bet · GP01MJU16 · 2002-05-21 00:00:00 — Regeringen börlokalisera en anläggning för förbränning av avfalltill . utredningföreslår att redan befintliga större värmekraftverkanvänds. Ett företag i ochSmedjebackens kommun arbetar med ett helt annatsystem än det utredaren föreslår.Det bör enligt motion MJ337 (c) slås fast attdispenser från deponiförbudet inte kommer attbeviljas om kommunerna inte påbörjat arbetet medlösningar. införs ett förbudmot att deponera organiskt avfall. Ett förbud motatt deponera brännbart avfall träder i kraft den 1januari 2002. För att stimulera kommunerna att börjaarbeta med lösningar på dessa problem infördes den 1januari 2000 en deponiskatt om /ton (yrkande23). Enligt motionen bör krafttag tas mot dem somolagligt importerar PET-flaskor och aluminiumburkar(yrkande 33).I motion MJ348 (s) anförs om behovet av engemensam EU-standard för returförpackningar attdagens regler innebär att det är tillåtet att införaförpackade varor utan pantsystem i . Däremotär det förbjudet att sälja dessa förpackningar tillsvenska affärer. Det krävs en gemensam EU-standardför returförpackningar. Om reglerna är lika i helaEU försvinner möjligheten att sälja burkar, flaskoroch andra förpackningar utan pant.Enligt motion MJ359 (s) bör målen förinsamling/återvinning av förpackningar skärpas.Arbetet med återvinning och återanvändning har varitframgångsrikt i förhållande till de mål regeringenhar satt upp. bör ytterligare steg tas.I motion MJ382 (m, kd, fp) anförs att sjönMolnbyggen i bör utses till ettpilotprojekt för studier av avfallsdeponierspåverkan på den omkringliggande miljön (yrkande 1).Vidare anförs i fråga om lakvattentransport viaavloppsreningsverket och ut i i Siljanatt ju effektivare man förhindrar läckaget tillMolnbyggen, desto större lakvattenmängder når Siljan(yrkande 2). Beträffande miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö anförs i motionen att en fördjupad studiekring kemiska ämnens påverkan på miljö och djurlivbör utföras. Det finns oändligt många organiskaämnen och reaktioner på dessa som vi har ingeneller ringa kunskap om (yrkande 3).I motion MJ386 (s) anförs i fråga om avyttring avskrotbilar att det förekommer att ägaren till fordonsom är uppställt på annans mark mot markägarensvilja inte kan anträffas.I motion MJ423 (kd) anförs att skrotningspremienbör höjas för bilar utan katalysator. Enligtutredning om skrotningspremien (SOU 1997:126) tordeen kraftig höjning, även ,innebära att många gamla bilar med dåliga säkerhets-och miljöegenskaper försvinner ur trafik (yrkande8). Vidare anförs att en skrotningspremie börinföras för äldre gräsklippare och utombordsmotorer.En orenad, äldre gräsklippare släpper under entimmes användning ut lika mycket miljöskadligaavgasutsläpp som en modern bil gör under 4 000kilometers körning (yrkande 9).I motion MJ442 (mp) om enklare sätt attkällsortera förpackningar anförs att enligt 5 §förordning (1997:185) om producentansvar förförpackningar skall konsumenten sortera utförpackningar från hushållsavfall och lämna dem tillåtervinning. Enligt motionen bör producenteninformera konsumenten om var, när och hur dettaskall ske. Ett enkelt sätt vore att märkaförpackningarna med symboler som även skulle finnaspå de olika återvinningscontainrarna.Enligt motion MJ519 (kd) bör en skrotningspremieinföras för gamla tvåtaktsmotorer (yrkande 2).Vidare skall ideella hjälporganisationer inte behövabetala avgift för sopdeponi. Vissa kommuner harefter förhandling låtit organisationerna slippadeponiavgift, men många organisationer tvingasbetala (yrkande 7). Vidare anförs att regeringen börtillsätta en utredning i syfte att införahushållsnära insamling av batterier (yrkande 13).I motion MJ521(fp) om vikten av att allmänhetenspositiva inställning till källsortering värnasanförs att hushållen bör ges ekonomiska incitamentför en fortsatt källsortering (yrkande 16). Vidareanförs att producentansvaret bör utökas till attomfatta fler produkter, t.ex. plaster (yrkande 17).Vidare anförs att en kretsloppsförsäkring börtecknas