bet · GQ01KU11 · 2002-10-24 00:00:00 — Därvid anförs att kommuner är skyldiga att enligt räddningstjänstlagenupprätta en räddningstjänstplan och enligt lagen(1994:1720) om civilt försvar är kommuner ochlandsting skyldiga att vidta deberedskapsförberedelser som behövs för derasrespektive verksamhet under höjd beredskap.Regeringen bedömer att det finns möjlighet attsamordna planeringen för extraordinära händelser meddenna planering. anges i propositionen attdet är svårt att göra någon exakt beräkning av dentillkommande kostnaden för planeringen avextraordinära händelser. Kostnaderna torde ävenvariera mellan kommunerna. Den totala tillkommandekostnaden bedöms dock bli begränsad och varahänförlig till i huvudsak sådan planering, övningm.m. som hör till hanteringen av svåra påfrestningarpå samhället i fred.Kommunerna får viss ersättning för sittarbete med att planera för höjd beredskap.Regeringen har i proposition 2001/02:158 Samhälletssäkerhet och beredskap aviserat att de anslag som anvisas för höjd beredskap också skall kunnaanvändas för insatser som stärker samhälletsberedskap mot svåra påfrestningar och somväsentligen ökar förmågan under höjd beredskap. Attstötta områdesansvaret på lokal och regional nivåhör till de åtgärder som syftar till att gesamhället erforderlig krishanteringsförmåga för attklara såväl svåra påfrestningar på samhället i fredsom höjd beredskap. Utgifterna för såvällänsstyrelsebidrag som kommunbidrag samtlandstingsbidrag för svåra påfrestningar på sam-hället i fred samt höjd beredskap avseendekrishanteringsförmåga kommer därmed enligtregeringen att öka inom ramen för utgiftsområde 6Försvar samt beredskap mot sårbarhet. harunder såvitt avser dessa frågor godkäntde av regeringen föreslagna målen för politikområdetSkydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar (bet. 2001/02:FöU10).I den nämnda propositionen aviserades vidareatt man avsåg att förhandla med om ersättning till kommunerna förplanering av verksamheten vid höjd beredskap medhänsyn till att den regionala mål- och riskanalysenskall ses över samt för planeringen av hanteringenav extraordinära händelser när dessa är såomfattande att de kan anses vara en svår påfrestningpå samhället i fred. I propositionen anfördes attförhandlingen skulle beakta förslagen frånUtredningen om kommuners och landstingsbeslutsfattande vid extraordinära fredstidahändelser i samhället och ske i enlighet med denkommunala finansieringsprincipen. I den nuföreliggande propositionen anger regeringen att denavser att initiera en sådan förhandling med under hösten 2002.Landstingen har enligt förslag i propositionenSamhällets säkerhet och beredskap, fått utökade kravpå planering för katastrofmedicinsk beredskap.Socialstyrelsen har getts i uppdrag att i samråd medLandstingsförbundet eventuellamerkostnader för denna planering. Regeringen gör iden nu föreliggande propositionen bedömningen attlandstingens planering för extraordinära händelserfrämst kan ses som en del av detta arbete.Regeringen utgår därför ifrån att isitt uppdrag även beaktar frågan om planering förextraordinära händelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag till 2 § i förslagettill lag om extraordinära händelser i fredstid hoskommuner och landsting.KrisledningsorganUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attdet för att fullgöra uppgifter underextraordinära händelser i kommuner ochlandsting skall finnas en nämnd(krisledningsnämnd) med befogenhet att övertaverksamhetsområden eller delar därav frånandra nämnder. Vidare tillstyrker utskottetregeringens förslag att ordföranden, ellervid förfall för honom eller henne, viceordföranden skall få rätt att fattabrådskande beslut till dess attkrisledningsnämnden träder i funktion.Slutligen tillstyrker utskottet regeringensförslag att krisledningsnämndens förslagskall anmälas till fullmäktige samt attfullmäktige skall kunna besluta attkrisledningsnämndens