bet · GP01FÖU6 · 2002-02-07 00:00:00 — SammanfattningRiksdagen beslutade om den militäraflygutbildningen. Regeringen har därefter i december2001 beslutat om var denna utbildning skallgenomföras.Försvarsutskottet behandlar i detta betänkande 8motioner med sammanlagt 12 motionsyrkanden omflygutbildning. Mot bakgrund av den tidigareriksdagsbehandlingen i denna fråga avstyrkssamtliga motionsyrkanden.Moderata samlingspartiet har reserverat sig ifrågan. Särskilda yttranden har avgivits av (kd) och(mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FlygutbildningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö204yrkandena 1 och 2, 2001/02:Fö209 yrkandena 1 och2, 2001/02:Fö210, 2001/02:Fö231, 2001/02:Fö245,2001/02:Fö253 yrkandena 1-3, 2001/02:Fö254 samt2001/02:Fö263.Reservation (m)den 7 februari 2002På försvarsutskottets vägnarTone TingsgårdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ToneTingsgård (s), (), (), (), (), (), (), (),(), (), ErikArthur Egervärn (c), (), KurtKvarnström (s), () ()och ().2001/02FöU6Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen beslutade att regeringenskulle återkomma till om utbildning avflygförare (bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168). beslutade därefter i maj2001 om den militära flygutbildningen (prop.2000/01:35, bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213).Regeringen har beslutat omlokalisering av denna utbildning.I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner i olika frågor som rör flygutbildning.Utskottets övervägandenUtskottet behandlar här motionerna Fö204 (m)yrkandena 1 och 2, Fö209 (m) yrkandena 1 och 2,Fö210 (fp), Fö231 (fp), Fö245 (kd), Fö253 (kd)yrkandena 1-3, Fö254 (s) samt Fö263 (m).Utskottets förslag i korthetRiksdagen har fattat beslutom flygutbildning. Med anledning av dentidigare riksdagsbehandlingen avstyrksmotionerna Fö204 (m) yrkandena 1 och 2, Fö209(m) yrkandena 1 och 2, Fö210 (fp), Fö231(fp), Fö245 (kd), Fö253 (kd) yrkandena 1-3,Fö254 (s) och Fö263 (m).Riksdagens beslut våren 2001Riksdagen beslutade (prop. 2000/01:35,bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213) om denmilitära flygutbildningen m.m. beslutinnebar följande. tidigare fattade beslutatt åtta JAS 39 Gripendivisioner fördelas på fyraflottiljer skulle alltjämt gälla. Riksdagenstidigare beslut att lägga ned i ladesfast. flygflottilj skall läggas ned 31december 2003 eftersom det inte ansågs vara någonlångsiktig lösning med militär flygverksamhet iUppsala. De flottiljer som därmed finns kvar är F 4i , F 7 i , F 17 i och F 21i . Försvars-maktens samlade flygutbildning -såväl GFU som GTU - skall förläggas till någon ellernågra av de kvarvarande flottiljerna.I betänkandet anslöt sig utskottet tillregeringens bedömning om att samordna delar av dencivila och militära grundläggande flygutbildningenoch att en samordningsfunktion bör tillskapas medrepresentation ur Försvarsmakten ochTrafikflyghögskolan.Utskottet instämde också i betänkandet iregeringens bedömning att För-svarsmakten börfortsätta sin medverkan i samarbetet om en framtidagemensam europeisk grundutbildning avstridsflygpiloter.MotionernaI motion Fö204 (m) av framhållermotionären att det beslut som fattade den16 om den militära flygutbildningen redanhar beskrivits som ett lågvattenmärke förbeslutsfattande i riksdag. Det antagnabeslutet stöddes egentligen enbart avVänsterpartiet. Märkliga turer i försvarsutskottethade drivit fram ett utskottsförslag som regeringenoch de partier som stod bakom propositionen inteansåg vara det bästa men som de likväl stödde.Företrädarna för och Kristdemokraternaansåg beslutet vara det sämsta tänkbara. Beslutethade således de facto ett mycket svagt stöd iriksdagen och har också tämligen samstämmigtutmönstrats av alla som värnar om det svenskaflygförsvaret.Beslutet innebar enligt motionären dessutom inteett ställningstagande till hur och varflygutbildningen skulle lokaliseras bland dekvarvarande flygflottiljerna. Det har framgått attden utredning som pågår för att lösa