bet · GP01KU34 · 2002-05-21 00:00:00 — De områden som i första hand skallprioriteras är inflytande och delaktighet,information, volontärarbete och bättre kunskap omunga.I den deklaration om EU:s framtidsfrågor som stats-och regeringscheferna antog vid i Laeken nämndes ett antalfrågeställningar inför det stundandekonventsarbetet. En fråga som nämndes som centralvar huruvida unionens olika instrument måstedefinieras bättre och deras antal minskas. Fråganutvecklades till att avse - om antaletlagstiftningsinstrument skulle minskas - direktgällande bestämmelser, ramlagstiftning och icke-bindande instrument (yttranden, rekommendationer,öppen samordning) samt om det vore önskvärt attramlagstiftning oftare tillämpades ochmedlemsstaterna på så sätt fick större rörelsefrihetför att uppnå sina politiska mål och om för vilkenbehörighet öppen samordning och ömsesidigterkännande var de mest lämpliga instrumenten.Som nämnts ovan behandlar utrikesutskottet ettmotionsyrkande om att regeringen i EU bör verka föratt medlemsländerna gör egna utvärderingar av denöppna samordningens metod. Arbetsmarknadsutskottethar i ett yttrande till utrikesutskottet (yttr.2001/02:AU4y) avstått från att direkt kommenteramotioner men framhållit att utskottet delar flera avde allmänna synpunkter som förs fram i partimotionert.ex. om vikten av nationella utvärderingar av EU-samarbete, av att regeringens agerande i EU-frågorpå ett tidigt stadium förankras i liksomav att sysselsättningsfrågorna i första hand lösesnationellt eller regionalt.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till att inomövervaknings- och rapporteringsförfarandet, somockså benämns Luxemburgprocessen, medlemsstaternaanvänder den öppna samordningsmetoden för att främjasysselsättning. Utskottet har enligt yttrandet underinnevarande följt den pågåendeutvärderingen av EU:s sysselsättningssamarbete.Utskottet påpekar att samarbetet nu bedrivits i femår och att medlemsstaterna har enats om attutvärdera strategin och dess effekter påsysselsättningsutvecklingen inom unionen.Huvudsyftet är att analysera vilken påverkansysselsättningsstrategin har haft på utformningen avden nationella politiken och påsysselsättningsutvecklingen i medlemsländerna.Resultatet skall bidra till att vidareutvecklastrategin för framtiden i syfte att uppnå degemensamt uppsatta målen för ökad tillväxt ochsysselsättning i anför vidare attutskottet, när det gäller den svenska delen avutvärderingen, har tagit del bl.a. av de femnationella utvärderingar som genomförts. I fyra avdessa studier har EU:ssysselsättningsrekommendationer följts upp på olikaområden och i den femte studien har mer övergripandefrågor tagits upp. Motsvarande projekt genomförs iövriga medlemsstater, och därtill sker utvärderingari hela unionen genom kommissionens försorg.En av de svenska studierna har genomförts avStatskontoret. vill fästauppmärksamhet på de mer övergripande kommentarer omsysselsättningsstrategins påverkan på svensk politiksom lämnas i den rapporten, nämligen att det finnsen allmän uppfattning bland departementstjänstemän,myndighetstjänstemän och företrädare förarbetsmarknadens parter att EU:ssysselsättningsstrategi inte nämnvärt har påverkatsvensk politik och att strategin är relativt okändutanför den grupp av personer som direkt arbetar medden. En anledning till att strategin inte har haftså stort inflytande uppges vara att den svenskasysselsättningspolitiken redan ligger i linje medEU:s sysselsättningsstrategi.Arbetsmarknadsutskottet anser i yttrandet att detär värdefullt att sysselsättningssamarbetetutvärderas och att detta även sker på nationellnivå.Utskottets ställningstagandeSom nämnts ovan har den av regeringen tillsattaExpertgruppen för EU-frågor (SFS 2001:204) tilluppgift att bedriva och främja forskning,utvärdering, analys och studier i Europapolitiskafrågor, och verksamheten skall inriktas på attsjälvständigt och objektivt fördjupa och breddaunderlaget för sådana ställningstaganden som harbetydelse för