bet · GP01KRU8 · 2002-02-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts under allmänna motionstiden . Motionernabehandlar målen och utgångspunkten förungdomspolitiken samt uppgifterna förUngdomsstyrelsen och för Sverigesungdomsorganisationer. Vidare behandlasmotionsyrkanden som rör ungdomars delaktighet i dedemokratiska processerna. En rad motioner tar uppfrågor om barns och ungas rätt till och delaktigheti kultur och om planering och lokaler för derasfritid samt frågor om statens och kommunernas ansvardärvidlag. I en motion tas upp frågan om detstatliga bidraget till invandrarnasungdomsorganisationer. Några motioner behandlarinternationellt samarbete på ungdomsområdet.Åldersgränser för ungdomar tas upp i tre motioner.Slutligen behandlar några motioner olika aspekter påungdomars levnadsförhållanden.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns 16 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Delmålen för ungdomspolitiken avslår motion 2001/02:Kr426 yrkande8.Reservation 1 (kd)2. Utgångspunkten för ungdomspolitikenm.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Kr425 yrkande1.Reservation 2 (m)3. och förSveriges ungdomsorganisationerRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr425 yrkande6.Reservation 3 (m)4. Ungdomars delaktighet i de demokratiskaprocesserna m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr425yrkande 2 och 2001/02:Kr426 yrkande 7.Reservation 4 (m)5. Översyn av ochAllmänna arvsfondens bidragsgivning till ungkulturRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr279 yrkande3.Reservation 5 (c)6. Kommunala planer för ung kulturRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr279 yrkande5.Reservation 6 (c)7. Kulturinstitutionernas ansvar förungdomars delaktighet i kulturRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr279 yrkande6.Reservation 7 (c)8. Utformningen av ansökningshandlingar somriktas till ungdomarRiksdagen avslår motion 2001/02:K284 yrkande 5.Reservation 8 (c)9. Barns rätt att delta i kulturlivetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr247 yrkande1.Reservation 9 (mp)10. Nationell handlingsplan för ungdomarsfritidRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr254.11. Statligt bidrag till invandrarnasungdomsorganisationerRiksdagen avslår motion 2001/02:A226 yrkande 2.Reservation 10 (kd, c, fp)12. Ungdomssamarbete med m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr253yrkandena 1 och 3 samt 2001/02:Kr403.Reservation 11 (c, fp, mp)13. Skolkontaktnät som en del iungdomsutbytetRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr253 yrkande2.14. Stöd till ungdomsorganisationernasreguljära avslår motion 2001/02:Kr426 yrkande9.Reservation 12 (kd)15. Åldersgränser för ungdomarRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr212,2001/02:Kr250 och 2001/02:Kr285.Reservation 13 (v)16. Åtgärder för att åstadkommagenerationsövergripande jämförelserRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr426 yrkande4.Reservation 14 (kd)17. En nationell kampanj mot drogmissbrukRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr426 yrkande5.Reservation 15 (kd, c)18. Ungdomsarbete i problemtyngdastadsdelarRiksdagen avslår motion 2001/02:Kr426 yrkande6.19. Barn, medier och stressRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Kr400yrkande 5, 2001/02:Kr422 yrkande 65 och2001/02:So495 yrkande 19.Reservation 16 (c, mp)20. Behovet av lokaler och mötesplatser förungdomarRiksdagen avslår motion 2001/02:So501 yrkande17.21. BrukarinflytandeRiksdagen avslår motion 2001/02:A226 yrkande 5.Stockholm den 5 februari 2002På kulturutskottets vägnarInger DavidsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerDavidson (kd), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), (), () och ().Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har i samband medbehandlingen av budgetpropositionen avstyrkt ettantal motioner som avsett minskning respektiveökning i förhållande till regeringens förslag avanslagen till och till nationelloch internationell ungdomsverksamhet (senast i bet.2001/02:KrU1 s. 112-117). har ävenavslagit motionsyrkanden som syftat till att dels enviss andel av samtliga kulturanslag skall avsättasför barns och ungas kultur (senast i bet.2001/02:KrU1 s. 117), dels ett särskilt anslag skallanvisas för stöd till ungas kultur (2001/02:KrU1 s.29-31).Hösten 1999 behandlade regeringensproposition /99:115 På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro. Regeringen förordade i propositionenatt ett system skulle införas med en generell,sektorsövergripande och målstyrd ungdomspolitik sominkluderar uppföljning och analys. Riksdagengodkände 3 nya mål för ungdomspolitiken:1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.2. Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.3. Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som enresurs.Riksdagen godkände också att skallverka för att målen för den nationellaungdomspolitiken uppfylls och att regeringen skallutforma de övergripande målen för Ungdomsstyrelsensverksamhet. Regeringen har med utgångspunkt i de 3målen beslutat om 41 delmål, vilka fungerar som enutgångspunkt för uppföljning och analys av densamlade ungdomspolitiken. skallgöra en mera fördjupad analys , förstagången efter . Goda exempel skalltas fram av för att illustreraolika former av konkret verksamhet som bidrar tillatt ungdomspolitikens mål uppnås.I budgetpropositionen för föreladesriksdagen förslag till förändringar av reglerna förstatsbidraget till den nationella ochinternationella ungdomsverksamheten (prop.2001/02:1, utg.omr. 17 s. 135-136). Förslageninnebar att det dittillsvarande grundbidraget skulleersättas av tre olika bidrag, för vilkabidragskraven skulle sättas på olika nivåer. Detdittillsvarande särskilda bidraget skulle behållas.På utskottets förslag godkände vadregeringen anfört om statsbidragsreglerna (bet.2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:74).Hösten 2001 behandlade utskottet ett antalmotioner om ungdomspolitiska frågor, väckta vidallmänna motionstiderna och (bet. 2001/02:KrU2). Samtliga motionsyrkandenavslogs av i enlighet med utskottetsförslag.Ungdomspolitiska frågor i EUEU:s samarbete på ungdomsområdet syftar till attfrämja utvecklingen av ungdoms- ochungdomsledarutbyte. Aktiviteterna sker främst inomprogrammet Ungdom, som ger stöd åt ungdomsutbyte ochvolontärtjänst för ungdomar. Programmet gällermellan och har en sammanlagdbudget på 520 miljoner euro.Förutom stöd till utbyte och volontärarbeteerbjuder programmet stöd till nyskapande verksamhetoch entreprenörskap, projektsamarbete medutbildningsprogrammen och daVinci II samt möjlighet att arbeta medungdomsinformation och studier kring unga.Programmet ersätter de tidigare programmen Ungdomför och Europeisk volontärtjänst. Under 2000deltog totalt omkring 100 000 ungdomar ochungdomsledare i programmet, varav ca 2 000 frånSverige.År 1999 tog kommissionen initiativ till arbete medEU:s första vitbok om ungdomspolitik varefter ettsamråd med viktiga grupper inom det ungdomspolitiskaområdet inleddes. Teman som har behandlats undersamråden med ungdomar, forskare,frivilligorganisationer, tjänstemän och politiker ärungdomars delaktighet, sysselsättning, hälsa,utbildning och europeiska värderingar.Sverige har aktivt deltagit i kommissionensförberedelsearbete inför vitboken, med tonvikt påden forskningskonferens som hölls i underdet portugisiska ordförandeskapet, en nationellungdomskonferens samt en europeisk ungdomskonferensi i oktober 2000.Det sista förberedande mötet med de olikaaktörerna hölls under det svenska ordförandeskapetden i Umeå.I november 2001 presenterade sinförsta vitbok om europeisk ungdomspolitik, Nyainsatser för ungdom. lades därefterfram på ett ungdomsministermöte i , under detbelgiska ordförandeskapet.I vitboken föreslås en ny ram för samarbete påungdomsområdet i EU i enlighet med krav både frånaktörer på området och från medlemsstaterna. Genomen öppen