verksamhet skallupphöra. Utskottet avstyrker motion2002/03:K1.PropositionenInrättande av krisledningsnämndI kommuner och landsting skall det enligtregeringens förslag finnas en fullgörauppgifter under extraordinära händelser(krisledningsnämnd). får övertaverksamhetsområden eller delar därav från andranämnder. Ordföranden eller, vid förfall för honomeller henne, vice ordföranden skall kunna inkallakrisledningsnämnden.Regeringen anför i sammanhanget att flertaletextraordinära händelser som inträffat under senareår har kunnat hanteras av den normala kommunalaorganisationen. Det mest framträdandeorganisatoriska behovet har legat i att samordnaövriga nämnders insatser samt hantera det internaoch externa informationsflödet. Dessa uppgifter kani allmänhet fullgöras utan rättsligt övertagande avbeslutanderätt och verksamhetsansvar från andranämnder. I vissa fall kan dock enligt regeringen encentralisering av beslutanderätten vara nödvändigför att möjliggöra ett snabbt och enkeltbeslutsfattande. Någon sådan möjlighet finns dockinte . Regeringen föreslår därför att det ivarje kommun eller landsting skall finnas en nämndför att fullgöra uppgifter under extraordinärahändelser. En sådan nämnd benämns i förslagetkrisledningsnämnd.Regeringen anser att det framstår som naturligtatt i de flesta fall låta kommun- ellerlandstingsstyrelsen utgöra krisledningsnämnd. Detkan dock enligt regeringens mening finnas behov avatt låta någon annan nämnd utgöra krisledningsnämndeller inrätta en separat . Motdenna bakgrund menar regeringen att lagstiftningenbör vara flexibel och lämna utrymme för lokalalösningar. Det föreskrivs därför ingen uttryckligskyldighet för kommuner och landsting att låtakommunstyrelsen utgöra krisledningsnämnd.I lagförslaget används begreppetkrisledningsnämnd. Regeringen framhåller dock attdet bör stå kommunerna och landstingen fritt attkalla sitt krisledningsorgan något annat eller, omett krisledningsorgan redan finns i kommunen ellerlandstinget, bibehålla det inarbetade namnet. Vidsidan av lagförslagets särskilda regler förkrisledningsnämnden skall i övrigt gällakommunallagens bestämmelser, exempelvis vad gällerkrav på beslutsförhet, protokollföring m.m.Krisledningsnämndens uppgifterI propositionen hänvisas till att det enligt 6 kap.32 § kommunallagen är fullmäktige som fastställerreglemente för nämnder. Av reglementet skall framgåvilka uppgifter en nämnd har. skall därvid ange vilka verk-samhetsområden den får ta över från andra nämnder.Regeringen framhåller att krisledningsnämnden enligtförslaget skall överta verksamhetsområden endast iden omfattning som är nödvändig med hänsyn till denextraordinära händelsens omfattning och art. Medbegreppet verksamhetsområde avses i likhet med vadsom följer av 3 kap. 4 § kommunallagen bådenämndernas geografiska område och de sakområden deskall ansvara för. Om en krisledningsnämnd övertarett verksamhetsområde eller del därav följer därförenligt regeringens förslag automatiskt nämndensbeslutanderätt och det verksamhetsansvar som hörtill området.Vilken typ av beslutanderätt och verksamhetsansvarsom kan överflyttas till krisledningsnämnden berorsåledes enligt regeringens förslag på vilken analyssom kommunen eller gör av framtidaextraordinära händelser. Det kan exempelvis röra sigom uppgifter inom eller rätt attanvända vissa nämnders lokaler för evakuerademedborgare. Det påpekas vidare i propositionen attdet är upp till kommuner och landsting att självainom lagens allmänna ram avgöra vilka befogenhetersom kan överlämnas till krisledningsnämnden. Därvidbetonar regeringen att det i dessa fall är viktigtatt både beakta behovet av att nämndens mandat intepå förhand begränsas på ett sätt som medföreffektivitetsproblem i en krissituation, samtidigtsom mandatet inte får bli så omfattande att det kanifrågasättas ur demokratisk synvinkel. Regeringenanför dock i sammanhanget att det aldrig kan bliaktuellt