bet · GP01SOU12 · 2002-03-19 00:00:00 — Den bidrar till en ökad självständighet förden enskilda som den, rätt använd, kanminska behovet av fortsatta omvårdnadsinsatser.Relativt små förbättringar kan alltså medföra mycketstora hälsovinster. Vi anser därför attrehabilitering av äldre skall prioriteras och attresurser skall tillföras för detta senast nästamandatperiod. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.22. Kvalitetsarbete i äldreomsorgen (punkt 13)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 22. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So485 yrkande 2 och 2001/02:So613yrkande 6 och avslår motionerna 2001/02:So263yrkandena 2 och 4, 2001/02:So610 yrkande 2 och2001/02:So630 yrkandena 10, 11 och 13.StällningstagandeSom äldre medborgare får man ofta finna sig i attbli åsidosatt. Ett exempel är äldre synskadadepersoner som systematiskt diskrimineras irehabiliteringen, till förmån för yngre människorsbehov. Samma förhållande råder inomhjälpmedelsområdet landstingen kostar ogärna på deäldre nya och dyrare hjälpmedel. Därför anser vi attdet behövs en rehabiliteringslag.Vi konstaterar vidare att sjukvårdens insatser förde äldre fokuseras på den medicinska vårdenmedan de psykosociala aspekterna ofta glöms bort.Gruppen äldre med psykiska besvär är dåligtkartlagd. De avvisas ofta i primärvård ochpsykiatri, och inom den kommunala äldreomsorgenfinns det sällan kompetens att hantera dessaproblem. Yngre människor har ofta ett åtgärdspaketatt tillgå, medan de äldre i bästa fall erbjudsmediciner. Psykologer måste finnas för äldres behovinom primärvården, inom psykiatrin och i denkommunala verksamheten. En form av sådan verksamhetkan vara att inrätta en seniormottagning där äldrekan få rådgivning, samtalsstöd och psykoterapi.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.23. Kvalitetsarbete i äldreomsorgen (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 23. bifaller därmed motion2001/02:So630 yrkandena 10, 11 och 13 och avslårmotionerna 2001/02:So263 yrkandena 2 och 4,2001/02:So485 yrkande 2, 2001/02:So610 yrkande 2 och2001/02:So613 yrkande 6.StällningstagandeJag anser att kommuner och landsting i samarbete börinföra en ny vårdform mellan slutenvården ochboendet för äldre människor. Det är dags attåterinföra konvalescenthemmen, men i en modern form.På konvalescenthemmet skall patienten få enhjälpmedelsutredning och möjlighet att prövahjälpmedlen så att de fungerar på ett bra sätt äveni hemmiljön. ADL-träning och möjlighet tillkuratorssamtal är också sådant som bör ingå.Jag anser att det är nödvändigt medsamverkansavtal mellan landsting och kommuner föratt förbättra de äldres rehabilitering. Sådanasamverkansavtal kan innehålla bestämmelser omgemensam vårdplanering och samfinansieradrehabilitering. En lag om rehabilitering måsteinföras, och i den skall fastslås att det är behovetsom skall avgöra tid för och omfattning av insatsen.Vidare vill jag införa en omsorgsgaranti.Omsorgsgarantin skall innehålla de inslag som ärväsentliga för att den enskilde äldre skall erbjudasen valfri, kvalitativt god omsorg. Kommunerna skallfastställa en omsorgsgaranti. De kommuner som intelever upp till de rättigheter som garanteras avomsorgsgarantin skall bli skyldiga att ge de äldresom inte får den omsorg som fastställts motsvarandeavgiftsreduktion. Det blir dessutom ett ekonomisktincitament för kommunerna att leva upp tillmålsättningarna i omsorgsgarantin. Vad jag nu anförtbör som sin mening ge regeringen tillkänna.24. Tillgänglighet (punkt 14)av (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 24. bifaller därmed motion2001/02:So239 yrkande 6.StällningstagandeI dag köar många äldre för vård av åldersbetingadefunktionshinder, till exempel starr,förslitningsskador och nedsatt hörsel. Detta innebärminskad livskvalitet för den enskilde samt minskadtilltro till systemet. Det sistnämnda kan skapalegitimitetsproblem för de gemensamma åtagandena påområdet. Vården och omsorgen skall stärka människorstrygghet, erbjuda hög kvalitet, vara på lika villkoroch gälla alla skeden i livet. Vi konstaterar attnär man inte erhåller vård uppkommer, utövermänskligt lidande, kostnader för hemtjänst,sjukbesök, läkemedel m.m. Vi anser att börbegära att regeringen gör en samhällsekonomiskanalys av vad köerna för behandling avåldersbetingade sjukdomar innebär. Vad vi nu anförtbör som sin mening ge regeringen tillkänna.25. Demensvård m.m. (punkt 15)av (), (), CristinaHusmark () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 25. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So3 yrkandena och2001/02:So613 yrkande 7 och avslår motionerna2001/02:So263 yrkande 6, 2001/02:So286,2001/02:So347 yrkande 5 och 2001/02:So609 yrkandena3 och 5.StällningstagandeMånga anhöriga gör stora insatser för äldre ochsjuka. Det är viktigt att såväl erkänna betydelsenav dessa insatser som att uppmärksammanödvändigheten av valfrihet och alternativalösningar. Det gäller både för den som är sjuk ochför den anhörige som vårdar. I stället för att barainta en biroll bör närstående få möjlighet att taett ökat ansvar för de anhörigas situation om de såönskar. Den offentliga sektorn skall komplettera,stimulera och stödja människors egna insatser istället för att tränga undan dem. Viljan tillfrivilliga insatser ökar dessutom med ett system somär lyhört för individuella behov och önskningar ochsom förmår åstadkomma flexibla lösningar. I dagenssamhälle ser ofta familjebildningarna annorlunda utän . Anhörigbegreppet bör därför ersättas av ettnärståendebegrepp. Det ger ett generösare synsättoch gör att den till omsorgstagaren närstående påsamma sätt som anhöriga kan få del av ekonomiskersättning och stöd.Vidare anser vi att det för dementa skall finnasspecialiserad vård och särskilda gruppboenden. Kravmåste ställas på kvalificerade demensutredningar somunderlag för beslut om vårdinsatser. Det är ocksåangeläget att det finns sådana särskilda vårdprogramför demenssjuka som klarlägger hela vårdkedjan.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.26. Demensvård m.m. (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 26. bifaller därmed motion2001/02:So263 yrkande 6 och avslår motionerna2001/02:So3 yrkandena , 2001/02:So286,2001/02:So347 yrkande 5, 2001/02:So609 yrkandena 3och 5 och 2001/02:So613 yrkande 7.StällningstagandeDet finns en tydlig korrelation mellan ökningen avanhörigvårdare och nedskärningarna inom denoffentliga sektorn. Vi anser att anhörigvården skallutföras utifrån att den enskilda så önskar och inteför att samhället skall göra besparingar i dengenerella välfärden. I längden kan detta i ställetföra med sig högre kostnader, både för den enskildasom sliter på sina relationer och på sin hälsa ochför samhället. Anhörig 300 har specialdestineratresurser för att stimulera kommunerna att utvecklaanhörigstödet. Dessa medel är avsatta ,varefter kommunerna skall ha integreratanhörigstödet i det löpande arbetet. Vi avser attfölja utvecklingen. Vi bedömer dock redan nu att detdå kan finnas anledning att tillföra fortsattaspecialdestinerade medel under nästkommandemandatperiod. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.27. Demensvård m.m. (punkt 15)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 27. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So609 yrkandena 3 och 5 och2001/02:So613 yrkande 7 och avslår motionerna2001/02:So3 yrkandena , 2001/02:So263 yrkande6, 2001/02:So286 och 2001/02:So347 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att det för dementa skall finnasspecialiserad vård och särskilda gruppboenden. Kravmåste ställas på kvalificerade demensutredningar somunderlag för beslut om vårdinsatser. Det är ocksåangeläget att det finns sådana särskilda vårdprogramför demenssjuka som klarlägger hela vårdkedjan.Dessa frågor berör kommuner och landstingtillsammans.Vi anser att regeringen bör överväga att inrättaett nationellt resurscenter för anhörigstöd. Detskulle kunna fungera som en kunskapsresurs för dekommuner som arbetar eller har ambitionen attpåbörja arbete med anhörigvård. Ute i kommunernafinns gott om goda exempel på idéer och arbetssättsom skulle kunna användas av fler kommuner. Kunskapom detta skulle kunna finnas på resurscentret.Vidare anser vi att frågan om huruvida de anhörigaenbart skall få olika typer av stöd, eller om detskall bli aktuellt att yngre anhöriga skall kunnaanställas och omfattas av trygghetsförsäkringar ochpensionsavtal också måste lyftas fram. När detgäller anställning av anhöriga måste vårdtagarensönskemål så långt som möjligt tillgodoses.