bet · GP01UBU10 · 2002-03-21 00:00:00 — Den delsom pågår nu beräknas fortgå fram till 2003.Utgångspunkterna för projektet är dels samhälletsstora behov av personer med utbildning inomnaturvetenskapliga och tekniska områden, delsbehovet hos medborgarna att ha en bas av kunskaper inaturvetenskap och teknik. I många skolor pågåraktiviteter för att särskilt intressera flickor förteknik.När det gäller kompetensutveckling har 71 miljonerkronor satsats under 19992001 med inriktning pålärare som arbetar med naturvetenskap, teknik ochmiljö. I budgetpropositionen informeras omatt regeringen har för avsikt att ge fortsatt stödtill arbetet med naturvetenskap och teknik i skolan,bl.a. för kompetensutvecklande insatser i samarbetemed olika resurscentrum.Utskottet anser att skolan har en viktig uppgiftvad gäller att ge eleverna grundläggande kunskapersåväl i teknik och naturvetenskap som i miljöfrågoroch de framsteg som gjorts på miljöområdet. Ienlighet med de kursplaner som gäller för såvälgrundskola som gymnasieskola skall frågor om miljöninte bara behandlas inom de naturorienterande ämnenautan även inom andra ämnen. Miljöfrågor ochmiljöaspekter skall behandlas på ettämnesövergripande sätt och genomsyra allundervisning.När det gäller kommunala teknikskolor villutskottet understryka att dessa skolor är ett brasätt att ändra attityderna hos eleverna tillnaturvetenskap och teknik. För att ämnena inte skallbetraktas som svåra kunskapsområden som enbart vissakan tillägna sig och som enbart gäller vissa smalasektorer på arbetsmarknaden, är det viktigt atttidigt väcka intresse hos barn och ungdomar fördessa ämnen. Att stimulera en utveckling avkommunala teknikskolor är dock enligt utskottetsmening i första hand en fråga för kommunerna.Nya ämnen och inslag i undervisningenMotionerI motion 2001/02:Ub282 (c) yrkande 1 föreslårmotionären att trafikkunskap införs på schematfr.o.m. Skolan är enförberedelse för livet och därför måstetrafiksäkerhet läras ut i skolan. I motion2001/02:T286 (fp) yrkande 2 menar motionären att detbehövs en förbättrad och mer aktivtrafikundervisning på alla skolnivåer.Kristdemokraterna menar i motion 2001/02:Kr429yrkande 2 att skolan har ett ansvar för att föra inmediekultur i undervisningen. Medieundervisninginnebär enligt motionärerna att förmedla såvälteoretiskt vetande som ett praktiskt kunnande ochatt det genom en kombination av analys ochproduktion ges möjlighet att lära sig att kritisktvärdera medierna.I motion 2001/02:Ub409 (v) begärs etttillkännagivande om att träning i civil olydnadborde vara en självklarhet i den demokratiskaprocessen och även skall vara en del av utbildningeni ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap ochhistoria på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan ochhögskolan. Motionärerna menar att den blindalydnaden är ett hot mot demokratin och framhålleratt det till stor del är genom civil olydnad som dereformer som lett till vårt demokratiska samhällekommit till stånd.I motion 2001/02:Ub297 (fp) yrkande 2 föreslårmotionären att en upplysningskampanj om de massmordsom begåtts i kommunismens namn genomförs. utvärdering av undervisning historia framgår att det finns en brist påengagemang och lättillgänglighet om utvecklingen iSovjetunionen och Östeuropa.I motion 2001/02:Ub375 (s) föreslår motionären atten utredning skall tillsättas i syfte att finna ettbidragssystem som underlättar för skolklasser frånhela landet att en gång besökalandets huvudstad och dess riksinstitutioner.Motionären uppger att det vid en internationelljämförelse kan konstateras att många länder har ettsystem där staten ger specialdestinerade bidrag tillde klasser som besöker parlamentet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet vill framhålla att trafikkunskap ochmedieundervisning är angelägna ämnen för elever attfå kunskap i. Vad gäller trafikkunskap framgår detav läroplanen för det obligatoriska skolväsendetm.m. (Lpo 94) respektive de frivilliga skolformerna(Lpf 94) att rektor har ett särskilt ansvar