bet · GP01KU17 · 2002-02-07 00:00:00 — I samma propositionuttalades att hovet borde stå utanför den statligaförvaltningsorganisationen, att någon ändring i dengällande ordningen inte åsyftades och att någongrundlagsbestämmelse i ämnet inte behövdes. Vidareuttalades att den nya grundlagen inte berördekonungens rätt att som överhuvud för det kungligahuset fatta vissa beslut (s. 176). I 1809 årsregeringsform fanns en uttrycklig bestämmelse om attkonungens hov stod under dess enskilda styrelse.Regeringsrätten har mot denna bakgrund funnit attRiksmarskalksämbetet inte är att betrakta som enmyndighet eller en del av en myndighet. Ämbetetansågs inte heller vara ett sådant med myndighetjämställt organ som vid tillämpning avbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen ochsekretesslagen skall jämställas med myndighet. Dessabestämmelser är enligt Regeringsrättens dom intetillämpliga på handlingar hos ämbetet (RÅ 1999 ref.48).Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om öppenheten hos Kungl. hov- ochslottsstaterna behandlades av utskottet i februari2001 då utskottet avstyrkte ett motionsyrkande omersättningsprinciperna när det gäller statschefenoch hans kansli (bet. 2000/01: KU11). Utskottetredovisade att den 1 augusti1996 till regeringen överlämnat en utredningangående årsredovisning och revision för kungligahov- och slottsstaten. Till utredningen var fogad enPM med analys av rättsläget när det gällde konungensapanage och tillhörande frågor. Riksmarskalksämbetetkonstaterade att hovstaterna inte är någon myndighetoch att de står utanför den statligaförvaltningsorganisationen, attoffentlighetsprincipen inte gäller för hovstaternasamt att regeringen inte har någon förordningsmaktgentemot hovstaterna, vilka lyder direkt understatschefen.Riksmarskalksämbetet drog slutsatsen attregeringen inte kan ge direktivatt granska hovstaternas ekonomiska redovisning. Attdetta ändå skett för de delar av hovetsbudget som avser ochHusgerådskammaren byggde enligt Riksmarskalksämbetetpå tidigare överenskommelser mellan regeringen ochämbetet. Motiven till denna överenskommelse var attverksamheten vid dessa delar av hovstaterna dels varav stor ekonomisk omfattning (tillsammans överhälften av den totala budgeten), dels var av annanart än övrig verksamhet. Medan verksamheten vidövriga enheter var inriktad på att bistå och stödjakonungen i hans roll som statschef, var verksamhetenvid och Husgerådskammaren inriktadpå att vårda och för allmänheten visa det nationellakulturarv som finns i de kungliga slotten och derasomgivningar. Beträffande konungens apanage anfördeRiksmarskalksämbetet att gränsen mellan konungensprivata ekonomi och hans ekonomi som statschef ärmycket svår att dra. Konungen är rikets statschefdygnet runt när han vistas i landet. Vad gälleregendom är lösöret på de kungliga slotten enblandning av statlig, stiftelseägd och privategendom, som allt brukas av konungen både somstatschef och som privatperson.För att undvika ständiga diskussioner i dennagränsdragningsfråga lovade (då ständerna)att utge ett penningbelopp (apanage)till konungens hovhållning. I utbyte överlämnadekonungen uppräknade kungliga slott och kungsgårdartill staten med förbehåll om dispositionsrätt förhonom av vissa av dessa slott, inklusive inredning.För det belopp som utgavs för hovhållningen skullevarken krävas någon speciell anhållan ellerredogörelse för hur medlen använts. är denna ordning än i daggällande i och , där beloppen endastjusteras med hänsyn till kostnadsindex.Riksmarskalksämbetet inger enanslagsframställning för hovstaternas del avstatsbudgeten.En berättelse över den samlade verksamheten inomde kungliga hovstaterna lämnas numera årligen.Utskottet erinrade om en tidigare bedömning (bet.1996/97:KU1), där utskottet sett medtillfredsställelse på att överenskommelser hadenåtts mellan hovstaterna och regeringen omprinciperna för hovstaternas redovisning av anslagnamedel.Utskottets ställlningstagandeRiksmarskalksämbetet och Kungl. hovstaterna omfattasinte av tryckfrihetsförordningens regler omhandlingsoffentlighet. Efter överenskommelse mellanhovstaterna och regeringen granskas numeraStåthållarämbetet och Husgerådskammaren, liksomKungl. av numera revisorer medan apanagedelen, inklusiveRiksmarskalksämbetet, ligger utanför dennagranskning. Utskottet är inte berett att ställa sigbakom kravet på en förändrad ordning när det gällerinsynen i och Kungl.hovstaterna. Motion K412 avstyrks.Reservationer1. Översyn av tryckfrihetsförordningen m.m.