att överta exempelvis kommun- ellerlandstingsstyrelsens långsiktiga ansvar för attbereda budget.Regeringen anser att krisledningsnämnden ommöjligt bör samråda med berörd nämnd innan beslutfattas. I vissa fall kan skyndsamhet vara av störstavikt varför samråd inte är möjligt. Det äremellertid väsentligt att den nämnd som fråntasverksamhetsområden eller delar därav skyndsamtinformeras om detta.Den normala organisationen bör enligt regeringenta vid så snart det är möjligt. De uppgifter somkrisledningsnämnden har övertagit från andra nämnderföreslås därför återgå så snart förhållandena medgerdet. Enligt lagförslaget åligger det dåkrisledningsnämnden att fatta beslut om att deuppgifter som nämnden har övertagit skall återgåtill ordinarie nämnd.Krisledningsnämnden kan enligt förslaget i likhetmed andra nämnder ges befogenheter inom kommuner ochlandstings allmänna kompetensområde enligt 2 kap.kommunallagen eller enligt vad som följer avspecialförfattningar. skallockså i likhet med andra nämnder granskas avrevisorerna. Även bestämmelserna i 3 kap. 5 §kommunallagen, som innebär en spärr mot att en ochsamma nämnd hanterar svårförenliga uppgifter, avsesomfatta krisledningsnämnden.Enligt regeringens förslag träderkrisledningsnämnden i funktion först i samband medden extraordinära händelsen. Planeringen inför enextraordinär händelse föreslås vara en uppgift förden normala organisationen.Rätt för krisledningsnämndens ordförande att fattabeslut om när en extraordinär händelse föreliggerVidare anför regeringen att det i vissa lägen kanvara omöjligt att invänta att krisledningsnämndenkan samlas och sammanträda för att avgöra att enextraordinär händelse föreligger. Så kan exempelvisvara fallet när händelser av det aktuella slagetuppstår utanför kontorstid. Mot bakgrund av attnämnden föreslås få omfattande beslutsbefogenheteroch den generella vikten av förutsebarhet anserregeringen att det av lagen tydligt bör framgå vemsom har rätt att låta nämnden träda i funktion.Därför föreslår regeringen att denna befogenhet gesordföranden. Vice ordföranden ges också motsvarandebefogenheter om ordföranden har förhinder.Rätt för krisledningsnämndens ordförande att utandelegering från nämnden fatta brådskande beslutRegeringen föreslår att krisledningsnämndensordförande skall få rätt att fatta brådskande beslututan att nämnden i förväg i reglemente gerordföranden denna befogenhet. Vice ordförandenföreslås få motsvarande befogenhet vid ordförandensförfall. Befogenheten att fatta brådskande beslutupphör dock då nämnden hunnit samlas ochsammanträda. Redan fattade beslut skall då anmälastill nämnden.Krisledningsnämndens beslut skall anmälas tillfullmäktigeEnligt regeringens förslag skallkrisledningsnämndens beslut anmälas till fullmäktigevid närmast följande fullmäktigesammanträde. Syftetmed detta anges vara att fullmäktige skall fåinformation om krisledningsnämndens aktivitet och omkrisens förlopp. På detta sätt får fullmäktigemöjlighet att utöva viss tillsyn överkrisledningsnämnden. Regeringen anför att detta ärviktigt ur kommunaldemokratisk synvinkel och enförutsättning för krisledningsnämndens legitimitet.Enligt förslaget får fullmäktige avgöra omfattningenoch formen för denna återrapportering.Fullmäktige kan besluta att krisledningsnämndensverksamhet skall upphöraFör att skapa en yttersta spärr mot attkrisledningsnämnden missbrukar sina befogenheterföreslås att fullmäktige skall kunna besluta attnämndens verksamhet skall upphöra. Fullmäktige kanockså enligt förslaget besluta att krisled-ningsnämndens verksamhet skall upphöra därför attfullmäktige bedömer att förhållandena är sådana attnämndens uppgifter bör återgå till de ordinarienämnderna. Den normala organisationen tar såledesöver vid ett sådant beslut.