för atteleverna får kunskaper i trafikfrågor. Skolverkethar också i samarbete med publicerat ettreferensmaterial som stöd för skolornastrafikundervisning. Vad gäller medieutbildning ingåri de samhällsorienterande ämnena att eleverna skallbli förtrogna med olika sätt att samla kunskapersamt utveckla insikter i hur olika medier kananvändas och hur de påverkar människan ochsamhället. Att söka, granska, välja, strukturera,kritiskt värdera, integrera och redovisa informationpå skilda sätt är centralt i de samhällsorienterandeämnena.När det gäller utbildning i civil olydnad menarutskottet att framväxten av det demokratiskasamhället väl kan skildras inom desamhällsorienterande ämnena. Ytterligareundervisning såsom motionärerna föreslår är enligtutskottets mening obehövlig. Även upplysning om demassmord som begåtts i kommunismens namn ryms välinom dessa ämnen, och utskottet förutsätter att såockså sker. Utskottet menar slutligen att denansvarsfördelning som råder mellan stat och kommunvad avser skolan, innebär att det är kommunerna somskall besluta i frågor som rör t.ex. finansieringenav skolresor och studiebesök.Frågor om hälsa och livsstilUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena rörande skolans ansvar förelevers hälsa och motion, ANT-information ochsex- och samlevnadsundervisning samt yrkandetom en utredning avseende hälsa och idrott.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp), 9 (m,kd, c, fp) och 5 (m).Skolans ansvar för elevers hälsa och motionMotionerEtt antal motioner tar upp frågan om de ökadehälsoproblem som sätts i samband med för litemotion. Flera motionärer hänvisar till ett växandeproblem med folkhälsan i form av vällevnadssjukdomarhos barn och ungdomar. Fel matvanor och för litemotion leder till en sämre folkhälsa.I motion 2001/02:Ub464 (m) yrkande 1 framhålls attfysisk aktivitet och motion är av oerhört storbetydelse. Motionären menar att skolan har ettviktigt delansvar för att lägga grunden för godamotionsvanor hos barn. Fysisk aktivitet är heltavgörande för personlig livskvalitet och iförlängningen för folkhälsan. I samma motion,yrkande 2, pekar motionären på betydelsen avsocioekonomisk status för fetma och övervikt. Fetmafår inte bli en klassfråga bland barnen påskolgården och därför bör skolan enligt motionärenett särskilt ansvar för att alla elever skall rörapå sig.Kristdemokraterna understryker i motion2001/02:Ub446 yrkande 9 att idrottens positivabetydelse inte bara för fysiskt välbefinnande utanäven för teoretisk inlärning är klart påvisad, ochman menar att detta skall beaktas iplaneringsarbetet i skolan. I motion 2001/02:So612(kd) yrkande 4 menar att skolangenom riktade insatser måste öka hälsomedvetandetbland barn och ungdomar. Övervikten bland unga ökarsamtidigt som alltfler tycks röra sig mindre ochväljer stillasittande aktiviteter.I motion 2001/02:Kr427 yrkande 4 begär Folkpartietett tillkännagivande om vikten av att grundlägga enhälsosam livsstil och skolans betydelse idetta sammanhang. pekar på att om ingetgörs för att vända den negativa trenden medvälfärdssjukdomar och komma tillrätta med detgigantiska hälsoproblemet kommer att få enallt större del av befolkningen som inte klarar avatt utföra ett arbete med normal grad av fysiskansträngning. Insatser måste göras för attförändra människors hälsobeteende. somidrottsrörelsen engagerar en mycket stor del avungdomen finns det ett växande antal fysiskt heltpassiva. Det spontana idrottandet utanföridrottsrörelsens organiserade verksamhet har enligtmotionärerna minskat under det senaste decenniet.Folkpartiet framhåller att idrottsrörelsen somfrivillig folkrörelse aldrig kan ha huvudansvaretför att nå alla barn och ungdomar med ett positivtbudskap om motionens och den fysiska aktivitetensbetydelse samt en allmän hälsofostran. Denna uppgiftligger, och måste framöver också ligga, på skolan. Imotion 2001/02:Ub293 (kd) yrkande 2 menarmotionärerna att idrottsämnets ställning börstärkas. Former måste hittas som kan genomsyra varjeelevs möjlighet att