(punkt 1)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K45 yrkande 1.StällningstagandeEnligt min mening kan det inte bortses från att detfinns en risk för att de föreslagna ändringarna itryckfrihetsförordningen innebär attoffentlighetsprincipen kan bli inskränkt. Rekvisiteni 2 kap. 3 § andra stycket är vaga och kan medföragränsdragningssvårigheter. Lagrummetssvårtillgänglighet påvisar enligt min mening behovetav en total och förutsättningslös översyn avtryckfrihetsförordningen, både vad gäller systematikoch terminologi. Jag anser att regeringen börtillsätta en utredning med uppgift att göra enöversyn av tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen och lämna förslag till engemensam tryckfrihets- och yttrandefrihetsgrundlag.Detta bör med bifall till motion K45 yrkande 1 (mp)ges regeringen till känna.2. Översyn och precisering avoffentlighetsprincipen (punkt 2)av Per (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K393 yrkande 1.StällningstagandeOffentlighetsprincipen är en hörnsten i svenskdemokrati. Tanken bakom offentlighetsprincipen äratt medborgarna skall kunna kontrollera makten genomatt få tillgång till information hos myndigheterna.Emellertid har den nya tekniken inneburit attoffentlighetsprincipen i praktiken inte bara blivitett instrument för förvaltningskontroll utan ocksåutvecklats till ett instrument för kontroll avmedborgarna. Detta sker bl.a. genom attmyndigheterna skickar personuppgifter sinsemellan.Den tekniska utvecklingen öppnar oavbrutet nyavägar för staten att kontrollera medborgarna. Dentekniska utvecklingen, som går i små var för sigkanske oskyldiga steg, ökar hela tidenmöjligheterna att blicka in i medborgarnas privatlivoch innebär ett växande hot mot den enskildesintegritet. Viktiga delar av en människas liv kankartläggas genom att användningen av Internet,bankomatkort, apotekskort och mobiltelefoner kangranskas. Genom nya elektroniska telefonapparaterkan avlyssning ske även när telefonluren är på. Detfinns 20 000 TV-kameror uppsatta på allmännaplatser och i butiker. Hemlig avlyssning ochövervakning av teletrafik har mer än fördubblats detsenaste årtiondet. Oron för ett storebror-ser-dig-samhälle växer också till följd av stora register-och kartläggningssystem i kombination medoffentlighetsprincipen och de möjligheter den gertill spridning av personuppgifter, som dessutom oftatvångsvis avkrävts den enskilde.Den tekniska utvecklingen ökar möjligheterna attutnyttja den medborgerliga rätten till insyn iförvaltningen men den ger också enskilda ochmyndigheter större möjligheter till insyn imänniskors privatliv. Offentlighetsprincipens syftemåste enligt vår mening ses över och preciseras. Vianser att regeringen bör lägga fram ett förslag omoffentlighetsprincipen i detta avseende. Detta börmed bifall till motion K393 yrkande 1 (m) gesregeringen till känna.3. Sekretesslagen (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K371 yrkande 26.StällningstagandeJag anser att det självfallet i många fall ärpåkallat med sekretess, som t.ex. i fråga ompersonlig integritet. Det finns säkerligen ocksåtillfällen då detta skydd bör stärkas. Sekretess isig är inte fel men det är inte tillfredsställandeatt man med stor lätthet kan utöka undantagen frånen grundlagsfäst rättighet. Denna möjlighet attenkelt ändra sekretesslagen innebär också attdebatten kring vilka undantag som bör finnas och hurde bör göras försvåras, inte minst med tanke på hurofta lagstiftningen ändras. Mot denna bakgrund finnsdet skäl att låta en utredning överväga om åtgärderbör vidtas för att göra det svårare att ändra isekretessbestämmelserna, t.ex. genom att kräva attundantag från offentlighetsprincipen bör beslutas påsamma sätt som grundlag. Detta bör med bifall tillmotion K371 yrkande 26 (c) ges regeringen tillkänna.4. Biblioteksregeln och Internet (punkt 5,villkorad)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser, såvida inte beslutar i enlighetmed reservation 1, att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K45 yrkande 2.StällningstagandeDen nuvarande utformningen av biblioteksregelnsaknar begreppslig och språklig klarhet. Jag delarinte regeringens bedömning att det inte behövs ensärskild bestämmelse som reglerar hurinformationsmängder som en myndighet har tillgångtill via Internet skall behandlas frånoffentlighetssynpunkt. Som framförts iremissyttranden kan det ifrågasättas om det är enlämplig ordning att alla handlingar