Överklagande av krisledningsnämndens beslutKrisledningsnämndens beslut att övertaverksamhetsansvar och beslutskompetens skall enligtförslaget kunna överklagas enligt 10 kap.kommunallagen. En sådan prövning kan innefattafrågan om en extraordinär händelse är för handen.Andra beslut som nämnden fattar skall kunnaöverklagas genom förvaltningsbesvär ellerlaglighetsprövning enligt bestämmelser i denaktuella lagstiftningen.MotionenI motion 2002/03:K1 av () anförsatt i stort sett delar bedömningen vadgäller behovet av en övergripande nämnd som vidextraordinära händelser kan agera snabbt. I och medatt nämnden ges befogenheter att överta hela ellerdelar av övriga nämnders verksamhetsområden, samt dåfråga är om extraordinära händelser som kan krävasnabba beslut och åtgärder, är det dock enligtmotionären ett oundgängligt krav att nämndenssammansättning är sådan att samtliga partier som ärrepresenterade i kommun- eller landstingsfullmäktigetilldelas ledamotsplatser i krisledningsnämnden.Utan ett uttryckligt krav på att samtliga partier ifullmäktige skall vara representerade kan det t.ex.hända att en krisledningsnämnd, som saknarrepresentation från ett visst parti, övertarverksamhetsområden från en nämnd där partiet i frågahar ledamotsrepresentation, vilket inte kan sägasvara demokratiskt tillfredsställande. Detta bör gesregeringen till känna.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning vad gällerbehovet av ett särskilt krisledningsorgan i kommuneroch landsting som kan agera snabbt och som harbefogenhet att vidta nödvändiga åtgärder vidextraordinära händelser.I motion 2002/03:K1 framförs krav på att samtligapartier som är representerade i kommun- ellerlandstingsfullmäktige skall tilldelasledamotsplatser i krisledningsnämnden. Enligtgällande ordning får fullmäktige i kommuner ochlandsting själva bestämma antalet ledamöter inämnderna. Det enda krav som finns är att det måstefinnas minst fem ledamöter i styrelsen. Detta följerav 6 kap. 9 § första stycket kommunallagen, och börenligt utskottets mening ses mot bakgrund av dengrundlagsfästa principen om självstyrelsesom också har skrivits in i 1 kap. 1 §kommunallagen.Utskottet vill understryka vikten av att partiersom är representerade i kommun- ellerlandstingsfullmäktige inte otillbörligt missgynnasvid tilldelning av ledamots- och ersättarplatser ide krisledningsnämnder som skall inrättas. Detta kanundvikas, exempelvis genom att tillse att partiermed representation i nämnder från vilkakrisledningsnämnden får överta verksamhetsområdeneller delar därav också representeras ikrisledningsnämnden.Hänsyn till principen om den kommunalasjälvstyrelsen talar emellertid med styrka mot attlagstiftaren ingriper i kommunernas och landstingensrätt att själva avgöra hur platserna ikrisledningsnämnden skall fördelas. Ett ingrepp avdetta slag kan enligt utskottets mening vara befogatendast om det framstår som oundgängligen påkallatför att förhindra att partier med representation ifullmäktige otillbörligt missgynnas på nu aktuelltsätt. Vid angivna förhållanden kan utskottet intefinna att tillräckligt starka skäl har framkommitför att nu göra ingrepp i kommunernas ochlandstingens rätt att själva avgöra hur platserna ikrisledningsnämnden skall fördelas. Därmed avstyrksmotion 2002/03:K1.Utskottet, som även i övrigt delar regeringensbedömning beträffande dessa frågor, tillstrykerregeringens förslag till 3-7 §§ i förslaget till lagom extraordinära händelser i fredstid hos kommuneroch landsting.Bistånd mellan kommuner ochlandstingUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attkommuner och landsting på begäran skall fåbistå annan kommun eller annat landsting somdrabbats av en extraordinär händelse. Vidaretillstyrker utskottet regeringens förslag omrätt för en kommun eller ett landsting somlämnat sådant bistånd att få skäligersättning av den kommun eller det landstingsom mottagit biståndet. Utskottet tillstyrkerockså en av regeringen föreslagen ändring ihälso- och sjukvårdslagen som gör det möjligtför en kommun eller ett landsting att medhälso- och