denna frågaånyo visar att riksdagsbeslutet är svårt attgenomföra med önskat resultat för Försvarsmakten ochdessutom till för höga kostnader. Riksdagsbeslutetvar dessutom så ofullständigt att det under allaförhållanden tarvas nytt beslut beträffande bl.a. F20.Händelser som inträffat i vår omvärld visardessutom enligt motionären på det olyckliga i attlägga ned verksamheten i på det sätt somriksdagsbeslutet innebär. Det torde vara heltostridigt att det för landets och huvudstadenssäkerhet och med den inriktning nya hot har, kanvara av största betydelse att ha flygstridskrafterlokaliserade i och inte enbart på långtavstånd från huvudstaden. Visserligen innebar ävenregeringens förslag en nedläggning av F 16 men genomfortsatt verksamhet i skulle flexibilitetinför framtiden bibehållas. I regeringensproposition angavs t.ex.: "Regeringen anser vidareatt det är angeläget att, . det säkerställs attUppsala även därefter skall kunna användas förtillfällig basering och som alternativlandningsplats för flygstridskrafterna i övrigt".Motionären yrkar att beslutar att enflygstridsskola skall inrättas i (yrkande1).Ett beslut i enlighet med regeringens propositioninnebär enligt motionären en betydligt störrehandlingsfrihet inför en oviss framtid än vadutskottsförslaget med dess efterföljanderiksdagsbeslut leder till. Inte minst vårtluftförsvar med dess behov av incidentberedskapmåste ha möjlighet att snabbt anpassas till aktuellahotbilder. Inom ramen för det anpassningsförsvar dettydligt uttalats att vårt land skall ha bör sålundaanalyseras vad nya aktuella hotbilder innebär.Regeringen bör därför utan dröjsmål analyserabehovet av fortsatt flygförsvar i huvudstadensnärhet och därmed hur F 16:s anläggningar iframtiden bäst skall tillvaratas (yrkande 2).I motion Fö209 (m) av framförs attden senaste tidens fruktansvärda händelser i USAvisar hur utsatt det civila samhället är motterroristattacker. Särskilt utsatt är naturligtvisde områden där det finns mest folk samt enkoncentration av officiella byggnader ochadministration. Det område i som mest svararmot detta är med huvudstaden.Motionären påpekar att i senaste försvarsbeslutetlades den närmaste flygflottiljen som främst skullesvara för huvudstadens och försvar,nämligen flygflottilj F 16, ned. Dettabeslut framstår i dagens läge som än mer olyckligt.För att långsiktigt kunna hålla uppe enincidentberedskap behövs en permanent flottilj ihuvudstadens närhet. Detta är även bra urrekryteringssynpunkt och för att kunna understödjaoch upprätthålla en beredskap inför eventuellaexportsatsningar.Eftersom det inte finns något beslut om att lägganer flygskolor i skulle enligtmotionären en möjlig utväg vara att låta växaoch överta F 16:s uppgifter (yrkande 1). Dessutomborde i detta sammanhang prövas möjligheterna attäven lokalisera dit den statsflygverksamhet som är förlagd till och Malmen. skulledå också enligt motionären kunna överta F 16:straditioner och namn (yrkande 2).Harald påpekar i motion Fö210 (fp) attförsvarspolitiska överväganden och uppfattningarfick stå tillbaka för regionalpolitik vid beslutetom flygskolans lokalisering och framtida utveckling,numera är en allmän uppfattning både hosförsvarsanställda och befolkningen i stort. Detta äri sig fullt tillräckliga skäl för att riva upp ochompröva beslutet. Härtill kommer att förtroendet förriksdagen skulle stärkas.Till detta bör enligt motionären läggas de intebeaktade kostnaderna för flygskolans omlokalisering.Mycket tyder nu på att de blir så höga att en flyttav besparingsskäl inte låter sig göras och inte ensär försvarbar. Det finns emellertid tecken som tyderpå att dessa förhållanden inte var tydliga vidbeslutstillfället och därför måste frågan tas upp pånytt.Det finns ingen anledning enligt motionären attåterupprepa de vinster, inte minst ekonomiska, somen fortsatt lokalisering av flygutbildningen tillUppsala skulle medföra i form av samordning medbefintlig verksamhet, utbildning och infrastruktur.Till detta skall fogas att en lokalisering avutbildningen till