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.28. Rättsskydd för dementa (punkt 16)av (), (), CristinaHusmark () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 28. bifaller därmed motion2001/02:So3 yrkande 19 och avslår motionerna2001/02:So240 yrkande 19, 2001/02:So263 yrkande 5,2001/02:So339 och 2001/02:So444.StällningstagandeStällföreträdarfrågan måste lösas. Många äldredementa klarar inte av att föra sin egen talan. Ipraktiken innebär det att personalen fattarbesluten, baserat på vad de tror är bra för denäldre eller på vad som går snabbast. Detta äremellertid ett arbetssätt som kan strida motgrundlagen och ytterst kan leda till tvång ochfrihetsberövande. Vi har efterlyst denutredning som regeringen lovat tillsätta i syfte attse hur skyddet för personer med nedsatt förmåga tillegna beslut och nedsatt förmåga att uttrycka sig kanstärkas. Det handlar i detta sammanhang inte om attförsvåra för personalen, utan om att rätten tillintegritet och rättssäkerhet måste kunna garanterasäven för dem som inte är kommunicerbara. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.29. Rättsskydd för dementa (punkt 16)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 29. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So263 yrkande 5 och 2001/02:So444och avslår motionerna 2001/02:So3 yrkande 19,2001/02: So240 yrkande 19 och 2001/02:So339.StällningstagandeDe demenssjuka är i många avseenden en mycket utsattgrupp bland de äldre. Det gäller inte minsträttsskyddet. I de allra flesta fall saknar dendemenssjuka möjlighet att själv kunna uttrycka sinvilja. Trots detta är varken rätten till företrädareeller förekomsten av tvångsåtgärder mot dementa,exempelvis låsta dörrar, fullt ut reglerad.Den demenssjuka saknar ofta förmåga att kunnaorientera sig och rum, varför det kan varaförenat med fara för den enskilda att t.ex. gå ut påegen hand. I av personalnedskärningar harmånga äldreboenden löst detta problem med inlåsning,i vissa fall utan att personal finns påavdelningen. Tvång förekommer i varierande grad motden dementa, trots att det är förbjudet, oftaberoende på okunskap och brist på handledning.Vi anser att bör ges i uppdrag attutreda de dementas rättssäkerhet och återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.30. Rättsskydd för dementa (punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 30. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So240 yrkande 19, och2001/02:So339 och avslår motionerna 2001/02:So3yrkande 19, 2001/02: So263 yrkande 5 och2001/02:So444.StällningstagandeSocialtjänstlagen och lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade är så kalladerättighetslagstiftningar. Men för att den enskildeskall få tillgång till föreskrivna rättigheterförutsätts att personen har förutsättningarna ochförmågan att ta till vara sin rätt. Hos demenssjukakan denna förmåga helt eller delvis saknas. för hälso- och sjukvårdens verksamhetfordras den enskildes samtycke till vård ochbehandlingsåtgärder. En förutsättning härför är attvårdtagaren har förmågan att uttrycka sin egenvilja. Huvudmän och yrkesutövare samt legalaställföreträdare, gode män och förvaltare har härett oerhört stort ansvar att visa respekt förindividens självbestämmande. Jag anser att gällandelagstiftning behöver förbättras och förtydligas föratt öka rättssäkerheten för demenssjuka, dålagstiftningen och verkligheten inte går i takt. Vadjag nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.31. Hemsjukvård (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 31. bifaller därmed motion2001/02:Sf256 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeEn viktig del av sjukvården är en bra uppföljningoch kvalitetskontroll av den vård och den omsorg somges. Det gäller också närståendevården. Jag anserdet angeläget att ägnar storuppmärksamhet åt metodutveckling av hur en sådanuppföljning inom området sjukvård i hemmet kan skemed beaktande av de berörda personernas integritet.Vidare anser jag att regeringen bör ta initiativtill överläggningar med de båda kommunförbunden föratt se över hur ett utökat stöd till dem som vårdarnärstående skall kunna ges. För att förbättranärståendevården bör bl.a. följande reformförslagdiskuteras i dessa överläggningar: en fortsattutbyggnad av avlastnings- och växelvård,förbättringar i kommunernas regler förhemvårdsbidrag och ökade möjligheter för närståendeatt anställas, en utvidgning av kretsen av dem somhar rätt att vara närståendevårdare med ersättningfrån , mer generösa kriterier föratt bli beviljad stöd m.m. som närståendevårdare hoskommunen samt en ytterligare förlängd period för demsom vårdar.Vad jag nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.32. Hemtjänst (punkt 18)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 32. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So485 yrkande 1 och 2001/02:So630yrkande 12.StällningstagandeVi anser att det finns skäl att uppmärksamma äldresynskadade personers situation. Att inte se och attinte på egen hand kunna utföra städning, tvätt,inköp, post- och bankärenden har i många kommunerupphört att vara godtagbara skäl förhemtjänstinsatser. Denna utveckling har pågått underen , och det torde inte vara obekantauppgifter för regeringen.I socialtjänstlagen fastslås att uppgifter avservicekaraktär är innefattade i lagen. Meduppgifter av servicekaraktär avses bl.a. praktiskhjälp med hemmets skötsel, såsom städning och tvätt,hjälp med inköp, ärenden på ochhjälp med tillredning av måltider samt distributionav färdiglagad mat. Socialtjänstlagen måstekompletteras i vissa avseenden. Man måste kunnaöverklaga utformningen av en insats. Ansökan skallbifallas först när det går att verkställa beslutet.Beslut som inte är verkställda inom utställd tidskall kunna överklagas. Myndighetsbeslutet somföljer varje ansökan skall vara skriftligt så attöverklagande underlättas. I samband med beslut måstedet upplysas om möjligheterna att överklaga.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.33. Avdragsrätt för hushållsnära tjänster(punkt 19)av (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 33. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So3 yrkande 23, 2001/02: So362yrkande 3 och 2001/02:So613 yrkande 9.StällningstagandeMed alltfler tunga vårdfall i äldreomsorgen liggerdet i sakens natur att det är till dessa äldre somden största delen av de offentliga insatserna går.De som bara behöver hjälp med viss service men iövrigt klarar sig själva hamnar lätt i skymundan.Vi har tidigare presenterat förslag omskattelättnader för hushållsnära tjänster. Vi anseratt för tjänster utförda i hemmet skall enskattelättnad utgå som halverar det vita priset.Skattereduktion på för hushållsnära tjänsterutförda i det egna hemmet bör utgå med och hushåll. Reformen skulle ge allaäldre större möjligheter att få den omsorg debehöver. Lägre kostnader för hushållsnära tjänsterskapar möjlighet för äldre att få flexibel hjälpeftersom det är de äldre själva som väljerhushållstjänst. Vad vi nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.34. Förebyggande folkhälsoarbete (punkt 20)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 34. bifaller därmed motion2001/02:So287 och avslår motionerna 2001/02:So347yrkande 4, 2001/02:So381 och 2001/02:MJ518 yrkande18.StällningstagandeDe skador som drabbar äldre personer orsakar svåralidanden och innebär stora kostnader för samhället.I ljuset av dessa konstateranden blir behovet av ettförebyggande folkhälsoarbete med särskilt inriktningmot den äldre befolkningen särskilt angeläget. Ävenom dessa insatser bara skulle leda till måttligahälsoförbättringar innebär det ändå att vårdbehovenkan begränsas trots den demografiska utvecklingen.Den informella omsorg som ges av närstående och denätverk som bildas i vardagen innebär trygghet ivardagen för många äldre och en allmän livskvalitetsom också inverkar positivt på hälsotillståndet. Vianser att samhället därför på olika sätt bör stödjaanhörigvård och frivilligt socialt arbete. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.35. Förebyggande folkhälsoarbete (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 35. bifaller därmed motion2001/02:MJ518 yrkande 18 och avslår motionerna2001/02:So287, 2001/02:So347 yrkande 4 och2001/02:So381.StällningstagandeDet är vanligt att äldre med hemtjänst fårfärdigproducerad mat i låda som värms upp imikrougn. Jag anser att äldre i stället måste fårätt att tillaga mat hemma, och då helst den mat desjälva önskar och känner igen. Mat är en källa tillglädje och förväntan om den får dofta och är god ochintas i lugn och ro. Gärna i gemenskap med någonannan. Äldre måste också få hjälp till ennäringsriktig kost. Mikrouppvärmda helfabrikat imatlådor innehåller sällan den näring som äldrebehöver, och undernäring är ett alltför vanligttillstånd, som i sin tur leder tillförvirringstillstånd. Jag anser att äldre börerbjudas ekologisk mat, men rätterna och kvalitetenskall vara styrda av den enskildes egna önskemål.Alla initiativ och allt engagemang för en förbättradmatkvalitet för äldre bör noga lyftas fram, så attgoda exempel får sprida sig. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.36. Äldreminister m.m. (punkt 21)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 36. bifaller därmed motion2001/02:So613 yrkande 4 och avstyrker motion2001/02:So613 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att en äldreombudsman bör tillsättas föratt verka för förbättring av de äldres förhållandensamt även ta initiativ till egna utredningar ochlämna förslag till åtgärder.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.37. Äldreombudsmän (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 37. bifaller därmed motion2001/02:So630 yrkande 4 och avslår motion2001/02:So335.StällningstagandeMånga äldre upplever att de inte vet vart de skallvända sig för att protestera mot ett missförhållandeeller för att få svar på frågor. Myndigheterna ärinte alltid den idealiska samtalspartnern i allaspörsmål som de äldre ställs inför. Jag anser därföratt varje kommun bör inrätta en äldreombudsman.Äldreombudsmannen skall vara kontaktman för de äldregentemot personal, politiker och tjänstemän.Äldreombudsmannen måste vara fristående från demyndigheter som administrerar äldreomsorgen ikommunen, om än anställd av kommunen. Ombudsmannenskall fungera som den instans dit äldre eller derasanhöriga kan vända sig med frågor, klagomål och föratt få information. arbete syftartill att öka den äldres och de närståendesinflytande och förebygga att brister uppkommer iäldreomsorgen. Ombudsmannen skall arbeta meduppföljning genom att erfarenheter, dokumenteradesynpunkter och klagomål rapporteras tillkommunstyrelsen. Vad jag nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.38. Personalutveckling, rekrytering m.m.(punkt 23)av (), (), CristinaHusmark () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 38. bifaller därmed motion2001/02:So3 yrkande 24 och avslår motionerna2001/02:So239 yrkande 7, 2001/02:So263 yrkande 1,2001/02:So347 yrkande 2, 2001/02:So356 yrkande 2,2001/02:So366 yrkandena 1 och 2, 2001/02:So452 och2001/02:So630 yrkande 16.StällningstagandeI princip alla omsorgens berörda parter är oroadeöver hur personalkrisen i vård och omsorg skalllösas. Larmrapporterna om personalbrist, som bottnari dåligt inflytande över det egna arbetet, lågalöner, underbemanning med mera, måste tas på störstaallvar.Vi anser att personalens dåliga löneutvecklingtill stor del beror på att det i princip barafunnits en arbetsgivare att vända sig till.Vårdpersonalens idéer och kompetens har därmed intevärdesatts och bra ledarskap inte belönatstillräckligt. Undersökningar visar hur maktlöshetskapar stress, utmattning ochlångtidssjukskrivningar och en önskan att få bytaarbete. Möjligheten att synas eller utvecklas i detstorskaliga offentliga vårdmonopolet är mycketliten.Svenska Kommunalarbetareförbundets rapportSolidaritet och valfrihet i välfärden slår fastatt konkurrens mellan producenter är bra förvälfärden. Vi kan inte nog understryka vikten av enökad mångfald av vård- och omsorgsgivare. Genomalternativa driftsformer kan personalens önskemål omfler arbetsgivare, varierat arbetssätt ochinflytande över arbetssituationen uppfyllas.Undersökningar visar att dagens unga värdesätterinflytande över sitt arbete och möjligheter tillutveckling högt. Mångfald är en grundförutsättningför en bättre löneutveckling och för att unga skallkunna attraheras av arbete i vård och omsorg. Vad vinu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.39. Personalutveckling, rekrytering m.m.(punkt 23)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 39. bifaller därmedmotionerna 2001/02:So263 yrkande 1 och 2001/02:So452och avslår motionerna 2001/02:So3 yrkande 24,2001/02: So239 yrkande 7, 2001/02:So347 yrkande 2,2001/02:So356 yrkande 2, 2001/02:So366 yrkandena 1och 2 och 2001/02:So630 yrkande 16.StällningstagandeVi anser att det är i mötet mellan den enskildavårdaren och den äldre som vårdkvalitet uppstår.Därigenom blir personalen inom äldreomsorgen denviktigaste resursen i skapandet av en god och säkeräldreomsorg. Därför anser vi att arbetsro ochrimliga arbetsvillkor för de anställda krävs för attden äldre skall kunna få det hon behöver.