bet · GP01BOU10 · 2002-04-04 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar bostadsutskottet underden allmänna motionstiden väckta motionergällande bl.a. fastighetsförvärv, kommunala förköp,fastighetsbildning och tomträtt jämte en följdmotiontill en av tidigare under riksmötetbehandlad proposition.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats nio reservationer ochtvå särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. JordförvärvslagenRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo214,2001/02:MJ339 yrkande 5, 2001/02:MJ419 yrkande 6,2001/02:MJ523 yrkande 5, 2001/02:N42 yrkande 6,2001/02:N265 yrkande 1 och 2001/02:N364 yrkande15 i denna del.Reservation 1 (kd, c, fp, mp)2. Förvärv av permanenthus förfritidsändamålRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo242,2001/02:Bo259, 2001/02: Bo274 och 2001/02:N364yrkande 15 i denna del.Reservation 2 (mp)3. Förvärv av hyresfastigheterRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo216 yrkande9.Reservation 3 (m, -)4. Avskaffande av den kommunalaförköpsrättenRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo216 yrkande10.Reservation 4 (m, -)5. Kommunala förköp för att skydda kultur-och naturvärdenRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo306.6. OmarronderingsverksamhetenRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo304.7. Finansiering av fastighetsbildning ochfastighetsregistreringRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo239.Reservation 5 (c)8. Avskaffande av tomträttsinstitutetRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo216 yrkande 6i denna del.Reservation 6 (m, -)9. Friköp av tomträtterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo216yrkande 6 i denna del och 2001/02:Bo324 yrkande7.Reservation 7 (m, c, fp, -)10. TomträttsavgälderRiksdagen avslår motion 2001/02:Bo244 yrkandena14 och 15.Reservation 8 (kd)11. Utredning om avvittringenRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ424 yrkande1.Reservation 9 (kd)12. StröängarRiksdagen avslår motion 2001/02:MJ525 yrkande2.13. MulbetesrättRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Bo277 och2001/02:Bo287.Stockholm den 4 april 2002På bostadsutskottets vägnarKnut BillingFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: KnutBilling (m), (), (), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (),(), (), AnnelieEnochson (kd), (), (), (), YvonneÅngström (fp), () ochSten (-).2001/02BoU10Utskottets övervägandenFastighetsförvärvUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ändringar i jordförvärvslagen, jämförreservation 1 (kd, c, fp, mp), förvärv av permanenthus förfritidsändamål, jämför reservation 2 (mp)och särskilt yttrande 1 (kd), avskaffande av lagen om förvärv avhyresfastighet m.m., jämför reservation 3(m, -).JordförvärvslagenI motion 2001/02:Bo214 (m) föreslås attjordförvärvslagens begränsningar för juridiskapersoners förvärv av jord- och skogsbruksfastigheterbör ändras så att valet av företagsform för jord-och skogsbruksföretag inte begränsas. Nuvaranderegler har negativa verkningar framför allt förföretag med omfattande finansieringsbehov vidinvesteringar, förvärv eller vidgenerationsväxlingar. I motion 2001/02:MJ419 (m)yrkande 6 förespråkas en jordförvärvslagstiftningsom innebär att familjeskogsbruket inte skall minskaoch offentligt ägd skog verkligen skall utnyttjasför att tillgodose behovet av kollektivanyttigheter. Enligt motionärerna börjordförvärvslagstiftningen underlättastrukturomvandlingen genom markbyten i bolagssfärenmen begränsa möjligheten för bolagen att utnyttjasin ekonomiska styrka att konkurrera utfamiljeskogsbrukare inom välbelägna trakter.Motionärerna bakom motionerna 2001/02:MJ523 (kd)yrkande 5 och 2001/02:N42 (kd) yrkande 6 vill slåvakt om principen som upprätthåller den nuvarandebalansen mellan olika ägarkategorier i fråga ominnehav av