bet · GP01SKU19 · 2002-03-19 00:00:00 — När det gäller kontrollenav punktskattepliktiga varor har EG-kommissionennyligen lagt fram ett förslag till Europarlamentetsoch rådets beslut om datorbehandling av uppgifter omförflyttningar och kontroller av punktskattepliktigavaror (alkohol, tobak och mineraloljor), ett förslagsom stöds av (se Regeringskanslietsfaktapromemoria 2001/02:FPM46 Datoriseratpunktskattekontrollsystem). Vad slutligen gällerrestaurangnäringens skatteförhållanden och etteventuellt införande av en licensavgift tangerasfrågan i RSV:s avlämnade rapport 2002:3Schablonbeskattning ? - en principskiss. I rapportendiskuteras bl.a. schablon-beskattning för vissasmåföretag med arbetsintensiva och huvudsakligentjänsteproducerande verksamheter ellervaruproducerande verksamheter med en eller ett litetantal ensartade produkter. RSV tar i och för siginte ställning till om schablonbeskattning skallinföras, men om så ändock skall ske föreslår RSV attreglerna i ett inledningsskede skall omfatta t.ex.frisörer, mindre restauranger (pizzerior) ochsmågodisbutiker.Av det anförda framgår att utskottet delarmotionärernas uppfattning att kampen motskattebrottslighet är en synnerligen viktig frågasom påkallar kraftfulla åtgärder. Inom EU och inomRegeringskansliet pågår också olika projekt för attförbättra myndigheternas möjligheter atteffektivisera detta arbete. Motionärerna får ansesvara skäligen tillgodosedda med detta, och utskottetavstyrker därför motion Sk414.TullfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner om ökatsamarbete tull-polis, om tullprocedurerna vidgränsen till samt om att tullen skallges befogenheter att ombesörja miljökontrolloch lastsäkringskontroll på fartyg.Jfr reservationerna 11 (m, kd, c, fp) och 12(c).MotionernaI en kommittémotion av Moderata samlingspartiet,motion Sk254 m.fl., föreslås atttullen skall få samarbeta med polisen i fråga ompersoner som saknar identitetshandlingar på sammasätt som skett i . Motionärerna syftar på ensamverkansöverenskommelse som hartecknat med i , Kustbevak-ningens region syd och region sydom en operativ samverkan i gränskontrollen rörandepersonkontroll. Huvudansvaret för personkontrollenåvilar dock polisen. Påträffas personer som vidtullkontroll enligt vissa särskilda lagar inte kanidentifiera sig har tidigare tips härom lämnats tillpolisen. Tullen har dock upphört med dessa rutiner,framhåller motionärerna, eftersom fråga uppstått omsamarbetet är förenligt medSchengenöverenskommelsen.I motion Sk344 av () efterlysesökat samarbete med för att minskatullbyråkratin för skogs- och träföretagenstransporter över norsk-svenska gränsen. Motionärenvill att de aktuella företagen skall slippa dennuvarande mycket omfattande pappersexercisen vidåterkommande transporter av råvaror ellerhalvfabrikat över gränsen.I en partimotion av , nämligen motionMJ337 (yrkande 27) av m.fl., begärs enutredning om möjligheterna att öka tullensbefogenheter att genomföra miljökontroller ochlastsäkringskontroller på fartygen för att kunnaförebygga miljöbrott till havs.Utskottets ställningstagandeVad först gäller samarbetet tull-polis villutskottet understryka att det har ställtsig bakom tanken på ett fördjupat samarbete mellantull och polis där ett sådant samarbete är till gagnför verksamheten, t.ex. för att effektivisera kampenmot narkotika (se bet. 1997/98:SkU1 s. 18). Sådanasamarbetssträvanden mellan tullen och polisen ochmellan tullen och andra myndigheter ställerutskottet sig givetvis alltjämt positivt till, menatt närmare bedöma på vilket sätt samarbetet skallta form anser utskottet inte vara utskottets sak, isynnerhet inte om det gäller lokalt eller regionaltsamarbete. Samarbetet får dock givetvis inte ta ensådan form att gällande lagar och internationellaöverenskommelser (t.ex. Schengen) åsidosätts. Enligtvad utskottet erfarit följer Regeringskanslietsamarbetssträvandena uppmärksamt. Motionärerna fåranses tillgodosedda härmed och utskottet