bet · GP01AU4 · 2002-03-14 00:00:00 — Arbetsgivarna bör också strävaefter att införa flexibel förläggning av arbetstidutifrån verksamhetens behov och de anställdasönskemål, att informera om rutiner när det gällerframförandet av klagomål, att uppmuntra och beviljatjänstledighet för vård av barn, både för mammor ochpappor, att göra anställda delaktiga och att ta varapå deras idéer för att utveckla verksamheten.Utvecklingssamtal och kompetensutveckling är andraviktiga faktorer för att öka trivseln i arbetslivet.Kristdemokraterna ser allvarligt på det storaantalet sjukskrivna inom den offentliga sektorn,liksom att diagnosen utbrändhet är vanligast där,och på svårigheten att rekrytera personal inom dennasektor.Den offentliga sektorns särskilda problem måsteuppmärksammas. Om personalen har goda arbetsvillkoroch känner delaktighet i verksamheten blirpersonalrekrytering ett mindre problem. Tillväxt ochlönsamhet kan baseras på personalens välbefinnandeoch medinflytande. Frågor om de anställdasdelaktighet och inflytande samt deraskompetensutveckling måste ventileras. Det är viktigtatt största arbetsgivare tar sitt ansvar påallvar. Erbjudande om trygga arbeten, med möjlighettill flexibel arbetstidsförläggning och rikmöjlighet till kompetensutveckling, är några viktigafaktorer för framtidens personalpolitik inom denoffentliga sektorn. Detta är angeläget inte minst urjämställdhetssynpunkt, eftersom många yrkesgrupperinom offentlig sektor domineras av kvinnor.Vad vi nu har anfört bör ges regeringen tillkänna. Vi tillstyrker därmed motionerna2000/01:A277 yrkandena 1 och 6 (kd),2001/02:A244 yrkande 1 (kd) och 2001/02:A246yrkande 6 (kd).3. Utredning om ohälsa (punkt 3) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 3. bifaller därmedmotionerna 1999/2000:A220 yrkande 4 och2001/02:A247 yrkande 3 i denna del och avslårmotionerna 1999/2000:A242, 1999/2000:A270,1999/2000:A726, 2000/01:A256 yrkande 1,2000/01:A313, 2001/02:A304 och 2001/02:A385yrkande 6.StällningstagandeProblematiken med stigande sjukfrånvaro ochsjuknärvaro måste enligt min mening i förstahand betraktas som ett arbetsmiljöproblem.Arbetsgivare och fackföreningar har ettgemensamt ansvar för att komma till rättamed problemet. Till skillnad från utskottetsmajoritet anser jag att regeringen intevidtagit tillräckliga åtgärder för att kommatill rätta med ohälsoproblemet. Problemenmed ohälsan är så stora, bl.a. genomde stora utgiftsökningar som faller påstaten, att det är nödvändigt att tillsättaen parlamentarisk utredning för att belysaarbetsmarknadens ohälsoproblem ochsocialförsäkringarna i ett sammanhang. Dettabör ges regeringen till känna. Jagtillstyrker därför motionerna 1999/2000:A220yrkande 4 (c) och 2001/02:A247 yrkande 3 idenna del (c). Motionerna 1999/2000:A242(s), 1999/2000:A270 (s), 1999/2000:A726 (s),2000/01:A256 yrkande 1 (mp), 2000/01:A313(v), 2001/02:A304 (v) och 2001/02:A385yrkande 6 (mp) avstyrks.4. Frågor inom ramen för trepartssamtal m.m.(punkt 4) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 4. bifaller därmedmotion 2000/01:A277 yrkande 3 i denna del ochavslår motionerna 2000/01:A225 yrkande 4,2000/01:A262, 2001/02:A229 yrkande 11 i dennadel, 2001/02:A247 yrkandena 6 och 7,2001/02:A292, 2001/02:A330, 2001/02:A333,2001/02:A342, 2001/02:A360, 2001/02:A385yrkande 5 och 2001/02:Sf395 yrkande 4.StällningstagandeEn förutsättning för att både kvinnor och män skallkunna utvecklas i sina yrkesroller och samtidigtkunna fungera i den viktiga föräldrarollen är attarbetslivet blir mer barnvänligt. Att vårda ochfostra barn bör ses som en kompetenshöjande uppgift.Vi är oroade över att det föds allt färre barn iSverige . Mycket tyder på att en