lantbruksfastigheter.Jordförvärvsutredningens förslag i denna del börenligt motionsförslagen genomföras. Enligtmotionärerna bör vidare i jordförvärvsförordningeninföras skärpningar av kompensationsprincipen så attkompensationsmark och förvärvad mark skall ligga isamma geografiska område, att registrering avjuridiska personers köp och försäljningar skall skeoch att juridiska personer som i större utsträckningverkar på fastighetsmarknaden avkrävs årligamarkbalanser. I motion 2001/02:N265 (kd) yrkande 1tas den regionalpolitiska problematiken med detökande utboägandet upp. Motionärerna föreslår ettriksdagens tillkännagivande om att det är nödvändigtatt se till att bestämmelserna om förvärvstillståndverkligen efterlevs.Enligt förslaget i motion 2001/02:MJ339 (c)yrkande 5 bör andelen bolagsskog inte öka. Enligtmotionärerna är denna fråga av sådan vikt attriksdagen med anledning av de överväganden som nusker av betänkande som sinmening till regeringen bör ge detta till känna.Förslaget i motion 2001/02:N364 (mp) yrkande 15 idenna del avser att en översyn av marklagstiftningenskall göras med inriktning att sysselsättning ochbosättning i glesbygden skall öka.Jordförvärvsutredningen (SOU 2001:38) har nyligenföreslagit vissa förändringar av jordförvärvslagen.Förslaget innebär bl.a. följande:Glesbygdsbestämmelserna skall slopas. Det är enligtutredningen inte tillräckligt meningsfullt att hakvar de nuvarande reglerna eftersom det föreliggerstora svårigheter att få ett skärpt alternativ attfungera effektivt, inte minst från resursmässigautgångspunkter. Bestämmelserna om prövning iomarronderingsområde bör kvarstå men begränsas tillatt gälla de projekt som sätts i gång inom dennärmaste tioårsperioden. Begränsningarna i dejuridiska personernas rätt till förvärv skall finnaskvar men moderniseras och förenklas. Förvärv mellansådana personer skall få ske utan prövning. All marksom avstås till fysisk person skall kunna åberopassom kompensation. Juridiska personer skall kunnagöra kompensationsfria förvärv av skogsmark på ortenom personen bedriver industriell verksamhet i vilkenegendomens avkastning behövs.Utredningsbetänkandet bereds iJordbruksdepartementet. Beredningen beräknas intebli klar under detta . Mot bakgrund av detberedningsarbete som pågår bör inte nu isak ta ställning till de motionsförslag som berörjordförvärvslagens bestämmelser. Utskottet avstyrkersåledes samtliga motionsförslag.Förvärv av permanenthus för fritidsändamålI motion 2001/02:Bo259 (s) lämnas förslag om attåtgärder skall vidtas för att motverka omvandling avåretruntbostäder till fritidsbostäder i de mindreorterna i . Motionärerna pekar särskiltpå den typ av lagstiftning som finns i våra nordiskagrannländer.Förslaget i motion 2001/02:Bo274 (kd) avser attöverväganden bör genomföras om införandet avboendeplikt, enligt norsk modell, vid bostadsköp iskärgårdsområden eller andra alternativa åtgärderför att skärgårdarna skall leva året runt. I motion2001/02:Bo242 (kd) föreslås en utredning om kommunalreglering av boendeplikt genom planinstrument, t.ex.detaljplan.Förslaget i motion 2001/02:N364 (mp) yrkande 15 idenna del avser att en översyn av marklagstiftningenskall göras med inriktning att sysselsättning ochbosättning i glesbygden skall öka (i den delmotionen har gällt jordförvärvslagen har denbehandlats under föregående rubrik).Enligt lagen (1992:1368) om tillstånd till vissaförvärv av fast egendom fick vissa utländska förvärvav småhus och lantbruk inte äga rum utan tillstånd.Enligt anslutningsfördraget fick ha kvarsina restriktioner i fråga om fritidsfastigheterunder av dvs. till utgången av 1999.Lagen upphävdes /2000.Regeringen har i propositionen (1998/99:126) omupphävandet av lag ansett att det inteframstod som ändamålsenligt att försöka få tillstånd en förlängning av undantaget. Enligtregeringen borde lag inte heller tillämpasgentemot medborgare