bet · GP01MJU18 · 2002-03-19 00:00:00 — Motionerna avstyrks bl.a. medhänvisning till en kommande samladredovisning av jaktfrågorna och till pågåendearbete på områdena.MotionernaI motionerna 2000/01:MJ914 (m) och 2001/02:MJ525 (m)yrkande 3 begärs att regeringen lägger fram förslagom avskaffandet av dubbelregistrering avlicensområde för älgjakt.Den fria kalvavskjutningen bland älgar bör enligtmotion 2001/02:MJ446 (fp) upphöra och ersättas medjakt på fjolingar (yrkande 1), och den friakalvavskjutningen och vårjakten på rådjur börupphöra helt (yrkande 2).Enligt motion 2001/02:MJ271 (mp) bör förbudinföras för grytjakt på rödräv och grävling.I motion 2000/01:MJ743 (mp) krävs att jakt påarter på Artdatabankens hotlista förbjuds (yrkande3).Utskottets ställningstagandeI den samlade redovisningen från regeringen om vissajaktfrågor torde även komma att ingå de frågor somtas upp i motionerna under detta avsnitt. Härutövergör utskottet följande bedömning.Som utskottet anfört i föregående avsnitt föreslården rennäringspolitiska kommittén i betänkandet rennäringspolitik (SOU 2001:101) bl.a. att ensärskild utredare skall tillsättas med uppdrag attså långt det är möjligt klarlägga hur omfattandesamebymedlemmars, markägares och statens rätt tilljakt och fiske är inom olika delar avrenskötselområdet. Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Med hänvisning härtill och tillregeringens kommande redovisning av vissa jaktfrågorföreslår utskottet att motionerna 2000/01:MJ914 (m)och 2001/02:MJ525 (m) yrkande 3 lämnas utan vidareåtgärd.När det gäller de frågor om fri kalvavskjutningbland älgar och vårjakt på rådjur som tas upp imotion 2001/02:MJ446 (fp) får enligt utskottetsmening denna typ av jakt anses befogad med hänsyntill de skador kalvarna orsakar för jord- ochskogsbruket och på grund av risken för trafikolyckormed kalvar inblandade. Motionens yrkanden 1 och 2avstyrks således.Frågor om träning av hund för grytjakt förgrävling har behandlats av utskottet vid fleratidigare tillfällen och (bet.1999/2000:MJU17). Utskottet redogjorde då för denskrivelse till regeringen därJordbruksverket anförde att behovet av grytjakt intestår i proportion till det lidande som, enligtverkets bedömning, grävlingar utsätts för då dedeltar i grytanlagsprov. Verket föreslog att träningoch prov för grythundar med levande djur i gryteller konstgryt förbjuds. Vidare anfördes att om ettsådant förbud medför att grytjakt inte kan bedrivaspå ett djurskyddsmässigt acceptabelt sätt bör ävenjakt med hund under jord förbjudas. Skrivelsen harremissbehandlats och övervägs iRegeringskansliet. Utskottet har inhämtat attStatens veterinärmedicinska anstalt den 25 juni 2001av regeringen ombads att utföra en vetenskapligstudie av grävlingars stressreaktioner i samband medgrytanlagsprov. En första delrapport kommer attredovisas och en slutrapport senast den 1juni 2003. Med hänvisning till det arbete somsåledes pågår på området finner utskottet syftet medmotion 2001/02:MJ271 (mp) i väsentlig deltillgodosett.Som anförs i motion 2000/01:MJ743 (mp) är jakttillåten efter vissa arter som är upptagna påArtdatabankens hotlista. ochlänsstyrelserna följer emellertid noga jaktens ochpopulationernas utveckling för dessa arter.Utskottet, som inte är berett att tillmötesgåmotionens krav på ett totalt jaktförbud, förutsätteratt vid behov vidtar de åtgärdersom kan anses påkallade med hänsyn till arternasfortlevnad och utbredning. Motionens yrkande 3avstyrks i den mån det inte kan anses tillgodosett.Ersättning för viltskadorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fem motioner (m, v, c) omersättning för rovdjursskador och om ettåtgärdsprogram för skador på djur ochproduktion vid fäbodbruk med hänvisning tillgällande regler, tidigare ställningstagandenoch pågående arbete på området.MotionernaEnligt motion 2001/02:MJ206 (c) bör regeringenutreda möjligheterna till ersättning tilljakträttshavare för