av den enskilde producenten med ettförsäkringsbolag som tar ansvaret för att produktenåtervinns enligt gällande bestämmelser. Den premiesom försäkringsbolagen kräver för detta kommer attåterspegla bl.a. hur återvinningsbar en bil är.Varje bil belastas med den verkliga kostnaden föråtervinningen (yrkande 18).Utskottets ställningstagandeEkologisk hållbarhetEnligt skrivelse Nationell strategi för hållbarutveckling sammanfogar den nationella strategin demest centrala frågorna till åtta strategiskakärnområden, nämligen framtidens miljö - allas vårtansvar, begränsa klimatförändringarna, befolkningoch folkhälsa, social sammanhållning, välfärd ochtrygghet, sysselsättning och lärande i ettkunskapssamhälle, hållbar ekonomisk tillväxt ochkonkurrenskraft, regional utveckling ochsammanhållning samt utveckling av ett hållbartsamhällsbyggande.Som anförs i skrivelsen betonas i begreppetekologisk hållbarhet den ekologiska dimensionen avhållbar utveckling. En sådan utveckling kan gepositiva välfärdseffekter som en god livsmiljö,bevarad biologiskt mångfald och skydd av natur- ochkulturlandskapet, men utgör också en fundamentalgrund för delar av den ekonomiska utvecklingen.Utskottet anser att regeringens bedömningar är välavvägda och avstyrker motion MJ38 (m).Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ209 (m) yrkande 1 om att detfinns anledning till optimism och framtidstro ocksåpå miljöområdet. Som anförs i skrivelsen innebär detstora krav men också stora möjligheter att hushållamed miljö och mänskliga resurser. En långsiktigthållbar politik för välfärd och social rättvisa kanpå kort sikt skapa stora kostnader, men på lång siktgenerera en större potential för produktivitet ochtillväxt. Detta är tydligt inte minst inomarbetslivet och välfärdspolitiken. På motsvarandesätt kan ökade miljökrav leda till långsiktigtpositiva effekter i näringslivet. Den sistaaspekten, ett effektivt utnyttjande av resurser,handlar om effektiva tekniska och institutionellalösningar. Teknikutveckling kan driva framinvesteringar och nyföretagande i vissa branscher.Dessa möjligheter att förena social välfärd ochekonomisk utveckling med en god miljö utgör kärnan iden svenska visionen för en hållbar utveckling. Meddet anförda tillgodoses enligt utskottetsuppfattning i allt väsentligt syftet med motionen.Motionen bör i denna del inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida.Miljökvalitetsmålet luftUtskottet har inhämtat att användningen av MTBE äroch alltid har varit mycket liten i jämförtmed t.ex. i och . används ämnetendast i 98-oktanig bensin, som har en liten ochsjunkande marknadsandel. Utskottet förutsätter attansvariga myndigheter noga följer användningen avMTBE i . Enligt rådets gemensamma position omförslaget för bensin och diesel (ändring av direktiv98/70/EG) får medlemsländerna rätt att lokaltförbjuda användning av MTBE om det är motiverat medanledning av påverkan på omgivande miljö. Detanförda tillgodoser i allt väsentligt motion MJ356(mp) yrkandena 1 och 2. Motionen bör lämnas utanvidare åtgärd.Miljökvalitetsmålet Giftfri miljöRiksdagen har som delmål 1 under miljökvalitetsmåletGiftfri miljö beslutat att det skallfinnas uppgifter om egenskaperna hos alla avsiktligtframställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteraspå marknaden (bet. 2000/01:MJU15 s. 11, rskr.2000/01:269). Samma krav på uppgifter skall gällaför såväl nya som existerande ämnen. Med tanke bl.a.på den testningskapacitet som finns på laboratorierbehövs för genomförandet av testningen avdet stora antalet existerande ämnen. Ett stegvisförfarande tillämpas, där kraven på att ämnena måstevara testade infaller först för ämnen som tillverkaseller importeras i höga volymer och därefter förämnen i medelhöga volymer och sist för ämnen i lågavolymer. Högvolymkemikalier bör testas försteftersom dessa kan ge upphov till störst exponeringav människor och miljö. Miljö- ochjordbruksutskottet uttalade vid sin behandling avregeringens förslag (prop. 2000/01:65) att rimligatidpunkter för krav på information kan vara år 2005för ämnen i höga volymer och för ämnen imedelhöga volymer. Enligt utskottets meningföreligger en betydande samstämmighet mellan vadriksdag och regering uttalat när det gällermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö och de synpunktersom förs fram i motion MJ382 (m, kd, fp) yrkande 3om en fördjupad studie kring kemiska ämnens påverkanpå miljö och djurliv. Motionen avstyrks i berörddel.