avstyrkerföljaktligen motion Sk254.När det gäller problemen med tullverksamheten vidsvensk-norska gränsen vill utskottet erinra om attTullverket har som övergripande mål att minimeranäringslivets kostnader för tullprocedurerna ochtillhandahålla en god service så att den legitimahandeln med tredje land underlättas i störstamöjliga utsträckning. I detta syfte har inära samarbete med det svenska näringslivetutvecklat en ny modell - kallad Servicetrappan - somär avsedd att förenkla tullprocedurerna förföretagen och därigenom sänka handels-trösklarna.Tanken är att aktörerna själva skall ta på sig ettstörre ansvar för kvaliteten i sin tullhantering ochdärigenom i större utsträckning få del avTullverkets möjligheter till förenklingar. Rentpraktiskt innebär detta att aktörerna i näringslivetstegvis kan välja nivå av service och förenklingar.Den 1 mars 2002 öppnades Servicetrappan för allmäntbruk. Utskottet anser att det finns skäl att avvaktahur verksamheten med Servicetrappan utvecklar sig.Dessutom vill utskottet påpeka följande. offentliga utfrågning den 19februari 2002 med bl.a. statssekreterare , , om integrationen iÖresundsregionen ställdes även frågor om samarbetetmellan och respektive ochFinland för att lösa problem med bl.a.gränspassagerna. Statssekreterare bl.a. att har kontakter medkollegor i både och för attkartlägga hinder och möjligheter längs den svensk-norska respektive svensk-finska gränsen och se vadsom kan göras för att stimulera samarbetet övergränserna mot både och . BeträffandeNorge finns det utan tvekan en hel del problem ochhinder, och för att kartlägga förekomsten avhandelshinder och dylika problem låterRegeringskansliet regelbundet göraenkäter hos företagen om hur de ser på relationernamed andra länder.Med det anförda avstyrker utskottet även motionSk344.Vad slutligen gäller frågan om tullen bör utföramiljökontroller och lastsäkringskontroller på fartygför att förebygga miljöbrott till havs villutskottet påpeka att det inte ingår i Tullverketsuppgifter att hålla efter miljöbrott till havs.Utskottet vill vidare erinra om att riksdagennyligen beslutat genomföra en rad lagändringar somsyftar till att förbättra möjligheterna attmotverka, kontrollera och beivra olagliga utsläpptill sjöss av olja och andra skadliga ämnen.Riksdagens beslut innebär bl.a. att det rättsligaförfarandet har effektiverats och att regelverkethar anpassats till havsrättskonventionen och andrainternationella konventioner på området (prop.2000/01:139, bet. 2001/02:MJU4). Med det sagdaavstyrker utskottet även motion MJ337 yrkande 27.FrizonerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att inrättafrizoner i skärgårdarna.MotionenI motion Sk421 (yrkandena 1 och 2) av () föreslås inrättande av frizoner i skärgårdarna,med början i som ettförsöksområde. Frizonerna skulle i första handinriktas på att underlätta startandet och drivandetav företag.Utskottets ställningstagandeAtt göra hela regioner till frizoner och beviljaskatte- och tullfavörer för olika verksamheter ellerrentav total skatte- och tullfrihet inom dessaregioner har tidigare ansetts som en heltorealistisk tanke av både tullresursskäl,statsfinansiella skäl och EG-rättsliga skäl. Denståndpunkten intog utskottet i betänkande1996/97:SkU1 angående och betänkande1997/98:SkU1 rörande . Utskottetvidhåller sin uppfattning och avstyrker motionSk421 yrkandena 1 och 2.Skyddade identitetsuppgifter ifolkbokföringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen riktar med delvis bifall till tvåmotioner (m respektive v) etttillkännagivande till regeringen om attfrågan hur man bör hantera skyddadepersonuppgifter hos myndigheterna för attförhindra att uppgifterna läcker ut börbelysas skyndsamt.Vidare avslår dels en motion om attinskränka rätten för personer som avtjänarstraff för våldsbrott av viss typ att fåskyddade identitetsuppgifter, dels en motion omersättning till personer som medgetts nyaidentitetsuppgifter och haft