bet · GP01NU17 · 2002-05-28 00:00:00 — I samband med 1997 årsenergipolitiska överenskommelse avstyrkteutskottet en motion vari begärdes att denaktuella bestämmelsen i kärntekniklagenskulle avskaffas (bet. 1996/97:NU12).Även vid det senaste tillfället somutskottet behandlade frågan (bet.2000/01:NU3), med anledning av då väcktamotioner, påpekades att utskottetvidhåller sin uppfattning att det saknasskäl för att ompröva förbudetoch hänvisade till vad utskottet anfört idet energipolitiska betänkandet våren2000 (bet. 1999/2000:NU15). Samtidigtbetonade utskottet sin uppfattning attbestämmelsen inte inkräktar vare sig pådet tekniska utvecklingsarbetet ochforskningsverksamheten eller påmöjligheterna till fri opinionsbildning.I en reservation (m, kd, fp) framhöllsatt borde upphäva den aktuellabestämmelsen.Utskottets ställningstagandeFrågan om bestämmelsen i kärntekniklagen(6 §) med förbud mot vissa förberedandeåtgärder har, som tidigare redovisats,behandlats av utskottet vid ett flertaltillfällen. I samband med 1997 årsenergipolitiska beslut påpekade utskottetatt bestämmelsen inte inkräktar vare sigpå det tekniska utvecklingsarbetet ellerpå möjligheterna för friopinionsbildning. Förbudet skall ses somett komplement till bestämmelsen ikärntekniklagen (5 a §) om att tillståndatt uppföra nya kärnkraftsreaktorer intefår lämnas.Utskottet vidhåller sin uppfattning attdet saknas skäl för att omprövadet här aktuella förbudet ikärntekniklagen mot vissa förberedandeåtgärder. Bestämmelsens funktion är attmotverka att personer i en åsyftadbegränsad krets vidtar något slagsförberedande åtgärd med avsikt att inomlandet uppföra en kärnkraftsreaktor. Sompåpekades i samband med bestämmelsensinförande bör det krävas att konkretaåtgärder vidtas i direkt syfte attuppföra en reaktor. Möjligheten tillforskningsverksamhet och energiteknisktutvecklingsarbete, inklusivefusionsforskning, inom kärnkrafts- ochkärnteknikområdet begränsas således inteav den aktuella paragrafen ikärntekniklagen.Med det sagda avstyrker utskottetmotionerna /02:N51 (m), 2001/02:N53(m), 2001/02:N213 (m), 2001/02:N248 (kd)och 2001/02:N371 (kd) i berörda delar.Vattenfall AB:s verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden somgäller AB:s verksamhet,bland annat med hänvisning tillbolagets roll i omställningen avenergisystemet. Jämför reservationerna8 (m, kd, fp) och 9 (mp).MotionernaI motion 2001/02:N4 (kd) framhålls attVattenfall AB:s framtida kapitalbehovunder inga omständigheter kan eller skalltäckas genom ägartillskott. I stället bören del- eller helprivatisering av bolagetövervägas. Enligt motionärerna har denavreglerade elmarknaden och stängningenav första reaktor försattVattenfall i en ny situation. Företagethar expanderat kraftigt, främst i ,och . haravyttringar av anläggningar bådeutomlands och i skett. Målet äratt bli ett ledande europeisktenergiföretag.Att skall kompensera denäringsidkare runt som drabbadesav olika kostnader till följd avöversvämningarna anförs i motion2001/02:N239 (kd). Särskilt de problemsom fiske- och jordbruksnäringarnadrabbats av lyfts fram i motionen. Vidarepåpekas att näringsidkare fått avslag ide rättsliga prövningar som skett medhänvisning till att regleringen avvattennivån skötts i enlighet med deföreskrifter som finns. Motionären menardock att staten som ägare av Vattenfallborde agera på moraliska grunder ochtillse att en del av bolagets vinstkommer de drabbade näringsidkarna tillgodo.Miljöpartiet föreslår i motion2001/02:N58 att tillsätter enoberoende kommission för att granskaVattenfall AB:s verksamhet och roll iomställningen av det svenskaenergisystemet. Skäl för en sådangranskning menar motionärerna är dels attföretaget tydligt avvikit från kraven i1997 års energipolitiska beslut om attfrämja förnybara energislag, dels riskenför konkurrensbegränsande aktiviteter.Kommissionen som tillsätts bör enligt vadsom anförs i motionen bl.a. få tilluppgift att närmare klarlägga på vilketsätt agerande