i länder utanför EU. Några nyaregler för att kompensera upphävandet av lagenborde, enligt regeringen, inte införas. Riksdagenhar beslutat i enlighet med regeringens förslag.I samband med propositionen om upphävande av 1992års lag behandlade lagutskottet bl.a. vissamotionsförslag om kompensationsregler (bet.1999/2000:LU1). Utskottet erinrade om icke-diskrimineringsprincipen och anförde bl.a. att ävenen icke-diskriminerande förvärvslagstiftning måstekunna motiveras av ett tillräckligt allmänintresseför att godtas av . Därutöver anfördelagutskottet följande: Frågan om införande avgenerella regler som kompensation lagmåste dessutom vägas mot behovet av sådana regler.Liksom regeringen kan utskottet konstatera att 1992års lag har ett snävt tillämpningsområde, varför ettupphävande av lagen inte kan antas få några störreeffekter för den svenska fritidshusmarknaden. Ävenom vissa negativa effekter inte helt kan uteslutas,torde dessa emellertid till viss del kunna avhjälpasgenom annan befintlig lagstiftning och i övrigtbalanseras av de positiva effekter som utlänningarsfritidsboende kan få för . Mot denna bakgrundvar utskottet då inte berett förorda några nyaregler för att kompensera upphävandet av 1992 årslag.En ordning som innebär att kommunen i planer kanförbjuda att bostäder används för fritidsändamål harövervägts men förkastats av regeringen (se ovannämnda proposition) eftersom det skulle vara enomständlig och kostsam process inte minst avseendebeståndet. Bland annat torde inte en lagligtpåbörjad markanvändning kunna avbrytas med enplanbestämmelse med mindre än att ekonomiskkompensation ges (Ds 1988:73 och 1989:78).Regeringen sade sig inte vara bereddatt föreslå regler av detta slag.Av vad som framgår av föregående avsnitt innebärJordförvärvsutredningens förslag attglesbygdsbestämmelserna i jordförvärvslagen skallupphävas och att lantbruksegendom således skallkunna förvärvas utan koppling till boende ochbrukande. Regeringen överväger nuutredningsförslaget. Enligt utskottets mening börriksdagen avvakta regeringens ställningstagande, låtvara i denna mer begränsade fråga än vad nubehandlade motioner avser, innan tarsaklig ställning till de föreslagna åtgärderna föratt hindra omvandlingen av permanentbostäder tillfritidsbostäder m.m. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta s-, kd- och mp-förslagen.Förvärv av hyresfastigheterI motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande 9 föreslås attlagen om förvärv av hyresfastigheter avskaffassamtidigt som det införs ordentliga möjligheter tillingripande i de fall där en ägare av en sådanfastighet visar sig inte fullgöra sina förpliktelsergentemot sina hyresgäster. Förslaget avser i densenare delen att bostadsförvaltningslagen skärps.Vid sin senaste behandling av ett motsvarandemotionsyrkande anförde utskottet följande (bet.2000/01:BoU4). Utskottet anser att lagstiftningenbör vara sådan att oseriösa eller på annat sättolämpliga förvärvare av hyresfastigheter imöjligaste mån hindras från att över huvud tagetkomma in på fastighetsmarknaden och att i ett sådantsystem förvärvslagen är ett viktigtinstrument. Ju effektivare denna lag är, destomindre blir behovet att ingripa mot försumligahyresvärdar och desto mindre olägenheter uppstår förhyresgästerna. Utskottet avstyrker även nu med sammaskäl m-motionen.Kommunala förköpUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att avskaffa den kommunala förköpslagen,jämför reservation 4 (m, -), att stärka förköpsmöjligheterna för attskydda kultur- och naturvärden.Avskaffande av den kommunala förköpsrättenI motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande 10 föreslås attden kommunala förköpsrätten avskaffas.Den kommunala förköpsrätten regleras iförköpslagen (1967:868). Motionsyrkanden omupphävande av den lagen har framställts vid ettflertal tillfällen. har i dessasammanhang och senast