rovdjursskador (yrkande 3). Fullstatlig ersättning bör enligt motion 2001/02:MJ227(fp) utgå till drabbade tamdjursägare eller andraför vargens skadegörelse (yrkande 3). I motion2001/02:MJ248 (m) anförs att även rovdjursskador sominte är hänförliga till näringsverksamhet börersättas. Full ersättning bör utgå för personskadoroch ersättning ges för skadeförebyggande arbete,t.ex. elstängsling (yrkande 3). Enligt motion2001/02:MJ394 (c) bör de djurägare som, för attskydda sina tamdjur mot rovdjur, måste sätta uppsärskilda stängsel för att hålla rovdjuren uteerhålla större delen av denna extra kostnad ibidrag. I motion 2001/02:MJ414 (v) begärs ettsärskilt åtgärdsprogram för att uppmärksammaproblemet med otydliga skador på djur och produktionvid fäbodbruk i samband med viltstörningar (yrkande1). En utredning bör göras om ett generelltdriftbidrag till fäbodbruk i områden med högförekomst av rovdjur (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra om dengrundläggande principen att skador av vilt i förstahand skall förebyggas och att detta huvudsakligenskall ske genom jakt. Beslut om bidrag förförebyggande åtgärder och ersättning för viltskadorpå annat än ren får enligt 11 §viltskadeförordningen (2001:724) lämnas avlänsstyrelsen. Bidrag och ersättningar får lämnas imån av tillgång på medel, dvs. någon rättighet förenskilda att få vare sig bidrag eller ersättning ärinte föreskriven. För innevarande budgetår har underanslaget Ersättningar för viltskador m.m. 36miljoner kronor anvisats för att förebygga skada avvilt och ersätta sådan skada i den mån den avserannat än renar. Beloppet är högreän vad som anvisades för budgetåret 2001.Som utskottet konstaterade (bet.2000/01:MJU9) är bidrag för att förebygga skador ettviktigt led i rovdjurspolitiken, och bidrag tillrovdjurssäkra elstängsel i områden med fastvargförekomst har haft en avgörande betydelse förtamdjursägarnas syn på främst förekomsten av vargoch björn. Genom den ökande inventeringsverksamhetsom förordades i proposition 2000/01:57 Sammanhållenrovdjurspolitik kommer större kunskap att erhållasom antalet rovdjur i länen. Inventeringarna kommeratt göra det möjligt att på ett betydligt bättresätt än närmare förutsäga var tamdjuren kanförväntas bli dödade om inte skadeförebyggandeåtgärder vidtas. Utskottet delade regeringensuppfattning att, liksom , ett fast beloppbör anvisas för fördelning mellan länen och attersättning bör kunna lämnas för skador på tamdjur.Utskottet ansåg även att systemet med bidrag tillförebyggande åtgärder i princip inte bör förändras.Detta ställningstagande kvarstår.När det gäller skador av rovdjur på människananförde utskottet att, trots ett väl utbyggtallmänt försäkringsskydd och goda möjligheter tillkompletterande privat försäkringsskydd, det inte kanbortses från att sådana skador kan leda till svåraekonomiska påfrestningar för den som drabbas. Sådanakonsekvenser av rovdjursförekomsten kunde dessutomenligt utskottets mening leda till minskatförtroende för den statliga rovdjurspolitiken.Utskottet delade regeringens uppfattning så tillvida att utskottet ansåg det värdefullt att fråganom det ekonomiska ansvaret vid rovdjursangrepp påmänniskan är föremål för regeringens uppmärksamhet.När det gäller personskador orsakade av björnföreslog utskottet emellertid ett tillkännagivandeav innebörd att den tidigare möjligheten tillstatlig ersättning för sådana skador bör återinförassnarast. Som en följd av beslut gäller nuenligt 12 § viltskadeförordningen att länsstyrelsenefter ansökan får lämna ersättning om en persondödats eller skadats av björn, om det är uppenbartoskäligt att den skadelidande själv skall svara förde kostnader som skadan föranleder. Utskottet harvidare inhämtat att på regeringensuppdrag arbetar med inventering av de storarovdjuren som en del av miljöövervakningen.Inventeringarna skall även utformas för björn ochhavsörn i syfte att kunna skapa ett mindreschabloniserat