påverkaromställningen av energisystemet frånfossila bränslen och kärnkraft. Vidarebör kommissionen få i uppgift att föreslåhur mer aktivt kan bidra tillomställningen av det svenskaenergisystemet.Vissa kompletterande uppgifterI proposition om en uthålligenergiförsörjning (prop. 1996/97:84)framlades förslag till riktlinjer förVattenfall AB:s verksamhet. Bland annatsades att är en viktig resursi omställningsarbetet och att bolaget,inom ramen för kravet på affärsmässighet,skall ägna särskild uppmärksamhet åtutvecklingen av ny elproduktionsteknikoch därmed bidra till en svenskelförsörjning som är ekologiskt ochekonomiskt uthållig. Vidare anfördes attVattenfall AB skall förbli i statlig ägo.Utskottet tillstyrkte (bet. 1996/97:NU12)de i propositionen föreslagnariktlinjerna för verksamhetoch betonade i detta sammanhang bolagetsstrategiska roll i omställningsarbetet. reservation (kd, fp) påpekades attregeringens förslag att bådeskall medverka på affärsmässig basis ienergiomställningen och ges en frånstatlig utgångspunkt strategisk roll iomställningsarbetet innebär dubblabudskap till bolaget. Vidare framhöllsatt en breddning av ägandet bordeeftersträvas. I en annan reservation (mp)tillstyrktes regeringens förslagsamtidigt som det framhävdes att ensträvan borde vara att bolagetsvattenkraftstillgångar skall föras övertill respektive region.Utskottet har därefter, vid upprepadetillfällen, behandlat frågan om enprivatisering av . 2001/02:NU3) avstyrkte utskottet enmotion vari pläderades för att VattenfallAB skall börsintroduceras ochprivatiseras. Utskottet betonade attVattenfall är en viktig nationell resurspå energiområdet - inte minst i arbetetmed omställningen av energisystemet - ochhar en ekonomisk styrka som är av stortvärde, bl.a. för den svenska industrinsom får tillgång till elektricitet tillrimliga priser. Dessa skäl talar enligtutskottets uppfattning för att Vattenfallskall förbli i statlig ägo och vara ettverktyg i energiomställningen. I enreservation (m, fp) yrkades på bifalltill motionen. Även i en annanreservation (kd) framhölls att VattenfallAB, helt eller delvis, bör privatiseras.Försvarsutskottet avstyrkte (bet. 2001/02:FöU5) motioner beträffandeekonomisk kompensation m.m. till drabbadei samband med naturkatastrofer medhänvisning till pågående beredningsarbeteinom . Bland annatåberopades den pågående beredningen avslutbetänkandet (SOU 2002:10) somutredningen om översyn avräddningstjänstlagen överlämnade ijanuari 2002.Utskottets ställningstagandeI samband med energipolitiskaöverenskommelse fastslog (bet.1996/97:NU12) riktlinjerna för VattenfallAB:s verksamhet. Utskottet framhöll idetta sammanhang bolagets roll iomställningen av det svenskaenergisystemet och påpekade attVattenfall bör förbli i statlig ägo. Vidupprepade tillfällen därefter harutskottet med anledning av motionsförslagavstyrkt förslag om en privatisering avbolaget. Utskottet vill ånyo upprepa attVattenfall är en viktig nationell resurspå energiområdet, inte minst vad gällerarbetet med omställningen avenergisystemet. Bolagets ekonomiskastyrka bidrar bl.a. till att säkerställaatt den svenska industrin får tillgångtill el till rimliga priser. Det ärsåledes utskottets uppfattning attVattenfall skall förbli i statlig ägo ochäven fortsättningsvis vara ett verktyg ienergiomställningsarbetet.Utskottet finner ej heller några skälatt tillmötesgå kravet på att enoberoende kommission skall tillsättas föratt granska verksamhet elleryrkandet om att vinst skallanvändas för att kompensera de nä-ringsidkare runt som drabbats avkostnader beroende på översvämningar.Med hänvisning till vad som anförtsavstyrks samtliga här behandlade motioneri berörda delar.Effektiva energimarknaderKonkurrensfrågor och konsumentinformationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkonkurrensfrågor ochkonsumentinformation med hänvisningtill pågående arbete. Jämförreservationerna 10 (kd, fp) och 11(mp).PropositionenInledningRegeringen redogör i propositionen förolika