bet · GP01KU34 · 2002-05-21 00:00:00 — Enligt Rådet medförde även den iSverige förhållandevis stora negativa opinionen tillEU att många avstod från att rösta.Regeringen ansåg i propositionen att särskildaåtgärder behöver vidtas för att öka deltagandet ivalen till . Bland annat har som en särskild uppgift att diskuteradeltagandet i valet till Europaparlamentsvalen (dir.2001:35). Det är, framhöll regeringen, viktigt attdebatten kring EU:s framtidsfrågor engagerar såmånga samhällsgrupper som möjligt och att kunskapenom roll ökar. Regeringen ansågatt en diskussion om en bättre tidpunkt för valetbör initieras, vilket Rådet för utvärdering av 1998års val också hade föreslagit.Riksdagen har på förslag av utskottet godkänt deav regeringen framlagda målen för demokratipolitiken(bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190).I regeringens skrivelse 2001/02:115 EU:sframtidsfrågor nämns i samband med frågan ommaktbalansen mellan institutionerna att regeringenär öppen för förslag som kan bidra till att höjadeltagande i val till Europaparlamentet.Utskottets ställningstagandeSom framgår av redovisningen ovan har regeringeninitierat åtgärder för att öka deltagandet i såvälde nationella valen som valen tillEuropaparlamentet. Den breda diskussion om EU:sframtidsfrågor som inletts och vari det sittandekonventet utgör en central del bör enligt utskottetsuppfattning också kunna medverka till att höjamedvetandet om betydelse ochdärmed även öka människors benägenhet att rösta iparlamentsvalen. Utskottet anser inte att någottillkännagivande med anledning av motion2000/01:U510 (c) yrkande 11 är påkallat.RösträttMotionEn fråga som avser förhållandena i andra länder tasupp i motion 2000/01:K383 av ().Motionären begär ett tillkännagivande för regeringenom vikten av att inte ha inskränkningar i rösträttentill . Motionären kritiserar attdet i några EU-länder finns sådana inskränkningar,exempelvis för den som avtjänar ett längrefängelsestraff, har dömts för vissa brott ellerlider av en sinnessjukdom. Hon anser det viktigt attfrågan aktualiseras inför de nya medlemsländer somberäknas kunna inträda i EU och att därförbör verka för att både de nuvarande och de blivandemedlemsländerna inte skall ha några inskränkningar isin rösträtt till Europaparlamentet.BakgrundI tilläggsprotokollet till Europakonventionenföreskrivs i artikel 3 att fördragsparternaförbinder sig att anordna fria och hemliga val medskäliga tidsintervaller under förhållanden somtillförsäkrar folket rätten att fritt ge uttryck åtsin mening beträffande sammansättningen av denlagstiftande församlingen.FN:s konvention om medborgerliga och politiskarättigheter innehåller en bestämmelse i artikel 25om rätt för alla medborgare - utan åtskillnad avnågot slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön,språk, religion, politisk eller annan åskådning,nationell eller social härkomst, egendom, börd ellerställning i övrigt - att delta i handhavandet avallmänna angelägenheter direkt eller genom frittvalda ombud, och att välja och bli vald vidperiodiska och hederliga val förrättade på grundvalav allmän och lika rösträtt och hemlig röstningvarigenom garanteras att väljarnas vilja kommerfritt till uttryck.I EG-fördraget artikel 190 föreskrivs attEuropaparlamentets företrädare för folken i destater som slutit sig samman i gemenskapen skallväljas genom allmänna direkta val. Europaparlamentetskall vidare utarbeta förslag till allmänna direktaval enligt en i alla medlemsstater enhetlig ordningeller i enlighet med principer som är gemensamma föralla medlemsstater. Sådana förslag har också lagtsfram men har på grund av oenighet i rådetinte kommit till något avgörande. Rådet skallenhälligt fastställa bestämmelserna efter samtyckefrån och rekommenderamedlemsstaterna att anta bestämmelserna i enlighetmed deras konstitutionella föreskrifter.Bindande EG-rättsliga bestämmelser om val avföreträdare i finns främst i en avrådet beslutad akt om allmänna och direktaval till , den s.k. valrättsakten,fogad