bet · GP01SFU8 · 2002-03-19 00:00:00 — Utdragna flyktingsituatio-ner som de i och leder till problem och ettenormt lidande för de människor det berör men också alla deproblem som vi har med människosmuggling.Cecilia (): Jag antar att det nu är öppet att ställafrågor till alla inledare. Min första fråga riktar sig till statssek-reterare , och den gäller terrorismen och hur den skabekämpas. Det finns brister i samordningen mellan Säkerhets-polisen och . Min fråga i denna del är: Tänkerregeringen ta, eller har regeringen tagit, några initiativ till attstärka riktlinjerna för samordning mellan Säkerhetspolisen ochMigrationsverket?Den andra frågan tar upp handläggningstider och jämförel-sen mellan och världen. I det sammanhanget tycker jagatt det är intressant att höra hur handläggningstiderna i de and-ra europeiska länderna är. Har man en lika erbarmlig situationsom vi i ?Den tredje frågan gäller för flykting-hjälp. Vi har i inte möjlighet, i alla fall inte , att taemot den kvot som vi ska. Min fråga är då: Är ett alternativ där flyktingar kan få sin ansökan omasyl prövad, som ett alternativ till Schengen och Fästning Eu-ropa? Det måste finnas flera alternativ än bara att diskuterafram och tillbaka vad som är bra och dåligt med det som är nu.Finns det andra alternativ?Ordföranden: Om inte misstycker gör vi såatt vi återkommer senare till den andra frågan. Den kommer attberöras av : Terrorismen först. Genèvekonventioneninnehåller en bestämmelse om att den som bryter mot andan iFN-stadgan kan man undanta från rätten till asyl. Men det ärsamtidigt enligt om mänskliga rättigheter,tortyrkonventionen, så att den som riskerar tortyr, dödsstraffeller annan omänsklig behandling kan vi inte avvisa. Vad vigör i sådana fall där vi ser att det är säkerhetsproblem är att viger tillfälligt skydd. Det innebär att vi gör ett åtagande frånsvensk sida att kontrollera aktiviteter när det gäller just terro-rism.Kvot: FN:s flyktingkommissarie finns ju på plats i närom-rådet eller i länder där det finns problem med internflyktingar,där människor flyr över gränserna. Denna svarar för en storhumanitär verksamhet och stöd och ger också ett personligtskydd. Deras grundinställning är att man så snart som möjligtefter en kris ska kunna återvända hem, det är främsta sättet attupplösa en flyktingkatastrof. Därför är vårt humanitära biståndgenom dem och det starka stödet för UNHCR så väldigt vik-tigt.På så vis fungerar det på kort sikt. Men vid utdragna flyk-tingsituationer är UNHCR beroende av att några länder hjälpertill, antingen så att man integreras på plats eller att man kan tasemot av ett annat land. Det är det vi har kvoten för. Tyvärr ärdet så att bara tio länder i världen har en sådan kvot. Vi tillhördem som har tagit emot väldigt många. Det ärdessbättre också så i harmoniseringen inom EU att det nukommer fram förslag om att införa kvotsystem. Welcome tothe club, sade vi. Det är väldigt bra om fler är med och delar påansvaret att ta emot. Då kan man lösa upp de utdragna flyk-tingsituationerna.Om handläggningstiderna vill jag säga så här: Svaret påfrågan är ja. Handläggningstiderna är jättelånga på annat håll.Vi kommer väl ihåg fallet med den turkiska familj som hadevarit i utan att barnen fått uppehållstillstånd.Vår hänsyn till gör att det aldrig hade hänt iSverige.Ronny (): Jag tycker att det känns angeläget att sägaföljande. Jag tycker att det är glädjande att på ett såpositivt och kraftfullt sätt både under ordförandeskapet ochinom EU arbetat med de här frågorna. Jag tycker att det ocksåmåste komma fram. När vi skulle in i Schengensamarbetetframställdes det ibland i debatten som att gränserna helt skullestängas. Det visar sig dessbättre, både vad gäller statistik ochdem som vill komma till och få sin asylansökan prö-vad, att så inte är fallet. Då undrar jag ibland: Vad är det somgör att man söker sig just till för att få sin ansökanprövad? Jag tycker att den allmänna debatten skulle kunna varalite mer nyanserad. Statistik och fakta talar ändock