överväganden som rörkonkurrensfrågor ochkonsumentinformation. Vidare redovisarregeringen vissa bedömningar beträffandeeffektbalansen.Sanktionssystem riktat mot nätägareI propositionen gör regeringenbedömningen att om ett system försanktioner mot nätägarna införs bör detvara administrativt lätthanterligt samtinbegripa automatiska mottagningsbevissom entydigt visar om orsaken till enförsening av ett leverantörsbyte liggerhos nätägaren.Riksdagen uppmanade (bet.2000/01:NU8) regeringen att utredaförutsättningarna och formerna för ettsanktionssystem mot nätbolag som inteuppfyller de regler som gäller vid byteav elleverantör. Regeringen har låtitLinklaters utredaförutsättningarna för att införa ettsanktionssystem. Utredningen redovisadestill i september2001. tillsatte regeringenElkonkurrensutredningen med uppdrag attse över konkurrensen på elmarknaden (dir.2001:69). I uppdraget ingick bl.a. attutreda betydelsen av olika hinder förkundernas rörlighet på marknaden, varviddet betonades attleverantörsbytesprocessen har fungeratbristfälligt och att detta kan tänkas hahaft en negativ inverkan på kundernasrörlighet och därmed på konkurrensen påelmarknaden. Rapporten från LinklatersLagerlöf Advokatbyrå överlämnades tillutredningen som underlag för dessställningstagande i denna fråga.Elkonkurrensutredningen avlämnade inovember 2001 en delrapport (Vissa frågorkring kunders rörlighet, m.m.) variframför allt problem med leverantörsbytenoch hinder mot hushållskundernasrörlighet på marknaden behandlades.Utredningen föreslår i rapporten att ettsanktionssystem riktat mot nätföretageninförs. Utgångspunkten för detta system,sägs det, måste vara att den enskildekunden alltid skall hållas skadeståndslösså länge han gjort vad som krävs avhonom. Om kunden på ett korrekt sättmeddelat den information som är nödvändigför leverantörsbytet men bytet ändå intekommer till stånd vid avsett datum börnågon form av kompensation utgå tillkunden. Vidare betonas i rapportenbetydelsen av att det i systemet förutbyte av information i samband medleverantörsbyte finns inbyggt automatiskamottagningsbevis.Enligt regeringen förutsätter ett välfungerande sanktionssystem att krav kanställas på såväl elhandlare somnätföretag bl.a. om tillgång till IT-system som kan frambringa automatiskamottagningsbevis. Därför bör införandetav ett sanktionssystem samordnas medinförandet av krav med denna inriktning,menar regeringen. Möjligheten att påfrivillig eller annan väg se till attkunden får en skälig ersättning för denolägenhet som det uteblivnaleverantörsbytet orsakat bör utredasnärmare, sägs det i propositionen.Regeringens avsikt är att återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag underriksmötet /03 med den inriktning somredovisats i propositionen.Regeringen betonar att ett stegför att underlätta leverantörsbytennyligen tagits av genomden föreskriftsändring som trädde i krafti . Ändringen innebär attnätföretag vid rapporteringen avmätarinställningar till elanvändarentydligt skall ange anläggningsidentitetoch identitet förschablonberäkningsområde och endastanvända sig av dessa beteckningar.Omsättningskoncession för elhandelFör att underlätta byte av elleverantörmenar regeringen att specifika krav börkunna ställas på såväl elhandlare somnätföretag när det gäller tillgång tillIT-system för informationsutbyte mellannätägare, elhandelsföretag och Svenskakraftnät, bl.a. beträffande automatiskamottagningsbevis. Regeringen anser ävenatt ökade insatser för att underlätta förkonsumenterna på marknaden är nödvändigaoch betonar i sammanhanget tillgångentill en transparent prisinformation somen nyckelfråga. Därför bör det införas enskyldighet för elhandelsföretagen attoffentliggöra vissa elprisuppgifter, sägsdet i propositionen. Hur sådana specifikakrav på elhandelsföretagen skall utformasbör enligt regeringen utredas vidare.Energimyndighetens rollEnligt regeringen bör en samladmyndighetsfunktion inrättas förelmarknaden i syfte att