till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom.Bestämmelser finns också i rådets direktiv från år1993, 93/109/EG om fastställande av närmarebestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val tillEuropaparlamentet för unionsmedborgare som ärbosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare.I den svenska regeringsformen fanns tidigare enföreskrift om att den som var omyndigförklarad avdomstol inte hade rösträtt. I och med att institutetomyndigförklaring avskaffades upphävdesockså rösträttsinskränkningen (prop. 1987/88:32,bet. KU 1987/88:33, 1988/89:KU2). Att slopa dethinder för rösträtt som omyndigförklaringen innebarvar enligt förarbetena ett av de viktigaste skälenför att avskaffa omyndigförklaringarna. Det vardärmed inte sagt att rösträtten måste vara heltoinskränkt för alla vuxna personer, utan det ansågsi och för sig tänkbart att införa regler som gjordedet möjligt att i undantagsfall, t.ex. vid allvarligpsykisk ohälsa, frånta den enskilde rösträtten.Argumentet skulle vara att vissa allvarligt sjukalättare än andra kunde bli offer för otillbörligpåverkan. Argumentet ansågs emellertid inte ha såstor tyngd att det uppvägde de skäl, framför alltrespekten för den enskilda människans värde ochintegritet, som talade för att alla skall ha kvarsin rösträtt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit anledning att göra någongenomgång av rösträttsreglerna vare sig i EU:smedlemsstater eller i kandidatländerna. Utskottetutgår från att regeringen i de sammanhang där fråganaktualiseras verkar för rättvisa rösträttsregler iunionens nuvarande och blivande medlemsstater vidval till . Utskottet anser därmedatt något tillkännagivande inte behövs med anledningav motion 2000/01:K383 (s).Europaparlamentets verksamhetsort m.m.MotionerFrågan om platsen för verksamhettas upp i flera motioner, där parlamentets resormellan och kritiseras.Alf m.fl. (kd) begär i motion2001/02:K426 yrkande 4 ett tillkännagivande förregeringen om att säte ocharbetsplats bör finnas på en och samma plats.Motionärerna framhåller att det månatliga flyttandetmellan och kostar stora summorpengar och innebär förluster i effektivitet ocharbetsro för parlamentet och utgör en källa tillberättigat folkligt missnöje.Marianne m.fl. (c) begär i motion2000/01:U510 yrkande 13 ett tillkännagivande förregeringen om att sessioner börkoncentreras till . Motionärerna framhålleratt de olägenheter och de extra kostnader somsessionerna i medför inte står i rimligproportion till nyttan av att hålla sessionerna påtvå orter.Lars m.fl. (fp) begär i motion2001/02:U301 yrkande 16 ett tillkännagivande förregeringen om att koncentrera Europaparlamentetsarbete till en ort. Motionärerna uttalar storrespekt för den historiska bakgrunden till att läggaEuropaparlamentets sessioner i , men anseratt parlamentet ändå självt måste få fatta beslut omsina arbetsformer och sin sammanträdesort. Sammaförslag ställdes i motion 2000/01:K398 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 6.Rolf () begär i motion 2000/01:K219ett tillkännagivande om hanteringen av skattemedelinom EU. Det motionären kritiserar är de dubblaarbetsplatserna - i och i - förEuropaparlamentets ledamöter. Förutom det nyaparlamentshuset i nämner motionärenkostnaderna för det nya huset i (3,73miljarder kronor) till en månadshyra, enligtuppgifter som han inhämtat, av 27-30 miljoner kronorsamt flyttkostnaderna, varav bara resor ochtransporter av ledamöternas handlingar ochtjänstemännens resor enligt uppgift uppgår till 1,2miljarder kronor årligen.En motion avser energianvändningen för EU:sinstitutioner. I motion 2001/02:K426 av . (kd) yrkande 30 begärs ett tillkännagivandeför regeringen om att EU:s egna byggnader ochtransporter skall utmärkas av exceptionellenergieffektivitet. EU bör enligt motionärerna varaett föredöme i världen genom en intelligent ocheffektiv energianvändning, och EU-institutionernasbyggnader och transporter bör genomgå en fullständigöversyn i syfte att skapa en modell för miljövänligaoch resurssnåla