ökadförvärvsfrekvens, högre tempo i arbetslivet och ökadarbetslöshet med därtill ökad rädsla för att förlorajobbet försvårar situationen för föräldrar. Enfamiljepolitik som tar sin utgångspunkt i att barnenfår en trygg och harmonisk uppväxt, där föräldraroch barn får mer tid med varandra, skulle motverkade stressymtom som ökar.Vi är kritiska till beslut att införamaxtaxa i barnomsorgen. Barn kommer att vistaslängre tid i förskolan och stressen för bådeföräldrar och barn kommer att öka. Vi förespråkar istället att ansvar och resurser ges tillföräldrarna. Föräldrarna bör ges ansvaret att självautforma sin vardag och att kunna välja denbarnomsorgsform som de anser bäst. En generösföräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledigheti åtminstone med tillgång till ettbarnomsorgskonto och tillgång till god barnomsorg avolika slag som kan väljas efter barnets ochföräldrarnas önskemål är viktiga inslag för attunderlätta kombinationen föräldraskap och arbetsliv.Om föräldrar ges möjlighet till flexibelförläggning av arbetstiden skulle de kunna minskabarnens dagliga vistelsetid i barnomsorg ellerskolbarnsomsorg. Att öka förutsättningarna fördistansarbete kan vara ett sätt att underlätta förföräldrar att kombinera familjeliv med arbetsliv. Viser också positivt på s.k. job-sharing, där tvåparter med likartad kompetens delar på ett jobb föratt klara t.ex. barnomsorg på ett familjenära sätt.Att förlägga arbetstiden så att det går att förenaarbete med familjeliv är en angelägenhet förframtidsinriktade arbetsgivare.Vi vill framhålla att stressen måste minska ocksåi hemmen. Möjligheten att köpa privata tjänstersåsom städning, tvätt, trädgårdsskötsel,fönsterputsning, bilvård osv., måste öka. Vikristdemokrater föreslår därför sänkt skatt påhushållsnära tjänster. Det skulle ge lägre priseroch ett antal nya jobb. Det skulle möjliggöra ävenför låg- och medelinkomsttagare att kunna välja bortarbetsuppgifter i hemmet till förmån för andraaktiviteter, alternativt vila.Vad vi anfört i denna reservation bör ges regeringentill känna. Motion 2000/01:A277 yrkande 3 (kd) idenna del bör tillstyrkas. Vi är ense medmajoriteten att motionerna 2000/01:A225 yrkande 4(fp), 2000/01:A262 (s), 2001/02:A229 yrkande 11 idenna del (fp), 2001/02:A247 yrkandena 6 och 7 (c),2001/02: A292 (s), 2001/02:A330 (s), 2001/02:A333(s), 2001/02:A342 (s), 2001/02:A360 (s),2001/02:A385 yrkande 5 (mp) och 2001/02:Sf395yrkande 4 (fp) bör avslås.5. Frågor inom ramen för trepartssamtal m.m.(punkt 4) (c och fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 5. bifaller därmed motionerna2000/01:A225 yrkande 4, 2001/02:A229 yrkande 11 idenna del och 2001/02:Sf395 yrkande 4 och avslårmotionerna 2000/01:A262, 2000/01:A277 yrkande 3 idenna del, 2001/02:A247 yrkandena 6 och 7,2001/02:A292, 2001/02:A330, 2001/02:A333,2001/02:A342, 2001/02:A360 samt 2001/02:A385 yrkande5.StällningstagandeDet blir allt vanligare att människor sjukskrivs meddiagnosen utbrändhet eller för andra psykiskabesvär. Det behövs därför nya verktyg för attförbättra och bedöma arbetsmiljön. Det bör göraskvalitetsbedömningar av den sociala arbetsmiljön ochpersonalpolitiken. I finns en lång traditionav att uppmärksamma och åtgärda fysiska problem sombuller och avgaser på våra arbetsplatser. Iframtiden krävs det att lagstiftare, arbetsgivareoch fackföreningsrörelse också förmår taarbetsplatsernas mjuka arbetssjukdomar stress ochpsykosocial ohälsa på större allvar. Kortsiktiganeddragningar som går ut på att till varje prisspara på personal i slimmade verksamheter kan blikontraproduktiva. Det behövs en ny syn påarbetsorganisation och ledning om vi skall kunna tavara på den guldgruva som medarbetarnas resurser