förbättraelmarknadens funktion. Regeringen anseratt denna roll bör tilldelasEnergimyndigheten som därigenom även fåren uttalad roll som expertmyndighet förelhandelsfrågor. har till uppgift att vara nätmyndighetoch bedriver i den rollen tillsyn övernätverksamheten. Däremot utövarEnergimyndigheten inte någon tillsyn överelhandelsverksamheten. Regeringenmeddelar i propositionen sin avsikt att ibudgetpropositionen för återkommatill med förslag dels tillomfattningen och inriktningen på dennaroll, dels beträffande resursbehovet.Konkurrensupphandling av anvisadelleverantörEnligt ellagen (1997:857) skall enelanvändare som saknar elleverantöranvisas en leverantör av berördinnehavare av nätkoncessionen. En sådansituation kan exempelvis uppkomma vid ny-och återanslutning eller återkoppling aven anläggning samt vid nyinflyttning.Regelverket syftar till att skydda deelanvändare som av någon anledning saknaren elleverantör. I bestämmelserna finnsdock ingen skyldighet förnätkoncessionshavaren att teckna kontraktmed elleverantörer som erbjuder kundernalägsta möjliga pris eller andra speciellavillkor. Ett sätt för att stärkakonsumenternas ställning i dennasituation kan vara att ställa krav på atttjänsten som anvisad elleverantörupphandlas i konkurrens. Enligtregeringens bedömning bör därförförutsättningarna för att komplettera denuvarande reglerna om anvisning avelleverantör med bestämmelser omkonkurrensupphandling av anvisadelleverantör närmare utredas.Utökad konsumentinformationI propositionen påpekas att det på densvenska elmarknaden tills helt nyligensaknats en oberoende konsumentfunktionsom tar hand om klagomål och svarar förrådgivning till kunder. I februari 2002bildades en sådan organisation,Konsumenternas Elbyrå, genom ettinitiativ från branschorganisationenSvensk Energi och i samarbete medEnergimyndigheten och Konsumentverket.För att stärka elkonsumenternas ställningoch för att underlätta introduktionen avelcertifikatsystemet anser regeringen attutökade resurser bör avsättas tillKonsumenternas Elbyrås verksamhet underen övergångsperiod. Regeringen menar attKonsumenternas Elbyrå fyller en viktiguppgift och utgör ett värdefulltkomplement till den lokalakonsumentvägledningen. Beträffandeanslagsfrågan avser regeringen attåterkomma i budgetpropositionen för år2003.EffektbalansenI propositionen anförs att effektbalansenvid kylig väderlek med högabelastningstoppar är ansträngd. Enligtregeringen är en förutsättning för enkostnadseffektiv hantering av problemetmed effektbalansen att åtgärder kanutföras på såväl produktions- somanvändningssidan. Regeringen anser därföratt marknadsmässiga lösningar börutvecklas som ger elkunder ekonomiskaincitament och praktiska möjligheter attreducera sin elförbrukning. En viktigförutsättning för detta är att prissystemoch tekniska hjälpmedel är utformade påett sätt som möjliggör för kunden attminska sina kostnader genom att styra sinelförbrukning då risk för effektbristföreligger.I propositionen redogör regeringen föratt den uppdragit åt Svenska kraftnätatt, i samråd med ,utforma ett system för effekthanteringsom kan introduceras senast vintern2003/04. Arbetet skall ske i samverkanmed företrädare för branschen. Uppdragetskall redovisas till regeringen senast ioktober 2002.Regeringen har även uppdragit åtEnergimyndigheten att, i samråd medKonsumentverket och företrädare förbranschen, närmare utredaförutsättningarna för att införa ettsystem med debitering efter faktiskelförbrukning i kombination med tätaremätaravläsningar. En delredovisning avuppdraget lämnades till regeringen ioktober 2001. I rapporten skissas på enordning som innebär att elmätare hoskunder med en förbrukning över 8 000 kWhper år skall avläsas en gång per kvartalmed ikraftträdande . Desamhällsekonomiska effekterna avförslaget kommer att redovisas i enslutrapport i juni 2002.Regeringens åsikt är att förslag tillåtgärder bör anstå tillsEnergimyndigheten och Svenska kraftnäthar redovisat sina nu pågående uppdrag.MotionernaI