kostnader härför ivissa fall.Gällande ordningUppgifter som registreras i folkbokföringen är somhuvudregel offentliga. I vissa fall kan det dockvålla olägenhet för en person att sådana uppgifterlämnas ut. Med hjälp av t.ex. en adressuppgift frånett folkbokföringsregister kan en förföljare spåraupp en viss person för att hota eller utöva våld motpersonen. Även andra uppgifter som registreras inomfolkbokföringen kan användas som ett led iförföljelse. För att uppgifterna i folkbokföringeninte skall kunna missbrukas på detta sätt finnsvissa möjligheter att vidta åtgärder till skydd förförföljda personer.Sekretessmarkering i folkbokföringsregistren ärden första skyddsåtgärd som tillgrips när man kanbefara att folkbokföringsuppgifter kan komma tillanvändning för personförföljelse. Markeringen angeratt särskild försiktighet bör iakttas vidbedömningen av om uppgifter om personen i fråga börlämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas avsekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd attge myndigheterna en varningssignal vid utlämnande avuppgifter som normalt sker utan särskildsekretessprövning. Sekretess-markering har använtsinom folkbokföringen och skatte-förvaltningen har utarbetat särskilda rutiner försystemet.Så kallad kvarskrivning regleras i 16 §folkbokföringslagen (1991:481). Enligt dennabestämmelse får en person som av särskilda skäl kanantas bli utsatt för brott, förföljelser ellerallvarliga trakasserier på annat sätt medges att vidflyttning vara folkbokförd på den gamlafolkbokföringsorten. Kvarskivning kan ske endastefter ansökan av den enskilde och får medges endastom den enskildes behov av skydd inte kan tillgodosesgenom besöks-förbud eller på annat sätt.Kvarskrivningen får avse även den flyttandepersonens medflyttande familj.Bestämmelser om fingerade personuppgifterinfördes och regleras i lagen(1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligtlagen kan en folkbokförd person som riskeraratt bli utsatt för särskilt allvarligbrottslighet som riktar sig mot dennes liv,hälsa eller frihet medges att använda andrapersonuppgifter om sig själv än de verkliga(fingerade personuppgifter). Det krävs ocksåatt personen inte kan ges tillräckligt skydd påannat sätt. Huvudregeln är att medgivandetgäller för obegränsad tid, men det fårbegränsas till . Ett medgivande attanvända fingerade personuppgifter får även gesåt en familjemedlem som varaktigt bortillsammans med den person som riskerar att bliutsatt för allvarlig brottslighet.MotionernaI motion Ju396 (yrkande 2) av m.fl. (m) efterlyses åtgärder för attförhindra att sekretessbelagda uppgifter om skyddadidentitet för kvinnor som misshandlats och hotats avsina tidigare män inte läcker ut. I motion K269 avMarie m.fl. (v) begärs en skyndsam översynav sekretesslagen i syfte att förhindra att skyddadeidentiteter lämnas ut.I motion Sk247 av () begärs ettuttalande av att rätten till skyddadidentitet (spärrmarkering, kvarskrivning ochfingerade personuppgifter) inte bör gälla förpersoner som avtjänar straff för våldsbrott ellersom uttalat direkta hot om våld mot annan eller somav andra skäl bedöms utgöra hot mot annans säkerhet.Enligt en kommittémotion av ,nämligen motion Ju394 (yrkande 16) av RagnwiMarcelind m.fl., bör det utgå skälig ersättningtill brottsoffer och personer som hörts idomstol och som medgetts nyaidentitetsuppgifter och som är utsatta för våldoch andra övergrepp, om de haft kostnader föridentitetsbytet. Motionärerna begär ettuttalande härom av riksdagen.RSV:s yttrandeNär det gäller läckage av skyddade uppgiftertillstyrker RSV motion K269 och instämmer med motionJu396 om att det föreligger ett behov av åtgärderför att hindra att sekretessbelagda uppgifter röjs.RSV föreslår en översyn med inriktning på bl.a. enbegränsning av den maskinella överföringen ochbehandlingen av uppgifter om sekretesskyddadepersoner, nya centrala instruktioner inomdomstolsväsendet om hantering av skyddadepersonuppgifter