få idrott som ett positivt ochroligt moment i sin skolvardag och som kan öppna förmera rörelse också och i vuxenlivet.I motion 2001/02:Ub346 (v) yrkande 2 begärs etttillkännagivande att regeringen bör återkomma medförslag som syftar till att stimulera ökad ochdaglig fysiska rörelse i . I motion2001/02:Ub364 (s) yrkande 1 begärs etttillkännagivande att i samverkan medRiksidrottsförbundet skall få i uppdrag attgemensamt utreda möjligheterna till en långsiktigsamverkan mellan skola och föreningsliv för ökadfysisk aktivitet hos barn och ungdom. En djuparekartläggning och utvärdering behöver göras för attse om och hur en samverkan mellan skola ochföreningsliv är möjlig att realisera. Motionärernamenar också att en framtidsanalys bör göras inomutredningsarbetet, för att se hur skolidrott,rastverksamhet och föreningsliv behöver förändrasför att möta barns och ungdomars behov ochförväntningar. Syftet bör vara att utveckla metoderoch arbetssätt för att nå alla barn och ungdomar medlustfyllda aktiviteter. Dessutom bör bredd- ochmotionsverksamhet utvecklas för att även nå dem sominte attraheras av den prestationsinriktade idrotten(yrk. I motion 2001/02:Ub476 (s) föreslås att enutredning bör tillsättas för att se över hur skolankan stärka ämnet idrott och hälsa, oavsettdecentraliserad timplan eller ej, och genom detta taansvaret för att ge barn och ungdomar ett beståendeintresse för regelbunden fysisk aktivitet, och attgrundlägga goda vanor som kan leda till hälsa ochvälbefinnande.Utskottets ställningstagandeFrågor om utökade satsningar på idrott, hälsa ochbättre matvanor har varit föremål för utskottetsuppmärksamhet under en rad av år; senast ibetänkandet Hälsa, lärande och trygghet (bet.2001/02:UbU6). Utskottet menade då att såvälföräldrar som skola har en viktig roll som främjareav en god livsstil och ett ansvar för att motverkafysisk inaktivitet och osunda matvanor hos barnenrespektive eleverna. Utskottet pekade också påkursplanen för ämnet idrott och hälsa, där det bl.a.sägs att eleverna i slutet av det nionde skolåretskall förstå sambandet mellan mat, motion och hälsa.Ämnet syftar till att utveckla elevernas fysiska,psykiska och sociala förmåga samt att ge kunskaperom den egna livsstilens betydelse för hälsan.Utskottet framhöll också att förebyggande insatsergörs av och , bl.a. i syfte att få ett bättrekunskapsunderlag om barns och ungdomars kostvanoroch fysiska aktivitet.Regeringen anför i budgetpropositionen för 2002att man anser det viktigt att barns och ungdomarsattityder till fysisk aktivitet utvecklas ochstimuleras. För att stödja skolan i detta arbeteavser regeringen sätta av utvecklingsmedel för attunder en period kunna stimulera skolorna att arbetaför att eleverna skall bli mer fysiskt aktiva, såvälunder skoltid som . Regeringen informerarockså om att man avser att ta initiativ till att detpå nationell nivå inrättas ett resurscentrum med denbeskrivna inriktningen. Vidare har iregleringsbrevet erhållit ett uppdrag därman skall utvärdera och analysera undervisningen iämnet Idrott och hälsa i förhållande tillkursplanerna samt utvärdera i vilken mån elevernadeltar i och fullföljer utbildningen. Orsaker tillbristande måluppfyllelse skall analyseras. Därutöverskall verket analysera hur undervisningensuppläggning påverkar elevernas inställning tillämnet och förståelse för behovet av fysiskaaktiviteter.Nationella folkhälsokommittén har i sittslutbetänkande Hälsa på lika villkor nationellamål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnat förslag tillnationella folkhälsomål samt strategier för hurmålen skall uppnås. Utskottet kan konstatera att ettomfattande arbete bedrivits inom ramen förNationella folkhälsokommitténs uppdrag när detgäller hälsotillståndet i allmänhet hos barn ochungdomar. Att barn skall ha trygga och jämlikauppväxtvillkor anges som ett av de föreslagnafolkhälsomålen, men även under de flesta andra målenbehandlas barns och ungdomars villkor. Kommitténframhåller bl.a. vikten av en hälsofrämjandeförskola och