samordningsmetod skall medlemsländernaserfarenheter och lösningar kunna användas som grundnär gemensamma mål och riktlinjer förungdomspolitiken skall sättas upp. Syftet är bl.a.att ungdomarna skall förmås att i störreutsträckning engagera sig och vara delaktiga i detoffentliga livet. Enligt förslaget skall fyraområden prioriteras, nämligen inflytande ochdelaktighet, information, volontärarbete samt bättrekunskap om unga. Extra hänsyn avses tas till deungas särskilda behov inom områden som utbildning,livslångt lärande, rörlighet, arbetsmarknad, socialintegration, rasism, främlingsfientlighet samtsjälvständighetsfrågor.Remissbehandling och debatt kring förslagen iboken har påbörjats inom medlemsländerna. I Sverigehar inbjudit myndigheter ochorganisationer till ett seminarium den 6 februari2002 för att få del av deras åsikter omvitboksförslagen. har inbjudits attlåta representanter för partierna åhöradiskussionerna. kommer även att fåinformation av inför ettungdomsministerrådsmöte . Utskottetplanerar vidare att inbjuda statsrådet för att inhämta information ochdiskutera förslagen i vitboken inför kommanderådsmöte i slutet av maj.2001/02KrU8Utskottets övervägandenMål för ungdomspolitiken m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- delmålen för ungdomspolitiken, jämförreservation 1 (kd),- utgångspunkten för ungdomspolitiken m.m.,jämför reservation 2 (m),- och förSveriges ungdomsorganisationer, jämförreservation 3 (m),- ungdomars delaktighet i de demokratiskaprocesserna m.m., jämför reservation 4 (m).MotionernaI motion Kr425 (m) återkommer representanterna förModerata samlingspartiet till vissa av de frågor omungdomspolitiken som togs upp i en motion våren 1998väckt med anledning av regeringens proposition1998/99:115 På ungdomars villkor. Motionärernauttrycker i den nu aktuella motionen åter sintveksamhet till begreppet ungdomspolitik. Denpolitik som är nödvändig för att ge unga människoren bra utbildning och möjlighet till ett riktigtarbete är enligt motionärernas mening en sådanpolitik som gynnar även andra "grupper" i samhället.De anför också att dagens ungdomar vill ha makt översitt eget liv och rätt att välja och styra självasnarare än att vilja delta i den representativademokratins olika organ. Den representativademokratin bör bl.a. mot denna bakgrund minska tillförmån för individernas makt över sina egna liv.Ungdomar är inte oengagerade eller ointresserade avpolitik. Valdeltagandet bland förstagångsväljare ärt.ex. större än bland övriga väljare. Politikenmåste dock enligt motionärernas mening förändrasradikalt för att kunna attrahera unga väljare.Vidare understryks i motionen vikten av ett bättresamarbete över generationsgränserna. Denutgångspunkt för ungdomspolitiken som uttrycks imotionen bör ges regeringen till känna (yrkande 1).Motionärerna anser att det - utöver satsningar påtraditionell skoldemokrati med elevråd, ombudsmänm.m. samt ungdomskommissioner ochungdomsdelegationer - behövs nya metoder för attstärka unga människors villkor och engagemang fördemokrati, rättvisa och framtidstro. börtillkännage för regeringen att även sådana nyametoder bör tas till vara (yrkande 2).Slutligen hemställs i motionen attUngdomsstyrelsens verksamhet bör begränsas och dessstruktur ses över med syfte att avskaffa myndigheteni dess nuvarande utformning. En begränsad verksamhetbör tas över av en annan organisation, exempelvisgenom att ansvarigt departement och Kommunförbundetges större ansvar på området. Vidare bör Landsrådetför ungdomsorganisationer (LSU) få ettbegränsat uppdrag eftersom rådet har svårigheter attbalansera de ingående medlemsorganisationernassärart i rapporter och andra sammanhang. De flestafrågor som rör unga medborgare skall handläggas irespektive kommun och i nära samarbete med lokalaungdomsorganisationer, icke-politiska organisationeroch andra intressegrupper. bör tillkännageför regeringen vad som anförs i motionen omUngdomsstyrelsen och LSU (yrkande 6).