motion 2001/02:N56 påpekasatt vid tidigare tillfällenuppmanat regeringen att verka för att ettsanktionssystem mot elnätsägare somfördröjer leverantörsbyten införs.Dessvärre kommer regeringen inte mednågot förslag i propositionen, sägs det imotionen. Motionärerna menar därför attriksdagen ånyo bör uppdra åt regeringenatt utforma ett sanktionssystem.Vidare anförs i motionen att detnuvarande systemet medpreliminärdebiteringar och manuellaavläsningar av elmätarna är bådeotidsenligt och oekonomiskt.Konsumenterna, konkurrensen och miljönskulle gynnas av att fjärravlästaelmätare som regelbundet rapporterarelförbrukningen införs, sägs det imotionen. Därigenom kan elräkningarnabaseras på verklig förbrukning, vilketger kunderna incitament att spara energi.Fjärravlästa elmätare skulle dessutombidra till förenklade rutiner videlleverantörsbyten. Ett införande avfjärravlästa elmätare bör enligtmotionärerna ske etappvis, och deföreslår att en moderniserad elmätningsenast bör finnas hos förbrukareav 8 000 kWh eller mer.Miljöpartiet framhåller i motion2001/02:N58 att det är angeläget attåtgärder vidtas för attunderlätta för elleverantörsbyten. Föratt motverka fördröjningar vid byte avelleverantör förespråkar motionärernadels införandet av en förseningsavgiftför de nätbolag som inte uppfyllerregelverkets krav, dels att krav skallställas på att nätfakturan skallinnehålla den information som krävs föratt genomföra ett byte av elleverantör,det sistnämnda i kombination medmöjlighet till ett vitesföreläggande.Beträffande omsättningskoncession förelhandel påpekar motionärerna att de ärtveksamma till att detaljregleraförhållandena mellan näringsidkarna ienlighet med vad som presenteras ipropositionen. Kraven bör i ställetformuleras i termer av funktion, anförsdet i motionen. När det gällerkonkurrensupphandling av anvisadelleverantör menar motionärerna att entydligare renodling av nätverksamheten,så att den helt avskiljs från annanverksamhet, är att föredra framför vadregeringen redovisar omkonkurrensupphandling. Enligtmotionärerna bör en sådan frånskiljningvara huvudalternativet i den avregeringen aviserade utredningen påområdet.Vidare betonar motionärerna vikten avaktiva, kritiska och välinformeradekonsumenter. Det bör således ställashögre krav på den information somelhandelsföretagen lämnar tillkonsumenterna. I motionen anförs attelräkningarna skall innehålla endeklaration över vilka energislag somanvänts för att producera elen. Även enallmän databas för konsumentinformationbör upprättas.I motionen framhålls även vikten avtimmätning. En bättre mätning avelförbrukningen, med omedelbara ochkorrekta priser på timnivå, skulle varafördelaktigt både för konsumenterna ochmiljön. Elanvändarna skulle därmed fåunderlag att analysera och påverka denegna förbrukningen. Ökade krav påtimmätning skulle enligt motionärernaäven främja leverantörsbyten.Motionärerna betonar också att det inteär tillräckligt att skärpa tillsynen föratt komma till rätta med de problem somfinns bl.a. beträffandekorssubventionering. Monopolverksamhetmåste skiljas funktionellt ochorganisatoriskt från konkurrensutsattverksamhet, sägs det i motionen.I motionen redogörs även för enalternativ avregleringsmodell förelmarknaden, och motionärerna menar atten avregleringsmodell med den inriktningde presenterar närmare bör utredas.Avregleringen måste utformas så att näteninte kan utnyttjas ikonkurrensbegränsande syfte, sägs det.Den modell som förespråkas i motionenbygger på att nätbolagen beställer eltill konsumenterna från spotmarknaden. Omelen måste beställas och levereras tillsamma pris, dvs. spotpriset, kan intenäten utnyttjas i konkurrensbegränsadesyfte, framhålls det. Med denna modellfår nätbolagen ett samlat ansvar förleveransen av fysisk el tillkonsumenterna. Detta leder enligtmotionärerna till väsentliga förenklingarav strukturen och den administrativahanteringen på elmarknaden. För attsäkerställa fasta intäkter kan de sominvesterar sälja