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion So621 (c) yrkande 1 om behovetav en helhetssyn på sambandet mellan tungmetaller,kemikalier, strålning och sjukdomstillstånd. I dettasammanhang bör framhållas att delmål 4 undermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att hälso-och miljöriskerna vid framställning och användningav kemiska ämnen skall minska fortlöpande fram tillår 2010 enligt indikatorer och nyckeltal som skallfastställas av berörda myndigheter. Härutöver skallsärskilt farliga ämnen fasas ut enligt delmål 3.Att skydda människors hälsa är enligt skrivelseHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling (s. 36) ett av deövergripande målen för miljöpolitiken och ingår ävensom en integrerad del i arbetet för en ekologiskthållbar utveckling. Skyddet av miljön utgör ett avde tre delmålen för ekologiskt hållbar utveckling. Idetta ligger att utsläppen av föroreningar inteskall skada människors hälsa.Regeringen avser enligt skrivelse Nationellstrategi för hållbar utveckling att fortsättaarbetet för giftfria och resurssnåla kretslopp ienlighet med regeringens skrivelse om enmiljöorienterad produktpolitik (skr. 1999/2000: 114,bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52). En propositionmed förslag till en strategi för giftfria ochresurssnåla kretslopp, inklusive avfallshantering,producentansvar och miljöorienterad produktpolitik,planeras att lämnas till under 2002.Utskottet finner i avvaktan på det arbete somsåledes pågår inte anledning att utöver det anfördavidta någon åtgärd med anledning av motionen. MotionSo621 (c) yrkande 1 avstyrks.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionären i motion MJ346 (s) om behovet av åtgärderför att öka andelen miljövänliga bildäck. Utskottethar erfarit att inom övervägs ettuppdrag till Kemikalieinspektionen att utreda hurett svenskt förbud mot HA-olja i däck skallutformas. Härmed tillgodoses enligt utskottetsmening i allt väsentligt syftet med motionen.Motionen bör inte påkalla någon ytterligare åtgärdfrån sida.Utskottet godkände vid behandlingen av propositionSvenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier ettsjätte delmål för förorenade områden undermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36).Delmålet innebär att förorenade områden skall varaidentifierade och för minst 100 av de områden som ärmest prioriterade med avseende på riskerna förmänniskors hälsa och miljö skall arbetet medsanering och efterbehandling ha påbörjats senastår 2005. Minst 50 av de områden där arbetepåbörjats skall dessutom vara åtgärdade. Regeringenanförde i den angivna propositionen att den avseratt återkomma med förslag till nya delmål i sambandmed en senare utvärdering av miljökvalitetsmålen.I skrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling anförs(s. 39) att delmålet är utformat med hänsyn till denteknikutveckling och kunskapsuppbyggnad som pågåroch som kan ha stor betydelse för hur delmåletuppnås. I samarbete med svarar ihuvudsak länsstyrelser och kommuner för verksamhetenmed sanering och efterbehandling. Naturvårdsverketsuppgift är vägledning åt framför allt länsstyrelseroch kommuner i deras arbete med efterbehandling,nationell samordning, fördelning av bidrag ochtillsynsvägledning. Länsstyrelserna ansvarar bl.a.för läns- eller branschtäckande inventeringar,genomförande och stöd när undersökningar utförs ochför upprättande av flerårsplaner förefterbehandling. Därmed har länsstyrelserna, utöveren genomföranderoll, en regionalt samordnande ochprioriterande roll. Syftet med motionerna MJ8 (kd)och MJ364 (s) bör i allt väsentligt varatillgodosett med