utvecklingen av EU och för SverigesEU-politik. Gruppen skall särskilt initiera ochbehandla förslag till utvärderings- ochforskningsprojekt, göra eller låta göra utredningaroch utvärderingar, följa utvecklingen och hållakontakt med forskare inom och utom landet samtpublicera och sprida rapporter om verksamheten.Enligt utskottets uppfattning är det värdefulltatt det samarbete som bedrivs enligt den s.k. öppnasamordningsmetoden värderas även nationellt iSverige. Något tillkännagivande om detta behövs dockinte enligt utskottets uppfattning, och utskottetavstyrker motion 2001/02:K427 (v) yrkande 3.Villkor för kandidatländernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om solidaritetmed kandidatländerna i samband med EU:sutvidgning, eftersom utskottet inte anser attnågot tillkännagivande behövs.Jämför reservation 4 (mp).MotionI motion 2001/02:K88 av () yrkande10 begärs ett tillkännagivande för regeringen omsolidaritet med kandidatländerna i samband med EU:sutvidgning. Länderna i före detta måstefå hjälp att komma till rätta med den mänskligamisär som många lever i, att bygga upp demokratinoch att kraftigt minska miljöförstöringen.Motionären anför att anslutningsvillkoren inte börbli i form av lydstatsavtal utan anpassningskravenpå de nya medlemsstaterna bör bli färre, eftersomockså EU måste anpassas till de nya länderna.Utskottets ställningstagandeI utvidgningsförhandlingarna ingår såväl frågor omstöd till kandidatländerna i olika avseenden somfrågor om övergångstider för EU-reglernas genomslag.Utskottet anser inte att något tillkännagivandeenligt motion 2001/02:K88 (mp) yrkande 10 behövs.Motionen avstyrks.KampanjpengarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om kampanjmedeltill EU-kritiska organisationer.Jämför reservation 5 (mp).MotionerMargit () föreslår i motion 2001/02:K2yrkande 2 ett tillkännagivande för regeringen ommedel till organisationer som stöder en mer EU-kritisk hållning. Motionären framhåller attresursfördelningen mellan de organisationer som ärEU-positiva och de som är EU-skeptiska är alltförsned. Om regeringens ambitioner med en seriös debattom EU och EU:s utveckling skall bli framåtsyftande,bör regeringen avsätta förslagsvis 50 miljonerkronor som öronmärks för organisationer med en merEU-skeptisk - eller EU-realistisk - inställning somgenom projekt, seminarier, böcker och andraverksamheter framför sin syn på EU:s utveckling.Tydliga regler för hur denna typ av anslag skallfördelas bör finnas. Den myndighet som skall fördelaanslagen bör stå fri från näringsliv, fackligaorganisationer och politiska partier. Däremot skallgrundläggande krav på kvalitet och kriterier läggasfast.Kia och () begär imotion 2001/02:K400 tillkännagivanden för regeringenom att dels regeringen bör undersöka möjligheten attavsätta årliga medel till (yrkande 1), dels 2004-kommittén bör fördela sinaresurser till opinionsbildning så att både EU-positiva och EU-negativa organisationer på likavillkor får delta (yrkande 2). Motionärerna anföratt regeringarna i våra nordiska grannländeravsätter stöd till nej-sidan, medan Folkrörelsen i , som är en partipolitiskt ochreligiöst obunden organisation som samlar etttvärsnitt av EU-motståndet inom sig, inte får någotårligt organisationsstöd från staten.BakgrundMedel till riksdagspartiernaRegeringen har fattat beslut omfördelning av medel till riksdagspartierna förinformation om EU-relaterade frågor. De fördelademedlen uppgår till från anslaget46.1 Allmänna val inom utgiftsområde 1.EU 2004-kommitténDen kommitté för debatt om Europeiska unionensutveckling och framtid årsregeringskonferens (SB 2001:01, dir. 2001:35) somregeringen tillsatt har i uppdrag bl.a. attstimulera en bred, offentlig debatt om Europeiskaunionen (EU), särskilt inför den kommanderegeringskonferensen, bidra till att öka kunskapernahos allmänheten om aktuella frågeställningar kringEU:s utveckling samt ge företrädare för olikaåsiktsriktningar utrymme att argumentera för sinauppfattningar.EU 2004-kommittén fördelar