som är åtkomligapå Internet skall anses som till myndigheten inkomnaoch förvarade handlingar. Det är tveksamt om all viaInternet tillgänglig information har karaktär avreferensmaterial. Konsekvenserna av en annan ordningbör utredas närmare. Jag anser således attbiblioteksregeln bör ses över. I en sådan utredningbör förvaringsrekvisitet och kriterierna för vad somi sammanhanget skall definieras som offentlighandling analyseras. Detta bör med bifall tillmotion K45 yrkande 2 (mp) ges regeringen till känna.5. Utlämnande av handlingar i elektronisk form(punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen som vilande antar regeringens i bilaga 2intagna förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen, såvitt avser 2 kap. 13 §,samt tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen proposition 2001/02:70 i denna del ochmotion 2001/02:K46.StällningstagandeOffentlighetsprincipen är en omistlig del av densvenska tryck- och yttrandefrihetslagstiftningen.Rätten att ta del av allmänna handlingar underlättarinte bara medborgarnas inblick i den offentligaverksamheten utan är också en förutsättning förjournalistiskt arbete, fri opinionsbildning ochpolitisk debatt. Den tekniska utvecklingen innebäratt möjligheten av att ta del av innehållet ihandlingar enligt offentlighetsprincipen kan skeunder helt nya förutsättningar. Det bör enligt minmening i 2 kap. tryckfrihetsförordningen införas enskyldighet för myndigheter att lämna ut elektronisktlagrade upptagningar i elektronisk form, såvida detinte för myndigheten i lag eller förordning finns enbestämmelse som förbjuder det. Självfallet måste debegränsningar och skyddsbestämmelser som gäller förden personliga integriteten och som finns enligtsekretesslagen och personuppgiftslagen beaktas, menså skall ske oavsett i vilken teknisk formutlämnandet sker. Regeringen bör återkommas tillriksdagen med ett förslag i enlighet med detta.Riksdagen bör med bifall till motion K46 (fp) somsin mening ge regeringen detta till känna.6. 7 kap. 16 § sekretesslagen (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar i bilaga 3 intagna förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100). Därmedbifaller utskottet motion 2001/02:K371 yrkande 25.StällningstagandeJag ser mycket allvarligt på de tendenser till attbegränsa yttrande- och offentlighetsprinciperna somförekommit, vanligen med hänvisning till EU-regler.Både riksdag och regering har vid upprepadetillfällen meddelat att offentlighetsprincipen skalltillämpas fullt ut, oaktat medlemskapet i EU.Samtidigt förekommer inskränkningar, t.ex. genompersonuppgiftslagen. I samband med attpersonuppgiftslagen antogs ändrades även 7 kap. 16 §sekretesslagen så att sekretess gäller förpersonuppgift, om det kan antas att ett utlämnandeskulle medföra att uppgiften behandlas i strid medpersonuppgiftslagen. Det är svårt att se att dennaparagraf kan tillämpas utan att syftet med attefterfråga handlingen undersöks, liksom identitetenhos den som efterfrågar handlingen. Intentionerna iparagrafen kan således antas stå i strid med dengrundlagsfästa offentlighetsprincipen. bördärför med bifall till motion K371 yrkande 25 (c)anta i bilaga 3 intagna lagförslag, som innebär att7 kap. 16 § sekretesslagen upphävs.7. Diarier på Internet (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K371 yrkande 27.StällningstagandeRegeringen bör stärka offentlighetsprincipen i detegna arbetet. Ett rimligt första steg är att läggaut de egna diarierna tillgängliga och sökbara påInternet och inleda överläggningar om sådanainsatser i landets alla kommuner med kommun- ochlandstingsförbund. Detta bör med bifall till motionK371 yrkande 27 (c) ges regeringen till känna.8. Justitiekanslern (punkt 10)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 2001/02:K371 yrkande 29.StällningstagandeOffentliganställdas yttrandefrihet är en viktig delav den svenska offentligheten. Alla försök attbegränsa meddelarfriheten måste enligt min meningbekämpas med kraft. För att anställda skall vågautnyttja meddelarfriheten är det av stor vikt attdet finns sanktioner vid övergrepp. Möjligheten tillsådana sanktioner bör ingå som en komponent i attstärka Justitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen. Detta bör med bifall tillmotion K371 yrkande 29 (c) ges regeringen tillkänna.9. (punkt 11)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9 om insyn i dekungliga hovstaterna och Riksmarskalksämbetet.Därmed bifaller motion 