för att mankommer att få sin chans prövad här.Gun-Britt : Jag delar den bedömningen. När detgäller tillämpningen av reglerna ligger vi vid framkanten blandde europeiska länderna. Som sade har vi en ge-nomarbetad politik över hela fältet. Därmed inte sagt att EUkommer att göra precis som vi. Men vi har egentligen en poli-tik på alla de områden som vi nu diskuterar, det har inte allaEU-länder. Det gör att man vet ungefär vad som händer närman söker sig till Sverige.Sedan är det så att man söker sig till det land där man harmånga släktingar och en gemenskap. hardet dessbättre varit relativt lätt att få en försörjning. Det varstor arbetslöshet bland de invandrare som kom när arbetslösheten steg i , som de storagrupperna kom från kriget i f.d. . minskar ar-betslösheten bland invandrare snabbt, och det är väldigt posi-tivt.Margareta (): Jag har ett par frågor till Gun-BrittAndersson. Den första frågan handlar om diskussionen om av-saknaden av pass, identitetshandlingar osv. Det är allmänt käntatt det förekommer människosmuggling, bl.a. i stor omfattningav kvinnor och barn, s.k. trafficking, som gör att många perso-ner är helt utan handlingar. är det viktigt att dessapersoner också får en möjlighet att stanna och inte fortsätter idet ekorrhjul som människosmuggling annars kan leda till. Härvill jag få reda på hur ser på frågan ochvad regeringen gör.Den andra frågan som jag tänkte ta upp rör det som nämnde tidigare om att det är viktigt att skiljapå flyktingar och arbetskraftsinvandring. framförsargumentet att det kan bli en teoretisk diskussion därför attmålsättningen i praktiken är att alla ska få möjlighet till arbeteosv. Det stämmer väl överens med vad nämndeom arbetskraftsbehovet i . Därför undrar jag: Varför ärdet så viktigt att skilja mellan flyktingar och arbetskraftsin-vandring? Är det inte viktigare att se till att det finns en möj-lighet att faktiskt arbeta i och i ? Jag vore tack-sam att få synpunkter på dessa två frågor.Gun- : Jag strök i mitt tal ett helt avsnitt ommänniskohandel därför att det blev lite för långt. Men det varbra att du tog upp det. Det är svårt med språk här. Vi brukarsäga att människosmuggling handlar om illegal migration,brott mot staten. Människohandel är förenat med att man hjäl-per till med falska handlingar och smugglar in folk över grän-ser. Då handlar det om exploatering av individer antingen isvart arbete eller väldigt ofta sexuell exploatering. Det här ärdelvis bord. Det är en fråga som vi frånolika håll lyfte fram under vårt ordförandeskap.På EU-nivå är det nu på gång ett direktiv som definierarstraffet så att vi också ska kunna kriminalisera det. Vi har barakopplerilagen i , vi har inget sådant brott definierat.Genom direktivet kommer vi att få ett sådant brott definieratoch kan sedan harmonisera straffen för människohandel, somju är exploaterande.Det här är i allra högsta grad en fattigdomsfråga och en ut-vecklingsfråga. Därför jobbar vi mera på bredden. Vi har t.ex.ett samarbete i med tio där vi bl.a. skatitta på förebyggande åtgärder, återintegration, lagstiftnings-samarbete. Vi har fått upp det på dialogen . Om viåker i städer kommer vi att se att det är otroligtmånga afrikanska barn, kvinnor och unga flickor som finns isexhandel och i hushållsarbete.Den ökade rörligheten och öppenheten, liksom drömmenom att få det bättre någonstans, leder till ökad exploatering.I allra högsta grad är det här en fråga som vi prioriterar. Härhar vi också fått stöd av att det finns en ny omgränsöverskridande brottslighet som har ett särskilt protokollom trafficking. Vi jobbar också för att det så snabbt som möj-ligt ska ratificeras. Om 40 länder ratificerar det kommer det attgälla. har man fått ett internationellt in-strument som vi också trodde var lite orea-listiskt men som jag tror kan vara till mycket stort stöd för fat-tiga flickor och pojkar runt om i världen.Ibland förs den svenska diskussionen som om vi kunde lösavärldens fattigdomsproblem inom den svenska migrationspoli-tiken. Det kan vi