sjukvårdsresurser bistå en annankommun eller ett annat landsting som drabbatsav en extraordinär händelse. Vid sådantbistånd skall personer som mottages frånannan kommun eller annat landsting omfattasav kommunens och skyldigheterenligt denna lag. Slutligen tillstyrkerutskottet ett förslag från regeringen sominnebär att när en enskilds vistelse i kommunär föranledd av extraordinär händelse skallden tillfälliga vistelsekommunen ha rätt tillersättning från kommunen som drabbats av denextraordinära händelsen.PropositionenUndanröjande av rättsliga hinder för biståndVid flera av de extraordinära händelser sominträffat har enligt regeringen kringliggandekommuner bistått en drabbad kommun med resurser inomexempelvis räddningstjänst eller socialtjänst. Ävenlandsting har bistått en drabbad kommun eller ettdrabbat landsting med hälso- och sjukvårdsresurser.Sådant samarbete över kommun- och landstingsgränserhar ibland varit en förutsättning för att denuppkomna situationen skall kunna bemästras.Regeringen påpekar i sammanhanget att denprincipiella utgångspunkten både i kommunallagen ochhälso- och sjukvårdslagen är att en kommuns och ettlandstings verksamhet skall bedrivas i det egnamedlemskollektivets intresse(lokaliseringsprincipen). Enligt regeringen är detdärför nödvändigt att undantag görs från dennaprincip så att det blir möjligt att lämna biståndäven till icke-kommunmedlemmar. Det föreslås såledesatt kommuner och landsting ges rätt att ge bistånd iviss utsträckning till annan än kommunmedlem vid enextraordinär händelse. Regeringen anför attförslaget gör det möjligt för en kommun att stödjaen annan kommun eller ett landsting samt att ävenett landsting ges möjlighet att stödja ett annatlandsting eller en kommun. En förutsättning för attfå lämna bistånd är dock enligt regeringen att dettabegärts av en annan kommun eller ett annatlandsting.Biståndsinsatser måste ligga inom den kommunalakompetensenI propositionen konstateras att det vid enextraordinär händelse är svårt att förutse vilketslags bistånd som behövs till en drabbad kommuneller ett drabbat landsting. Det kan röra sig om attställa egna resurser - såsom räddningstjänst,socialtjänst m.m. - till förfogande. Även attupplåta lokaler för omhändertagande av nödställdakan vara nödvändigt. Regeringen påpekar dock attkommunernas och landstingens biståndsinsatser alltidmåste ligga inom den kommunala kompetensen. Somexempel anförs att en kommun inte kan köpa inspecialistläkarresurser, men att den väl kan upplåtaett äldreboende åt ett landsting som behöver flersängplatser. Likaså kan ett landsting t.ex. låtaenskilda bo gratis på ett patienthotell eller stöttaen kommun som på grund av krisen inte klarar avhemsjukvården.Bistånd i form av hälso- och sjukvårdDet bör enligt regeringen genom en ändring i hälso-och sjukvårdslagen göras möjligt för kommun ochlandsting att ställa hälso- och sjukvårdsresursertill förfogande för annan kommun eller annatlandsting som drabbats av en extraordinär händelse.Förslaget innebär att även den som inte är medlem ien kommun eller ett landsting skall behandlas enligtsamma riktlinjer som den egna kommunens eller detegna medlemmar. Det leder till attsådana patienter skall behandlas på samma sätt somde egna kommun- eller landstingsmedlemmarna och attde som har störst behov av vård skall prioriteras.Om en situation skulle uppstå där det exempelvisblir nödvändigt att skriva ut egna patienter frånett sjukhus för att bereda plats för akut vård-behövande från ett annat landsting skapas härmed enrättsligt grund för ett sådant beslut.Krishanteringsresurser får dock inte mer permanentanvändas till men för de egna medlemmarnas behov.Huvudregeln föreslås även fortsättningsvis vara attkommunens och egna medlemmar i förstahand skall ha nytta av verksamheten.I propositionen konstateras att vissa landstinghar särskilda specialistresurser, som t.ex. debrännskadekliniker som finns på några sjukhus