och en översyn av administrativaregler i olika verksamheter så att hänsyn kan tastill de människor som har behov av skydd. Exempel påförbättringsåtgärder kan enligt RSV vara ettsärskilt forum för skyddade personer vidvårdnadstvist, umgängesrätt, äktenskapsskillnadetc., eller att en skyddad person inte skall behövabyta försäkringskassa vid flyttning.I fråga om skyddade personuppgifter för personersom avtjänar straff och liknande motsätter RSV sigdäremot en ordning som enligt verket skulle innebäraatt sekretesslagen inte skulle gälla lika för alla.Vidare anser RSV att förslaget är kategoriserandeoch skulle innebära ytterligt svåragränsdragningsproblem. Då RSV inte ser någon sakliggrund för motionens förslag avstyrker RSV motionSk247.När det slutligen gäller ersättning ochstödåtgärder för att förbättra situationen föri första hand utsatta kvinnor har RSV funnitatt dessa frågor ligger utanförfolkbokföringens verksamhetsområde. RSV avstårdärför från att yttra sig över denna fråga.Utskottets ställningstagandeFrågan om skydd för förföljda personer behandladesav (prop. 1997/98:9, bet.1997/98:SkU5, yttr. 1997/98:KU6y), varvid vissaförbättringar i skyddet inom bl.a. folkbokföringengenomfördes. Genom en ändring i sekretesslagen blevdet möjligt att skydda elevadresser i grund- ochgymnasieskolan vid befarad personförföljelse.Bestämmelserna om kvarskrivning samordnades i störreutsträckning med reglerna om besöksförbud. Det blevnågot lättare att få ett medgivande om att användafingerade personuppgifter genom att kraven påbrottslighetens svårighetsgrad och på risken förförföljelse mildrades. Ett medgivande att användafingerade personuppgifter skulle i fortsättningenkunna ges för obestämd tid i stället för somtidigare . gjorde dessutom - påförslag av skatteutskottet - ett tillkännagivande omersättning till personer med fingeradepersonuppgifter.För närvarande arbetar ett flertal utredningar medolika uppgifter som tangerar de frågor som tagitsupp i motionerna. (Ju 1999:06, dir. 1998:32) harbl.a. i uppdrag att göra en allmän översyn avsekretesslagen och lämna förslag till förbättringarav lagen så att t.ex. onödiga bestämmelser upphävsoch lagen görs mer överskådlig. Kommittén skallockså föreslå lämpliga utbildningsinsatser påoffentlighets- och sekretessområdena samt andraåtgärder som syftar till att stärka medvetenhetenom lagstiftningen på dessa områden. Kommitténberäknas avsluta sitt arbete under år 2003.Utredningen om behandling av personuppgifter vidallmänna domstolar, allmänna förvaltningsdomstolarsamt hyres- och arrendenämnder (Ju 2000:08, dir.2000:74) har till uppgift att se över praktiskafrågor kring sekretessen vid domstolarna ochsärskilt beakta behovet av en teknikoberoendereglering som tillgodoser såväl domstolarnas ochnämndernas behov av en väl fungerandeinformationshantering som enskildas behov av skyddför den personliga integriteten. Den speciellafrågan om forumregler när ena parten har fåttsekretessmarkering, medgetts kvarskrivning ellerfått fingerade personuppgifter skall enligtdirektiven till Utredningen om skydd förbevispersoner m.fl. (Ju 2001:10, dir. 2001:107)utredas särskilt. Utredningen skall göra en samladöversyn av samtliga mål- och ärendetyper därforumreglerna kan vara av betydelse för personer somhar skyddade personuppgifter. Översynen skall ävenomfatta skyldigheten för part att uppge namn m.m.samt domstols möjlighet att hemlighålla uppgifter isamband med kallelser, förhandling och delgivning.Motsvarande översyn skall göras vad gäller deallmänna förvaltningsdomstolarnas handläggning.Då det gäller försäkringskassornas hantering avskyddade personuppgifter har utskottet inhämtat avRiksförsäkringsverket (RFV) att mycket arbete harlagts ned på att utforma systemlösningar åtförsäkringskassorna som så långt det är möjligteliminerar risken för att skyddade personuppgifterkommer på drift p.g.a. misstag eller felaktighantering. Systemet omfattar