Även i motion Kr426 (kd) tas vissa sådanaungdomspolitiska frågor upp som behandlades isamband med den ungdomspolitiska propositionen Påungdomars villkor (1998/99:115). Motionärernauppmärksammar att valdeltagandet bland unga väljareminskat och att endast en liten andelav de kommunala posterna innehas av unga. De unga ärockså starkt underrepresenterade imyndighetsstyrelser och statliga kommittéer.Regeringen bör enligt motionen förelägga riksdagenförslag till åtgärder för att öka ungdomarsdelaktighet i de demokratiska processerna (yrkande7).I den kristdemokratiska motionen tas åter uppfrågan om att och inte regeringen skallfastställa delmålen under de 3 av riksdagenfastställda övergripande målen för ungdomspolitiken(yrkande 8). De nuvarande 41 - av regeringenfastställda - delmålen har enligt motionen visat sigvara svåra att följa upp, då många av dem upplevssom otydliga. Regeringen bör förelägga riksdagenförslag till nya delmål.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att när hösten1999 godkände regeringens förslag i proposition1998/99:115 om 3 övergripande mål förungdomspolitiken framhölls det särskilt att detbehövs en mera sektorsövergripande ungdomspolitiksom ett komplement till den dittillsvarandesektorsindelade politiken rörande ungdomar (bet.1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Etthelhetsperspektiv på ungdomars situation ochlevnadsvillkor är nämligen en förutsättning för attolika insatser inom olika sektorer ochsamhällsområden riktade till ungdomar bättre skallkunna samordnas och bli kraftfulla ochresurseffektiva. En kombination av sektorsspecifikaoch sektorsövergripande åtgärder med sikte på enviss målgrupp eller en viss aspekt avsamhällsutvecklingen har utvecklats inom andrasamhällsområden och bör kunna vara av värde äveninom ungdomspolitiken.De övergripande målen har redovisats i detföregående under rubriken , liksom attregeringen fastställt delmål för ungdomspolitiken.I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1utg.omr. 17 s. 130-133) lämnar regeringen enresultatbedömning och konstaterar att Ung-domsstyrelsens uppföljning av måluppfyllelsen år2000 visar att uppföljningen delvis försvårats avotydliga delmål. Vidare befaras uppföljningen kunnabli ofullständig inom vissa områden. Regeringenavser därför att revidera en del av delmålen. Vidareskall ett antal delmål lyftas fram som prioriteradeområden.Utskottet anser, liksom tidigare, att det krävs enfortlöpande process för att utveckla, omarbeta ochförnya delmålen, vilket sker i samråd med och medförankring hos ansvariga inom olika sektorer.Ungdomarnas delaktighet i denna process är viktig.Mot denna bakgrund anser utskottet att det skullebli ohanterligt och motverka flexibilitet ochlyhördhet inför samhällsutvecklingen om regeringen ivarje särskilt fall skulle få lov att återkomma tillriksdagen när ett delmål skall formuleras elleromarbetas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotion Kr426 (kd) yrkande 8.Som utskottet redovisat genomför Ungdomsstyrelsenen omfattande utvärdering av den statliga ochkommunala ungdomspolitiken utifrån de 3 av riksdagenantagna övergripande målen för ungdomspolitiken ochde av regeringen beslutade 41 delmålen. Resultatenskall redovisas till regeringen , varefterregeringen för redovisar sin bedömning avresultaten och de eventuella åtgärder som regeringenanser nödvändiga. Utskottet har så sent som hösten2001 i sitt betänkande Ungdomspolitik m.m. (bet.2001/02:KrU2 s. 7-8) anfört att det inte finnsanledning för att nu ta ställning tillförslag till ändringar av de utgångspunkter förungdomspolitiken som fastställdes hösten 1999.Utskottet hänvisar till sina tidigareställningstaganden beträffande målen förungdomspolitiken och avstyrker motion Kr425 (m)yrkande 1.Utskottet har i tidigare sammanhang anfört att detbehövs en central myndighet som har ettsektorsövergripande ansvar för att verka för attmålen för ungdomspolitiken uppfylls, för att följa,analysera, följa upp, utvärdera och rapporterautvecklingen