bidrag för projekt somfrämjar en öppen debatt och ökad kunskap om EU:sframtidsfrågor. Kommittén planerar att fördelabidrag mellan 2002 och 2004.Kommittén kommer att fördela totalt cirka 15miljoner kronor.Ideella föreningar, stiftelser, kommuner (tillexempel skolor), landsting, kommunalförbund,regionförbund, länsstyrelser samtfolkbildningsorganisationer och liknandesammanslutningar över hela landet är välkomna attsöka bidrag. Projekt som engagerar ungdomar ochstuderande uppmuntras särskilt, liksom projekt somriktar sig till personer med bristande kunskaper isvenska språket och andra som har svårt atttillgodogöra sig information och delta i debatten.Den som söker bidrag måste själv stå för avkostnaderna. Beslut om bidrag förenas med krav påredovisning av hur pengarna har använts.Projekten kan vara av olika slag. Det viktiga äratt de bidrar till en framtidsinriktad debatt om EU.Projekten skall främja kunskap om EU:sframtidsfrågor och lämna utrymme för olikaalternativ och åsikter. Projekten bör engageramånga. Vid bedömningen tar kommittén hänsyn till attprojekten sprids geografiskt över landet.Tidigare riksdagsuttalanden om kampanjmedel vidfolkomröstningUtskottet behandlade i sitt betänkande 2001/02:KU13en motion om fördelningen av kampanjmedel inför enkommande folkomröstning om EMU. Utskottet hänvisadetill att finansutskottet under föregående riksmötebehandlat en motion i frågan.I likhet med finansutskottet uttaladekonstitutionsutskottet den principiellauppfattningen att informationen vid en eventuellfolkomröstning måste vara allsidig och saklig.Utskottet delade vidare finansutskottets mening attkampanjresurserna mellan olika alternativ i en sådanfolkomröstning så långt det är möjligt bör varajämnt fördelade. Utskottet hänvisade till att någotbeslut om när en folkomröstning om EMU skullegenomföras ännu inte var fattat, och utskottet vardärför inte berett att närmare uttala sig omfördelning och eventuell redovisning avkampanjresurser. I likhet med finansutskottet ansågutskottet att det var viktigt att i denna frågalämna utrymme för eventuella samförståndslösningarmellan de politiska partierna. Därutöver villeutskottet framhålla att det enligt 8 kap. 4 §regeringsformen krävs att i form av lagfattar beslut om rådgivande folkomröstning för atten sådan skall kunna genomföras och att det påregeringens förslag i en sådan fråga i sedvanligordning skulle komma att finnas motionsrätt. mening var det mot bakgrund av detanförda inte påkallat att "nu" vidtognågon åtgärd med anledning av vad som anförts i denföreliggande motionen.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare uttalat bör informationen vidfolkomröstningar vara allsidig och saklig.Kampanjresurserna mellan olika alternativ bör sålångt möjligt vara jämnt fördelade. Motsvarande kravpå allsidighet och saklighet bör enligt utskottetsuppfattning gälla vid fördelning av bidrag från och av andra bidrag till främjande aven öppen EU-debatt.Utskottet anser emellertid inte att någratillkännagivanden enligt motionerna 2001/02:K2 (m)yrkande 2 och 2001/02:K400 (mp) yrkandena 1 och 2 ärpåkallade. Motionerna avstyrks.SommartidUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om sommartidhela året.MotionerI motionerna 2000/01:K280 av ochGunnel (c) och 2001/02:K311 av GudrunLindvall (mp) begärs tillkännagivanden förregeringen om att låta vara kvar helaåret.BakgrundEnligt och rådets nu gällandedirektiv /84/EG av ombestämmelser beträffande skall sommartideni alla medlemsstater börja kl. 01.00Greenwichtid den och upphörakl. 01.00 Greenwichtid den sista söndagen i oktober.I ingressen till direktivet framhålls att det ärviktigt för den inre marknadens funktion att ettgemensamt datum och klockslag för sommartidensbörjan och upphörande fastställs för helagemenskapen samt att det för att vissa sektorer -inte enbart transport- och kommunikationssektorerna- skall fungera väl krävs en stabil och långsiktigtidsplanering.Direktivet har genomförts i genomförordningen (2001:127) om sommartid.