vad som anförts. Motionerna böri berörda delar lämnas utan vidare åtgärd.Regeringen har genom beslut den 21 februari 2002uppdragit åt att utarbeta förslagtill nya delmål för sanering och efterbehandlingtill för att miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö skall uppnås. Som underlag för uppdraget skallresultaten av genomförda kart- och arkivstudier,riskklassificeringar, undersökningar, utredningarsamt erfarenheter av genomfördaefterbehandlingsåtgärder användas. Delmålet skallbeakta insatser med statlig liksom privatfinansiering. I uppdraget ingår att ge förslag tillnya eller förändrade styrmedel som, enligt verketsbedömning, kan behövas för att uppnå delmålen.Iredovisningen skall även ingå förslag till åtgärderför att stimulera efterbehandling i privat regi.Motion MJ377 (mp) avstyrks i avvaktan på resultatetav utredningsarbetet.I skrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling anförsatt arbetet med efterbehandling av förorenadeområden nu befinner sig i ett läge därsaneringsåtgärder initieras i allt störreutsträckning. För fortsatt arbete med inventering,utvärdering och åtgärder har vidbehandlingen av budgetpropositionen för 2002anslagit för saneringsinsatser.För 2003 och 2004 beräknas 463 respektive 588miljoner kronor. Motion Bo244 (kd) yrkande 13avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.Sveriges geologiska undersökning (SGU) har påuppdrag av regeringen genomfört en nationellkartläggning av områden som förorenats ellermisstänks vara förorenade av statlig verksamhet ochdär den då verksamma statliga organisationen intelängre finns kvar. SGU har även utrett statens rollsom verksamhetsutövare. SGU har identifierat fyraförorenade områden för vilka staten kan anses ha etttydligt ansvar som verksamhetsutövare och i län ingår bland de fyra.Uppdraget redovisades och förslagenövervägs inom Regeringskansliet.Motion MJ393 (c) bör i avvaktan på resultatet avberedningen lämnas utan vidare åtgärd.Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning m.m.Utskottet har ingen annan uppfattning än den somframförs i motionerna MJ209 (m) yrkande 13 om viktenav att fortsätta bekämpa försurning och övergödningsamt MJ476 (kd) yrkande 3 om åtgärder mot kustnäraövergödning. Enligt skrivelsen Nationell strategiför hållbar utveckling (s. 78) berör flera av de avriksdagen beslutade miljökvalitetsmålen, medtillhörande delmål och strategier, jordbruket ochfisket. Målet Ett rikt odlingslandskap innebär attodlingslandskapets och jordbruksmarkens natur- ochkulturvärden skall skyddas och den biologiskamångfalden stärkas. Miljökvalitetsmålet Myllrandevåtmarker innebär att minst 12 000 ha våtmarker ochsmåvatten skall anläggas eller återställas iodlingslandskapet fram till 2010.Riksdagen har fastställt miljökvalitetsmålet Baranaturlig försurning, som innebär att de försurandeeffekterna av nedfall och markanvändning skallunderskrida gränsen för vad mark och vatten tål.Riksdagens beslut beträffande miljökvalitetsmåletIngen övergödning innebär att halterna av gödandeämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativinverkan på människors hälsa, förutsättningarna förbiologisk mångfald eller möjligheterna till enallsidig användning av mark och vatten. Inriktningenär att miljökvalitetsmålet skall nås inom engeneration (prop. 1997/98: 145, bet. 1998/99:MJU6,rskr. 1998/99:183). Målet innebär för jordbruketsdel ett aktivt arbete för att minska förlusterna avväxtnäringsämnen till hav och andra vatten och attnå målet Giftfri miljö genom insatser som syftartill att begränsa riskerna vid användning avbekämpningsmedel. Enligt delmål 2 undermiljökvalitetsmålet Ingen övergödning skall desvenska vattenburna utsläppen av fosforföroreningarfrån mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag ochkustvatten ha minskat kontinuerligt årsnivå fram . Utskottet anförde vidbehandlingen av delmålspropositionen (bet.20001/02:MJU3 s. 60) att de största källorna tillfosforbelastningen på sjöar och vattendrag utgörs avkommunala och enskilda avlopp. De svarar