ochengagemang för verksamheten utgör. Människor måstefå mer makt över den egna arbetsmiljön. Detta börges regeringen till känna.Motionerna 2000/01:A225 yrkande 4 (fp),2001/02:A229 yrkande 11 i denna del (fp) och2001/02:Sf395 yrkande 4 (fp) tillstyrks därmed. Viavstyrker motionerna 2000/01:A262 (s), 2000/01:A277yrkande 3 i denna del (kd), 2001/02:A247 yrkandena 6och 7 (c), 2001/02:A292 (s), 2001/02:A330 (s),2001/02:A333 (s), 2001/02:A342 (s), 2001/02:A360(s) och 2001/02:A385 yrkande 5 (mp).6. Arbetstid och friår (punkt 6) (kd, c ochfp)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 6. bifaller därmed motionerna2000/01:A277 yrkande 3 i denna del, 2001/02:A229yrkande 11 i denna del och 2001/02:A247 yrkande 3 idenna del samt avslår motionerna 2001/02:A220yrkandena 8 och 9 samt 2001/02:A385 yrkande 2.StällningstagandeVi är kritiska till de tankegångar som iblandframförs i debatten om en generell lagstiftning omförkortad arbetstid. Vi befarar att en sådan lösningsnarare skulle innebära en ökad stress. Däremot ärvi övertygade om att en mer flexibel arbetstid kanvara en bra lösning för många.Flera försök visar att arbetsrelaterade sjukdomarminskar om arbetstagarnas inflytande överarbetstiden ökar. De anställda får ett störresjälvbestämmande och en ökad livskvalitet samtidigtsom det blir möjligt för den som så vill att arbetafull tid. En mer flexibel arbetstid skulleunderlätta för människor att förena yrkeslivet medföräldraskap, fritidsintressen eller studier. Ävenarbetsgivare gynnas av friare arbetstider.Vi tillstyrker därmed motionerna 2000/01:A277yrkande 3 i denna del (kd), 2001/02:A229yrkande 11 delvis (fp) och 2001/02:A247yrkande 3 i denna del (c) och avstyrkermotionerna 2001/02:A220 yrkandena 8 och 9(mp) samt 2001/02:A385 yrkande 2 (mp).7. Äldrekompetenscentrum (punkt 7) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 7. bifaller därmedmotion 2001/02:A204 yrkande 3.StällningstagandeI dag har äldre svårt att komma tillbaka tillarbetslivet efter långtidssjukskrivning ellerlångtidsarbetslöshet. Äldre får ofta lämna sinanställning först när arbetsgivaren drar ned påantalet anställda. Enligt vår uppfattning förekommerdet åldersdiskriminering i arbetslivet, något sommåste ändras. Aktuell forskning visar att ålder inteär en avgörande faktor för människors kapacitet påarbetsplatsen. Många äldre har erfarenhet ochkompetens som gör dem till skickliga yrkesutövare.Den lojalitet och det engagemang som många äldre harskapar stabilitet på arbetsplatsen.Kristdemokraterna menar att det måste skapasstörre möjligheter för fler äldre att delta längretid i arbetslivet. En rad åtgärder bör därför vidtasför att åstadkomma detta. En sådan åtgärd som vikristdemokrater föreslår är att ett kompetenscentrumför utveckling av en god seniorpolitik i arbetslivetprövas. Det kan med fördel samlokaliseras medArbetsmiljöverket. Arbetsgivare skall där kunna fåkonsultstöd och rådgivning vid introduktion ochgenomförande av en aktiv seniorpolitik vidföretagen.Vi förordar med det anförda att motion2001/02:A204 yrkande 3 tillstyrks.8. Forskning om ohälsa (punkt 8) (c och fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 8. bifaller därmed motionerna1999/2000:So226 yrkande 5, 2000/01:So549 yrkande 7och 2001/02:So497 yrkande 12 och avslår motionerna2000/01:A233, 2000/01:A238 och 2001/02:A377yrkandena 2-4.StällningstagandeI har vi kommit långt när det gäller attminska riskerna för fysiska skador i arbetsmiljön.Trots detta är antalet sjukskrivna mycket högt,liksom antalet anmälda arbetsskador ocharbetssjukdomar. Belastningsskadorna irörelseorganen utgör av de inrapporteradefallen av arbetssjukdomar. Psykosociala problem ärett annat område