inte. Man måste arbeta med hela fältet för ska nå de internationella utvecklingsmålen som åtminsto-ne som ett första steg är att halvera fattigdomen till år 2015.Just nu förs en realistisk diskussion pålänge om att bl.a. EU-länderna ska börja leva upp till 0,7-målet. Det har varit stiltje i det, och egentligen har engage-manget gått ned. När Bush valdes i var man rädd att detskulle bli ännu sämre. Men jag tror att föralla har illustrerat allvaret i att millenniedeklarationen inte barablir tomma ord. Vi måste faktiskt också ställa upp med de re-surser som åtminstone lite grann kan bidra till att människorfår bättre framtidsutsikter runt om i världen.Ordföranden: Jag tackar . Det ställdesmånga frågor.Vi går vidare till den andra avdelningen av socialförsäk-ringsutskottets utfrågning. Den handlar om asylprocessen iSverige. Inbjudna till den här avdelningen är företrädare förMigrationsverket, och Rådgivningsbyrånför asylsökande och flyktingar. Vi börjar med att ge ordet tillLena Häll som är generaldirektör på är ditt.Asylprocessen i SverigeLena Häll : Fru ordförande! Min uppgift är att redo-göra för asylprocessen. Det är svårt att ge en or-dentlig inblick, men jag ska försöka få med så mycket sommöjligt.Hela ordningen i asylprocessen bygger på de krav som finnsi utlänningslagen. Om vi följer processen som den är ritad påmin overheadbild kan vi se att den börjar vid gränsen. Vid densvenska gränsen är det fortfarande polisen som ansvarar förgränskontrollen. Det är polisen som kontrollerar att en resenärhar rätt att resa in i landet, att han har giltigt pass eller visum.I väldigt många fall passerar resenärerna gränsen utan attvara föremål för polisens kontroll. Det har naturligtvis fått än-nu större omfattning sedan trädde in i Schengen och viinte längre kontrollerar gränserna mot andra Schengenländerutan enbart den yttre gränsen. Jag kommer tillbaka till den ef-fekt som detta har haft.De gränser som är yttre gräns kontrolleras fortfarande påsamma sätt som förut och kanske ännu mer noggrant för att viska följa Schengenakin.När en person söker asyl hos polisen lämnar polisen överärendet till oss eftersom det är vi som ska ta upp asylansökan.Det här har konsekvensen att har personalbåde vid gränsen och inne i landet.I dag söker de allra flesta, , asyl efter inresa ilandet. Då har de antingen haft dokument som krävs för inresa,alltså pass och ett giltigt visum, eller också har de tagit sig in ilandet illegalt eller från ett annat Schengenland och då passeratden öppna Schengengränsen. När en person söker asyl efter in-resa gör han eller hon det direkt på något av våra kontor iStockholm, eller Malmö.När någon söker asyl startar vi utredningen. Den asylsökan-de får hjälp med tolkning för att framföra sin sak. Det allraviktigaste i inledningsskedet av utredningen är att avgöra vilkahandlingar den sökande har, vilken identitet den sökande haroch vilken väg han eller hon har rest in i landet. Det här är ettviktigt moment eftersom det första vi är skyldiga att göra en-ligt utlänningslagen och de konventioner som har un-dertecknat är att pröva om det är som ska handläggaoch pröva asylansökan eller inte. Det kan t.ex. vara ett annatEU-land om den sökande har vistats där . Då ska vitillämpa den s.k. som reglerar vilket landsom ska pröva denna asylansökan. Det kan också vara så attden sökande har rest via ett säkert tredjeland. Då är det dettaland som ska pröva ansökan. Därför är den här delen av utred-ningen väldigt viktig för om vi ska pröva ansökan eller inte.Men det är också viktigt att tidigt i asylärendet lägga nedmycket kraft på att försöka fastställa en persons identitet ochatt få fram de handlingar som den sökande eventuellt har medsig. Det är riktigt som någon sade tidigare att väldigt mångasaknar handlingar, inte har pass eller visum. Men väldigt oftahar man någon form av papper som kan användas för att bidratill att identiteten kan fastställas. Det är viktigt att förklara förden sökande och få honom eller henne att förstå att detta