ersättningssystem för skador av dessarovdjur. Denna del av uppdraget skall redovisassenast . Utskottet vill även hänvisatill proposition 2000/01:57 Sammanhållenrovdjurspolitik där regeringen anförde att för dearter för vilka fastställdes etappmål, dvs. järv ochvarg, en utvärdering av stammens utveckling och deeventuella konflikter som uppstått med andraintressen skall göras när etappmålet är nått. Omnågon av de arter för vilka miniminivåerfastställdes, dvs. björn, lo och kungsörn, kommeratt understiga miniminivån skall orsakernaanalyseras och åtgärder vidtas. Denna uppgiftankommer på . Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2001/02:MJ206 (c)yrkande 3, 2001/02:MJ227 (fp) yrkande 3,2001/02:MJ248 (m) yrkande 3 och 2001/02:MJ394 (c) iden mån de inte kan anses tillgodosedda.I samband med behandlingen av en sammanhållenrovdjurspolitik (bet. 2000/01:MJU9) anfördeutskottet att det bör finnas samma möjlighet förlänsstyrelserna att lämna bidrag till förebyggandeåtgärder för djur på löst skogsbete som för andratamdjur om djuren ingår i näringsverksamhet. Medhänvisning härtill finner utskottet syftet medmotion 2001/02:MJ414 (v) yrkandena 1 och 2 i alltväsentligt tillgodosett.Administrativa frågorUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till gällande regler ochtidigare ställningstaganden avstyrkerutskottet tre motioner (m, fp) ombesittningsskydd vid jakträttsupplåtelse, ombesvärsrätt i vissa jaktärenden och ombeslutsnivån vid skyddsjakt på varg. Fyramotionsyrkanden om bl.a. medel urJaktvårdsfonden och statlig representation ide centrala jägarorganisationerna avstyrksmed hänvisning till tidigare beslut ifrågorna. Utskottet avstyrker även ettmotionsyrkande (m) om inrättande av ettviltforskningsråd.MotionernaMotion 2001/02:MJ455 (m) tar upp frågan ombesittningsskydd och rätt till förlängning vidupplåtelser av jakträtt. Motionären anser attövergångsreglerna för besittningsskydd bör ändras såatt de endast kan tillämpas frånikraftträdandet av ifrågavarande lagändring, dvs.den 1 januari 2001. Enligt motion 2001/02:MJ454 (m)är det en brist att jordägaren (jakträttshavaren)saknar besvärsrätt när det gäller beslut i ettflertal jaktfrågor. I motion 2001/02:MJ227 (fp)begärs att beslutsfattandet om vargstammensreglering flyttas ned så nära de berörda, dvs. defast boende, som möjligt (yrkande 6).Enligt motion 2000/01:MJ911 (m) skall de medel sominflyter till Jaktvårdsfonden genom det statligajaktkortet användas i jägarnas intresse och inte förJordbruksdepartementets verksamhet (yrkande 2).Överflyttandet av registren över jaktkort ochjägarexamen från tillNaturvårdsverket får inte innebära ökade kostnader(yrkande 3). Enligt motion 2000/01:MJ920 (c) börmedel ur Jaktvårdsfonden inte användas förmyndighetsuppgifter eller polisiär verksamhet ochför åtgärder vid t.ex. olovligt utsläpp av minkar(yrkande 4). Den statliga representation i decentrala jägarorganisationerna bör avskaffas(yrkande 5).Enligt motion 2000/01:MJ911 (m) yrkande 1 bör ettpermanent viltforskningsråd med representanter frånetablerade forskningsorgan och frånjägarorganisationerna inrättas vid (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeI proposition 1999/2000:73 Jaktens villkor föreslogregeringen bl.a. att reglerna om besittningsskyddför nyttjanderättshavare till jakt skulle upphävas.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag (bet.1999/2000:MJU17). De nya bestämmelserna i jaktlagen(1987:259) trädde i kraft ochinnebär bl.a. att jakträttsupplåtelser för viss tidsom är eller längre alltid skall sägas uppför att upphöra att gälla vid avtalstidens utgång.Om inte någon av parterna säger upp avtalet förlängsupplåtelsen automatiskt som denursprungliga upplåtelsetiden, dock längst fem år.