som kommit i förgrunden.Arbetslivsinstitutet är en viktig aktör när detgäller att ta fram och sprida kunskap om hurarbetsplatser kan utformas för att främja hälsa ochförebygga ohälsa. Det finns många områden där detråder brist på kunskap och där forskning börstimuleras. Bland annat följande frågor måste,enligt vår mening, belysas i forskningssammanhang.Hur kan t.ex. arbetets positiva effekter för hälsaoch välbefinnande förstärkas? Hur kan man minskastress och enformighet i arbetet? Hur kan man fåansvar och makt över den egna arbetssituationen?Vilken är helhetsbilden av den totalaarbetsbelastningen, dvs. summan av yrkesarbete ochhemarbete? Hur ser den ut i olika faser av livet förmän och kvinnor? Detta bör ges regeringen tillkänna.Vi menar att motionerna 1999/2000:So226 yrkande5 (fp), 2000/01:So549 yrkande 7 (fp) och2001/02:So497 yrkande 12 (fp) börtillstyrkas. Vi avstyrker motionerna2000/01:A233 (kd), 2000/01:A238 (s) och2001/02:A377 yrkandena 2-4 (s).9. Fonder (punkt 9) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 9. bifaller därmedmotionerna 1999/2000:A722 yrkande 3,2000/01:A256 yrkande 2, 2001/02:A220 yrkande 2och 2001/02:A385 yrkande 3 samt avslår motion2000/01:A242.StällningstagandeMiljöpartiet föreslår att det inrättas en fond föratt förebygga och åtgärda stress och utbrändhet iarbetslivet. Grupper eller organisationer skallkunna ansöka om medel från fonden till projekt elleråtgärder för ökad hälsa och minskad stress påarbetsplatsen. En sådan fond kan medverka till attutveckla en god arbetsmiljö och en braarbetsorganisation, som förenar utvecklandearbetsvillkor med en effektiv produktion.Jag tillstyrker med det anförda motionerna1999/2000:A722 yrkande 3 (mp), 2000/01:A256yrkande 2 (mp), 2001/02:A220 yrkande 2 (mp)och 2001/02:A385 yrkande 3 (mp). Motion2000/01:A242 (s) avstyrks.10. Sjukvård i företagshälsovården (punkt 10)(m)av (), (), PatrikNorinder (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 10. bifaller därmedmotion 2001/02:A242 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeFör att ytterligare utveckla företagshälsovårdenanser vi moderater att det är angeläget attföretagshälsovården får möjlighet att även arbetamed hälso- och sjukvård.I dagens stressade samhälle är det mångayrkesverksamma som skulle uppskatta den närhet tillmedicinsk kunskap som företagshälsovården skullekunna erbjuda om den gavs möjlighet.Företagshälsovården skulle på så sätt kunna avlastavårdcentraler och andra läkarmottagningar.Kostnaderna för ohälsa orsakad av arbete uppstår isåväl företaget som samhället och hos den enskildeindividen. Vi moderater vill utvecklaförsäkringsfinansieringen inom sjukförsäkringen ochrehabiliteringen. Med en tydlig koppling mellansocialförsäkringssystemet och företagshälsovårdenges en förskjutning mot företagshälsovårdensförebyggande och rehabiliterande funktion. Frånmånga instanser riktas kritik mot att denarbetslivsinriktade rehabiliteringen inte fungerar,vare sig ur arbetslivets, , hälso-och sjukvårdens eller individens perspektiv. Vimenar att företagshälsovårdens verksamhet inomhälso- och sjukvård bör ersättas enligt sammaprinciper som privat hälso- och sjukvård anslutentill . Det som klassificeras somföretagshälsovård skall även fortsättningsvisfinansieras enligt de principer som gäller i dag.Detta bör ges regeringen till känna.Vi tillstyrker därmed motion 2001/02:A242yrkandena 1 och 2 (m).11. Företagshälsovård i övrigt (punkt 12) (coch fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 11. bifaller därmedmotionerna 2001/02:A247 yrkande 8 och2001/02:Sf395 yrkande 9 samt avslår motionerna1999/2000:Sf304 yrkande 7, 2000/01:A275,2001/02:A283 yrkandena 1 och 2, 