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att det är ettgemensamt intresse för hela gemenskapen attgemensamt datum och klockslag gäller försommartidens början och upphörande. Givetvis skullehela unionen kunna bestämma sig för att ändra sinnormaltid så att den stämmer överens med nuvarandesommartid och att behålla den . Utskottetfinner dock ingen anledning till någratillkännagivanden enligt motionerna 2000/01:K280 (c)och 2001/02:K311 (mp). De avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Utredning om maktrelationer (punkt 3)av (), () och PerLager (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 1. Därigenom bifallsmotion 2001/02:K427 yrkande 1.StällningstagandeSom anförs i motion 2001/02:K427 har danska EU-experter funnit att av de lagar som Folketingetantar har sin grund i EU-direktiv. Vi anser att densvenska regeringen borde tillsätta en utredning sombelyser maktrelationerna mellan den svenskariksdagen och EU:s institutioner vad gällerlagstiftningen. En sådan utredning skulle enligt våruppfattning ge ett värdefullt bidrag till denfortsatta diskussionen. bör därför medbifall till yrkande 1 i motionen som sin mening geregeringen till känna att den bör tillsätta enutredning med det nämnda uppdraget.2. Deltagande i riksdagsdebatter (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening riksdagsstyrelsen tillkänna vad som anförs i reservation 2. Därigenombifalls delvis motion 2001/02:K62 yrkande 6 i dennadel.StällningstagandeSom anförs i motion 2001/02:K62 är det angeläget attEU-frågorna förs närmare medborgarna och attEuropaparlamentarikernas roll blir mer tydlig. Dessaparlamentariker bör därför ges möjlighet att delta isärskilda debatter i riskdagen. Erfarenheterna frånNederländerna visar att det finns ett stort intresseav dessa debatter. Riksdagsstyrelsen bör ges iuppdrag att lägga fram förslag till de ändringar iriksdagsordningen som behövs.3. Europeiska partier (punkt 9)av (), () och PerLager (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 3. Därigenom bifallsmotion 2001/02:K257 yrkande 1.StällningstagandeEnligt vår uppfattning finns ingen anledning attstödja ett skapande av europeiska politiska partier.Det finns, som framhålls i motion 2001/02:K257,inget "europeiskt folk", och kommissionens förslagtill stadgar för och finansiering av europeiskapolitiska partier måste ses som ett försök attuppifrån skapa en sådan identitet. Förslaget byggervidare, som också framhålls i motionen, på entvivelaktig rättslig grund. bör som sinmening ge regeringen till känna att regeringen börmotsätta sig det framlagda förslaget.4. Villkor för kandidatländerna (punkt 12)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 4. Därigenom bifallsmotion 2001/02:K88 yrkande 10.StällningstagandeI samband med en utvidgning till länderna i föredetta måste EU visa solidaritet med dessaländer. De behöver hjälp med att bygga uppdemokratin och minska miljöförstöringen.Solidariteten innebär enligt min uppfattningexempelvis att EU inte undermedlemskapsförhandlingarna kan ställa upp krav pålånga övergångstider innan den fria rörlighetenskall gälla för dessa länder eller diskutera attEU:s regler om jordbruksstöd skall kunna vara mindregenerösa för dem.Regeringen bör således, som anförs i motion2001/02:K88 (mp), verka för att EU visar solidaritetmed kandidatländerna i samband med utvidgningen.5. Kampanjpengar (punkt 13)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen ger som sin mening regeringen till kännavad som anförs i reservation 5. Därigenom bifallsmotion 2001/02:K400 yrkande 1 samt delvismotionerna 2001/02:K2 yrkande 2 och 2001/02:K400yrkande 2.StällningstagandeJag anser det vara viktigt att även uttalat EU-kritiska organisationer får realistiska möjligheteratt på olika sätt driva opinion och bidra tillfolkbildningen och den allmänna debatten från sinautgångspunkter. Särskilt viktigt anser jag det varaatt garanteras årliga medelför sin verksamhet. Regeringen bör i arbetet införkommande budgetförslag till beakta dettabehov och se till att erforderliga garantier skapassåväl för Nej till EU som för den EU-kritiskaopinionen i övrigt att komma till tals.