bet · GP01MJU23 · 2002-05-16 00:00:00 — Densvenska produktionen ligger på ca ,kraftbolagens kompensationsodling oräknad.Vattenbruket kan medföra stor påverkan avvattenmiljön, men miljöeffekterna kan kontrollerasoch behärskas genom kontinuerlig övervakning ochrätt dosering av föda. Ett stort problem är attfinna en lämplig plats för vattenbruk. Kommunernabör därför i sina delöversiktsplaner ange områdenlämpliga för fiskodling, så att beredskap finns. Detverkligt stora problemet är dock de felaktigauppfattningar som förekommer om vattenbruketsmiljöstörande påverkan samt att inställningenskiftar från län till län. Ett annat stort problemär att forskningen ännu inte har tillräckligakunskaper om sjukdomar hos fiskar, vare sig vildaeller odlade. När det gäller hälsoläget bland fiskprovtas enbart odlad fisk regelmässigt. Vild fiskundersöks helt osystematiskt och bristfälligt ochsåledes finns inte kunskap om vad som är normalt förvild fisk. Detta hindrar inte att staten, via sinamyndigheter, fattar beslut om att stoppaverksamheten i vattenbruksföretag vid förekomst avvissa bakterier eller virus, även om sjuklighet ochdödlighet ej ökat i odlingen. Det har medfört attvattenbrukare nekats tillstånd på motsägande ochvarierande grunder med stora följder för denenskilda brukaren. Många vattenbrukare har dessutomfått uppleva att myndigheter fattar beslut utansamordning och ibland utan bra underlag. Följdernaav detta drabbar vattenbrukaren, inte myndigheten.Detta har observerats även avVattenbruksutredningen, som föreslår åtgärder somvattenbrukarna anser vara steg i rätt riktning. Enutredning bör därför få i uppdrag att granskasamspelet mellan olika myndigheter knutna tillvattenbrukarverksamhet. För att få en bättrevetenskaplig grund för myndigheters beslut krävsdessutom mer resurser till forskningen. Detta börges regeringen till känna.18. Vattenbruk m.m. (punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 18. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ468 yrkande 2 och avslår motionerna2000/01:MJ414, 2000/01:MJ415, 2001/02:MJ420 yrkande6, 2001/02:MJ468 yrkandena 1och 3 samt 2001/02:MJ522yrkandena 14(16.StällningstagandeÖstersjön tillhör världens mest förorenade innanhavoch tål inte ökad belastning. Det går inte attfortsätta att blunda för fiskodlingarnas roll som enallvarlig utsläppsfaktor i den redan hårt drabbadeÖstersjön. begär därför att regeringenskall ta upp frågan tillsammans med de nordiskamiljöministrarna för att se om gemensamma regler kanutarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.19. Dumpat militärt material m.m. (punkt 26)av (), (), KajLarsson (s), (), Ann-KristineJohansson (s), () och CarinaOhlsson (s).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ418 yrkande 8,2000/01:MJ746, 2001/02:MJ251, 2001/02:MJ284yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:MJ522 yrkande 12.StällningstagandeNär det gäller yrkesfiskarnas kostnader förmiljörelaterade driftstörningar har utskottettidigare tagit ställning till ett antal liknandemotioner. Utskottet konstaterade då (bet.1999/2000:MJU8) att staten ersätter del av kostnaderna såsom eskort till hamn,ersättning för saneringskostnader ocharbetslöshetsersättning saneringenpågår. I fråga om personskador erbjuder sina medlemmar en kollektivförsäkring. utredde Statskontoret påregeringens uppdrag i rapporten fiskare vid fångst av militärt och miljöfarligtkemiskt material (1996:26) frågan om ett system förersättning vid skador på fiskefartyg ochfiskeredskap till följd av dumpade kemiskastridsmedel. Särskilt belystes formerna förfinansiering av ett ersättningssystem därStatskontoret föreslår en kombination av privataförsäkringar och en statlig försäkring uppbyggd medanslagsmedel. budgetproposition anförderegeringen bl.a. att staten ersätter del av skadorna. Sammantaget gjorde regeringenden bedömningen att inga åtgärder bör vidtas medanledning av Statskontorets förslag. Utskottetdelade då regeringens bedömning. Regeringen harhittills inte funnit att det finns någon anledningatt ändra ståndpunkt. Vi delar denna uppfattning ochanser därmed att bör avslå berördamotionsyrkanden.20. Fisketurism m.m. (punkt 28)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 20. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:N385 yrkande 14 och 2001/02:MJ325samt avslår motion 2001/02:MJ292 yrkande 2.StällningstagandeInom finns två miljoner sportfiskare ochfisketurismen har en stor potential. Sjöar ochvattendrag bör ses som en produktionsresurs, intebara för naturlig produktion av gädda m.fl. fiskar,utan även som en resurs för turism. Idén med turismär att sälja så mycket som möjligt till gästerna ochföra in pengar till den egna regionen. Turismen ären komplex näring där en rad olika företag ochverksamheter måste samverka i nätverk. Alla delarmåste därför fungera. Fiske och fiskare hartraditionellt delats upp i två kategorier:yrkesfiskare och fritidsfiskare. Lagstiftningen harutgått från förutsättningar och behov hos dessa tvåkategorier. Vi anser att även fisketurismen somnäringsverksamhet måste tillgodoses. Det friahandredskapsfisket var en reform som enbart ochensidigt såg till fiskets rekreativa värden, och sominte förutsåg fisketurismen som en näring.Fiskeriverkets strategi för utsättning och spridningav fisk medför en betydande risk att alltför storavattenområden undantas från möjlighet till nyttjandegenom utsättning och fiskekortsförsäljning, vilketleder till att en död hand läggs över stora områden.I den mån det finns hinder för en positiv utvecklingav fisketurismen måste nödvändiga lagändringargenomföras för att undanröja dessa hinder. Detta ären förutsättning för att fisketurismen skall bli denväxande näring som den har möjlighet att bli. Dettabör ges regeringen till känna.21. Fritt handredskapsfiske m.m. (punkt 29)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 21. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ420 yrkande 4 och avslår motion2001/02:MJ522 yrkande 6.Ställningstagande1994 års lag om fiske var ett steg i rätt riktningmot ökat ägaransvar för fiskeresursen. Sedan desshar det rått politisk enighet kring att betraktafiskevattnet som en ekonomisk resurs och fisket ochfisketurismen som en riktig och viktig näring. Förenskilt ägda inlandsvatten kan staten inte längreinföra minimimått för fångad fisk eller påbjudaandra fiskeregler. lag var på så sätt ettmyndigförklarande av fiskerättsägarna. Precis som iandra näringar skall priset på fisket göras uppmellan konsumenter och producenter genom försäljningav fiskekort eller andra avtal. Därför bör det friahandredskapsfisket förändras så att producenternaoch ägarna av fiskeresursen i skärgården och i destora sjöarna får möjlighet att ta betalt förnyttjandet av fisket. En enhetlig men flexibelmodell för samtliga fiskevatten böreftersträvas. Detta bör ges regeringen till känna.22. Fiskevårdsavgift m.m. (punkt 30)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 22. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ420 yrkande 2 och avslår motionerna2000/01:MJ408 och 2000/01:MJ411.StällningstagandeFiske och fiskevatten är en resurs och ettproduktionsmedel som kan nyttjas på olika sätt. Närdet gäller drift och skötsel måste fiskevattnet engång för alla jämställas med andra produktionsmedel.Det betyder att ansvaret för nyttjande av fisket ochfiskevattnet skall ligga på dess ägare, inom ramenför lagar och regler som förhindrar rovdrift ochannat missbruk. Att införa en allmänfiskevårdsavgift vore att ta ett stort steg bakåt. Istället för att utveckla ett direkt och raktkonsument-producentförhållande för nyttjandet avfiskeresursen skulle en institution inrättas, varssyfte vore att samla in pengar från allafiskekonsumenter för att sedan genom politiskabeslut dela ut pengarna till "korrekta" ellerpolitiskt önskvärda projekt. En allmänfiskevårdsavgift skulle omfördela pengar från vissafiskevatten till andra fiskevatten och i praktikenfungera som en skatt; alla sjöar och vatten är medoch bidrar till avgiften och fonden, men bara deutvalda vattnen får något tillbaka. En allmänfiskevårdsavgift skulle vara en planekonomiskomfördelning av resurser. För att näringen skallutvecklas måste rollerna och aktörerna få sammaförutsättningar som i andra näringar. Precis som iandra näringar skall priset på fisket göras uppmellan konsumenter och producenter genom försäljningav fiskekort eller andra avtal. Köparen skall intebetala en del av sitt pris till en fond somomfördelar pengar och förskjuterkonkurrensförhållandet mellan olika producenter.Därför bör en allmän fiskevårdsavgift inte införas.Detta bör ges regeringen till känna.23. Laxfiske i (punkt 33)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 33borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 23. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:N383 yrkande 21 och 2001/02:N364yrkande 11 samt avslår motionerna 2000/01:MJ410 och2001/02:MJ380.StällningstagandeFisketurism har en stor potential och kan verkligenskapa arbete och liv i bygder som saknardetta. Men då krävs att laxen kan ta sig upp i älvarsom tidigare hade lax och att alltmer avfångstkvoten flyttas norröver. Vildlaxen är dockfortfarande hotad. av laxen är vildlax,resten är odlad lax. sätts ca 2,5 miljonerlaxyngel ut som vandrar ned till södra ,växer till där för att sedan vandra motNorrland för att leka. bedrivs fiske meddrivgarn i södra . Där fångas såväl odladsom vild lax, och risken är uppenbar att detta kanhota den vilda laxen. Att man nu flyttat avkvoten till , där selektivt fiske på odladlax är möjligt, är bra, men jag vill se enfortsättning av den politiken. Många menar attutsättningen givit för mycket lax och att den odladeutgör ett hot mot den vilda. Det finns därför skälatt se över vattendomarna. Att fortsättautsättningen verkar just nu inte meningsfullt. Detvore bättre att se över möjligheten att låta laxvandra upp i älvar som är stängda. Genom attse till att de kan ta sig in i och förbivattenmagasin kan ett fint fiske efter lax skapas imiljöer uppströms vattenmagasinen. Det kan geunderlag för ny fisketurism ( ett behövligttillskott i glesbygder. Detta bör ges regeringentill känna.24. Fiskeförbud (punkt 36)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 24. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ363.StällningstagandeDet ensidiga laxfiskeförbudet som gälltutanför de outbyggda Norrlandsälvarna har drabbatNorrbottens yrkesfiskare hårt. Om förbudspolitikenfortsätter riskerar denna del av landet att bli avmed hela den reguljära fiskerinäringen. I Haparandaskärgård har yrkesfiskarna enskild fiskerätt och kaninte fråntas denna, såvitt inte överenskommenersättning reglerats innan förbudet verkställts.Detta stadgas i vår grundlag, i vår regeringsformoch i . Enligt vår mening har intede senaste årens fiskeförbud ochmyndighetsingripande stöd i något lagrum. När detgäller anser vi att RF 2 kap. 20 § ärmer tillämplig. Lagrummet innebär att begränsningari rätten att driva näring eller utöva yrke endastfår införas för att skydda angelägna allmännaintressen och aldrig enbart i syfte att gynna vissapersoner eller företag ekonomiskt. Eftersomlaxfiskeförbudet enbart gäller vissa fiskare, kaninte det allmänna intresset hävdas. bördärför ge regeringen i uppdrag att en gång för allalösa den mångåriga fisketvisten i norra bör ges regeringen till känna.25. Skador orsakade av skarv m.m. (punkt 37)av (), (),(), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 25. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:MJ904 yrkande 3 och 2000/01:MJ908yrkandena 1 och 2.StällningstagandeSkarven kan sägas ha två effekter på yrkesfisket,dels skador på fisk och förlust av fisk i redskap,dels indirekta effekter på långsiktiga förändringarav fiskesamhällena orsakade av skarvensfiskkonsumtion. Ett ytterligare problem är att ettmycket stort antal skarvar drunknar ifiskeredskapen. För att begränsa skador på redskapenoch andra olägenheter för fisket måste åtgärdervidtas. Det förekommer en utveckling av nyafiskeredskap. Vi anser att denna utveckling börintensifieras. För att uppnå målsättningen attbevara skarven som förutsättningar skallfinnas för ett bärkraftigt och långsiktigt hållbartinsjö- och kustnära fiske, måste också konfliktenmellan yrkesfiske och skarv lösas. Det är rimligtatt drabbade yrkesfiskare kompenseras ekonomiskt försina direkta inkomstminskningar. Detta bör gesregeringen till känna.26. Forskning m.m. (punkt 40)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 40borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 26. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2000/01:MJ418 yrkande 3 och 2001/02:MJ529yrkande 5 samt avslår motionerna 2000/01:MJ402yrkandena 1 och 2, 2000/01:MJ413 yrkande 2,2000/01:MJ607 och 2001/02:MJ509.StällningstagandeFör att havets läckerheter skall stärka sin positionpå det svenska middagsbordet och för attyrkesfiskarna tillsammans med den svenskalivsmedelsförädlingsindustrin skall kunna möta en nymarknad och erbjuda konsumenterna nya produkter frånhavet krävs både forskning kring nya produkter ochderas förädlingsvärde likväl som kring miljömässigthållbara fångstmetoder för dessa. Det har hittillsarbetats med olika försök tack vare kortsiktigaprojekt, ofta via . Eftersomprojekten är tidsbegränsade finns svårigheter attslutföra eller med tyngd genomföra regelmässigtriktiga undersökningar eller godtagbaraforskningsunderlag. Därför bör regeringen återkommamed förslag där nationella forskningsmedel avsättsför forskning kring utveckling av fångstmetoder förett hållbart resursutnyttjande och alternativahavsprodukter och för att öka kunskapen om att tatillvara outnyttjade arter genom att utveckla nyaprodukter. Det är också rimligt att prioritera stödför investeringar i både kunskap och ny teknik föratt garantera god kvalitet och möta nya marknader.Detta bör ges regeringen till känna.27. Yrkesfiskarenas sakägarstatus (punkt 43)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 43borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 27. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ529 yrkande 8.StällningstagandeRunt den svenska kusten pågår det många intressantadiskussioner om vindkraftsparker. Ett problem ärdock att det inte finns någon som helst erfarenhetom vad som inträffar i närmiljön runtvindkraftverksetableringar. Vilka är effekterna påfisket och vilka är effekterna på fiskbeståndet ochlekmiljön? De områden som är intressanta förplacering är ofta de där fisken leker eller växerupp. Det är också platser där det småskaliga fisketbedriver sin verksamhet. Samhället har ettnationellt intresse att utveckla alternativ energi.Därför bör staten ta ansvar för att alla som harintresse i dessa etableringar, såväl investerarnasom fiskarna, även om de inte är ägare i juridiskmening, har likvärdiga rättsliga villkor videtablering till havs. Därtill bör det även ske enbedömning av påverkan som innebär att yrkesfisketges ekonomisk kompensation för eventuelltinkomstbortfall. Staten kan inte tillåta attvindkraftsetableringar sker vind för våg utan att desom blir direkt påverkade av etableringen gesrättvis och rättslig sakägarstatus. Detta bör gesregeringen till känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Moratorium för torskfiske (punkt 6)av (), (), () och ().Vi anser att torskfisket är i en verklig kris.Torskfisket öster om är utom säkrabiologiska gränser. I tar vi av densvenska fångsten från detta bestånd.Den tillgängliga informationen tyder på attlekbeståndet är lägre än tröskelvärdet och sedan1997 t.o.m. lägre än gränsvärdet. ICES råd inför2002 var att inget fiske efter torsk bör tillåtas år2002. En återuppbyggnadsplan borde fastställasfortast möjligt. Den planen borde innehållakriterier för när fisket kan tillåtas igen. Detförbudsområde och de förbudstider som finns ansesinte tillräckligt effektiva för att nå en säkeråteruppbyggnad. En upprättad plan bör även tillämpasför att resultat skall nås.När det gäller torsken i så anses ävenden vara utom säkra biologiska gränser. Lekbeståndethar minskat kraftigt . ICES råd förår 2002 var att inget fiske borde bedrivas år 2002på detta bestånd och att även här borde enåteruppbyggnadsplan upprättas och tillämpas. Även iNordsjön och i är torsken utom biologisktsäkra gränser och har varit under gränsvärdet sedan1990. Fiskeridödligheten har varit övertröskelvärdet sedan början av 1980-talet.Sammantaget kan sägas att drastiska åtgärder måstetill för att förändra beståndsutvecklingen.Utskottet konstaterar i betänkandet att om ICESbedömningar visar att beståndssituationen inteförbättrats eller t.o.m. försämrats, så måstedrastiska åtgärder vidtas, t.ex. ett totaltfiskestopp på detta bestånd under de kommande åren.Man skriver även att bör verka för att EU,om den vetenskapliga rådgivningen visar att det ärnödvändigt, inför ett gemensamt stopp förtorskfisket på beståndet i . Vi står bakomdenna skrivning om att införa ett gemensamt stoppför torskfisket, men anser att befintlig fakta redannu talar för att ett moratorium för torskfiske iÖstersjön bör inrättas.