bet · GP01MJU15 · 2002-04-18 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 193 motionsyrkanden frånallmänna motionstiderna 2000 och 2001 om jordbrukm.m. Motionerna avser frågor om internationelljordbrukspolitik, reformeringen av EU:s gemensammajordbrukspolitik samt den svenskajordbrukspolitikens inriktning och desskonkurrenssituation. Ytterligare frågor sombehandlas inom svensk jordbrukspolitik ärarealersättningar, djurbidrag, regionala frågor ochett flertal frågor med anknytning till miljövänligtjordbruk. Slutligen behandlas en del administrativafrågor och vissa andra nationella frågor.Utskottet anser att arbetet med en reformering avden framtida jordbrukspolitiken bör beredas pånationell nivå. Utskottet föreslår därför med stödav 3 kap. 7 § riksdagsordningen att regeringentillsätter en parlamentarisk kommitté med uppgiftatt utarbeta en svensk strategi för reformeringen avden gemensamma jordbrukspolitiken. Med anledning aven motion (s) föreslår utskottet att regeringen isamband med det fortsatta arbetet med den framtidajordbrukspolitiken bör pröva möjligheterna att fåtill stånd en mer ändamålsenlig stödområdesindelningi . Utskottet avstyrker övrigayrkanden, i huvudsak med hänvisning till den översynoch reformering av jordbrukspolitiken som pågårsåväl inom EU som i Sverige.Till betänkandet har fogats 60 reservationer och 6särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutInternationell jordbrukspolitik1. avslår motionerna 2000/01:MJ218yrkandena 2, 5 och 7 samt 2001/02:MJ527 yrkande3.Reservation 1 (v, mp)2. Handel med tredje land m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:MJ515 yrkandena3 och 5.Reservation 2 (mp)3. Svensk hållning i WTO-förhandlingarnaRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ520 yrkande15.4. Jämställdhetsfrågor m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ218 yrkande6.Den framtida gemensammajordbrukspolitiken5. Parlamentarisk kommittéRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om parlamentariskkommitté.6. Den gemensamma jordbrukspolitikensinriktningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ218yrkande 4, 2000/01:MJ234 yrkande 6, 2000/01:MJ237yrkande 2, 2000/01:MJ257 yrkande 1, 2000/01:K398yrkande 24, 2000/01:U206 yrkande 37, 2000/01:U513yrkande 17, 2000/01:N328 yrkande 1, 2001/02:MJ336yrkandena 2 och 3, 2001/02:MJ338 yrkandena 27 och28, 2001/02:MJ343 yrkande 1, 2001/02:MJ500,2001/02:MJ526 yrkande 1, 2001/02:MJ527 yrkandena58, 2001/02:K426 yrkandena 23 och 28,2001/02:K428 yrkande 10, 2001/02:So624 yrkande 3samt 2001/02:N266 yrkande 2.Reservation 3 (m)Reservation 4 (v)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)Reservation 7 (fp)Reservation 8 (mp)7. EU:s jordbrukspolitik i förhållande tillandra WTO-parterRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ338 yrkande30.Reservation 9 (c)8. Den gemensamma jordbrukspolitiken ochden nationella nivånRiksdagen avslår motion 2000/01:U511 yrkande11.Reservation 10 (mp)9. Miljöfrågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ257yrkande 8, 2000/01:U511 yrkande 10, 2001/02:MJ375yrkande 2, 2001/02:MJ515 yrkande 1, 2001/02:MJ518yrkande 4, 2001/02:MJ526 yrkande 13,2001/02:MJ527 yrkande 9 samt 2001/02:U301 yrkande38.Reservation 11 (v)Reservation 12 (fp)Reservation 13 (mp)10. Jordbrukspolitiken ochöstutvidgningenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ256yrkande 1 och 2001/02:MJ338 yrkande 29.Reservation 14 (m)Reservation 15 (c)11. Stöd till tobaksodlingRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ222yrkandena 1 och 2, 2000/01:MJ711 yrkande 17 samt2001/02:So624 yrkande 2.Reservation 16 (c)Nationell jordbrukspolitik12. Den nationella jordbrukspolitikensinriktning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ233yrkande 1, 2000/01:MJ237 yrkande 1, 2000/01:MJ243yrkande 1, 2000/01:MJ256 yrkande 2, 2000/01:N326yrkande 8, 2001/02:MJ289 yrkandena 2 och 3,2001/02:MJ329, 2001/02:MJ336 yrkande 1,2001/02:MJ338 yrkandena 1, 2 och 32,2001/02:MJ343 yrkandena 2 och 9, 2001/02:MJ388,2001/02:MJ518 yrkande 3, 2001/02:MJ520 yrkande 1samt 2001/02:N265 yrkande 11.Reservation 17 (m)Reservation 18 (kd)Reservation 19 (c)Reservation 20 (mp)13. Lantbrukarkårens kunskaperRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ205.14. Generationsväxling i jordbruketRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ258yrkande 2 och 2000/01:MJ259 yrkande 2.Reservation 21 (kd, m, c, fp)15. ForskningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ207 och2000/01:MJ248 yrkande 1.Reservation 22 (m)16. Konsekvensutredning, prognosområde,m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ237yrkandena 3 och 4, 2000/01:MJ243 yrkande 2,2000/01:MJ257 yrkande 9, 2001/02:MJ336 yrkande 4,2001/02:MJ520 yrkande 2 samt 2001/02:K321 yrkande3.Reservation 23 (kd)Reservation 24 (fp)17. Jordbrukets konkurrensvillkorRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ204,2000/01:MJ208, 2000/01:MJ216, 2000/01:MJ233yrkandena 24, 2000/01:MJ237 yrkande 5,2000/01:MJ256 yrkande 3, 2000/01:MJ257 yrkande11, 2000/01:N263 yrkande 9, 2001/02:MJ330,2001/02:MJ338 yrkande 3, 2001/02:MJ520 yrkande 4,2001/02:MJ526 yrkandena 12 och 15 samt2001/02:Sk288 yrkande 18.Reservation 25 (m)Reservation 26 (kd)Reservation 27 (c)Reservation 28 (fp)18. Återföring av miljöavgifter ijordbruketRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ520 yrkande5.19. Social dimension i lantbruketRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ233 yrkande16.20. Exportfrämjande åtgärderRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ338 yrkande5.Reservation 29 (c)21. Arbetstillfällen på landsbygdenRiksdagen avslår motion 2001/02:N265 yrkande12.22. Regler för arealuttagRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ219.Reservation 30 (m)23. OljeväxtproduktionRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ233yrkande 26, 2000/01:MJ250 och 2001/02:MJ470.Reservation 31 (kd, m, c, fp)24. Svensk svinavelRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ511 yrkande2.Reservation 32 (mp)25. Stöd till produktion av slaktsvinm.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ511yrkande 3 och 2001/02:MJ515 yrkande 15.Reservation 33 (mp)26. Nationellt stöd för får- ochlammproduktionRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ482.27. HästnäringenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ230,2000/01:MJ242, 2000/01:MJ744, 2001/02:MJ338yrkande 24 och 2001/02:MJ524 yrkande 1.Reservation 34 (kd, c)Reservation 35 (mp)28. Stödområdesindelning, södra avslår motion 2000/01:MJ203.29. Stödområdesindelning, JämtlandRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört omstödområdesindelning i . Därmedbifaller motion 2000/01:MJ255.30. REKO-stödRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ226,2000/01:MJ256 yrkande 12 och 2001/02:MJ365.Reservation 36 (kd, m, c)31. Jordbruket i norra avslår motionerna 2000/01:MJ256yrkande 14, 2000/01:MJ258 yrkande 1, 2000/01:MJ259 yrkande 1,2001/02:MJ240, 2001/02:MJ379, 2001/02:MJ385 och2001/02:MJ421 yrkande 1.Reservation 37 (m)Reservation 38 (kd) - delvisReservation 39 (c)32. Stöd till det fjällnära jordbruketRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ235yrkande 3 och 2001/02:N255 yrkande 2.Reservation 38 (kd) - delvis33. Nationell ersättning till jordbruket inorra avslår motionerna 2001/02:MJ239,2001/02:MJ258 och 2001/02:MJ338 yrkande 10.Reservation 40 (m)Reservation 41 (c)34. Transportersättning till jordbruket inorra avslår motion 2001/02:N255 yrkande 1.Reservation 38 (kd) - delvis35. BärodlingRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ249,2001/02:MJ383 och 2001/02:MJ477.Reservation 42 (m)36. SkärgårdslantbruketRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ512yrkande 2 och 2001/02:MJ220 yrkande 13.Reservation 43 (c)37. Lokal livsmedelsproduktion m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ259yrkande 7, 2001/02:MJ220 yrkande 14,2001/02:MJ456 och 2001/02:MJ518 yrkande 21.Reservation 44 (kd, c)Reservation 45 (mp)38. Miljöstödens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:MJ256 och2001/02:MJ338 yrkande 26.39. FäbodkulturRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ201 och2001/02:MJ237 yrkandena 1 och 2.Reservation 46 (m, c)40. Stöd för biologisk mångfaldRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ234 yrkande3.41. Stöd för hävd av ängs- och hagmarkerm.