2001/02:A309,2001/02:A371 och 2001/02:A377 yrkande 1.StällningstagandeAv Statskontorets , 2001:29, framgår att85 % av de största privata företagen och av demedelstora företagen har avtal medföretagshälsovård. De små företagen avviker dockmarkant genom att av dem anlitarföretagshälsovård enligt avtal.Företagshälsovården borde för många företag varaen värdefull resurs i arbetsmiljöarbetet.Arbetsgivarens ansvar för att förebygga sjukdom ocharbetsskada och för rehabilitering av densjukskrivne måste betonas. Här måsteföretagshälsovården spela en större roll än i dag.Regeringen bör därför återkomma med förslag somförbättrar förutsättningarna för företag att anlitaden kompetens för förebyggande insatser somföretagshälsovården kan bidra med.Det beslut om att avveckla allt offentligtekonomiskt engagemang i företagshälsovården somriksdagen fattade måsteomprövas i ljuset av den senaste utvecklingen. Vi ärinte redo att föreslå ett generellt statsbidrag tillföretagshälsovården. bör dockkunna träffa överenskommelser med arbetsplatser medmånga långa sjukfall om att köpa in medicinskexpertis (företagshälsovård). börockså, menar vi, i vissa fall kunna ge ekonomisktstöd till verksamhet inom företagshälsovårdens ram.Vad vi här har anfört bör ges regeringen tillkänna. Motionerna 2001/02:A247 yrkande 8 (c) och2001/02:Sf395 yrkande 9 (fp) tillstyrks därmed. Viär ense med majoriteten om att motionerna1999/2000:Sf304 yrkande 7, 2000/01:A275,2001/02:A283 yrkandena 1 och 2, 2001/02:A309,2001/02:A371 och 2001/02:A377 yrkande 1 bör avslås.12. Buller (punkt 13) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 12. bifaller därmedmotion 2001/02:A247 yrkande 11 samt avslårmotionerna 2001/02:A314 yrkande 5 och2001/02:Bo217 yrkande 5.StällningstagandeLiksom majoriteten noterar jag att bullerskador hoskvinnor har ökat med . del av denna ökning torde ha skett inom denoffentliga sektorn, där kvinnor är kraftigtöverrepresenterade.Jag har också tagit del av tidigareundersökningar, som visar bl.a. att risken för attdrabbas av tinnitus inom förskolan har ökatkraftigt. Orsaken till detta kan vara att störrebarngrupper vistas i lokaler som inte är anpassadeför detta. Vidare kan valet av byggnadsmaterialpåverka resonansen i lokalerna. Införandet avmaxtaxan inom förskolan riskerar att leda till attbarngrupperna blir ännu större. Situationen blir dåän mer utsatt för både barn och personal. Liknandeproblem finns inom andra områden av den offentligasektorn. Ett program för bullerdämpande åtgärder ioffentliga lokaler bör därför utformas. Detta börges regeringen till känna.Jag tillstyrker motion 2001/02:A247 yrkande 11(c) och avstyrker motionerna 2001/02:A314yrkande 5 (v) samt 2001/02:Bo217 yrkande 5(mp).13. Elektromagnetiska fält m.m. (punkt 14) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 13. bifaller därmedmotionerna 1999/2000:A215 yrkandena 1-3,2000/01:A201 yrkandena 1-3 och 2001/02:A210yrkandena 1-3 och avslår motion 1999/2000:A719.StällningstagandeDet råder delade meningar om elektromagnetiska fältär skadliga för människan. Resultat avundersökningar och forskning världen över visar dockindikationer på att det finns risker förhjärntumörer och kromosomförändringar på grund avpåverkan från starka elektromagnetiska fält. Enundersökning gjord i har visat att lågfrekventaelektromagnetiska fält stör fosterutvecklingen hosbl.a. Fältmätningar har ocksåblivit utförda i spårvagnar i Norrköping.Sverige har inga gränsvärden. Det finns dockländer som infört sådana, t.ex. där detfinns en lag som förbjuder för hög strålning frånelektromagnetiska fält. I har helt nyligenskadestånd utbetalats för sjukdom orsakad avelektromagnetisk strålning.Magnetfälten mäts i