkesutövare. Aktuell forskning somtydligt visar detta bör marknadsföras ochgoda exempel på arbetsplatser medutvecklad seniorpolitik spridas.Det är lämpligt att starta ettkompetenscentrum för utveckling av en godseniorpolitik i slutet av arbetslivet,efter norsk modell. Att utveckla enflexibel arbetsorganisation och skapa enhälsofrämjande arbetsmiljö är viktigadelar för att helheten ska bli så positivatt fler vill arbeta längre.Öka flexibilitetenMed det nya pensionssystemet kan mansjälv, , välja hur manvill kombinera arbetstid ochpensionsuttag. Möjligheten att i ställetarbeta i mindre omfattning utanpensionsuttag skulle möjliggöra för fleratt delta i arbetslivet under en totaltsett . Därför bör en lagstadgadrätt att gå ner i arbetstid efter till lägst övervägas.Se över kostnaden för äldre arbetskraftPå den alltmer kunskapsbaseradearbetsmarknaden får den rent fysiska(muskel)arbetskraften allt mindrebetydelse. Man kan därför inte hävda attstigande ålder generellt innebär sämreförutsättningar att förvärvsarbeta.Snarare blir utvecklingen den motsatta medstigande erfarenhet. Inte desto mindrefinns det faktorer som gör att äldrearbetskraft i vissa sammanhang får svårareatt konkurrera med yngre. Det kanexempelvis handla om yrken inomtjänstesektorn där det blir svårare medåren att hålla samma tempo som yngre. Tilldetta kan läggas att äldres önskemål omatt gå ner i arbetstid kan upplevas somTfördyrande" av arbetsgivare när vissafasta kostnader kanske måste slås ut påfler anställda.Dessa faktorer, i kombination med dengenerella samhällsvinsten av hög faktisksysselsättning, motiverar attbeskattningen av äldre arbetskraft sesöver. Även de anställningsregler som i dagförsvårar för äldre att få arbete bör sesöver.ArbetsmarknadArbetsmarknadspolitiken ska underlätta ochfrämja arbeteSverige måste få en arbetsmarknad som ärrörlig och öppen - en arbetsmarknad som ärtillgänglig för alla. Den geografiska ochsociala rörligheten behöver öka. Den storaarbetskraftsreserv av människor utanarbete som finns i måstemobiliseras och tas till vara, både förderas och för samhällets skull. Avgörandeför möjligheten att få en radikal ökningav sysselsättningen är ett dynamisktföretagarklimat där gamla och nya företaghar möjlighet att anställa flermedarbetare.Den arbetslöse ska inte längre få vara enklient hos en arbetsmarknadsmyndighet utanen medborgare med rätt att få kvalificeradservice.Vi vill därför slå fast att den somblivit arbetslös har ett antal rättighetersom staten måste uppfylla. som blivit arbetslös ett antalskyldigheter som hon eller han i sin turmåste uppfylla gentemot övriga samhället.Det handlar om att etablera klara ochtydliga spelregler:- Alla arbetslösa ska ha rätt tillkostnadsfri arbetsförmedling oavsett vemsom utför förmedlingstjänsten. Samtidigtska det finnas en skyldighet att anmälasig till ett servicekontor i samband medatt man förlorat sitt jobb.- Alla ska ha rätt att väljaarbetsförmedling och där bli behandlad medrespekt och hänsynsfullhet.- Alla arbetslösa ska ha rätt att få stödutifrån sina behov, förutsättningar ochintressen. Åtgärderna ska varaindividuellt utformade med det endaövergripande syftet att så snart sommöjligt ge de arbetslösa möjlighet attfinna ett nytt arbete. ska allaarbetslösa ha skyldighet att aktivt sökajobb och delta i de åtgärder som ärrelevanta. Alla arbetslösa ska ha rätt attha ett avgörande inflytande över vilkenåtgärd som ska vidtas.- Alla arbetslösa ska ha rätt till en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Samtidigt måste alla arbetstagare uppfyllaett antal grundläggande villkor för attbli berättigade till ersättning. Den somblivit arbetslös ska inte kunna tacka nejtill anvisade arbeten utan attersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen blir påverkad.En effektivare arbetsmarknadspolitikSverige måste ha en aktiv och effektivarbetsmarknadspolitik som syftar till attsnabbt och smidigt bidra till att matchaden arbetssökande med de arbeten som finnstillgängliga och rusta den arbetslöse föratt kunna ta de arbeten som finns