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ234yrkande 7 och 2001/02:MJ375 yrkande 5.Reservation 47 (v)42. Ekologisk odling m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ234yrkande 4, 2000/01:MJ243 yrkande 13,2000/01:MJ256 yrkande 10, 2000/01:N383 yrkandena17 och 18, 2001/02:MJ422 yrkande 6, 2001/02:MJ466yrkande 6, 2001/02:MJ490, 2001/02:MJ515 yrkandena16, 17 och 21, 2001/02:MJ520 yrkande 16 samt 2001/02:N364 yrkande 9.Reservation 48 (m)Reservation 49 (v, mp)Reservation 50 (kd)43. Avveckling av bekämpningsmedelRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ422 yrkande5.Reservation 51 (v)44. Mål för bekämpningsmedel m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:MJ842 yrkandena1 och 2.Reservation 52 (mp)45. SkyddszonerRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ212.46. KonstgödselRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ515 yrkande7.Reservation 53 (mp)47. Genmodifierade grödorRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ233 yrkande12.Reservation 54 (c)48. BeteskravRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ338 yrkande11.Reservation 55 (kd, m, c)49. JordbruksadministrationRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ233yrkande 13, 2000/01:MJ259 yrkandena 46, 2001/02:MJ338 yrkande 4,2001/02:MJ421 yrkande 4, 2001/02:MJ520 yrkandena11 och 12 samt 2001/02:MJ526 yrkande 2.Reservation 56 (kd)Reservation 57 (c)Reservation 58 (fp)50. SamrådsorganRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ515 yrkande18.51. MedelsramarRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ239 och2001/02:MJ520 yrkande 6.Reservation 59 (kd)52. HampodlingRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ245.Reservation 60 (mp)53. Katastrofersättning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ243yrkande 9, 2001/02:MJ222 och 2001/02:MJ338yrkande 21.54. Informationssatsning om samerna m.m.Riksdagen avslår 2001/02:MJ424 yrkande 2 och2001/02:N307.Stockholm den 18 april 2002På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (),(), (),(), (),(), () och WillySöderdahl (v).2001/02MJU15Redogörelse för ärendetBakgrundÅr 1998 slog fast riktlinjerna förSveriges arbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet.1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Av beslutetframgår att skall verka för en jordbruks-och livsmedelspolitik inom EU vars mål är att främjaett brett och varierat utbud av säkra livsmedel tillskäliga priser, främja en hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion samt bidra till globallivsmedelssäkerhet. För att nå dessa mål krävs attjordbrukspolitiken reformeras i enmarknadsorienterande riktning. Ett steg i dennaprocess togs i EU genom Agenda 2000.Beslutet syftade bl.a. till att öka jordbruketskonkurrenskraft genom en ökad marknadsorienteringmed sänkta administrativa priser. Beslutet syftadeockså till att minska jordbrukets negativa effekterpå miljön och att förenkla regelverket. För attunderlätta jordbrukets anpassning ochstrukturförändring i samband med reformeringen avmarknadsordningarna föreslogs en integreradlandsbygdspolitik. Efter den s.k.Berlinöverenskommelsen 1999 innebär detta atttidigare regional- och strukturstöd inomjordbrukssektorn samt s.k. kompletterande åtgärderm.m. sammanförts i en enda förordning förlandsbygdens utveckling i rådets förordning (EG) nr1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden. Iförordningen fastställs ramarna för EU:s stöd hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärder förlandsbygdsutveckling skall komplettera andra delar iden gemensamma jordbrukspolitiken. Ett särskiltmiljö- och landsbygdsprogram omfattande en radmiljö- och strukturåtgärder har antagits förperioden 20002006. Miljöersättningarna inomjordbruket ingår som en obligatorisk del iprogrammet. På toppmötet i om Agenda 2000beslutades att programmet skulle ses över vidhalvtid av det finansiella perspektivet, dvs.20022003. I samband med översynen skall