arbetsplatser.BakgrundI artikel 289 i EG-fördraget (tidigare artikel 216)föreskrivs att sätet för gemenskapens institutionerskall fastställas av medlemsstaternas regeringar isamförstånd.I ett protokoll om lokalisering av säten förEuropeiska gemenskapernas institutioner och vissa avderas organ och enheter samt för Europol, som genomAmsterdamfördraget fogats till och EG-,EKSG- och Euratomfördragen, har företrädarna förmedlemsstaternas regeringar enats om protokolletsenda artikel. Enligt den skall hasitt säte i där de tolv månatligaplenarsammanträdena, inklusive budgetsammanträdet,skall hållas, extra plenarsammanträden hållas iBryssel, utskott sammanträda iBryssel och generalsekretariatoch dess enheter vara kvar i Luxemburg.Frågan om verksamhetsortbehandlades i senast av finansutskottet idess betänkande 2001/02:FiU5 Utgiftsområde 27Avgiften till Europeiska gemenskapen. Utskotteterinrade med anledning av en motion om att riksdagentidigare konstaterat att den ordning som gälleroch som innebär att arbetet bedrivs i både ,och är fördragsfäst, att eneventuell förändring därför kräver att samtligamedlemsländer är eniga i frågan och att denregeringskonferens som avslutades i 1997bekräftade den tidigare överenskommelsen omEuropaparlamentets säte. Utskottet erinrade också omatt funnit det otillfredsställande attEuropaparlamentets verksamhet inte kunnatkoncentreras till en ort men inte funnit anledningför den att aktualisera frågan(yttr. 1995/96:KU5y, bet. 1995/96:UU13, yttr.1999/2000:KU7y, bet. 1999/2000:UU10 s. 52 och 53).Finansutskottet ansåg i likhet med riksdagenstidigare ställningstaganden att det ärotillfredsställande att Europaparlamentetsverksamhet inte har kunnat koncentreras till en ort.Utskottet ville i detta sammanhang särskiltframhålla de av godkända målen för densvenska EU-budgetpolitiken. Som utskottet nämntinnebar målen bl.a. att skall verka för eneffektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU.Vidare skulle verka för en förbättradbudgetdisciplin vid användningen av EU:sbudgetmedel.Frågan om lokaliseringen av Europaparlamentetsverksamhet kunde enligt finansutskottet ses i ljusetav ställningstagandena rörande EU-budgeten.Utskottet ansåg att en koncentration avEuropaparlamentets verksamhet till en ort ligger ilinje med målen för den svenska EU-budgetpolitiken.Utskottet förutsatte att regeringen inom EU vidlämpligt tillfälle skulle aktualisera frågan omlokaliseringen av . Utskottet sågdock inte någon anledning för att göra etttillkännagivande till regeringen i frågan.Utskottets ställningstagandeSom utskottet har funnit är detotillfredsställande att Europaparlamentetsverksamhet inte har kunnat koncentreras bättregeografiskt. Som finansutskottet framhållit liggeren sådan koncentration av verksamheten i linje medmålen för den svenska EU-budgetpolitiken.Utskottet utgår från att regeringen delarutskottets uppfattning och kan förutsättas vidlämpligt tillfälle aktualisera frågan omlokaliseringen av verksamhet.Utskottet avstyrker därmed motionerna 2000/01:K219(m), 2000/01:K398 (fp) yrkande 6, 2001/02:K426 (kd)yrkande 4, 2000/01:U510 (c) yrkande 13 och2001/02:U301 (fp) yrkande 16.Utskottet utgår likaså från att regeringen även iövrigt verkar för att och transporterskall utmärkas av så stor energieffektivitet sommöjligt. Utskottet anser därmed att någottillkännagivande inte heller behövs med anledning avmotion 2001/02:K426 (kd) yrkande 30.EU-partier och beskattningen av ledamöternasersättningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden om att bör motsättasig stadgar för och finansiering aveuropeiska politiska partier och ombeskattningen av Europaparlamentsledamöternasersättning.Jämför reservation 3 (v, mp).MotionI motion 2001/02:K257 av m.fl. (v)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande för regeringenom att den i EU bör motsätta sig kommissionensförslag om stadgar för och finansiering aveuropeiska politiska partier.Motionärerna framhåller att demokrati, i sinvardagligaste och vidaste definition, betyderfolkstyre