samt för att föreslå sådana åtgärdersom uppföljning, utvärdering m.m. påvisar behov av.Utskottet anser också att det är av värde attungdomars åsikter och ställningstaganden till olikasamhällsfrågor kommer till uttryck både direkt frånungdomar som individer och från de enskildaorganisationer som representerar olikaungdomsgrupper, liksom från ett sådant övergripandeorgan som för Sverigesungdomsorganisationer (LSU). Utskottet avstyrker meddet anförda motion 2001/02:Kr425 (m) yrkande 6.Då det gäller frågor om ungdomars engagemang isamhällsutvecklingen och ungdomars delaktighet i dendemokratiska processen vill utskottet understrykaatt det är en för hela samhället utomordentligtviktig fråga att de unga tar del i utformningen avdet framtida samhället. Det sjunkande valdeltagandetär ett oroväckande tecken på minskande engagemang.Utvecklingen av ungdomars inflytande har gåttlångsamt på många områden. Dessa frågor ingår iUngdomsstyrelsens pågående uppföljning av målen förungdomspolitiken, bl.a. det mål som uttrycker attungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytandeoch delaktighet. I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1 utg.omr. 17 s. 128) redovisarregeringen pågående projekt som genomförs avSkolverket respektive i samarbetemed andra myndigheter för att öka kunskapen omungdomars kunskaper och attityder i demokratifrågoroch för att öka ungdomars intresse fördemokratifrågor. Regeringen anför också (prop. s.133) att det är angeläget att ungdomars möjlighetertill inflytande stärks både i fråga om deras egnalevnadsförhållanden och i andra viktigasamhällsfrågor. Likaså bör deras inflytande öka närdet gäller skolverksamheten och de internationellafrågorna.Utskottet vill i sammanhanget påminna om attriksdagen kommer att ta ställningtill regeringens proposition 2001/02:80 Demokratiför det nya seklet och de motioner som väcks medanledning av denna. I propositionen uppställs fyralångsiktiga mål som gäller valdeltagandet,medborgarnas engagemang i form av politiskaförtroendeuppdrag, deras deltagande i den politiskaprocessen och deras möjligheter att påverka den.Bland annat ingår att andelen ungdomar som deltar iden politiska processen skall öka.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt det inte är påkallat att gör någrasärskilda uttalanden i frågan, varför motionernaKr425 (m) yrkande 2 och Kr426 (kd) yrkande 7avstyrks.Ungdomars kulturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- översyn av och Allmännaarvsfondens bidragsgivning till ung kultur,jämför reservation 5 (c),- kommunala planer för ung kultur, jämförreservation 6 (c),- kulturinstitutionernas ansvar för ungdomarsdelaktighet i kultur, jämför reservation 7(c),- utformningen av ansökningshandlingar somriktas till ungdomar, jämför reservation 8(c),- barns rätt att delta i kulturlivet, jämförreservation 9 (mp),- nationell handlingsplan för ungdomarsfritid.MotionernaI motion Kr279 (c) refereras att mångaprojektansökningar till projektet i helalandet inför präglades av ettförhållningssätt till ung kultur som strider mot vadung kultur innebär, nämligen viljan att skapa någotnytt. Projekt med detta förhållningssätt harformulerats av vuxna och har avsett aktiviteter förungdomar som reducerar kulturen till förebyggandeinsatser. I motionen hävdas att ochAllmänna arvsfonden beviljar medel till sådana"behandlingsprojekt" som inte utgår från ungdomarsegna önskemål och idéer. bör därförtillkännage för regeringen att en översyn bör görasav och Allmänna arvsfondensbidragsgivning till ung kultur (yrkande 3).I samma motion föreslås få iuppdrag att påverka kommunerna till att utarbetakonkreta planer för högre prioritering av ungdomarskultur (yrkande 5). Vidare bör fåregeringens uppdrag att stimulerakulturinstitutionerna att vidga möjligheterna förungdomar att både ta del av och delta i verksamheten(yrkande 6). I motionen redovisas ett par exempel påkommuner som tillgodoser ungdomars önskemål omkultur och om snabba beslut om stöd