dengemensamma jordbrukspolitikens effekter för miljönoch för hållbar utveckling bedömas.Riksdagen har bemyndigat regeringen att tillämpaett miljö- och landsbygdsprogram för perioden20002006 enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99om stöd till utveckling av landsbygden. Programmet,som medfinansieras över EG-budgeten, har godkänts avEG-kommissionen. Landsbygdsprogrammet skall främjaen ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen,skogsbruket och landsbygden. Riksdagensställningstagande till propositionen Hållbart fiskeoch jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9,rskr. 1997/98:116) tillsammans med skrivelsen Enhållbar utveckling av landsbygden m.m. (skr.1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr.1999/2000:91) utgör underlag för det fortsattaarbetet.Åtgärderna inom ramen för landsbygdsprogrammet äruppdelade på två insatsområden. Under insatsområdeI, Åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk,ingår miljöersättningar, kompetensutveckling,kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, stödtill investeringar i jordbruksföretag, åtgärder somsyftar till att främja en anpassning och utvecklingav landsbygden samt åtgärder för att ökaskogsmarkens ekologiska värde. Insatsområde II,Åtgärder för ekonomiskt och socialt hållbarutveckling på landsbygden, innehåller startstöd tillunga jordbrukare, stöd till investeringar ijordbruksföretag, åtgärder för förbättradbearbetning och saluföring av jordbruksprodukter,kompetensutveckling samt åtgärder som syftar tillatt främja en anpassning och utveckling avlandsbygden. Landsbygdsprogrammet kompletteras avdet nationella stödet till norra , mål 1- ochmål 2-programmen och gemenskapsinitiativet Leaderplus.Den 26 oktober 2000 erhöll avregeringen uppdrag att, efter samråd medNaturvårdsverket, ,, länsstyrelserna ochberörda organisationer, genomföra en översyn av detsvenska miljö- och landsbygdsprogrammet i syfte attfullt utnyttja tillgängliga medel. Härigenomanalyserar behovet av och lämnarförslag på eventuella förändringar i miljö- ochlandsbygdsprogrammet. utrederdessutom konsekvenserna av att inkludera hästar idet djurinnehav som ligger till grund förberäkningen av brukningsintensitet inomkompensationsbidrag och miljöersättning för öppetoch varierat odlingslandskap inom ramen för miljö-och landsbygdsprogrammet. redovisadeuppdragen (Rapport 2001:19).Rapporten bereds i Regeringskansliet.Utfrågningar m.m.Utskottet anordnade enutfrågning om översynen av miljö- ochlandsbygdsprogrammet 20002006 medrepresentanter från ochJordbruksverket. anordnadeutskottet en utfrågning om bl.a. stödhanteringen medrepresentanter för . Utskottet hardärutöver uppvaktats av representanter förprojektorganisationen och Land, () och projektorganisationenFood from Sweden.Utskottets övervägandenInternationell jordbrukspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (v)med förslag till internationella riktlinjerför produktion och export avjordbruksprodukter, bl.a. till tredjevärldens länder, med hänvisning till detomfattande arbete som pågår inom ramen förAgenda 21. Utskottet avstyrker dessutom tvåmotionsyrkanden (mp) med förslag avseendehandeln med ekologiska produkter med tredjeland på grund av att frågan bereds inomRegeringskansliet. Vidare avstyrker utskottetett motionsyrkande (kd) med förslag tillsvensk hållning i WTO-förhandlingarna såsom ihuvudsak tillgodosett. Slutligen avstyrkerutskottet ett motionsyrkande om jämställdheti jordbruket (v). Utskottet hänvisar därvidbl.a. till det arbete som bedrivs av Sida.MotionernaEnligt motion 2000/01:MJ218 (v) behövsinternationella riktlinjer i FN:s regi för enekologiskt hållbar jordbruksproduktion som kan liggatill grund för en liberaliserad marknad förjordbruksprodukter. Motionärerna menar att deekologiska villkoren för jordbruket till stor deltalar emot vidareutvecklingen av en global marknadför livsmedel om man inte vidtar andraåtgärder för att säkra att produktionen sker pånaturens villkor. Detta skulle kunna göras genombl.a. sådana internationella riktlinjer i FN:s regi,vilka skulle kunna ligga till