och att ett av EU:s grundläggande problemär att det inte finns ett europeiskt folk, ettdemos. Detta måste därför skapas på konstgjord väg,men motionärerna ifrågasätter att dettaidentitetsbyggande skall ske via partier som skapasuppifrån. Motionärerna pekar på att den rättsligagrunden för att skapa europeiska partier ärtvivelaktig. En rättslig grund har tagits in iNicefördraget men kan, eftersom inteträtt i kraft, inte tillämpas. Den bestämmelse somkommissionen hänvisar till, artikel 308, handlar omden inre marknaden och ger rätt för gemenskapen attfatta beslut om att vidta de åtgärder "som ärnödvändiga". Motionärerna kritiserar detta skarptoch anser att hanteringen borde prövas av domstolen.De anser att borde utnyttja sin vetorätt föratt förhindra nya beslut som syftar till ett Europasförenta stater.I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeför regeringen om att den i EU bör verka för attbeskattning av EU-parlamentariker förblir ennationell angelägenhet. Även förslaget att skapaenhetliga skatteregler för EU-parlamentarikernaingår enligt motionärerna som en del ifederationsbygget, och det bygger på synsättet attparlamentarikerna skall vara representanter för helaEuropa och inte för ett land.BakgrundI det nu gällande EG-fördraget sägs i bestämmelsernaom sammansättning och uppgifterockså att politiska partier på europeisk nivå ärviktiga som en integrationsfaktor inom unionen ochatt de bidrar till att skapa ett europeisktmedvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnaspolitiska vilja (artikel 191 i dess lydelse enligtAmsterdamfördraget). Artikeln innehåller dock ingenbestämmelse om konkreta åtgärder.Genom läggs ett andra stycke till iartikeln. I det nya stycket sägs att rådet skallfastställa regler för politiska partier på europeisknivå och särskilt bestämmelser om derasfinansiering. Till det nya stycket har kopplats enförklaring i (nr 11), där det delsframgår att ändringen inte innebär någonkompetensöverföring från medlemsstaterna till EGeller att den påverkar deras konstitutionellabestämmelser, dels att finansieringen inte fårinnebära att nationella partier finansieras.Kommissionen har lagt fram ett förslag till rådetsförordning om stadgar för och finansiering aveuropeiska politiska partier, KOM(2000) 898 slutlig,ändrat genom KOM(2001) 343 slutlig. Eftersomnuvarande artikel 191 i EG-fördraget inte räcker somrättslig grund föreslås artikel 308 som rättsliggrund. Den föreslagna förordningen avses vara ettprovisoriskt system för partistöd tilltransnationella politiska partier, i avvaktan på attett mer permanent system skall införas efterNicefördragets ikraftträdande.Förslaget innehåller villkor för stödet, bl.a. omrepresentation i och imedlemsstaterna, om kontroll av att partiernarespekterar grundläggande principer om demokrati,grundläggande rättigheter och om rättsstaten samt omkontroll av finansieringen.Bakgrunden till att det framställts krav på enreglering av de europeiska politiska partiernasverksamhet och deras finansiering är enligt vadregeringen framhåller i en faktapromemoria framförallt en rapport från revisionsrätten. I rapportenkonstaterades att pengar flyter över till deetablerade politiska partierna i medlemsstaterna viadessa partiers politiska grupper iEuropaparlamentet.Europaparlamentet yttrade sig över kommissionensförslag . Rådet har misslyckats medatt nå enighet kring alla frågor. Efter allmännarådets möte hade enighetfortfarande inte nåtts i fråga om prövningen avpartiernas respekt för de demokratiska principerna,om finansieringströskeln i form av antaletmedlemsstater i vilka ett europeiskt parti måstevara etablerat samt om förbudet mot ellerbegränsningen av vissa typer av donationer. Införallmänna rådets möte ansågsfrågan om donationerna stå kvar olöst.Under 2001 diskuterades vidare ett förslag tillgemensamt regelverk vari löner, skatter och andravillkor för ledamöter regleras. Iseptember kunde rådet enas kring ettkompromissförslag i frågan om beskattningen avledamöternas löner. Förslaget innebär