Övergångsbestämmelserna innebär att, i fråga omupplåtelser som skett före ikraftträdandet, äldrebestämmelser skall tillämpas, vilket i vissa fallkan få de konsekvenser som beskrivs i motion2001/02:MJ455 (m). Utskottet är emellertid inteberett att ompröva sitt ställningstagande ochtillmötesgå motionären. Ett sådant ställningstagandeskulle dessutom enligt utskottets mening innebära enicke önskvärd försvagning av de allmänna grundernaför civilrättsliga avtal. Motionen avstyrks således.När det gäller frågan om besvärsrätt i vissajaktärenden vill utskottet framhålla att med hänsyntill å ena sidan frågornas art och den korta tid somfrågorna gäller och å andra sidan myndigheternashandläggningstider en utökad besvärsrätt i mångafall skulle innebära att frågan är inaktuell närhögre instans fattar sitt beslut. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 2001/02:MJ454 (m).I samband med utskottets behandling avproposition 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikuttalade utskottet att även ifortsättningen bör ha huvudansvaret för omfattningenav jakten på björn, järv, lo, varg och kungsörn(bet. 2000/01:MJU9). I vissa fall kunde emellertidutskottet se fördelar med regionalt beslutsfattandeeftersom erfarenheter och kunskap från lokal nivåbättre kan komma till användning, och de regionalamyndigheterna har större lokalkännedom och kunskapom de problem som finns på orten. Utskottet anfördevidare att ökad närhet till beslutsfattarna kaninnebära större förståelse hos lokalbefolkningen förde beslut som fattas. De fördelar som finns medregionalt beslutsfattande har också särskilt storbetydelse i de fall där det krävs en snabbbeslutsprocess. Utskottet konstaterade även attlänsstyrelsen i län med fasta stammar av rovdjur harkompetens att hantera en beslutanderätt som stämmeröverens med de övergripande målen för de aktuellaarterna. Genom inrättande av regionalarovdjursgrupper kommer denna kompetens attförstärkas ytterligare. Sammantaget delade såledesutskottet regeringens uppfattning attNaturvårdsverket bör ha möjlighet att delegera tilllänsstyrelsen att ge tillstånd till skyddsjakt påenskilda djur som orsakar allvarliga skador ellerolägenheter. Delegation bör endastkunna komma i fråga beträffande arterna björn ochlo, eftersom dessa finns i förhållandevis storabestånd. Med det anförda avstyrker utskottet motion2001/02:MJ227 (fp) yrkande 6 i den mån den inte kananses tillgodosedd.Bidragen till jägarorganisationerna urJaktvårdsfonden bygger numera på preciseradeverksamheter med mål och riktlinjer och utgår i formav ett grundbidrag och ett medlemsrelaterat bidrag.Som utskottet uttalade (prop.1999/2000:73, bet. 1999/2000:MJU17) är detemellertid på angeläget att detschablonmässigt framräknade bidraget minskar ochersätts av preciserade uppdrag där ersättningen tillorganisationerna bestäms särskilt för varje uppdrag.Utskottet instämde därmed i de grundläggandefördelningsprinciper som regeringen redovisade. Förverksamheten skulle fastställas mål och riktlinjersom fortlöpande kan utvärderas. Ävenbidragsgivningen till Svenska Naturskyddsföreningenborde enligt utskottets mening bygga på preciseradeverksamheter med mål och riktlinjer samt enuppföljning av att målen nås. Utskottet anfördevidare att organisationer som Världsnaturfonden ochSveriges borde ha möjlighetatt efter ansökan erhålla bidrag ur Jaktvårdsfondenför särskilt preciserade arbetsuppgifter som bedömsangelägna inom viltvården. Utskottet, som gjordesamma bedömning som regeringen om bidragsgivningentill jägarorganisationerna, konstaterade att, motdenna bakgrund, bidraget till skulle minska. Utskottet hade inteheller något att erinra mot regeringens bedömningatt de ökade resurser som utarbetandet av uppdragenoch uppföljningen skulle komma att kräva skallfinansieras med medel ur fonden. Det anförda innebäratt utskottet avstyrker motionerna 2000/01:MJ911 (m)yrkandena 2 och 3 samt 2000/01:MJ920 (c) yrkande 4.Utskottet delade även regeringens uppfattning attsamhällets insyn i Svenska Jägareförbundets ochJägarnas verksamhet bör säkerställasgenom att regeringen utser en ledamot i varderaorganisationens styrelse. Därmed avstyrks ävenmotion 2000/01:MJ920 (c) yrkande 5.Med anledning av motion 2000/01:MJ911 (m) yrkande1 om inrättande av ett viltforskningsråd villutskottet erinra om den miljöforskningsnämnd som harinrättats vid med uppgift attbesluta om fördelning av medlen för viltforskning.Motionen i denna del avstyrks i den mån den inte kananses tillgodosedd.