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelsenI skrivelse 2001/02:152 lämnar regeringen() en redovisning avriktlinjer för agerande i samband medöversynen av den gemensamma fiskepolitiken inom EU.Skrivelsen behandlar mål och medel på lång sikt.MotionernaMotion med anledning av proposition2001/02:42001/02:N27 av m.fl. (c):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börta initiativ till en genomgång av de ekonomiskaeffekterna på yrkesfisket av dioxinlarmet iÖstersjön och komma med förslag till åtgärder somkompensation för ekonomiskt bortfall.Motioner från allmänna motionstiden20002000/01:MJ243 av m.fl. (kd):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skapalångsiktiga förutsättningar för fiskenäringen attutvecklas i balans med miljön.2000/01:MJ307 av och ():1. begär att regeringen lägger framförslag till en utredning om de svenskayrkesfiskarnas förhållanden i enlighet med vad somanförs i motionen.2. begär att regeringen lägger framförslag till en översyn av de restriktioner somdrabbar fisket i enlighet med vad som anförs imotionen.4. begär att regeringen lägger framförslag till hur fisket som näring kan utvecklas ienlighet med vad som anförs i motionen.5. begär att regeringen lägger framförslag till en utredning om utvärdering av hurEU-programmen, som syftar till att öar ochkustsamhällen skall leva, fungerar i enlighet medvad som anförs i motionen.2000/01:MJ401 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ge Havsfiskelaboratoriet iLysekil i uppdrag att genomföra draggningar iÖstersjön efter "spökgarn".2000/01:MJ402 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett långsiktigtforsknings- och utvecklingsarbete som kan gegrundläggande biologisk och ekologisk kunskap omvästerhavets fiskebestånd.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en långsiktig ochkontinuerlig monitoringverksamhet i kustzonen.2000/01:MJ403 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av en gräns på fyrasjömil för fiske med trål i Stockholms skärgård.2000/01:MJ404 av m.fl. (mp):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om drivgarn i Östersjön.2000/01:MJ406 av de ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enundersökning av strömmingsbeståndet i Stockholmsskärgård.2000/01:MJ407 av och Kjell-ErikKarlsson (v):tillkännager för regeringen som sin meningatt regeringen skall agera nationellt ochinternationellt i enlighet med vad i motionenanförs.2000/01:MJ408 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införande av en nationellfiskevårdsavgift.2000/01:MJ409 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ändrade regler förströmmings- och sillfisket i ochBottenhavet.2000/01:MJ410 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ändrade regler för laxfiskemed garn i Östersjön.2000/01:MJ411 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om förbättrade villkor föråterställande av ädelfiskets naturligareproduktionsområden.2000/01:MJ412 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om hur vattenregleringsmedlenför fiskevård skall användas.2000/01:MJ413 av och ():1. begär att regeringen låter ta fram enny långsiktigt hållbar fiskepolitik för Sverige.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av vetskapom skälen till att kadmiumhalterna ökar iÖstersjöfisk i dag.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kraftigbegränsning av foderfiske.2000/01:MJ414 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om samordning av svenskamyndigheter vid fiskodlingsärenden.2000/01:MJ415 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningatt regeringen bör tillsätta en utredning om stödtill musselodlingen i enligt vad i motionenanförs.2000/01:MJ416 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att bestämmelserna förfisket i ses över och anpassas tillrådande situation vad gäller fiskbeståndet.2000/01:MJ417 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av olika åtgärderför att rädda den vilda laxens fortbestånd.2000/01:MJ418 av m.fl. (c):1. begär att regeringen tillsätter enberedning som tillsammans med yrkesfisket läggerförslag om en svensk fiskepolitik för 2000-talet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att prioriterastöd för investeringar i teknik.8.