attutbetalningen av lönerna skall tas över avEuropaparlamentet. betalas lönerna ut pånationell nivå, vilket har lett till en storvariation mellan parlamentsledamöternas löner.Enligt kompromissen kommer avgifter för pensioneroch socialförsäkringar att betalas till EU-budgeten,men differensen upp till den nationella skattenivånkan tas ut av de medlemsstater som så önskar. Dennalinje har drivits av bl.a. . Utövermånadsarvodet erhåller ledamöterna vissa bidrag,bl.a. för allmänna utgifter, reseersättningar ochtraktamenten. En översyn av dessa förväntas ianslutning till en slutuppgörelse om regelverketmellan rådet och under år 2002.Utskottets ställningstagandeFörslaget om en rättsakt om finansieringen aveuropeiska politiska partier diskuteras fortfarande.Utskottet delar inte bedömningen i motion2001/02:K257 (v) yrkande 1 att bör motsättasig en sådan rättsakt, och utskottet avstyrkerdärför motionsyrkandet.I beskattningsfrågan konstaterar utskottet att enkompromiss synes ha nåtts såvitt avserEuropaparlamentarikernas arvoden som tillgodosersvenska intressen. Utskottet avstyrker därmed motion2001/02:K257 (v) yrkande 2.Utvärdering av den öppna samordningsmetodenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att någottillkännagivande behövs om att regeringen börutvärdera den öppna samordningens metod ochavstyrker ett motionsyrkande om detta.MotionEn motion rör behovet av utvärdering av den öppnasamordningens metod. I motion 2001/02:K427 av GudrunSchyman m.fl. (v) yrkande 3 begärs etttillkännagivande för regeringen om att den börutvärdera den öppna samordningens metod.Motionärerna påminner 1999 inleddes ensamordnad strategi för modernisering av de socialatrygghetssystemen, som avser hållbarapensionssystem, social utslagning, hälsovård ochsysselsättningsfrämjande bidragssystem. På dessapolitikområden används ett förfarande som brukarbenämnas soft law eller den öppna samordningensmetod. Det handlar inte om bindande lagstiftning,utan den formella beslutsmakten ligger kvar pånationell nivå och länderna utbyter information ocherfarenheter. Det är enligt motionärerna tydligt attdet är kommissionen som är den drivande kraften.Under år 2002 skall kommissionen genomföra enutvärdering av den öppna samordningens metod.Motionärerna anser att det är viktigt attmedlemsstaterna gör egna utvärderingar. För Sverigesdel bör regeringen låta göra en sådan utvärdering.I motionen finns även ett yrkande om attregeringen i EU bör verka för att medlemsländernagör egna utvärderingar av den öppna samordningensmetod (yrkande 4). Detta yrkande har remitteratstill utrikesutskottet och behandlas iutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU10.BakgrundEU:s sociala agenda knyter an till vad som förutgått under benämningen den sociala dimensionen. Ikorthet avses med den sociala dimensionen EU:ssamarbete för att förbättra levnads- ocharbetsvillkoren - en målsättning som kom tilluttryck i EG-fördraget. Den socialadimensionen är inte något konkret program utan ettallmänt begrepp för samarbetet kring sociala frågoroch arbetsmarknadsfrågor.Agendan löper fram och har kommittill för att skapa fler och bättre arbetstillfällengenom att omsätta de mål som satts upp försysselsättningspolitiken vid rådets möten i Lissabonoch i praktiken. I EU:ssocialpolitik har sysselsättningen inte bara ettekonomiskt, utan även ett socialt, värde. Inom densociala agendan ryms därför, vid sidan av frågor omekonomisk tillväxt, ökad levnadsstandard ochlivskvalitet för alla, även frågor om t.ex. socialutslagning.I agendan nämns en mängd olika åtgärder. En del ärinriktade på att öka sysselsättningen i . Detgäller bl.a. att möjligheterna i denkunskapsbaserade ekonomin skall tas till vara ochatt arbetskraftens rörlighet skall främjas. Andraåtgärder är inriktade på att förbättra den socialatryggheten. Det gäller bl.a. att arbeta mot socialutslagning, stärka jämställdheten mellan könen,värna om de grundläggande rättigheterna och bekämpadiskriminering. Slutligen finns det åtgärder somhandlar om utvidgningen och om att öka detinternationella samarbetet.Agendan är inte något formellt bindande dokument,men har ändå ett högt politiskt värde eftersomsamtliga medlemsländer har varit med och godkäntden. Agendan spänner över ett mycket brett område,och tanken är att den skall ligga till grund förEU:s och medlemsländernas fortsatta arbete på detsociala området. Det kan dels röra sig omgemenskapsrättslig lagstiftning, exempelvis genomolika direktiv, dels om samarbete enligt den s.k.