för närmarehälften av utsläppen medan jordbruk och industribidrar med en knapp fjärdedel vardera.Jordbruksverket har redovisat enöversyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet (SJV2001:19). Utskottet utgår från att regeringenfullföljer den fastställda inriktningen av arbetetmot försurning och övergödning. Motionerna MJ209 (m)yrkande 13 och MJ476 (kd) yrkande 3 avstyrks i denmån de inte tillgodosetts med det anförda.I anslutning till motion MJ375 (mp) yrkande 1 ochMJ466 (mp) yrkandena 1 och 3 om minskade utsläpp avkväve från trafik och jordbruk erinrar utskottet omatt har beslutat att skallde svenska vattenburna utsläppen av kväve frånmänsklig verksamhet till haven söder om havha minskat med års nivå till (delmål 3 under miljökvalitetsmålet Ingenövergödning). Enligt regeringens bedömningförutsätter delmålen kraftfulla insatser bl.a. inomjordbrukssektorn och av kommunerna.Enligt delmål 3 under miljökvalitetsmålet Baranaturlig försurning skall utsläppen i avkväveoxider till luft ha minskat till år2010. Delmålet är bestämt så att det överensstämmermed åtaganden i EU:s s.k. takdirektiv.Utskottet anförde vid behandlingen av delmålen (bet.2001/02:MJU3 s. 48) att åtgärder för att minskautsläppen från sjöfart, flyg och vägtrafik -framför allt tunga fordon och arbetsmaskiner - ärprioriterade. Det är också inom dessa områden som EUkommer att skärpa kraven ytterligare. Som ett led iskatteväxlingen låter regeringen utreda omeffekterna av att införa ett incitament för tungafordon i form av ett styrmedel är motiverat och eneventuell utformning av detta (dir. 2001:12).Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2003.Vidare uppdateras miljöklassystemet förarbetsmaskiner i enlighet med kommande EU-krav.Regeringen anför dessutom attkväveoxidavgiftssystemet har haft en styrande effektgenom att de anläggningar som omfattas av systemetnu får ekonomiska incitament att minska sinautsläpp. Utskottet har inhämtat att regeringenförbereder ett uppdrag åt om enöversyn av kväveoxidavgiftens roll för att minskautsläppen av kväveoxid.Regeringen presenterade 2002 (prop. 2001/02:1 finansplanen s. 201)en strategi för skattenedsättning för alternativadrivmedel och anförde att jordbrukssektorn är viktigi omställningen till ett ekologiskt hållbartsamhälle eftersom hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion förutsätter ett brukande avnaturresurserna på ett resursbevarande,miljöanpassat och etiskt godtagbart sätt (prop.2001/02:1 utg.omr. 23, avsnitt Landsbygdspolitik). Iframtiden bör ersättning i högre utsträckning utgå för produktion av kollektiva nyttighetersom samhället efterfrågar, t.ex. miljötjänster.Jordbruksverket har i rapporten avEU:s jordbrukspolitik (2002:2) redovisatmodellberäkningar över kväveutlakningen i jordbruket(jfr bet. 2001/02:MJU15 s. 54). Beräkningarna visaratt bruttobelastningen till följd av jordbruket varpå samma nivå som . Tidigareberäkningar visar på en nedgång mellan åren 1985 och1995. I stort sett visar de faktorer som påverkarutlakningen att utvecklingen har gått åt rätt håll.Resultaten av modellberäkningarna visar attkväveutlakningen är oförändrad på risknivå och istort sett oförändrad inom de regioner sommiljömålet Ingen övergödning omfattar. Det återstårdärmed ett krav på omfattande minskningar avkväveutlakningen fram . Den storaanslutningen till miljöersättningen för minskatkväveläckage kommer dock att påverkakväveutlakningen i rätt riktning vid nästa beräkningav rotzonsutlakningens storlek.Genom beslut tillkalladeregeringen en särskild utredare (dir. 2001:55) meduppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedeloch handelsgödsel samt utreda om skatterna börförändras så att de kan fungera som effektivarestyrmedel på miljöområdet utan att kraven påkostnadseffektivitet eftersätts. Utredaren skallredovisa resultatet av sitt arbete senast den 30juni 2002. Med det anförda och i avvaktan påresultatet av utredningen avstyrker utskottetmotionerna MJ375 (mp) yrkande 1 och MJ466 (mp)yrkandena 1 och 3.Enligt förordningen (1998:899) om miljöfarligverksamhet och hälsoskydd krävs tillstånd förföretag med mer än 200 djurenheter, och företag medmellan 100 och 200 djurenheter äranmälningspliktiga. ser förnärvarande över djurtäthetsbestämmelserna i syfteatt minska näringstillförseln till jordbruksmark.Utskottet är mot bakgrund av den pågående översyneninte berett att föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av motion MJ466 (mp)yrkande 2. Därmed avstyrks motionen i berörd del.Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammetlämnas ersättning för flera åtgärder som skallminska näringsläckaget, t.ex. vallodling, anläggandeav kantzoner och fånggrödor (jfr bet. 2001/02:MJU1s. Jordbruket är den största källan tillkvävebelastning på havet och bidrar betydligt tillfosforbelastningen. En förutsättning för attbelastningen skall minska är att jordbruksnäringenfortsätter sitt arbete med att minskanäringsläckaget. Om direktivet om nationellautsläppstak och Göteborgsprotokollet genomförskommer andelen landareal där kritisk belastning förövergödning förekommer att minska från år 1990till år 2010.Stöd får enligt miljö- och landsbygdsprogrammetlämnas för att anlägga skyddszoner på åkermark.Ersättningen skall bidra till att uppfyllamiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap ochIngen övergödning. Syftet med åtgärden är att minskaerosion och växtnäringsläckage från tillvatten. I ersättningen finns krav på skörd avskyddszonen. Enligt översyn avmiljö- och landsbygdsprogrammet (2001:19) bedömerverket att skördekravet kan verka hämmande påanslutningen till ersättningsformen. Miljöersättningför minskat kväveläckage lämnas enligt miljö- ochlandsbygdsprogrammet även för odling av fånggrödaoch för jordbearbetning, så att ingenjordbearbetning sker efter skörd av en huvudgrödatill årets slut. Ersättning lämnas främst längs densvenska kusten där klimatet är milt ochnederbördsrikt. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att motionerna MJ466 (mp) yrkande4 och MJ476 (kd) yrkande 4 lämnas utan vidareåtgärd.Utskottet instämmer i vad motionärerna anfört imotion MJ466 (mp) yrkande 5 om behovet av attanlägga våtmarker i jordbrukslandskapet. Inom miljö-och landsbygdsprogrammet får stöd lämnas för skötselav våtmarker och småvatten som i miljöförbättrandesyfte har anlagts på jordbruksmark efter den 31december 1999 och som bevaras frånstödbeslutet (jfr bet. 2001/02:MJU15). Vidare fårstöd lämnas för anläggning av våtmarker ochsmåvatten. Stödet innebär att brukaren får ersattdelar av kostnaden för att anlägga en våtmark ellerett småvatten. Stödet kan lämnas i hela landetutanför mål 1-området. Miljöstöd lämnas, som nämnts,också för s.k. skyddszoner, dvs. bevuxna remsor avåkermark utmed vattendrag, sjö eller hav för attminska erosionen och växtnäringsläckaget frånåkermarken. Av (2002:2)Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik framgår (s.89) att de våtmarker som är beslutade inom nuvarandeprojektstöd för anläggning av våtmarker ochsmåvatten i större utsträckning ligger i slättbygderän de som anlades . Man kandärför förmoda att de våtmarker och småvatten somanlagts med projektstödet generellt sett har enbättre effekt på växtnäringsläckage och biologiskmångfald än de som anlades under perioden 1996-1999.Genom beslut uppdrog regeringenåt att, efter samråd medNaturvårdsverket, och andraberörda myndigheter och organisationer, utvecklakvalitetskriterier för våtmarker iodlingslandskapet. Syftet är att odlingslandskapetsvåtmarker skall ha en utformning och lokaliseringsom leder till en effektiv reduktion avväxtnäringsförluster som den biologiskamångfalden kan gynnas och hänsyn tas till platsenskulturhistoriska värden. Uppdraget skall redovisassenast . Utskottet föreslår medvad som anförts ovan och i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet att motion MJ466 (mp) yrkande 5avstyrks.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ466 (mp) yrkande 8 om attdet är viktigt att uppmuntra en omställning tillslutna närsaltskretslopp. Utskottet har tidigareanfört (bet.