pap-per bör komma fram så tidigt som möjligt.På personer som är ska vi ta fingeravtryck. Detgör vi för att fastställa om den asylsökande har sökt asyl i Sve-rige tidigare eller inte, eller om vederbörande har sökt asyl i ettannat land. Då kan vi jämföra fingeravtryck med andra EU-länder eller andra nordiska länder.Vårt fingeravtrycksregister är helt skilt från polisens fin-geravtrycksregister. Det har alltså ingenting att göra med denbrottsbekämpning som pågår hos polisen. Detta är ett fin-geravtrycksregister för asylsökande.Om vi på bedömer att asylansökan är up-penbart ogrundad, att en asylsökande inte har tillräckliga skälför att få asyl och att han eller hon inte kan få uppehållstill-stånd av någon annan anledning heller, kan vi avvisa personendirekt. Det kallas avvisning med omedelbar verkställighet. Detkan t.ex. vara en person från som inte har några somhelst asylskäl. Det kan vara personer från . Vi betraktarPolen som ett säkert tredjeland. Men det kan också vara någonsom har sökt asyl i ett annat land i EU.Jag har pratat om tidigare, och tredje-landsprincipen som jag nämnde finns reglerad i Genèvekon-ventionen.Nästa steg är att utreda skälen till att en person har söktasyl. Det framställdes tidigare som att det var pass, identitetoch resväg som var grunden i vår utredning. Jag tror att det varCarl som tyckte att vi lade för stor vikt vid det.Men huvudutredningen går ju ut på att finna ut huruvida enperson har asylskäl eller inte. Det är där vi lägger ned denmesta tiden och den stora kraften i vårt utredande arbete.Om vi bedömer att en asylsökande kan få nej på sin ansö-kan ska vi kalla ett juridiskt ombud. Ombudets rollär att stödja den asylsökande, ta vara på hans eller hennes in-tressen och se till att hans eller hennes intressen tillvaratas påett bra sätt under utredningen. Ombudet har också en viktigroll i att se till att den sökande lämnar all den information somär viktig för ett ärendes utgång till oss.När vi har gjort utredningen färdig, när den är komplett, kandet juridiska ombudet tillsammans med den asylsökande göraen inlaga och även komplettera utredningen, om det finns yt-terligare skäl som inte har kommit med i det tidigare skedet.När alla handlingar i ärendet är klara, alla fakta har kon-trollerats och vi har fått det juridiska ombudets inlaga fattar vibeslut. Det förekommer att handläggarna hos oss träffar densökande innan vi kan avgöra om asylskälen är till-räckliga för att han eller hon ska få stanna i Sverige.Hur det tar innan vi kan fatta beslut beror på hurmånga asylsökande som har kommit under den senaste tidenoch hur mycket personal vi har. Som flera har varit inne påfinns det en klar koppling mellan hur många som kan handläg-ga ärenden och hur det tar. Men det har också betydel-se för tidsåtgången hur komplicerade ärendena är och hur svårade är att utreda.I dag är handläggningstiden hos sju må-nader i snitt. Men målet är, och det är ett mål som vi tror att vikan klara med den personalresurs vi har , att inget ärendeska bli äldre än hos oss. Det är ändå en bra bitifrån de som är det övergripande målet för pro-cessen. Men får beslut . Vi bedömer är en rimlig handläggningstid. Under sex månaderkan vi klara ut alla de frågetecken som finns utom i enstakafall. Med rätt resurser och rätt dimensionering tror vi att sexmånaders handläggningstid kan vara rimlig.Det som kan påverka handläggningstiden är också att enasylsökande lämnar nya uppgifter under handläggningens gångsom också måste kontrolleras. Då blir det fler moment medkontroll som tar tid.Har den sökande inte haft identitetshandlingar, vilket är detvanliga , kan det vara svårt att fastställa hans eller hennesidentitet och att få fram de handlingar som behövs. Det bidrarockså till längre handläggningstider.Utlänningslagen innehåller grunderna för vilka som ska fåstanna och vilka som kan få stanna. Men utlänningslagen är enramlag och det betyder att tolkningar som bildar praxis läggsfast av regeringen och av . Regeringen kanockså i särskilda