öppna samordningsmetoden. Enligt denna skallmedlemsländerna uppmuntras till att ta egnainitiativ för att nå gemensamt uppsatta mål. Metodeninkluderar gemensamma mål eller riktlinjer,nationella handlingsplaner, rapporter frånkommissionen och rådet m.m. Den öppnasamordningsmetoden används bl.a. i kampen mot socialutslagning.Kommissionen presenterade ett utkasttill en rapport där den går igenom medlemsländernaspolitik för social integrering. Rapporten är ettsteg i kampen mot social utslagning. Den baseras påde nationella handlingsplaner mot fattigdom ochsocial utslagning som EU-länderna utarbetade förförsta gången och som skall lämnasvartannat år. Denationella planerna har alla utgått från de fyragemensamma mål som fastställdes vid i , nämligen att underlättatillgången till resurser, rättigheter, varor ochtjänster, att förebygga risken för utslagning, atthjälpa de mest utsatta och att mobilisera allarelevanta faktorer. Rapporten redogör för flerariskfaktorer bakom ökad fattigdom och varnar för nyarisker, som t.ex. förändringar på arbetsmarknadentill följd av den snabba tillväxten avkunskapssamhället. Rapporten är tänkt att vara engrund för samarbete mellan medlemsländerna motutslagning. Rapporten måste godkännas av bådeparlamentet och skall vid sitt vårmöte varje årgranska genomförandet av agendan. Tyngdpunkten iagendan ligger främst , och år2003 kommer en halvtidsutvärdering att göras för attfastställa behovet av fler insatser.I regeringens skrivelse 2001/02:160 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen 2001 framhålls attett centralt element i den europeiskasysselsättningsstrategin utgörs av det övervaknings-och rapporteringsförfarande som bygger påerfarenheterna från den multilaterala övervakningenav den ekonomiska politiken. Samordningen avsysselsättningspolitiken sker på grundval avgemensamma riktlinjer för sysselsättningen,nationella handlingsplaner, en årlig gemensamrapport från kommissionen och rådet, en möjlighetför rådet att avge rekommendationer till enskildamedlemsstater och utbyte av goda erfarenheter mellanmedlemsstaterna. Medlemsstaterna skall betraktafrämjande av sysselsättningen som en fråga avgemensamt intresse och skall inom rådet samordnasina åtgärder enligt bestämmelser i förslag till riktlinjer för ,som stats- och regeringscheferna enades om vidEuropeiska rådets möte i Laeken ,innehåller inga stora förändringar eftersomsysselsättningsstrategin utvärderas.Vidare påpekas att kommissionen i juli 2001presenterade meddelandet "Att stödja nationellastrategier för trygga och stabila pensioner genomett integrerat förhållningssätt", KOM (2001) 362slutlig. I meddelandet lämnades förslag till hursamarbetet på pensionsområdet skall utformas enligtden s.k. öppna samordningsmetoden samt generelltformulerade gemensamma mål. Medlemsstaterna ochkommissionen diskuterade i kommittéernaför social trygghet och ekonomisk politik ochutvecklade metoden och målen för det fortsattasamarbetet på grundval av kommissionens meddelande.Kommissionen lade också fram ettförslag om en öppen samordningsmetod förgemenskapens invandringspolitik. Enligt förslagetskall rådet anta fleråriga riktlinjer för unionen.Dessa riktlinjer skall sedan överföras tillnationell politik genom att särskilda målfastställs.Kommissionen publicerade vidare enligt skrivelseni den första vitboken omungdomspolitik, KOM (2001) 681 slutlig. Inom ramenför ett nytt utökat samarbete i enlighet medsubsidiaritetsprincipen föreslås användandet av denöppna samordningsmetoden som skall anpassas tillungdomsområdet.