kräver ett minimum avinvesteringar, t.ex. av nya landningsbanor, jämförtmed nu beslutade alternativ. De merkostnader enflytt kräver är inte på något sätt försvarbaragentemot försvaret, skattebetalarna eller desamhällsområden, inom vår välfärdspolitik, sombehöver mer resurser.Motionären menar att till detta skall ytterligareläggas att försvarsutskottet av överbefälhavarenbegärde, och fick, en extra utredning som intebeaktades, eller ens diskuterades, innan detödesdigra beslutet fattades av . Man valdeett regionalpolitiskt synsätt på en försvarspolitiskfrågeställning. Detta är något vi kommer att få levamed, kanske till omkring , om inte beslutetändras omgående och innan det verkställs.I motion Fö231 (fp) av att stor osäkerhet råder omvar försvarets flygskola skall förläggas.Flygplatsen i är ett utmärktalternativ. I området finns sedan gammalt en starkflygkultur och därmed en kompetens som borde varapositiv för den tilltänkta flygskolan. Redan i dagförekommer utbildning vid Malmen. Bra och modernalokaliteter av god kvalitet finns inom området,vilket innebär låga investeringskostnader.Mikael framhåller i motion Fö245 (kd) attalltfler inser att beslutet om flygskolan som togs iriksdagen var felaktigt. Det föregicks av enrad märkliga turer. Ärendet manglades länge iförsvarsutskottet innan någon kom på idén att låtaöverbefälhavaren ange färdriktning. När såöverbefälhavaren kom med sin utredning och sittförslag innehöll det F 21 i , F 16 i , F7 i och F 17 i och en nedläggning avF 4 i . Överbefälhavarens uppgift var attformulera vad som är bra för försvarets förmåga.Inte att ta ställning till regionalpolitiskaaspekter. Så grep sig försvarsutskottet verket an.Då rök allt vad försvarspolitik heter. Omsorgen omförsvarets ekonomi kastades också överbord. Upplandsflygflottilj, som försvarsministern ochöverbefälhavaren varit överens om skulle vara naveti flygvapnet, blev av med allt.Motionären ställer frågan: Hur är då läget nu iseptember 2001? Det verkar inte kunna bli någonsammanslagning av försvarets flygutbildningar,vilket var Försvarsmaktens mål. I stället lutar detmot ännu värre uppsplittring än nu sedan riksdagenstoppat planerna på en sammanhållen flygskola iUppsala. försvarsutskott lyckades ju barabestämma var flygskolan inte fick placeras.En möjlighet är enligt motionären att dengrundläggande flygutbildningen flyttas frånÄngelholm till F 17 i , där man i så falltorde bli tvungen att bl.a. bygga en ny startbanaför ett antal . Den meravancerade taktiska flygskolan som finns iUppsala kan eventuellt förläggas till iVästergötland. Men där är det trångt. Skall skolandit måste en division JAS 39 flyttas någonannanstans. Det anses olämpligt att bygga en helt nysammanhållen flygskola i norra (Östersundoch ) där ljusförhållanden (dagsljus för korttid och lågt stående sol) samt snö ochisförhållanden innebär att det är riskfyllt ocholämpligt, och dessutom kommer inte utbildningstidenatt räcka till under vinterhalvåret.En annan fråga som man inte verkar ha tänkt på ärenligt motionären vad man skall göra av de andrautbildningar som finns kvar i . Det är denrelativt nybyggda stridsledningsskolan ochluftbevakningsskolan samt flygbefälsskolan. Desorterar under som inte beslutatlägga ned. Där finns också andra utbildningar somFörsvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrummed tolkskolan. Det finns också en stor risk attutspridning av utbildningen till avlägsna delar avlandet gör att stora delar av personalen lämnarFörsvarsmakten.Motionären påpekar att insatstiden från F 16 tillStockholm under ordinarie beredskap bara är just på grund av den korta distansen. Omnågon av de andra flottiljerna har beredskapen ärbara anflygningstiden uppåt . Dettaställdes på sin spets dagen efter att det otänkbarahänt i , när F 16 får order omatt sätta upp extra incidentberedskap med jaktflyg.Enligt beslutet "behövs inte" F 16, mennågra månader senare får F 16 en uttalad uppgift attförsvara ett givet terroristmål i Stockholm.Hotbilden ändrades på 18 fruktansvärda