ilandet. Av tradition biträder dessutom landstingenvarandra. Enligt riksavtalet för hälso- och sjukvårdskall den som vistas utanför hemlandstinget och bliri akut behov av sjukvård beredas sådan vård ivistelselandstinget på hemlandstingets bekostnad.Därtill kommer att samtliga landsting har beslutatom utökade valmöjligheter för patienter vad gällermöjligheten att få planerad vård i annat landstingän hemlandstinget. Det föreslås därför ingengeografisk begränsning av rätten att bistå en kommuneller ett landsting som drabbats.Ersättning för hjälp till annan kommunEn kommun eller ett landsting har enligt förslageträtt till skälig ersättning av den andra kommuneneller för lämnat bistånd. Regeringenanser att bedömningen av vad som kan ses som skäligtfår lösas genom överenskommelse mellan kommuner ochlandsting.I propositionen konstateras att enligt 2 kap. 2 §socialtjänstlagen (2001:453) har varje kommun ettansvar för att de som vistas i kommunen får det stödoch den hjälp som de behöver. Regeringen anför atten vistelsekommun vid ett utdraget krisförloppriskerar att drabbas av kostnader för hjälp i formav t.ex. boende åt personer som har varit tvungnaatt evakueras från en annan kommun. Enligtregeringens förslag skall därför en tillfälligvistelsekommun ha rätt till skälig ersättning frånden kommun som drabbats av en extraordinär händelsenär en enskilds vistelse i den andra kommunen ärföranledd av de extraordinära förhållandena.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag till 8 och 10 §§ iförslaget till lag om extraordinära händelser ifredstid hos kommuner och landsting samt till ny 4 a§ i hälso- och sjukvårdslagen.Bistånd till enskilda som drabbas avextraordinär händelseUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omatt kommuner och landsting i samband medextraordinära händelser får lämna begränsatekonomiskt stöd till en enskild som drabbatsav händelsen.PropositionenI propositionen föreslås att kommuner och landstingi samband med extraordinära händelser får lämnabegränsat ekonomiskt stöd till en enskild somdrabbats av sådan händelse. Stöd kan på detta sättockså utgå till personer som annars inte ärberättigade till bistånd enligt socialtjänstlagen.Enligt regeringen kan det exempelvis handla om attge tillgång till kommunikationsmedel, t.ex. taxi,eller möjlighet att använda mobiltelefoner i ettakut krisläge då sedvanlig behovsprövning enligtsocialtjänstlagen inte kan avvaktas. Stöd är endastavsett att vara möjligt att lämna under denextraordinära händelsen. Reparativa stödåtgärder iefterhand omfattas inte av förslaget.Förslaget innebär en möjlighet för kommuner ochlandsting att frivilligt stödja enskilda. Det ärsåledes inte fråga om en rättighet för drabbadeenskilda. Omfattningen av ett kommunalt stöd kankomma att prövas av domstol genom laglighetsprövningenligt 10 kap. kommunallagen. Regeringen anför attdet inte är möjligt att exakt förutse i vilkasituationer som det skall vara möjligt att ge stöd.Någon ytterligare precisering av lagtexten bördärför inte ske. Det är enligt regeringen en uppgiftför domstolarna att klarlägga den exaktagränsdragningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag till 9 § i förslagettill lag om extraordinära händelser i fredstid hoskommuner och landsting.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Avslag på propositionen (punkt 1)av Per (), (m), TobiasKrantz (fp), (), HilleviEngström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omextraordinära händelser i fredstid hos kommuner ochlandsting samt lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) och lag om ändring ikommunallagen (1991:900). Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:K94.StällningstagandeEnligt gällande lagstiftning skall kommuner ochlandsting upprätta planer för räddningstjänst.Därutöver skall det inom landsting finnas planer försjukvård i händelse av katastrofer och liknandesituationer.