ettbehörighetskontrollsystem som bl.a. innebär attskyddade personuppgifter på data inte visas påsvarsbilder och andra uttag av individinformation ominte handläggaren har erforderlig behörighet samtsärskild arkivering av handlingar som säntsin av försäkrade med skyddade personuppgifter. RFVbetonar dock att den praktiska hanteringen hosförsäkringskassorna ställer krav på organisation,arbetsrutiner och utbildning av personalen i dessafrågor. Detta, anför RFV, är ett ansvar som liggerpå varje särskild försäkringskassa.Försäkringskassornas hantering av skyddadepersonuppgifter har diskuterats ikammaren i flera interpellationsdebatter och ävenvarit föremål för skriftliga frågor. Det ansvarigastatsrådet har genomgående besvarat dessainterpellationer och frågor med att hänvisa till attdet ankommer på myndigheten att ombesörja att deanställda får den utbildning de behöver för atttillämpa offentlighetsprincipen på ett riktigt sätt.Det ansvariga statsrådet har också försäkrat attregeringen är beredd att göra nya överväganden omframtiden utvisar att ytterligare insatser behövs(se svar på fråga 2000/01:812 ).Utskottet konstaterar att de regelsystem som kankomma i fråga vid hanteringen av skyddadepersonuppgifter granskas i olikautredningar. Sekretesslagen ses över, liksom denpraktiska hanteringen av personuppgifter idomstolarna. Särskilt rättsväsendets hantering avskyddade personuppgifter synes bli föremål för engrundläggande utredning, bl.a. de i sammanhangetviktiga forumreglerna samt domstolarnas möjligheteratt hemlighålla uppgifter i samband med kallelseretc. Försäkringskassorna lägger uppenbarligen ocksåned stora ansträngningar på att förbättra rutinerna,organisera arbetet och utbilda personalen så att detundviks att skyddade uppgifter röjs.Utskottet anser att förslaget från RSV, som haransvaret för folkbok-föringen, om en översyn avregelverket för skyddade personuppgifter väger tungti sammanhanget. Enligt utskottets uppfattning är detockså mycket viktigt att det skydd avfolkbokföringsuppgifterna som samhället tillhanda-håller åt förföljda personer fungerar även på detpraktiska planet. Mot bakgrund av det arbete sompågår inom , olika statligautredningar och enskilda berörda verk ochmyndigheter som t.ex. försäkringskassorna kan detdock ifrågasättas om det verkligen finns ett behovav någon centralt initierad ytterligare utredning.De frågor som RSV och motionärerna bakom motionernaJu396 och K269 tagit upp - dvs. den mer praktiskahanteringen av skyddade uppgifter hos myndigheterna,maskinell överföring av personuppgifter etc. - börkunna få en belysning i det pågående arbetet, ochutskottet vill framhålla att det är angeläget attdetta sker skyndsamt. På grund av frågans vikt anserutskottet att , med delvis bifall tillmotionerna Ju396 yrkande 2 och K269, bör rikta etttillkänna-givande härom till regeringen.Vad gäller motion Sk247 om att inskränkaskyddet för personuppgifter för personersom avtjänar straff för vissa brott m.fl.finner utskottet att den bör avslås av deskäl som RSV anfört i sitt yttrande ochsom redovisats ovan. Vad slutligen gällerfrågan om ersättning till personer somhar fått ny identitet och ådragit sigkostnader härför finner utskottet attdenna fråga omfattas av det uppdrag somgetts åt utredningen om skydd förbevispersoner m.fl. Utskottet avstyrkersåledes både motion Sk247 och motionJu394 yrkande 16.