minuter, menett nedlagt F 16 tar att bygga upp igen.Motionären understryker att när F 16 läggs nedförsvinner huvudstadsregionens luftförsvar. Det kaninte vara rimligt. De fruktansvärda terrordåd somgenomförts i är en påminnelse om att vibehöver ett försvar. Inklusive ett luftförsvar avMälardalen. Ett luftförsvar som kan börja verka medkort varsel redan i fred, som exempelvis denbeordrade beredskapen direkt efter händelsen i USA.Något annat blir mycket svårt att förklara förkommande generationer. Det är dags att riva uppbeslutet om flygskolan och nedläggningen av F16.I motion Fö253 (kd) av Skånberg erinras om attriksdagen beslutade att flygvapnetspilotutbildning inte längre skall vara lokaliseradtill krigsflygskolorna vid i och F 16i då dessa skall avvecklas. I beslutetförordades ingen ny lokalisering av utbildningenvarför arbetet med att finna en sådan nu pågår inomFörsvarsmakten. Trots den stora oenigheten kringriksdagsbeslutet finns det en samsyn kringnödvändigheten av att finna en långsiktig lösning avflygvapnets pilotutbildnings samlade lokalisering,som säkerställer såväl utbildningens kvalitet sommöjligheterna att rekrytera piloter.Motionären påpekar att nyligenredovisade att pilotutbildningen inte kan samlasvid en av de kvarvarande fyra flygflottiljernaberoende på att vid två av dem, F 4 i ochF 17 i , krävs bl.a. utbyggnad avytterligare landningsbanor och vid de andra två, F 7i och F 21 i , räcker inte dennuvarande kapaciteten till för en utökadflygverksamhet. Vidare pekar på attdet tar upp mot innan de nödvändigautbyggnaderna kan vara klara.Härav följer enligt motionären att i det fallbeslutet blir att flygvapnets pilotutbildning skallförläggas till F 4, F 7, F 17 eller F 21 så kommerdet att dröja åtskilliga år innan flygvapnetspilotutbildning kan samlas i en lokalisering som ärlångsiktig. Detta är fullständigt oacceptabelt ochhelt oförenligt med statens mål vad avserflygutbildning, vilka är att bedriva militär ochcivil flygutbildning med hög kvalitet och storkostnadseffektivitet. Måluppfyllelsen förutsätteratt den nationella kompetensen inom flygutbildning iSverige kan utvecklas, vilket i sin tur förutsätteren snabb lösning på frågan om den nya samladeKrigsflygskolans lokalisering.Det finns enligt motionären anledning att påminnaom att det bedrivs statlig flygutbildning vidkrigsflygskolorna i och , somutbildar stridspiloter och officerare tillflygvapnet, samt vid vid Lundsuniversitet i , som utbildar piloter förtung civil luftfart. har en långtradition i nordvästra . En tradition somsträcker sig från dess start i framtill omlokaliseringen till för några årsedan. Krigsflygskolorna har stått för eninternationellt uppmärksammad utveckling av militärflygutbildning. har med fyra parallellabanor samt fasta in- och utflygningsvägar eninfrastruktur som är bättre lämpad förflygutbildning än vid någon annan plats i Europa.Hangarutrymme, utbildningslokaler och elevbostäderför utökad verksamhet finns tillgängliga. Dessutomär underhåll på det militära skolflygplanet 60etablerat på flygplats.Motionären påpekar att Försvarsmakten strävarefter att dess utbildning skall kopplas tillakademisk utbildning och forskning. Forskning kringflyg är etablerad vid , i synnerhetgenom Svenskt Flygcentrum för forskning ochutveckling som inrättats tillsammans medLuftfartsverket. En samlokalisering och samordningav verksamheten vid krigsflygskolorna med den vidTrafikflyghögskolan i innebär att statligflygutbildning kan genomföras till minskad kostnad,med bibehållen kvalitet och med förbättradeförutsättningar för utveckling av utbildningen(yrkande 1). Detta ökar möjligheterna för Sverigeatt bli ett internationellt centrum förflygutbildning. Dessutom innebärLjungbyhedsalternativet att frågan om lokaliseringav flygvapnets samlade pilotutbildning snabbt kanges en långsiktig lösning.Motionären påpekar att den svenska Försvarsmaktensutbildning av stridspiloter har ett fokus på denpedagogiska situationen som rönt stor uppmärksamhetbåde nationellt och internationellt. Detta