2001/02:K412.StällningstagandeOffentlighetsprincipen är en grundläggande del avden svenska demokratin. Det handlar om attmedborgarna skall ha rätt att granska hurmyndigheter och andra för dem viktiga organ såsomriksdagen, landstingen och kommunerna agerar i olikafrågor. Det är viktigt att i olika sammanhang verkaför en fördjupad offentlighet, t.ex. när det gällerden arbete för att spridaprincipen in i det arbete som bedrivs i Europeiskaunionen.Ett närmast obegripligt undantag gäller dock iform av de kungliga hovstaterna ochRiksmarskalksämbetet. Enligt förarbetena till 1974års regeringsform undantas hovet explicit frånoffentlighetsprincipen. Detta skulle ju kunna varaacceptabelt om hovet spelade någon mindre viktigroll för medborgarna men en institution som givitsuppdraget, och resurserna, att inom och utom landetrepresentera svenska folket är naturligtvis enangelägenhet för hela svenska folket. Folket bör idetta fall, liksom när det gäller andra offentligamakthavare, ges möjligheten att granska hur medelanvänds och ämbete utövas. Följaktligen behövs enlagändring i detta avseende.Det kan visserligen finnas skäl att överväga om detkan uppstå tillfällen då offentlighetsprincipen kankomma i konflikt med statschefens behov av inte-gritet som privatperson i kontakt med medborgareeller främmande makt. Detta kan dock på intet sättväga så tungt att offentlighetsprincipen får ståtillbaka och bör i så fall avgöras genom gängseregler om sekretess m.m. Detta bör med bifall tillmotion K412 (s) ges regeringen till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2001/02:70 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen.Följdmotioner20001/02:K45 av Per m.fl. (mp) vari föreslåratt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen i första hand tillsätter enutredning som får i uppdrag att företa enfullständig och förutsättningslös revidering avtryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen i syfte att åstadkomma engrundlag i fas med den nuvarande mediala ochtekniska verkligheten och dess utveckling.2. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen i andra hand tillsätter enutredning som ser över 2 kap. 11 § första stycket 3tryckfrihetsförordningen, den s.k. biblioteksregeln.2001/02:K46 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen begär att regeringen lägger fram förslagom att det i 2 kap. TF bör införas en skyldighet fören myndighet att lämna ut elektroniskt lagradeupptagningar i elektronisk form enligt vad som imotionen anförs.Motioner från allmänna motionstiden2001/02:K371 av m.fl. (c) vari föreslåsatt fattar följande beslut:25. beslutar att 7 kap. 16 §sekretesslagen upphävs.26. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att göra det svårareatt ändra sekretessbestämmelser.27. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regering ochriksdag bör lägga ut sina diarier på Internet isyfte att stärka offentlighetsprincipen.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kraftfulla insatserför att värna offentligheten i den egna hanteringenav EU-ärenden.29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att stärkaJustitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen.2001/02:K393 av Per m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag om offentlighetsprincipen i enlighet med vadsom anförs i motionen.2001/02:K412 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om insyn i de kungligahovstaterna och Riksmarskalksämbetet.Bilaga 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningenHärigenom föreskrivs i fråga omtryckfrihetsförordningen[1]dels att i 2 kap. 3, 11 och 13 §§ skall haföljande lydelse,dels att det i förordningen skall införas en nyparagraf, 2 kap. 18 §, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------2 kap.3 §-----------------------------------------------------Med handling förstås framställning i skrift ellerbild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas ellerpå annat sätt uppfattas endast med tekniskthjälpmedel. Handling är allmän, om den förvaras hosmyndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse sominkommen till eller upprättad hos myndighet.