under förra (bet.2001/02:BoU4) ställt sig bakom förköpslagenshuvudprinciper och ansett att lagen bör behållas.Den kommunala förköpsrätten utgör enligt utskottetsuppfattning ett viktigt komplement tillexpropriationslagen och innebär i vissa fall att ettofta tids- och kostnadskrävandeexpropriationsförfarande kan undvikas. Förköpslagenbör således ses som ett av flera instrument somtillsammans ger kommunerna möjlighet att planerabebyggelseutvecklingen och i övrigt ta ansvar förden fysiska samhällsutvecklingen. Utskottetvidhåller denna uppfattning. M-motionen avstyrkssålunda.Kommunala förköp för att skydda kultur- ochnaturvärdenFörslagsställarna bakom motion 2001/02:Bo306 (s)anser att förköpslagen bör förstärkas som instrumentför att skydda kultur- och naturvärden.Enligt förköpslagen har kommunen förköpsrätt bl.a.av fast egendom med byggnad som bör bevaras därföratt den är värdefull från kulturhistorisk ellermiljömässig synpunkt samt fast egendom som behövsför att tillgodose ett väsentligt behov av mark föridrott eller friluftsliv.Det finns ett flertal andra markpolitiskainstrument som kan användas för att tillgodose deändamål motionärernas förslag avser.Expropriation får ske för att bevara historiskteller kulturhistoriskt märklig bebyggelse ellermärklig fast fornlämning eller bereda erforderligtutrymme däromkring (2 kap. 8 § expropriationslagen,1972:719). Expropriation får också ske för attbevara område som nationalpark, naturreservat ellernaturminne eller för att annars tillgodoseväsentligt behov av mark eller anläggning för idrotteller friluftsliv, om marken eller anläggningen äravsedd att hållas tillgänglig för allmänheten (2kap. 9 § expropriationslagen).Ett mark- och vattenområde får av kommunenförklaras som naturreservat i syfte att bevarabiologisk mångfald, vårda och bevara värdefullanaturmiljöer eller tillgodose behov av områden förfriluftslivet. Ett område som behövs för att skydda,återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöereller livsmiljöer för skyddsvärda arter får ocksåförklaras som naturreservat. (7 kap. 4 §miljöbalken). Naturreservat kan bildas också på marksom tillhör annan än staten, dvs. Markägaren kan i vissa fall vara berättigadtill ersättning. Ett reservatbeslut kan fattas motmarkägarens vilja. Expropriation kan ske. kan t.ex. tillgripas när markägarens rätt attförfoga över området efter föreskrifter omnaturreservat blir så begränsad att äganderättenförlorar sitt värde för honom och förhandlingar omförvärv av området inte lett till någon uppgörelse.Medför föreskrifterna synnerliga olägenheter vidpågående användning av fastigheten har markägarenrätt att själv begära inlösen av fastigheten.I sammanhanget bör nämnas bl.a. miljöbalkensbestämmelser om biotopskyddsområde, kulturreservat,naturminne samt djur- och växtskyddsområde.Enligt utskottets mening saknas tillräckliganledning att anta att de markpolitiska instrumentkommunen förfogar över skulle behöva kompletterasmed ökade möjligheter för kommunerna att kunna göraförköp i de avseenden motionärerna föreslår.Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakommotionsförslaget.FastighetsbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att stimulera omarronderingsverksamheten,jämför särskilt yttrande 2 (m, -), en utredning av finansieringssystemet förfastighetsbildning ochfastighetsregistrering, jämför reservation5 (c).OmarronderingsverksamhetenFörslaget i motion 2001/02:Bo304 (m) avser attomarronderingsverksamheten bör stimuleras genomt.ex. avdragsmöjligheter eller ökning avnedsättningsbeloppet gällande lantmäteritaxan.På förslag av skatteutskottet har somsin mening för regeringen givit till känna att detbör ske en ny översyn av reglerna för denskattemässiga behandlingen av lantmäterikostnaderoch att regeringen lägger fram förslag baserat pådenna översyn (bet. 2001/02:SkU15, rskr.2001/02:177). Enligt bostadsutskottets mening börriksdagen inte nu ta saklig ställning till den frågamotionen avser utan detta bör anstå till dessöversynen är genomförd. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta m-motionen.Finansiering av fastighetsbildning ochfastighetsregistreringI motion 2001/02:Bo239 (c) lämnas förslag om enutredning av finansieringssystemet förfastighetsbildning och fastighetsregistrering.Syftet är bl.a. att åstadkomma en mer rättvisfördelning av finansieringen mellan sakägarna ochdet allmänna samt att ett samhällsekonomisktperspektiv läggs på verksamheterna. Enligt motionenövervältras nu förrättningskostnaderna, som statenborde stå för, på sakägarna. Om sakägarna genomavgifter skall betala också förfastighetsregistrering och arkivkostnader blir,enligt motionen, orättvisan större.Den nya arbetsprocessen inom Lantmäteriet harinneburit att den avgiftsfinansieradeförrättningsverksamheten och den anslagsfinansieradefastighetsregistreringen har integrerats. Med detintegrerade förfarandet kan det enligt Riksdagensrevisorer vara svårt att dra en tydlig gräns mellandessa båda finansieringsformer (Riksdagensrevisorers förslag 2001/02:RR10). Regeringen hartidigare meddelat att det, när integreringen hargenomförts, kan finnas skäl att ta upp frågan omkostnaderna för fastighetsregistreringen skallutgöra en del av förrättningstaxan. Revisorerna harföreslagit att regeringen bör se över och klargörafinansieringsprinciperna inom fastighetsbildningenefter införandet av den nya arbetsprocessen.Regeringen bör, enligt revisorerna, även analyseraom anslagen till fastighetsregistreringen kanavvecklas och finansieringen i stället ske överförrättningstaxan.Utskottet har tagit ställning till revisorernasförslag i bet. 2001/02:BoU7. Utskottet förordade ianledning av omstrukturering enutvärdering omfattande även frågor om kvalitet ochkostnader. Utskottets förslag om tillkännagivandebifölls av (rskr. 2001/02:157).Den i motionen angivna frågeställningen är somframgått redan föremål för uppmärksamhet. Utskottetanser att inte nu bör ingå i sakligprövning av denna frågeställning, utan de pågåendeövervägandena bör avvaktas. Utskottet föreslårdärför att avslår c-motionen.TomträttUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att tomträttsinstitutet skall avskaffas,jämför reservation 6 (m, -), att det skall föreligga en rätt tillfriköp av tomträtter, jämför reservation 7(m, c, fp, -). att en ny ordning för att bestämmatomträttsavgälder skall införas, jämförreservation 8 (kd).Tomträttsinstitutet som sådantEnligt förslaget i motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande6 i denna del skall inga nya tomträtter få upplåtas.Utskottet har behandlat begränsningar avtomträttsinstitutet tidigare, och dåbl.a. erinrat om följande: Tomträttsinstitutetinfördes som ett komplement tilläganderätten. Byggnadsverksamheten skulle uppmuntrasgenom att man gjorde det möjligt för kommunerna atttillhandahålla mark för bostäder till ett lägre prisän om den skulle säljas. hade följaktligen en tydligbostadssocial prägel. Dessutom eftersträvadesmöjligheter att förhindra en kapitalisering avmarkvärdesstegringen hos enskilda fastighetsägare.Utskottet finner att ovan angivna motiv harfortsatt relevans, varför inga åtgärder bör vidtassom syftar till en begränsning av upplåtelserättenavseende tomträtter. Utskottet vill framhålla atttomträttsinstitutet i många delar av landet kanutgöra ett viktigt instrument för kommunerna atthålla tillbaka bostadskostnaderna.Friköp av tomträtterI motion 2001/02:Bo216 (m) yrkande 6 i denna delföreslås att kommunerna med attmöjligheterna att bilda nya tomträtter upphör seom detta förslag ovan bör börja avvecklabefintliga tomträtter genom att erbjuda dem tillförsäljning.Enligt motion 2001/02:Bo324 (fp) yrkande 7(partimotion) bör rätten till friköp finnas i allakommuner.Med hänvisning till sitt