fokus harbland annat lett till att i stort sett samtliga somtas ut för att bli stridspiloter klarar den krävandeutbildningen. Detta står i stark kontrast till detsätt som flygutbildning har genomförts tidigare ochsom den fortfarande genomförs på många håll.Utvecklingsarbetet som lett fram till detta har haftstor betydelse för den höga kompetens och godaflygsäkerhet som präglar svenskt militärflyg. Av demsom arbetar på krigsflygskolorna har en majoritet engedigen erfarenhet som lärare inom militärflygutbildning. Flertalet av dem har redandeklarerat att de inte har för avsikt att fortsättasom flyglärare vid krigsflygskolorna om det innebärosäkerhet om arbetets framtidsutsikter som påverkarderas livssituation. Att värna om den unikaflygutbildningskompetens som byggts upp i Sverigemåste beaktas i kommande beslut omkrigsflygskolornas framtida lokalisering. Ensamordning av statlig flygutbildning ger störremöjligheter att genomföra den kostnadseffektivt ochsamtidigt skapa utrymme för en vidareutveckling avutbildningen. En samordning ger större möjligheterför att utveckla kvaliteten inom svenskflygutbildning än om begränsade resurser splittraspå liknande verksamhet inom samma område. Genom attkrigsflygskolorna och TFHS samordnar sinautvecklingsresurser skapas inte bara möjligheter fören starkare koppling till forskning samt möjlighetenför flyglärare att forska utan även en samlad resursför utveckling av flygutbildning utan motsvarighet iNorden. En sådan utvecklingsgrupp kan dessutomutföra ett värdefullt arbete med att implementeraoch sprida kunskap från forskning så att den fårstörsta möjliga effekt för flygsäkerhetsarbetet(yrkande 2).Motionären understryker att i nordvästra medomnejd finns inte bara krigsflygskola och TFHS. Härfinns också med SvensktFlygcentrum samt Försvarsmaktens Halmstadsskolor medflera funktionsskolor som har koppling till flyg.Här finns . Här finns på närahåll flygplatser i bl.a. , ochKristianstad som används under flygutbildning.Slutligen ligger regionen nära kontinenten vilketgör det lätt att öva internationell flygning.European Air Chiefs, , är ett forum däreuropeiska flygvapenchefer diskuterar den framtidautvecklingen för militärt flyg i . Inom dettaforum har även framtiden för militär flygutbildningtagits upp. Både framtagande av ett gemensamtskolflygplan och en gemensam militär flygutbildninghar diskuterats. En sådan utbildning kan bli aktuelli tidsperspektivet tio till framåt. MedSveriges traditionellt starka position inom militärtflyg, tack vare sin flygindustri och forskning kringdenna, samt krigsflygskolornas goda internationellaanseende som grund finns det anledning att intebegränsa möjligheterna för att bli en av denationer där en samordnad europeisk militärflygutbildning kan placeras. Med ett samlatnationellt ökar i ställetmöjligheterna för placering av en framtidasameuropeisk militär flygutbildning i (yrkande 3).I motion Fö254 (s) av m.fl.framhålls att saknar många europeiska ländermöjlighet att själva bedriva pilotutbildning, vilketdels beror på för litet luftutrymme och/ellerbristande organisation. Det nuvarande systemet dären del länder i bedriver sin egen utbildningoch andra länder skickar sina blivande piloter tillUSA för utbildning är ineffektivt och mycket dyrt.Ytterligare en nackdel är att utbildningen i USAsker under ideala väder- och miljöförhållanden, dvs.att det oftast är enbart sol och värme som erbjuds.Men eftersom både piloter och utrustning måsteutbildas och testas i olika väderförhållandeninnebär det att kompletterande utbildning krävsefter återkomsten till Europa.Nu planeras enligt motionärerna en gemensampilotutbildning i . Tanken är i första handatt minska kostnaderna. Men även tillgänglighet ochmiljöbetingelser är skäl som påverkar efterfrågan aven gemensam europeisk utbildning. Dessutom skulle engemensam utbildning av piloter minska vårtberoende av i konflikter i och i närhet.Utbildningen skall bedrivas på tre till fyra platseri i norra, centrala samt södra omfattar såväl utbildningsprogram