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertal motioner (m,c, fp, mp) om bl.a. ett miljömål för djur, omändrade regler för skyddsjakt efter rovdjuroch jakt i reservat med hänvisning tillgällande regler, tidigare ställningstagandenoch pågående arbete på dessa områden. Påsamma grunder avstyrks även två motioner (mp)om samernas jakt- och fiskerätt och ominventering av kungsörnsförekomsten ochersättning för skador orsakade av kungsörn.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ826 (c) bör ett miljömål fördjur utformas. I motion 2001/02:MJ418 (mp) betonasvikten av hänsynsfull och långsiktigt hållbar jakt(yrkande 19). Jaktens betydelse för viltvårdenframhålls i motion 2000/01:N385 (m) yrkande 13.I motion 2001/02:MJ248 (m) anförs att en djurägaremåste kunna skydda och försvara egna djur somanfalls av rovdjur. I sådan skyddsjakt bör även ingåmöjligheten att förfölja och skjuta rovdjuret efterett direkt angrepp (yrkande 2). Motionären i motion2001/02:MJ227 (fp) anser att samma regler bör gällaför skydds- och licensjakt på varg som för t.ex.älg, rådjur och hare (yrkande 5).Enligt motion 2000/01:K378 (mp) måste omprövningav samernas jakt- och fiskerätt ske enligt det löftesom ansvarig minister avgivit och utifrån pågåendeutvärderingar (yrkande 14).Motionären i motion 2000/01:MJ911 (m) framhålleratt jakt i reservat skall kunna utövas om intesärskilda förhållanden gör jakten direkt olämplig(yrkande 7).I motion 2001/02:MJ355 (mp) påtalas behovet av enheltäckande kungsörnsinventering (yrkande 1) och ommöjlighet till ersättning för skador orsakade avkungsörn baserad på antalet lyckade häckningar(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeAv propositionen Svenska miljömål delmål ochåtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3) framgår att regeringen kommer att geNaturvårdsverket i uppdrag att ta fram underlag tillett 16:e miljökvalitetsmål om biologisk mångfald.Regeringens avsikt är att återkomma till riksdagenmed förslag om ett sådant miljökvalitetsmål ochpreciserade delmål . Mot bakgrundhärav bör motion 2000/01:MJ826 (c) lämnas utanvidare åtgärd.Statsmakternas mål för den svenska jakt- ochviltvårdspolitiken anges i 4 § jaktlagen (1987:259)där det stadgas att viltet skall vårdas i syfte attdels bevara de viltarter som tillhör landetsviltbestånd och de fågelarter som tillfälligtförekommer naturligt i landet, dels främja en medhänsyn till allmänna och enskilda intressen lämpligutveckling av viltstammarna. Enligt 27 § jaktlagenskall jakten även bedrivas så att viltet inteutsätts för onödigt lidande och så att människor ochegendom inte utsätts för fara. Härutöver villutskottet erinra om att vid fleratillfällen även har uttalat att den biologiskamångfalden skall bevaras, vilket innebär att denaturligt förekommande arterna av vilt skall finnasi livskraftiga bestånd och kunna sprida sig till fördem naturliga områden. Utskottet har således ingenannan uppfattning än motionärerna i motion2001/02:MJ418 (mp) om vikten av en hänsynsfull ochlångsiktigt hållbar jakt. Motionen i berörd del börinte påkalla någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Även människans ansvar för bibehållandet av enbalanserad viltstam har vid flera tillfällenbetonats av utskottet (se bl.a. bet. 2000/01:MJU9).Med hänvisning härtill och till vad utskottet itillämpliga delar anfört ovan föreslås att motion2000/01:N385 (m) yrkande 13 lämnas utan vidareåtgärd.Frågor om utvidgning av skyddsjakten på rovdjurbehandlades av utskottet (prop.2000/01:57, bet. 2000/01:MJU9). Utskottet