tillförfogande. Arbetslinjen ska hävdas, detvill säga att arbetssökande i första handska erbjudas arbete ellerarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Förstnär sådana åtgärder inte finnstillgängliga ska arbetslöshetsunderstödlämnas. Aktivitet ska alltid prioriterasföre passivt bidragsmottagande.ServicekontorPå grund av arbetsförmedlingens dåligaresultat är det många som försökerfå jobb på annat sätt. Arbetsförmedlingenhar därmed förlorat en viktig funktion påarbetsmarknaden. Med vårt förslag vändersig den arbetslöse i stället till ettservicekontor. Detta är inte entraditionell arbetsförmedling.Servicekontor ska finnas i varje kommunoch ska framför allt fungera som guide förarbetslösa och för företag som sökerarbetskraft.För att få ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen anmäler man sigtill servicekontoret. Till att börja medska den arbetslöse, liksom , frittkunna begränsa sitt sökande geografisktoch yrkesmässigt. Efter finns det dock människor som avolika anledningar inte lyckats få ettarbete. Då bokas på Servicekontoretsinitiativ ett möte för planering avframtiden.Flera olika aktörerVi vill se många konkurrerande aktörerinom arbetsmarknadspolitikens område.Konkurrens och mångfald ökar kvalitetenoch valfriheten för den arbetslöse. Viräknar med att en rad nya aktörer såsomprivata arbetsförmedlingar, branschvisaarbetsförmedlingar - exempelvis ifackföreningsregi, privata utbildningsföretag, ideella föreningar, ochbemanningsföretag växer fram. Aktörernakommer att kunna erbjuda en mängd olikaalternativ med olika specialinriktningartill den arbetslöse.I glest befolkade områden finns det intealltid underlag för privatabemanningsföretag. Om det inte finnsprivata aktörer ska myndigheten upphandlasådana tjänster eller i sista hand drivaegna.OmställningspengDen som inte inom har hittatett nytt jobb på egen hand eller via denservice som erbjuds på servicekontorenbehöver åtgärder som kan kräva enekonomisk insats som vi kallaromställningspeng.Omställningspengens storlek styrs utifrånen behovsbedömning som görs påservicekontoren. Pengens storlek bestämsutifrån olika kriterier såsom ålder,utbildning och arbetslivserfarenhet. Tillpengen kan kopplas olika former av arbetsmarknadspolitiskt stöd som kräver ettsärskilt regelverk, exempelvisanställningsstöd, lönebidrag, starta-eget-bidrag.Individen tar med sig omställningspengentill den aktör som väljs för att komma urarbetslösheten. I en del fall kommer denarbetslöse att få jobb innan beräknadinsats är förbrukad. Då bör aktören fåbehålla hela pengen som bonus. Om personeneter blir arbetslös fryser bonusen inne.Förbrukas omställningspengen utan att denarbetslöse får arbete måste en ny prövningske.Ny myndighet ersätter AMV/har stormedelstilldelning. Trots detta visar nusenast revisorer att nyttan avverksamheten är minst sagt tveksam.Nuvarande myndighetsstrukturer påarbetsmarknadsområdet ersätts med en nyarbetsmarknadsmyndighet med ovanståendeuppgifter.Därtill har den också till uppgift attgarantera att det finns jobbkontor/bemanningsföretag inom rimligt avstånd föralla jobbsökande i hela landet. Om detinte finns privata aktörer bör myndighetenupphandla sådana tjänster eller i sistahand driva verksamhet i egen regi.Riv hindren för företagande ochentreprenörskapEn nyckelfaktor för att åstadkomma högretillväxt är att fler företag startas ochatt fler företag expanderar. För attåstadkomma detta behöver attityderna tillföretagande och företagare förbättrasdramatiskt som handfastaåtgärder vidtas för ett bättreföretagsklimat, minskad byråkrati ochlättad skattebörda.Politiken ska vara inriktad på attstimulera och främja människorsföretagsamhet. Den socialdemokratiskanäringspolitiken vilar på föreställningenatt företagare i första hand drivs avegoistisk girighet. Konsekvensen blir enkontroll- och övervakningsmentalitet ipolitiska beslut och ofta även iregeltillämpningen hos statliga ochkommunala myndigheter.Anställda/löntagare och företagare bemötsmed mycket olika attityder från samhällsaktörer och medborgare.