prisförsäkringar somskyddar konsumenter mot höga spotpriser.Vissa kompletterande uppgifterHösten 1995 beslöt (prop.1994/95:222, bet. 1995/96:NU1) om en nyellagstiftning. Lagstiftningen, vilkenträdde i kraft ,innebär att konkurrens införts i handelnmed el. Omregleringen syftade till attskapa en ökad pris- och kostnadspress påelmarknaden, ökad valfrihet och lägreelkostnader för konsumenterna. Enhuvudprincip i den nya ellagstiftningenär att det skall vara en klar boskillnadmellan å ena sidan produktion ochförsäljning av el och å andra sidanöverföring av el (nätverksamhet).Skäligheten i nätavgifter och andraöverföringsvillkor kan granskas avnätmyndigheten vid Statensenergimyndighet.Riksdagen beslöt (prop.1996/97:136, bet. 1997/98:NU3) att införaen ny ellag, vilken trädde i kraft den 1januari 1998. Med den nya ellagen(1997:857) infördes bl.a. bestämmelsersom syftar till att skapa bättreförutsättningar för en effektivaretillsyn.För att även de små elkonsumenternaskall kunna dra nytta av omregleringengenom sänkta elkostnader beslöt riksdagenhösten 1999 (prop. 1998/99:137, bet.1999/2000:NU4) - efter tidigare initiativav näringsutskottet - att fr.o.m. den 1november 1999 avskaffa kravet på timvismätning. I stället infördes enschablonbaserad beräkning på elmarknaden.Som tidigare nämnts beslöt riksdagenvåren 2001, på förslag från ett enhälligutskott, att anmoda regeringen attskyndsamt utreda förutsättningarna ochformerna för införandet av ett effektivtsanktionssystem mot de nätbolag som inteuppfyller regelverkets krav vid byte avelleverantör eller gällande föreskrifterom angivande av anläggningsidentitet vidmätrapportering. I detta sammanhanganförde utskottet (bet. 2000/01:NU8) attdet är av synnerlig vikt förelkonsumenterna och för schablonreformensoch elmarknadens trovärdighet attrutinerna kring leverantörsbyten snabbtförbättras. Enligt utskottet borderegeringen lägga framerforderliga förslag till de lagändringarsom krävs för ett snabbt genomförande.Frågan om leverantörsbyte togs ånyo uppav utskottet i sambandmed behandlingen av propositionen omenergimarknader i utveckling (prop.2001/02:56). Utskottet påpekade i dettasammanhang (bet. 2001/02:NU9) attregeringen inte hade hanterat frågan påett tillfredsställande sätt och att det ipropositionen borde ha framlagts ettförslag till sanktionssystem. Medanledning därav förordade utskottet attriksdagen skulle anmoda regeringen attutan ytterligare tidsspillan lämna ett avriksdagen tidigare begärt förslag ominförande av ett sanktionssystem vidleverantörsbyte. I en reservation (s, v)angavs att regeringen borde återkommatill under nästa såatt bestämmelser kan träda i kraft såfort som möjligt.Elkonkurrensutredningen avlämnade ijanuari 2002 sitt betänkande omkonkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7).I betänkandet, vilket ärföremål för remissbehandling,sammanfattas slutsatserna enligtföljande:Utredningen har inte funnit någrafundamentala funktionsfel hos denavreglerade elmarknaden. Utredningenhar haft kontakter med ett stort antalav elmarknadens intressenter. Dessahar överlag ansett att enkonkurrensutsatt elmarknad i grundenär bra. Ingen har sagt sig vilja gåtillbaka till den före år 1996existerande elmarknaden. Givet deinstitutionella och andragrundläggande förutsättningar sområder bedömer utredningen attprisbildningen och konkurrensen påelmarknaden fungerar förhållandevisväl. Utredningen har dock identifieratvissa behov av kompletterande åtgärderför att en väl fungerande konkurrensmed lika villkor för marknadensaktörer skall kunna upprätthållas.Inom ramen för den kortautredningstiden har emellertid intefunnits möjlighet att uttömmandeanalysera samtliga dessa frågor. Föratt få fram ett bredarebeslutsunderlag föreslår utredningendärför att regeringen initierarföljande, fortsatta utredningsuppdrag:- Statsmakterna bör vara vaksamma påde utvecklingstendenser som innebäratt antalet aktörer minskar både iproduktion och elhandel och mer aktivtbevaka utvecklingen.