förordningar påverka vilka som kan få stannakvar för eller för gott. Utrymmet för att fastställapraxis på , ja, det finns i positiva beslut. Deöverklagas ju aldrig till andra instanser, så där har vi ett egetutrymme. I övrigt följer vi den praxis som man fastställt påhögre nivåer.Väldigt kort om samarbetet med Säkerhetspolisen. Om detfinns signaler i ett ärende som gör att vi anser att det finns an-ledning att kontakta Säkerhetspolisen kan vi begära ett yttran-de från säkerhetspolisen i det enskilda ärendet. Säkerhetspoli-sen har också tillgång till utlänningsregistret och kan själva gåin där och begära att få se närmare på ett ärende.Men det är inte särskilt vanligt att asylsökande berättar föross om de har varit medlemmar i eller i andra organi-sationer som betraktas som terroristorganisationer. Så det ärväldigt svårt för oss att få fram den typen av signaler somskulle ligga till grund för ett yttrande från Säkerhetspolisen.Men när det behövs har vi ett utmärkt samarbete med Säker-hetspolisen.En asylsökande som har tillräckliga skäl får som regel per-manent uppehållstillstånd. Det innebär en rätt att stanna i Sve-rige så länge man vill. När personen har fått uppehållstillståndfår vederbörande också ett bevis för det uppehållstillståndet isitt pass eller, om han eller hon inte har något pass, på en sär-skild handling.Jag har några siffror som kan anknyta till om flyktingpoliti-ken i är hård eller inte. Vi har följt den grupp somsökte asyl 1996 för att se vad som har hänt med dem. Det ärdet tidigaste året vi har kunnat följa upp. Av den grupp somsökte asyl 1996 fick av alla som inte var föremål föromedelbar verkställighet till tredjeland, alltså annat EU-land,uppehållstillstånd. var motsvarande siffra . Skill-naden är ganska liten och beror snarare på vilka det var somsökte asyl respektive år än på en hårdnande flyktingpolitik. Jaghoppas att jag hinner komma in lite kort på det också.Den som inte har tillräckliga skäl för att få stanna i Sverigefår ett beslut om avvisning. Då kan den sökande antingen ac-ceptera beslutet eller överklaga till . Deallra flesta överklagar besluten. som får avslaggör det.När någon överklagar har vi möjlighet att ompröva beslutet.Men om vi inte gör det lämnar vi över ärendet till som sedan fortsätter överprövningen. är hand-läggningstiden hos nämnden minst lika lång som hos oss. Mendet kommer säkert tillbaka till senare.Tillsammans med vår prövning, pröv-ning och möjligheten att lämna in nya ansökningar om nyaomständigheter finns kan ärenden bli två innanden sökande har fått, som det brukar heta i medierna, ett be-sked. Då har man kanske fått ett besked från oss redan långt ti-digare och ett besked från . Men det är detslutliga beskedet på de nya ansökningarna som man väntar på.Om den sökande får avslag också från Utlänningsnämndenär ansvarigt för att stödja den personen attåtervända hem eller till det tredjeland som man tidigare vistatsi. Enligt utlänningslagen har man på sig att fri-villigt åka hem. Gör man inte det försöker vi stödja och moti-vera så att den sökande reser tillbaka. Stödet består framför allti moraliskt stöd. Vi har inga bidrag till den enskilde i en sådansituation utan det handlar om stöd till att planera för sin fram-tid. Vi hjälper också till med att arrangera resan och betalarhemresan.Om en person inte självmant vill åka hem överlämnar viärendet till polisen som då är ansvarig för den tvångsvisa verk-ställigheten av avvisningsbeslutet.Under tiden en person söker asyl bor han eller hon i någonav våra mottagningsenheter eller där han själv väljer att bo.Man skrivs in i vårt mottagningssystem, erbjuds boende på enav våra enheter, men har rätt att bo hos släkt och vänner omman så önskar. bor hos oss, väljer attbo hos släkt eller vänner.Under tiden man är inskriven i mottagningssystemet svararlandstinget för sjukvården, kommunerna för skolgången och visvarar för sysselsättning för den enskilde under väntetiden.Sysselsättningen kan vara undervisning i svenska eller annanaktivitet