-----------------------------------------------------Upptagning som avses i En upptagning som avsesförsta stycket anses i första stycket ansesförvarad hos myndighet, förvarad hos myndighet,om upptagningen är om upptagningen ärtillgänglig för tillgänglig förmyndigheten med tekniskt myndigheten med tekniskthjälpmedel som hjälpmedel sommyndigheten själv myndigheten självutnyttjar för överföring utnyttjar för överföringi sådan form att den kan i sådan form att den kanläsas, avlyssnas eller på läsas, avlyssnas eller påannat sätt uppfattas. annat sätt uppfattas. EnDetta gäller dock ej sammanställning avupptagning som ingår i uppgifter ur enpersonregister, om upptagning förmyndigheten enligt lag automatiserad behandlingeller förordning eller anses dock förvarad hossärskilt beslut, som myndigheten endast omgrundar sig på lag, myndigheten kan görasaknar befogenhet att sammanställningengöra överföringen. Med tillgänglig medpersonregister förstås rutinbetonade åtgärder.register, förteckningeller andra anteckningarsom innehålla uppgift somavser enskild person och En sammanställning avsom kan hänföras till uppgifter ur endenne. upptagning förautomatiserad behandlinganses dock inte förvaradhos myndigheten omsammanställningeninnehållerpersonuppgifter ochmyndigheten enligt lageller förordning saknarbefogenhet att görasammanställningentillgänglig. Medpersonuppgift avses allslags information somdirekt eller indirekt kanhänföras till en fysiskperson.-----------------------------------------------------11 §-----------------------------------------------------Som allmän handling anses ej1. brev, telegram eller annan sådan handling somhar inlämnats till eller upprättats hos myndighetendast för befordran av meddelande,2. meddelande eller annan handling som harinlämnats till eller upprättats hos myndighet endastför offentliggörande i periodisk skrift som utgivesgenom myndigheten,3. tryckt skrift, ljud- eller bildupptagning ellerannan handling som ingår i bibliotek eller som frånenskild har tillförts allmänt arkiv uteslutande förförvaring och vård eller forsknings- ochstudieändamål eller privata brev, skrifter ellerupptagningar som eljest ha överlämnats tillmyndighet uteslutande för ändamål som angivits,4. upptagning av innehållet i handling som avses i3, om upptagningen förvaras hos myndighet där denursprungliga handlingen ej skulle vara att anse somallmän.-----------------------------------------------------Det som föreskrivs i Det som föreskrivs iförsta stycket 3 om första stycket 3 omhandling som ingår i handling som ingår ibibliotek tillämpas inte bibliotek tillämpas intepå upptagning för på upptagning i enautomatisk databehandling databas som en myndigheti sådant register som har tillgång till enligtmyndighet har tillgång avtal med en annantill enligt avtal med myndighet, omannan myndighet. upptagningen är allmänhandling hos denmyndigheten.-----------------------------------------------------13 §-----------------------------------------------------Den som önskar taga del Den som önskar ta del avav allmän handling har en allmän handling haräven rätt att mot även rätt att motfastställd avgift få fastställd avgift fåavskrift eller kopia av avskrift eller kopia avhandlingen till den del handlingen till den delden får lämnas ut. den får lämnas ut. EnMyndighet är dock ej myndighet är dock inteskyldig att lämna ut skyldig att i störreupptagning för utsträckning än vad somautomatisk följer av lag lämna ut endatabehandling i annan upptagning förform än utskrift. Ej automatiserad behandling iheller föreligger annan form än utskrift. Enskyldighet att myndighet är inte hellerframställa kopia av skyldig att framställakarta, ritning, bild kopia av karta, ritning,eller annan i 3 § första bild eller annan i 3 §stycket avsedd första stycket avseddupptagning än som upptagning än som harhar angivits, om angivits, om svårighetsvårighet möter och möter och handlingen kanhandlingen kan tillhandahållas påtillhandahållas på stället.stället.-----------------------------------------------------Begäran att få avskrift eller kopia av allmänhandling skall behandlas skyndsamt.-----------------------------------------------------18 §-----------------------------------------------------Grundläggandebestämmelser om hurallmänna handlingar skallbevaras samt om gallringoch annat avhändande avsådana handlingarmeddelas i lag.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[1]: Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1998:1438.Bilaga 3Reservanternas lagförslagI reservation 6 framlagt förslagtill lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att 7 kap. 16 §sekretesslagen (1980:100)[2] skall upphöra att gällamed utgången av april 2002.Elanders Gotab, 2002**FOOTNOTES**[2]: Lagen omtryckt 1992:1474.Senaste lydelse av 7 kap. 16 § 1998:205.