µ-tesla. Rekommendationenligger vid arbete i magnetfält på högst 0,20,3 µT.Datorer klarar i allmänhet denna gräns, men intebatteriladdare, transformatorer och annan utrustningsom har elektromagnetiska fält på 10 µT. Dessaapparater finns vid förarplatsen hosspårvagnsförare, och uppmätta värden där ligger på3-4 µT och upp till 10 µT. Variationen beror på attvärdena skiljer sig när spårvagnen står stilla ochvid starter. Spårvagnsförare är alltså en grupp somär mycket utsatt för starka elektromagnetiska fält.Förhållandet för lokförare och tågpersonal ärlikartat. Jämförs värdena på dessa arbetsplatseravseende elektromagnetisk strålning med derekommenderade värdena för byggnader såsom skolor,daghem och lekplatser är skillnaden väsentlig. Förde senare är rekommendationen att det högsta värdetblott skall vara 0,2 µT.Forskningen på området bör öka och fler studiergöras, så att riskerna för dem som utövar sitt yrkei elektromagnetiska fält kan minimeras.Eftersom undersökningar och rapporter världen övervisar på risker för hjärntumörer ochkromosomförändringar måste ett stort mått avförsiktighet iakttas och mätningar genomförasregelbundet. Barn som vistats vid kraftledningar hari hög grad utvecklat hjärntumörer. Många kvinnor ifertil ålder återfinns i ovan beskrivnayrkesgrupper, såsom spårvagnsförare, och detta talarytterligare för att försiktighetsprincipen måstevara vägledande med tanke på eventuella hälsorisker.Gränsvärden bör alltså finnas för arbeten somgenomförs under inverkan av elektromagnetiska fält.Detta bör ges regeringen tillkänna. Jagtillstyrker därmed motionerna 1999/2000:A215yrkandena 1-3 (mp), 2000/01:A201 yrkandena 1-3 (mp)och 2001/02:A210 yrkandena 1-3 (mp). Motion1999/2000:A719 (s) avstyrks.14. Hygieniska gränsvärden (punkt 16) (v)av () och Carlinge Wisberg (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 14. bifaller därmed motion2001/02:A352.StällningstagandeEnligt den senaste tillgängliga statistiken beräknaskemiska hälsorisker orsaka ca 6 000 yrkessjukdomarper år. Statistik skall dock tolkas medförsiktighet. Ofta kan inte de kemiska hälsoriskernauppfattas av våra sinnen. kan de gehälsoeffekter med lång latenstid.Det hygieniska gränsvärdet är ingen gräns mellanfarligt och ofarligt. Det är snarare ett uttryck förvad samhället anser vara acceptabelt. Närgränsvärdet fastställs tas bl.a. hänsyn tilltekniska och ekonomiska faktorer. Det är kompliceratoch svårt att bedöma kemiska hälsorisker. Vi befararatt många av våra gränsvärden är för högt satta medtanke på att ingen tillräckligt känner till delångtidsverkande effekterna av olika kemiska ämnensom cancer, genetiska skador, nervskador osv.Därtill kommer att det bara är i några fall somsamverkan mellan enskilda ämnen studerats.Även om samhället har lärt sig att hantera en delav riskerna så är kunskapen om många av vårakemikalier alltjämt otillräcklig.Försiktighetsprincipen vad gäller kemikalier bördärför gälla i alla situationer. Om det finns riskatt ett kemiskt ämne medför fosterskador bör ämnetförbjudas och ersättas med säkra alternativ. Iproduktionen och i samband med exponering bör alltidförsiktighet krävas, speciellt när kunskapen omämnets egenskaper är bristfällig. Ämnet kanförorsaka cancer på längre sikt.För att få bättre och säkrare gränsvärdenivåer börsamhället vid gränsvärdebedömningen gå ifrån detekniska och ekonomiska avvägningarna, anser vi.Gränsvärden bör vara baserade på vetenskapligaunderlag där de medicinska underlagen och risken förbåde långsiktiga och kortsiktiga besvär övervägs.Regeringen bör utvärdera effekterna av nuvarandesystem för utarbetandet av gränsvärden och komma medförslag om hur säkrare gränsvärdenivåer skallutarbetas.