grund för enliberaliserad marknad för jordbruksprodukter(yrkande 2). Ett annat hinder för jordbruket i är enligt motionärerna de tullhinder ochkvotsystem som förhindrar konkurrens på EU-marknaden. De fattigaste länderna måste därför fåmöjlighet att behålla sina gränsskydd och kontrollöver jordbruksproduktionen som de ges fritillgång till våra marknader (yrkande 5). Vidare börliberaliseringen av handeln med jordbruksprodukterske parallellt med utvecklingen av jordbruket itredje världen. Bondens behov bör sättas i centrum iden alltmer avreglerade marknaden (yrkande 7).Enligt motion 2001/02:MJ527 (v) bör regeringen verkaför att EU, med hjälp av exportsubventioner, inteskall fortsätta att dumpa sina produktionsöverskotttill länder utanför EU (yrkande 3).Enligt motion 2001/02:MJ515 (mp) bör EU verka föratt jordbrukets alla funktioner, inklusivebetydelsen för miljön och hälsan, erkänns iinternationella handelsrelationer (yrkande 3).Vidare ställs krav på att handeln med ekologiskaprodukter med tredjeland underlättas. Det pågåendearbetet i IFOAM (International ) för att skapa kompletterandegemensamma regelverk är enligt motionärerna viktigtför marknadens utveckling. Arbetet kan enligtmotionen leda till en kraftigt ökad efterfrågan påekologiska produkter från länder där den egnaproduktionen är låg. En förutsättning för enexpanderande förädlingsmarknad är dock atttillgången på råvaror får ett jämnare flöde övertiden. Import och export är viktiga komplement tillutveckling av den inhemska marknaden. Det är ocksåviktigt att tredje världens ekobönder inte ställsutanför EU:s marknad. För att förbättramöjligheterna till ett utvecklat samarbete bör EU:slagstiftning och dess tillämpning ses över så atthandel med tredjeland underlättas (yrkande 5).Motion 2001/02:MJ520 (kd) tar upp den svenskahållningen i WTO-förhandlingarna. Enligtmotionärerna drivs internationella handels-och jordbrukspolitik i hög grad tillsammans med deövriga EU-länderna. Det är därför viktigt attSverige inom EU arbetar för att öppna marknaden föru-ländernas exportvaror, inte minstjordbruksprodukter och råvaror. Likaså är det enligtmotionärerna viktigt att de handelsstörandesubventionerna inom jordbruket avvecklas. Dettagäller framför allt exportstöden, vilka leder tilldumpning av jordbruksprodukter på världsmarknaden.Inför kommande WTO-runda bör och EU ocksåställa mer bestämda krav utifrån de miljö- ochdjurskyddskrav som omfattar svenskt och europeisktjordbruk. bör dessutom inta en mer offensivhållning för ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk.I förhandlingarna bör en dialog eftersträvas i syfteatt komma till rätta med de stödsystem inomjordbruk, fiske och energi som motverkar en hållbarutveckling (yrkande 15).Enligt motion 2000/01:MJ218 (v) bör regeringenverka för att jämställdhetsfrågor sätts i centrum ialla frågor som rör jordbruk, utveckling ochfrihandel. Det borde enligt motionärerna varaSveriges uppgift, som progressivt land iutvecklingsfrågor, att sätta dessa och andra frågorom fattigdomsbekämpning och jämställdhet överst pådagordningen för en ökad livsmedelssäkerhet (yrkande6).Utskottets ställningstagandeNär det gäller inriktningen av den internationellajordbrukspolitiken vill utskottet särskilt framhållaatt en viktig del i förverkligandet av en hållbarutveckling i såväl de utvecklade länderna somutvecklingsländerna är den jordbrukarinriktadestrategi som kommer till uttryck i många avprogramområdena i FN:s handlingsprogram för miljöoch hållbar utveckling, antagen under konferensen iRio de Janeiro (). Ihandlingsprogrammet anges att nyckeln till ettframgångsrikt genomförande av ett hållbart jordbrukoch en hållbar landsbygdsutveckling ligger i deenskilda jordbrukarnas motivation och attityder ochen statlig politik som ger jordbrukarna incitamentatt förvalta naturresurserna effektivt och på etthållbart sätt. Jordbrukare, särskilt kvinnor, stårinför en hög grad av ekonomisk, rättslig ochinstitutionell osäkerhet när de investerar i sinjord och i andra resurser. Decentralisering avbeslutsfattande till lokala organisationer är enligtprogramområdet om