skola. Regeringen avser att senare i årlägga fram en folkhälsoproposition med nationellamål för en hållbar utveckling och en hälsa på likavillkor. I ett stort antal motioner finns yrkandensom understryker motionens betydelse för hälsan ochatt elever bör stimuleras till ökad fysiskaktivitet. Utskottet delar denna uppfattning ochförutsätter också att regeringen i sin kommandeproposition om en förbättrad folkhälsa föreslåråtgärder som stimulerar till dagliga fysiskaaktiviteter i skolan. Utskottet menar dock att detinte enbart är skolans ansvar att stimulera ochuppmuntra barn och ungdomar till ökad fysiskaktivitet utan utgår ifrån att regeringensproposition även kommer att innehålla förslag omsamverkan mellan olika aktörer för att förbättrafolkhälsan. Utskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utredning om hälsa och idrottMotionenI motion 2001/02:So376 (kd) yrkande 6 begärs etttillkännagivande att idrotts-ämnets ochhemkunskapsämnets innehåll och timplan blir föremålför särskild utredning. Motionären menar attregeringen bör uppdra åt Socialdepartementetoch att, i nära samarbete medUtbildningsdepartementet, utreda kostnaderna förförebyggande, friskvårdande insatser kontrasjukvårdande och behandlande insatser. I arbetet börockså ingå att ta fram en långsiktig plan för ettframgångsrikt hälsoarbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avstårmotionsyrkandet.Utskottet menar att mot bakgrund av vad som anförsunder Skolans ansvar för elevers hälsa och motion ärdet obehövligt med en utredning som ytterligarebelyser den fysiska aktivitetens betydelse förelevers hälsa.Skolans ansvar för ANT-informationMotionerFolkpartiet föreslår i motion 2001/02:Ub221 yrkande22 en nationell handlingsplan för hur kampen motungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skallintensifieras. föreslår i motion2001/02:So495 yrkande 16 att ANT-undervisningenskrivs in i läroplanen. ANT-undervisningen saknar enväldefinierad plats i skolans verksamhet vilket isin tur leder till att det blir svårt att utverkatydliga och utvärderingsbara mål på lokal nivå.Miljöpartiet anför också att många lärare saknargoda kunskaper inom ANT-området. För att förbättradetta måste skolorna erbjuda kompetensutvecklinginom området (yrkande 17). Enligt ärdet också viktigt att den kommunala skolplanen, somskall utgöra grunden för de enskilda skolornas ANT-undervisning, också fungerar som sådan (yrk. 18).Skolverkets granskning visar att detta inte fungerartillfredsställande på ANT-området.Moderaterna menar i motion 2001/02:Ub233 yrkande 6att samarbetet mellan skola och socialtjänst behöverutvecklas och ges direkt konkreta former närungdomar ställts under övervakning.Det är viktigt att regler för sekretess m.m. inteomöjliggör ett fungerande samarbete i syfte attförebygga brott och missbruk bland unga. I motion2001/02:Ju322 yrkande 3 menar attinformationsplikt för skolan om narkotikansverkningar bör införas. Skolan bör ha en absolutplikt att informera föräldrar när ett avvikandebeteende uppstår hos någon elev. menaratt skolans och barnavårdens arbete med attförebygga, upptäcka och hejda narkotikan blandungdomar bör förstärkas.I motion 2001/02:So371 (m) yrkande 2 menarmotionärerna att skolan har en betydelsefull uppgiftatt informera om följderna av ett missbruk och vaddet kan innebära i form av brott och straff. Vidaremåste all skolpersonal ha tillräcklig kunskap omnarkotika och hur den påverkar för att så tidigt sommöjligt kunna upptäcka missbruk. Motionären i2001/02:Ub227 (m) menar att det är angeläget attskolan redan i tidiga årskurser informerar elevernaom droger i syfte att motverka ytterligare spridningav drogmissbruket. Motionären föreslår attregeringen initierar en riksomfattande kampanjanpassad efter de olika årskurserna.I motionerna 2001/02:So615 (v, kd, fp, mp, c)yrkande 1 och 2001/02:So502 (v) yrkande 1 begär motionärerna attregeringen ger i uppdrag att utvecklastrategier för tobaksprevention som bygger påungdomarnas egna erfarenheter och engagemang ochföra ut detta