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Utredning om maktrelationer (punkt 3) ochutvärdering av den öppna samordningsmetoden(punkt 11)av ().Jag anser att de uppgifter som regeringensExpertgrupp för EU-frågor ålagts i stället bordeläggas ut på universiteten. Expertgruppen skulle dåinte behövas.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2001/02:110 Redogörelse förarbetet inför och under det svenska ordförandeskapeti EU med handlingsoffentligheti EU:s institutioner.MotionerMotioner väckta under /02Motioner från allmänna motionstiden /022001/02:K257 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen i EUbör motsätta sig kommissionens förslag om stadgarför och finansiering av europeiska politiskapartier.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen i EUbör verka för att beskattning av EU-parlamentarikerförblir en nationell angelägenhet.2001/02:K311 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om sommartid året runt.2001/02:K400 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen bör undersöka möjligheten attavsätta årliga medel till . tillkännager för regeringen som sinmening att 2004-kommittén bör fördela sina resursertill opinionsbildning så att både EU-positiva ochEU-negativa organisationer på lika villkor fårdelta.2001/02:K426 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attEuropaparlamentets säte och arbetsplats bör finnaspå en och samma plats.30. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU:s egnabyggnader och transporter skall utmärkas avexceptionell energieffektivitet.2001/02:K427 av m.fl. (v) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen i enlighet medvad i motionen anförs tillsätter en utredning sombelyser maktrelationerna mellan riksdag ochEU:s institutioner vad gäller lagstiftningen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börutvärdera den öppna samordningens metod.2001/02:U301 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att fortsätta attförbättra öppenheten i EU:s institutioner.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att koncentreraEuropaparlamentets arbete till en ort.2001/02:U302 av m.fl. (c) vari föreslåsatt fattar följande beslut:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om allmänhetens rätttill avgiftsfri tillgång till handlingar hos EU-institutionerna.Motion väckt med anledning av proposition2001/02:82001/02:K2 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om medel tillorganisationer som stöder en mer EU-kritiskhållning.Motion väckt med anledning av proposition2001/02:802001/02:K62 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:6 (delvis). tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om ett merdemokratiskt EU.Yrkandet behandlas i annan del i sammansattakonstitutions- och utrikesutskottets betänkande2001/02:KUU2.Motioner väckta med anledning av skrivelse2001/02:1152001/02:K86 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ytterligareöppenhetsfrämjande åtgärder.2001/02:K88 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om solidaritet medkandidatländerna i samband med EU:s utvidgning.Motioner från allmänna motionstiden /012000/01:K219 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om hanteringen av skattemedel inomEU.2000/01:K280 av och (c) vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att låtasommartiden vara kvar hela året.2000/01:K383 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om vikten av att inte hainskränkningar i rösträtten till EU-parlamentet.2000/01:K398 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att koncentreraEuropaparlamentets arbete till Bryssel.2000/01:U510 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för atthöja valdeltagandet.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att koncentreraEuropaparlamentets sessioner till .