till ungas egnakulturprojekt.I motion K284 (c) förs ett resonemang av sammaslag som i motion Kr279 (c) om vikten av att de ungafår eget ansvar för kulturprojekt som utgår frånderas egna idéer och om vikten av att statliga ochkommunala instanser behandlar ansökningar om bidragutan dröjsmål. I motionen yrkas att regeringen börge dessa instanser i uppdrag att göra en översyn avutformningen av ansökningshandlingar som riktar sigtill ungdomar (yrkande 5).Motionärerna bakom motion Kr247 (mp) föreslår attriksdagen skall tillkännage för regeringen allabarns rätt att delta i kulturlivet i enlighet medintentionerna i . Derasdelaktighet skall inte vara en fråga om kostnadeller bostadsort (yrkande 1).Motionärerna bakom motion Kr254 (kd) anför attfritidssektorn ofta drabbades under 1990-taletsekonomiska sanering i kommunerna, eftersom dennasektor inte är lagreglerad. Staten bör nu kompenserakommunerna för det som förlorats inom fritidssektornunder . Inte minst i är detsynnerligen angeläget att det finns en återuppbyggdungdomsverksamhet, där såväl ideella organisationeroch idrottsföreningar som kommunen gör insatser.Samhället förlorar på att det inte finnsförebyggande verksamhet som gör att ungdomar kommerin i sunda verksamheter. bör enligtmotionen tillkännage för regeringen att en utredningbör göras om på vilket sätt fritidsarbetet förungdomar skall kunna stimuleras t.ex. i form av ennationell handlingsplan för ungdomars fritid ellertydliga riktlinjer för kommunerna samt genomförbättrade stimulanssystem för det ideellaföreningslivet.Utskottets ställningstagandeBarns och ungas rätt till eget skapande och tilldeltagande i kulturlivet var ett genomgående tema iden långsiktiga nationella kulturpolitik somriksdagen beslöt om (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Delaktighetsmålet inom den nationellakulturpolitiken gäller självfallet barn och unga ochskall iakttas av såväl statliga och statligt stöddakulturinstitutioner som andra statliga organ ochkunna vara en stimulans för kommuner, landsting ochandra aktörer på kultur- och ungdomsområdena. Barnsoch ungas delaktighet i samhället är ett av de treövergripande målen för den nationellaungdomspolitiken. Deras delaktighet i kulturlivetm.m. uttrycks i några av de delmål förungdomspolitiken som regeringen fastställt och somför närvarande utvärderas av isamarbete med andra myndigheter. Ungdomsstyrelsensuppföljning skall även avse kommunernas insatserinom ungdomspolitiken. Frågor om ungas kultur ochdärtill anknytande frågor, motsvarande de nuaktuella yrkandena i motionerna Kr279 (c) och K284(c), har behandlats av utskottet ,(bet. 2001/02:Kr2 s. 15-16). Medhänvisning till vad som tidigare anförts föreslårutskottet att avslår de nu aktuellamotionerna Kr279 (c) yrkandena 3, 5 och 6 samt K284(c) yrkande 5.Utskottet har tidigare även behandlat yrkandenmotsvarande det som framställs i motion Kr247 (mp)yrkande 1 om att skall göra ett uttalandetill regeringen om barns rätt att i enlighet medFN:s barnkonvention delta i kulturlivet oavsettbostadsort och ekonomi. Utskottet, som utgår frånatt regeringens handlande när det gäller barn ochunga har sin grund bl.a. i ,hänvisar till sina tidigare ställningstaganden ochavstyrker motionsyrkandet.Frågor som gäller ungas fritid ingår bland deämnen som i samarbete med andraberörda myndigheter utvärderar och följer upputifrån de nationella målen för ungdomspolitiken.Till uppgifter hör också attstimulera och följa upp kommunernas verksamhet inomungdomsområdet. Utskottet instämmer med motionärernai att det är mycket viktigt att kommunerna har enväl fungerande fritidsverksamhet som bl.a. kan haförebyggande effekter. Utskottet anser dock attstaten inte bör utfärda någon form av riktlinjereller handlingsplan för kommunernas agerande, då dehar att själva handha verksamheten utifrån sinaförutsättningar och olika behov. Frågor om stimulansav det ideella föreningslivet genom ökade statligabidrag bör prövas i det återkommandebudgetarbetet.