avvisadedå ett flertal motioner om sådan ändring i 28 §jaktförordningen (1987:905) att en djurägare skullefå möjlighet att, utan myndighets beslut, döda ettrovdjur vid eller efter ett direktangrepp på tamdjur. Utskottet gjorde den bedömningenatt, inte minst mot bakgrund av att det för vissatyper av jaktbrott skall räcka med attgärningsmannen handlat oaktsamt, en ändring ijaktförordningen i enlighet med motionerna skullekomma att innebära stora svårigheter när det gälleratt bevisa om ett jaktbrott har begåtts eller om detvarit fråga om tillåten skyddsjakt. Mot dennabakgrund fann utskottet det inte lämpligt att, ivarje fall , ändra förutsättningarnaför skyddsjakt enligt 28 § jaktförordningen.Utskottet, vars ställningstagande kvarstår,avstyrker därmed motion 2001/02:MJ248 (m) yrkande 2.Även en motion om skydds- och licensjakt på vargbehandlades av utskottet (bet.2000/01:MJU9). Med hänvisning till det föreslagnaetappmålet för vargstammen i borde enligtutskottets mening skyddsjakt på varg tillåtas efterbeslut av och då endast i begränsadomfattning och främst inom renskötselområdet.Skyddsjakten borde i första hand gälla vargar sometablerat revir inom för rennäringen särskiltolämpliga områden. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 2001/02:MJ227 (fp) yrkande 5.Som utskottet anfört tidigare i detta betänkandeföreslår den rennäringspolitiska kommittén bl.a. atten särskild utredare tillsätts med uppdrag att sålångt det är möjligt klarlägga omfattningen avsamebymedlemmarnas, markägarens och statens rätttill jakt och fiske inom olika delar avrenskötselområdet. Särskild uppmärksamhet skallägnas åt förhållandena inom den mark som i 1886 årsrenbeteslag betecknas som avsatt för samernas bruk(SOU 2001:101). Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Därmed finner utskottet syftetmed motion 2000/01:K378 (mp) yrkande 14 i alltväsentligt tillgodosett.Med anledning av motion 2000/01:MJ911 (m) villutskottet erinra om att fastställerskötselplaner med hänsyn till det syfte för vilketreservatet har avsatts, och i föreskrifterna förvarje reservat anges vilken typ av jakt som ärförbjuden. Enligt vad utskottet erfarit råder i deflesta naturreservat inte något totalt jaktförbud,framför allt är jakt efter klövvilt ofta tillåten.Med det anförda avstyrker utskottet motionensyrkande 7 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.I proposition 2000/01:57 Sammanhållenrovdjurspolitik anförde regeringen attinventeringsarbetet när det gäller rovdjuren bör skemed så enhetliga metoder som möjligt och varaåterkommande. Det var enligt regeringen emellertidinte givet att det kommer att behövas årligainventeringar av alla arter i hela landet, utaninventeringarna bör kunna ske glesare när en vissstabilitet uppnåtts i bestånden. Regeringen ansågäven att beståndsövervakningen av rovdjur bör varaen del av miljöövervakningen. Utskottet vill isammanhanget erinra om att i budgetpropositionen förår 2001 miljöövervakningen har fått betydanderesursförstärkningar och att fördelning av medel förmiljöövervakningen hanteras avMiljöövervakningsnämnden. Utskottet vill även erinraom att på regeringens uppdragarbetar med inventering av de stora rovdjuren som endel av miljöövervakningen. Inventeringarna skalläven utformas för björn och havsörn i syfte attskapa ett mindre schabloniserat ersättningssystemför skador av dessa rovdjur. När säkrareinventeringsuppgifter föreligger bör det enligtuppdraget vara möjligt att göra en bedömning av endifferentierad ersättning av skador i skilda delarav renskötselområdet. Denna del av uppdraget skallredovisas . Mot bakgrund avdet anförda finner utskottet syftet med motion2001/02:MJ355 (mp) yrkandena 1 och 2 i alltväsentligt tillgodosett.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Skyddsjakt på skarv (punkt 1)av (), (), (), (), Per-SamuelNisser (m), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad somframförs i reservation 1.