somutbildningsmateriel, simulatorer och datorstöddahjälpmedel. Både geografi och klimat har storinverkan för en bra pilotutbildning. Flygtestermåste kunna genomföras i de förutsättningar som deolika årstiderna erbjuder, såsom värme-kyla,ljus-mörker, dimma, snö, is etc. Det specifika medutbildningen är att den även kräver storaövningsområden. Problemet i är attluftrummet börjar bli fullt. Därför finns det ettstort intresse av att utveckla flygverksamheten iutkanten av Europa.Motionärerna menar att och hargoda förutsättningar att bli en avutbildningsplatserna. besitter deviktigaste förutsättningarna för den norrautbildningsplatsen: fritt luftrum, outnyttjadeflygbaser, avlysta områden, dvs. har en positiv inställningtill internationell samverkan, och det borde därförfinnas ett stort intresse att utveckla en gemensamflygutbildning med . Möjligheten att nå enbred lösning i svensk pilotutbildning är förmodligenstörre om vi ser denna fråga i ett Europaperspektiv.Motionärerna anser att det är möjligt att förläggaden svenska, och även den europeiska,pilotutbildningen till norra . Dennordligaste delen av har de mest gynnsammaförutsättningarna i hela för att bedriva enpilotutbildning. Norr- och erbjuder braförutsättningar vad gäller storlek på övningsområdemed ett relativt fritt luftrum. Området är ocksåglest bebyggt vilket ger utrymme till ökadövningskapacitet. Norra ljus- ochmörkerförhållanden ger unika möjligheter till en braflygutbildning. Det är också viktigt att de flygfältsom finns i norra inland utnyttjas på ettbättre sätt än . Dessutom har regionen nytta avatt F 21 är den enda flygflottiljen i landet som har spaningskapacitet. I Norr- och Västerbottenfinns redan flygfält på platser som ,, och . De utgör enfärdig infrastruktur som inte tas till vara på detsätt som är möjligt.Motionärerna föreslår att regeringen borde taofficiell ställning till att skall deltaaktivt i utvecklingen av den gemensamma europeiskapilotutbildningen samt att vi vill ha en avutbildningsplatserna. Om pilotutbildningen placerasi skulle detta innebära att ca 300 piloterårligen utbildas i norra . Det betyder ocksåatt ca 2 000 människor skulle vara direkt ellerindirekt sysselsatta med denna verksamhet. Rättplacerad i skulle denna pilotutbildningkunna leda till en mycket positiv utveckling för enregion som behöver nya arbetstillfällen.I motion Fö263 (m) av m.fl. menarmotionärerna att det svenska flygvapnet står utanlösning vad gäller den framtida flygutbildningen.Genom försvarsbeslut attlägga ner såväl flygflottiljerna i ,som F 16 i , står flygvapnet helt utan bådegrundläggande och taktisk utbildningskapacitet.Någon lösning på problemet tog riksdagsmajoriteteninte ansvar för utan skickade ett uppdrag tillregeringen att lösa detta. Beslutet är ett hot motflygvapnets framtid. Många av de flyglärare som nustår inför en osäker framtid har aviserat att de ärpå väg att lämna flygvapnet. Dessutom kan detbehövas investeringar och nybyggnation för att klaraflyttningen av utbildningen. I mediedebatten har detpåpekats att det kan ta innan man har enslutlig lösning om man skall flytta till någon av dekvarvarande fyra flottiljerna, på grund avmiljöprövningar och andra orsaker. Det kan blimycket förödande om denna fråga hanteras på felsätt.Motionärerna påpekar att parallellt medflygvapnets utbildningssystem finns och detachementet för specialflygi /Malmen. Funderingar har funnits attflytta flygvapnets utbildning till Malmen. Dettaborde kräva stora investeringar. Försvaret borde taett helhetsgrepp över hela flygutbildningen. Detfinns både ekonomiska och kvalitetsmässiga vinstermed en sådan helhetslösning.I finns enligt motionärerna godaförutsättningar att lösa de problem som försvaretstår inför. Flygflottiljen F 17 i skall varakvar, den grundläggande stridsflygarutbildningenfinns fortfarande på i och den civilaTrafikflyghögskolan finns i . Hangarer,start- och landningsbanor, samt övningsområden finnsdet gott om. Det finns goda förutsättningar för ettflygcentrum i området , ,, , och .