främjande av ett hållbart jordbrukoch en hållbar landsbygdsutveckling det bästa medletför att ändra människors beteende och genomförahållbara jordbruksstrategier. I programområdetföreslås bl.a. att en decentraliserad beslutsprocessbör uppmuntras genom att skapa och stärkaorganisationer på lokal nivå och bynivå som kandelegera makt och ansvar till primäraresursanvändare; att stödja och öka den rättsligakapaciteten hos kvinnor och svagare grupper vadbeträffar tillgång till, användning av ochbesittningsrätt till jord; att främja och uppmuntravaraktigt hållbara jordbruksmetoder och -teknik; attinföra eller stärka en politik som uppmuntrar tillsjälvförsörjning vad gäller resurs- och energisnålteknik, inklusive traditionella lokala metoder ochprissättningsmekanismer som inberäknarmiljökostnader; att utveckla en policyram som gerjordbrukare incitament och motivation för varaktigthållbara och effektiva jordbruksmetoder samt attstärka jordbrukares medverkan, både vad gällerkvinnor och män, vid utformningen och genomförandetav en politik med detta syfte genom deorganisationer som representerar dem. Enligtprogrammet skall genomförandet ske bl.a. genom attregeringarna främjar prissättningsmekanismer,handelspolitik, skattestimulanser och andrapolitiska instrument som har en positiv inverkan påden enskilde jordbrukarens beslut om ett effektivtoch hållbart utnyttjande av naturresurser samt genomatt fullt ut ta hänsyn till de följder som dessabeslut får för en trygg livsmedelsförsörjning förhushållen, jordbruksinkomsterna, sysselsättningenoch miljön. Nationella och internationellaforskningscentrum bör samarbeta medjordbrukarorganisationer vid utveckling avmiljövänliga jordbruksmetoder som är anpassade tilllokala förhållanden. Mekanismer bör inrättas för attdokumentera, sammanställa och spridalokalbefolkningens kunskaper, metoder ochprojekterfarenheter för att kunna lära sig av detförgångna vid utformning och genomförande av enpolitik som påverkar jordbrukares, skogbrukares ochfiskares liv. Vidare bör de institutionella ochjuridiska mekanismer som behövs skapas för attsäkerställa en reell besittningsrätt förjordbrukare. Avsaknaden av lagstiftning om rätt tilljord har varit ett hinder för åtgärder motjordförstöring i många jordbrukssamhällen iutvecklingsländerna.I december 2000 beslutade FN:s generalförsamlingatt tioårsuppföljningen av vad som åstadkommits ifråga om bl.a. miljö och utveckling efterkonferensen i skall hållas i form avett toppmöte för stats- och regeringschefer. Mötetskall äga rum i Johannesburg.Härvid skall genomförandet av resultaten från Rioutvärderas och nya utmaningar identifieras. Beslutetinnebär att förberedelserna bedrivs med utgångspunkti lokala, nationella och regionala erfarenheter ochprioriteringar. har valts in i konferensensbyrå. Regeringen har i skrivelsen Hållbara (skr. 2001/02:50 s. 9) redogjort förförberedelsearbetet. för Agenda 21och Habitat förbereder en nationalrapport tillvärldstoppmötet i . Till mötet skallnationella och regionala strategier för hållbarutveckling tas fram. Flertalet EU-länder anger attde har utarbetat eller arbetar med nationellahållbarhetsstrategier. Regeringen presenteradeSveriges strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172). På den regionala (dvs.flernationella) nivån har hållbarhetsstrategierarbetas fram och antagits bl.a. för EU, (Organization for Economic Co-operation andDevelopment), och (Baltic21).När det gäller EU:s arbete med att integrerautvecklingsländerna vill utskottet framhålla attbestämmelserna i rådets förordning om tillämpning avdet nya fleråriga allmänna preferenssystemet (GSP)på jordbruksprodukter, trädde i kraft den 1 januari1997. Syftet med systemet är att främjautvecklingsländernas integrering i världsekonominoch det multilaterala handelssystemet. Genom dettanya system får ett stort antal jordbruksprodukterfrån utvecklingsländer förmånsvärde till EU:smarknader. Systemet omfattar inte produkter där detfinns en gemensam organisation av marknaden.Beroende på känslighet indelas de olika produkternai en av fyra grupper med fyra olikaförmånsmarginaler.