som är yrkesliknande. Jag säger liknande för det ärväldigt få som har regelrätta arbeten.Just nu har vi ungefär 26 000 personer inskrivna i vårt sys-tem. Det är inte alldeles enkelt att hitta våra mottagningsenhe-ter, för de allra flesta är vanliga lägenheter i vanliga bostads-områden. Det är ett så normaliserat boende som möjligt. (Bild 2) Allra sist en liten bild som illustrerar om flykting-politiken har hårdnat eller inte. Den första tårtan visar hurgrunden för uppehållstillstånd bland dem som fick uppehålls-tillstånd såg ut. Där kan man se att de blå ochde gröna tårtbitarna är de största. Det är, som jag brukar säga,kärlek som är den viktigaste grunden för uppehållstillstånd iSverige. Det är personer som har gift sig med i bosattapersoner, det är barn eller andra anhöriga som är den störstagruppen. Det är så också , som visas.19 % fick asyl på flyktinggrundande skäl och av huma-nitära skäl . De siffrorna har sjunkit en del de se-naste åren. Men då ska man hålla den bild i minnet som visade tidigare som visade den väldigt storainströmningen av asylsökande som vi hade i början av 90-taletunder krigen i f.d. . Det slår igenom väldigt tydligt.Under de åren fick väldigt många asyl. (Bild 3) Den bilden visar hur våra beslut för bosnier har settut . fick nästan 100 %av alla bosnier som sökt asyl i uppehållstillstånd. Attdet inte är beror på att det fanns en del tredjelandsfall,dvs. personer vars ärende skulle prövas i andra nordiska ländereller i andra länder i vår omvärld. har densiffran sjunkit till . Men det har inte att göra medhur situationen i har förändrats eller att flyk-tingpolitik skulle ha förändrats, utan det har att göra med hurdet ser ut i f.d. och i Bosnien. Krigen där nere ärslut, alltså finns inte samma grund för uppehållstillstånd i Sve-rige längre.Den här bilden skulle jag kunna visa land för land. Man kanse skillnaderna tydligt. Det är situationen i vår omvärld somavgör vilka som får stanna och hur många som får stanna.Ordföranden: för det. Som utskottets ledamöter säkerthar noterat är vi något försenade. Det är många som har begärtordet.Gustaf von (): Fru ordförande! Det finns många frågorsom man kan ställa. Handläggningstiden har vi tagit upp ochdet finns andra aspekter som också har tagits upp. Jag skullevilja ställa ett par frågor som kanske inte är så roliga, men nå-gon måste också ställa dem.Är det rimligt att man ger permanent uppehållstillstånd tillmänniskor vars identitet man inte känner? Vi bör väl i Sverigeveta vilka människor som vistas i vårt land. Då är frågan: I vil-ken utsträckning beviljas nu uppehållstillstånd till människorvars identitet vi är osäkra på eller inte ens känner?I vissa fall blir avvisningar en polisfråga, sade . Anser generaldirektören att polisen sköter sitt arbetemed avvisningar på ett tillfredsställande sätt?En tredje fråga har att göra med vårt inträde i Schengen.Regeringen tog efter viss lagrådskritik bort det vi då kalladeför kompensatoriska åtgärder och sade att vi inte kunde ha så-dana eftersom det skulle kunna vara diskriminerande. Utskottetreagerade lite grann på detta och sade att vi måste följa upp litenoggrannare vad som blir effekterna av att vi inte har en inre-sekontroll som är någorlunda fungerande. Det kanske är dagsatt vi får någon rapport från regeringen i denna fråga. Det ärolyckligt om vi inte har koll på vilka människor som befinnersig i vid en viss given tidpunkt och även i vilka syftende är här i . Vi måste få bättre kontroll på detta. Öp-penhet är bra, men vi måste också kunna se hur utlännings-kontrollen ska fungera internt i landet. Andra länder har sådankontroll i ökad utsträckning. Vi bör också ha det, även om detska vara på ett hyfsat sätt, om jag säger så. Det är en fråga somjag skulle vilja ställa. Den sista frågan kan för övrigt ocksåställas till : Den första frågan var om det är rimligt attge permanent uppehållstillstånd vid oklar identitet. Vi har jumöjlighet att ge tidsbegränsade uppehållstillstånd om identite-ten inte är klarlagd.