till landets skolor. I motion2001/02:Ub550 yrkande 1 (kd) begärs etttillkännagivande om att skall verka föratt förbättra skolans ANT-undervisning.I motion 2001/02:Ju237 yrkande 20 föreslårCenterpartiet att informationen till ungdomar ochföräldrar angående droger och deras följder skallöka. Skolan är den viktigaste arenan fördrogprevension eftersom skolan når alla kategorierav ungdomar. I skolan finns också de bästaförutsättningarna för att tidigt observera avvikandebeteende och vidta åtgärder. Rikstäckande kampanjermot drogmissbruk föreslås i motionerna 2001/02:Ub303(kd) yrkande 2, 2001/02:Ub477 (c, fp) yrkande 3 och2001/02:Ub355 (s).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet vill, liksom i tidigare betänkanden,understryka skolans viktiga roll när det gällerinformation i ANT-frågor. I läroplanen för detobligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) anges attrektor har ett särskilt ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden integreras iundervisningen. Sådana kunskapsområden är exempelvisriskerna med tobak, alkohol och andra droger.Utskottet anordnade en öppen utfrågningom skolan och elevernas hälsa och välbefinnande.Utfrågningen ägnades bl.a. åt ANT-undervisningen.Utskottet vill också erinra om rapportenSamverkande styrning Om läroplanerna somstyrinstrument (Ds 2001:48) som för närvarandebereds inom genomförde 1999 en nationellkvalitetsgranskning av ANT-undervisningen. Verketframhöll vikten av skolpersonalenskompetensutveckling inom ANT- ochhälsoundervisningen. Det är skolhuvudmannen som isamråd med skolans personal har att avgöra vilkabehov av kompetensutveckling som finns och börprioriteras. har gett ut ettmaterial där slutsatserna av kvalitetsgranskningenav undervisningen om tobak, alkohol och andra drogerbehandlas.Mot bakgrund av det arbete med att förbättra ANT-undervisningen som pågår finner utskottet inte skälatt förorda en närmare reglering av denna.Skolans ansvar för sex- ochsamlevnadsundervisningMotionerI motion 2001/02:So305 (kd) yrkande 3 menarmotionären att skall utforma nationellamål för samlevnads- och sexualundervisning i skolan.Motionären menar också att , i samråd medlärarnas organisationer, , skall utformakompetensutvecklande insatser för lärare (yrk. 4).Slutligen föreslår motionären att ettforskningsprojekt rörande hur det sexualiseradespråkbruket i skolorna påverkar ungdomars syn påsexualitet och deras sexuella beteende börgenomföras (yrk. 5).I motion 2001/02:Ub347 (v) yrkande 2 föreslårmotionärerna att den nationella styrningen börstärkas när det gäller omfattning och innehåll isex- och samlevnadsundervisningen. Förmågan attreflektera över frågor om sexualitet och samlevnadbör ingå som ett kunskapsmål i läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan. I motion2001/02:L371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 33 menarmotionärerna att sex- och samlevnadsundervisningenbör förbättras och vara obligatorisk. Motionärernamenar att kursplanens texter är mycket otydliga. Detär orimligt att det inte finns krav på att upplysaom homo- och bisexualitet. Motionären i motion2001/02:Ub468 (kd) yrkande 1 menar att sex- ochsamlevnadsundervisningen skall bli obligatorisk igrund- och gymnasieskolan samt att skolhälsovårdenbör ha det övergripande ansvaret. I motion2001/02:Ub231 (kd) yrkande 1 menar motionärerna attbåde skolan och samhället måste bidra till attungdomar får en varm och sund syn på sin sexualitet.Det är nödvändigt att skolan i sinsexualundervisning lyfter fram problematiken kringde vanföreställningar som skapats av pornografin.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet vill peka på att kursplanerna förgrundskolans alla ämnen har reviderats medtillämpning från . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tidskall avsättas för att diskutera och reflektera överbegrepp som identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet. Där betonas vikten av att tala omvärdefrågor i samband med undervisning om samlevnadoch relationer, människosyn och språkbruk. Även ikursplanen för de natur-orienterande ämnena finnsvissa inslag som gäller sex och samlevnad. Inuvarande kursplan ses homosexualitet som en avflera samlevnadsformer som också har sociala ochkulturella aspekter.Utskottet vill också peka på det arbete somgenomförts inom (jfr avsnittetVärdegrunden ovan). I projektets slutbokVärdegrundsboken om samtal för demokrati i skolanfinns avsnitt om sex- och samlevnadsundervisningen irelation till de grundläggande demokratiska värdena.Boken har spritts till skolorna. harockså utarbetat referensmaterial som kan användas isex- och samlevnadsundervisningen. Någon särskildstatlig granskning av innehållet i läromedelförekommer inte, och bör inte heller förekommaenligt utskottets uppfattning. Det ankommer påkommuner och skolor att bestämma vilka läromedel somskall användas i undervisningen. Slutligen villutskottet framhålla uppdrag attkartlägga bl.a. förekomsten av sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning iskolan. Verket skall också redovisa vilka insatsersom i övrigt behöver vidtas. Uppdraget skallredovisas senast den 1 november 2002.Lärare och skolledareUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslåryrkandena om förändringar avseende lärare ochskolledare.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (fp), 8 (m,c, fp), 7 (m, fp) och 5 (m).Lärarnas ställning m.m.MotionerFolkpartiet menar i motion 2001/02:Ub221, yrkande11, att läraryrket måste uppvärderas. Det är svårtatt locka studenter att bli lärare och många hopparav läraryrket. I motion 2001/02:Ub387 (kd) yrkande 2föreslås att en uppföljning görs om varför avhoppsker från lärarkåren. Satsningar bör också göras föratt locka tillbaka de lärare som lämnat skolan. Iyrkande 3 föreslår motionären att en uppföljningockså bör göras för att visa på hur andelenobehöriga lärare påverkar kvaliteten i skolan. Imotion 2001/02:Ub433 (m) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att bör ges i uppdragatt anstränga sig ytterligare för att få behörigalärare i skolan. Motionären menar att ävenregeringen borde anstränga sig att öka antaletbehöriga lärare och ge dem stöd i deras arbete.Kristdemokraterna föreslår i motion 2001/02:Ub446yrkande 14 att varje nyutexaminerad lärare skall fåen erfaren lärare som personlig under sittförsta arbetsår. De nyutbildade lärarna fårsuccessivt växa in i sitt arbete och de merrutinerade lärarna får ta del av nya perspektiv somkan bidra till deras egen undervisning.I motion 2001/02:Ub293 (kd) yrkande 3 begärs etttillkännagivande om ett utökat uppdrag ilärarutbildningen och lärarfortbildningen.Motionärerna menar att varje lärare under sinutbildningstid måste få kunskap och pedagogiskfärdighet för att kunna fungera i den viktigaledarrollen. Även verksamma lärare bör kunna genomgåfortbildningskurser.Folkpartiet menar i motion 2001/02:Ub220, yrkande13, att skolans skyldighet att erbjuda fortbildningmåste slås fast. Läraryrket är ett yrke som aldrigfår vara statiskt. En plan för varje läraresämnesfördjupning och pedagogiska fortbildning måstegöras upp. I yrkande 14, samma motion, menarFolkpartiet också att det är viktigt att värnaläraryrkets kompetens. Styrelser med lekmän ochelever kan inte få fatta beslut om pedagogiska ochämnesteoretiska frågor i skolan. Lärarnas ochrektorernas professionalism måste värnas.I motion 2001/02:Ub490 (v) föreslår motionärernaatt en utredning bör tillsättas för att utröna hurmentorprojekt med Näktergalen i som förebildskall kunna spridas till andra kommuner och omfattafler studerandekategorier än lärarstuderande. VidLärarhögskolan i bedrivs ettpilotprojekt som går ut på att låta lärarstuderandevara mentorer för skolbarn som lever under sådanaförhållanden att de saknar goda möjligheter attutvecklas socialt och kunskapsmässigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden.Den nya lärarutbildningen som startade hösten 2001kommer enligt utskottets uppfattning att leda tillatt färre studenter hoppar av utbildningen och attfler stannar i yrket.