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Enklare regler och enklare redovisning ochdeklaration för företagen (punkt 1) - m, kd,c, fpav (), (),(), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om enklareregler och enklare redovisning och deklarationför företagen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:Fi285 yrkande 20,2001/02:Sk491 yrkande 20 och 2001/02:So637yrkande 8 och bifaller delvis motionerna2001/02:Sk280, 2001/02:N267 yrkande 2 och2001/02:N365 yrkande 3.StällningstagandeDe nuvarande redovisnings- och skattereglerna är iprincip desamma för stora och små företag. Liksommotionärerna ifrågasätter vi om det bör vara så ochefterlyser förslag till förenklade regler försmåföretag. Den mur av blanketter, byråkrati ochmisstänksamhet som fortfarande möter den som villstarta ett eget företag måste rivas. Vi håller ocksåmed motionärerna om att regelverket inte börutformas för att i första hand underlätta förmyndigheterna att granska företagen utan med tankepå att reglerna skall vara lätta att följa ochförstå. Dessutom krävs en rejäl rensning iregelverket. I ett läge när landet behöver många nyaföretagare är det angeläget att i förenklingssyftegenomföra sådana förslag som t.ex. en förenkladdeklaration för företagare. Reglerna är förkomplicerade och gör det svårt för många av landetssmåföretagare att deklarera själva. Med det anfördatillstyrker vi motionerna Sk491 yrkande 20, Fi 285yrkande 20 och So637 yrkande 8. Övriga motioner sombehandlas i detta sammanhang tillstyrks delvis.2. F-skattsedel (punkt 2) - m, kd, c, fpav (), (),(), de (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i reservationen anförs om F-skattsedel. Därmedbifaller motionerna 2001/02:Fi285 yrkande21, 2001/02:Sk288 yrkande 3, 2001/02:Sf400 yrkande6, 2001/02:So303 yrkande 15, 2001/02:So628 yrkande 6och 2001/02:A204 yrkande 5, bifaller delvismotionerna 2001/02:Sk234, 2001/02:Sk291,2001/02:Sk308 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk413,2001/02:N222 yrkande 2, 2001/02:N263 yrkande 14 och2001/02:N267 yrkande 3 och avslår motion2001/02:Ju395 yrkande 4.StällningstagandeInnehav av F-skattsedel är viktig för allaföretagare men särskilt för tjänsteföretagare,eftersom bara ett sådant innehav befriar kunden frånansvaret att behöva betala skatt ocharbetsgivaravgift på ersättningen för den utfördatjänsten. Utan F-skattsedel kommer man lätt tillkorta i konkurrensen. På landsbygden är innehavetsärskilt viktigt eftersom en stor del avbefolkningen är beroende av företagande, ochsärskilt småföretagande.Vi anser att etableringsfrihet skall råda och attdet därför är fel att skattemyndigheternafortfarande ibland vägrar att utfärda en F-skattsedel därför att den sökande inte kan antaskomma att bedriva näringsverksamhet. Bedömningen avom näringsverksamhet kommer att bedrivas bygger isin tur på ett självständighetskriterium som innebärbl.a. att den som endast har uppdrag från sintidigare arbetsgivare inte anses bedrivanäringsverksamhet. Denna praxis är särskilt olyckligför egenföretagandet inom vård och omsorg.Sjukvårdspersonal som vill starta eget men formelltsäljer sina tjänster endast till är såatt säga diskvalificerade från F-skattsedelsinnehavså länge inte andra kunder till de produceradetjänsterna kan uppbringas. Särskilt kvinnor drabbashårt av systemet. Till exempel hindrassjuksköterskor från att starta eget eftersom de iregel bara har och möjligen kommunen somuppdragsgivare för tjänsten. En del äldre personer,t.ex. avtals-pensionärer, som önskar använda sinkompetens på en friare och mer konsultartad basis,riskerar också att bli utan F-skattsedel, trots attde själva bedömer sig som näringsidkare. Över huvudtaget behandlas många enmansföretagare snålt i dettahänseende, trots att de själva är helt kapabla attavgöra om vederbörande är "anställd" eller uppdrags-givare.Enligt vår mening bör inriktningen vara att genyföretagare inom alla sektorer F-skattsedel. Vianser att alla som ansöker om en F-skattsedel ocksåbör få en sådan, om inte företagssyftet är uppenbartoseriöst eller sökanden är underkastadnäringsförbud.Vi anser att med anledning av demotioner som behandlas på detta område - utom s-motionen Ju395 - bör göra ett uttalande med deninriktning som här har angetts. Det innebär att vitillstyrker parti- och kommittémotionerna Sk288yrkande 3 (m), A204 yrkande 5 (kd), So303 yrkande 15(c) samt Fi285 yrkande 21, Sf400 yrkande 6 och So628yrkande 6 (alla fp). Övriga nu behandlade motionertillstyrks delvis, utom motion Ju395 som vi somnämnts avstyrker.3.