ställningstagande om atttomträttsinstitutet bör behållas anser utskottet detinte motiverat att genom lagstiftning framtvinga enkommunal utförsäljning av de fastigheter som upplåtsmed tomträtt. Således bör det, enligt utskottetsuppfattning, även i fortsättningen vara kommunernaseget val att avgöra omfattningen avtomträttsinstitutets användning. Utskottet avstyrkermed hänvisning till detta m- och fp-motionerna.TomträttsavgälderI motion 2001/02:Bo244 (kd) yrkandena 14 och 15lämnas förslag om en förenkling av tomträttslagenoch årsvisreglerade avgälder. Bland annat föreslåsatt skall bestämma avgäldsräntan.Underlaget för småhus skall utgöras avtaxeringsvärdet (markvärdet) och för kommersiellfastighet skall det bestämmas genom en fri värderingvart femte år. Dessa värden skall sedan räknas uppårligen med konsumentprisindex.Inom bereds nuutredningsbetänkandet Tomträttsavgäld (SOU 1990.23;tomträttsutredning). Enligt vad utskotteterfarit kommer regeringen attta ställning till detta förslag. Mot denna bakgrundbör inte nu ta ställning i sak tillmotionsförslag som rör tomträttsavgälder. Utskottetavstyrker därför kd-motionen.Avvittringen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om avvittringen, jämför reservation 9 (kd), ströängsproblematiken, mulbetesrätt.Utredning om avvittringenI motion 2001/02:MJ424 (kd) yrkande 1 lämnas förslagom en utredning om avvittringen ochäganderättsfrågorna inom renbetesområdet. Enligtmotionärerna bör de felaktigheter som begåtts underhistoriens lopp när det gäller avvittringen ochäganderättsfrågorna utredas med målsättningen att deskall läggas till rätta så gott som möjligt.Riksdagens revisorer har i en informationsrapport(1999/2000:2) behandlat vissa frågor omavvittringen. Revisorerna konstaterade att det finnsstarka konflikter mellan skilda befolkningsgrupper ifrämst Norr- och samt mellan dessagrupper och staten. Konflikterna gäller främst hurgällande fastighetsindelning har tillkommit, vilkarättigheter som kan knytas till fastigheterna samthur länsstyrelserna tillämpar jakt- ochrennäringslagen.Revisorerna konstaterade att huvuddelen avkonflikterna handlar om rättstillämpning och därmedär en uppgift för rättssystemet. Revisorerna fanninte att det föreligger tillräckliga motiv attgenomföra en effektivitetsrevision av avvittringensgenomförande och konsekvenser eller att närmarefölja upp den informationsinsats om avvittringen somriksdagen beslutade . Det varemellertid revisorernas uppfattning att regeringennärmare bör överväga vilka åtgärder som bör vidtasför att överbrygga de motsättningar som alltjämtkvarstår kring frågor om avvittringen.Riksdagens revisorers rapport övervägs förnärvarande inom . bör avvakta med sittställningstagande till det som föreslås i motionenintill dess att dessa överväganden slutförts.Motionen avstyrks med hänvisning till detta.StröängarEnlig förslaget i motion 2001/02:MJ525 (m) yrkande 2bör problematiken med ströängar och tillhöranderättigheter lösas i samma takt arbetar med frågan omgeografisk avgränsning av renbetesområdet. Fråganbör underkastas rättslig prövning.Inom har gjorts en översynav ströängsproblematiken i promemorian Ströängar (Ds1997:37) i vilken föreslogs en avveckling avströängarna. I budgetpropositionen utg.omr. 23 (s. 47) har regeringen anfört bl.a.följande: Som konstateras i promemorian medförförekomsten av ströängar i praktiken endastbegränsade problem varför något behov avåtgärder inte föreligger. Mot bakgrund av det arbetesom i andra sammanhang bedrivsangående samernas rätt till mark, anser regeringenatt promemorians förslag inte börgenomföras.Sametinget hade påpekat att en uteblivenavveckling av ströängarna medför att oklarheterkvarstår om ströängarnas rättsställning och därmedockså om hur de förhåller sig till de samiskarättigheterna. I promemorian hade angetts attströängarna inte intar någon särställning vidtillämpningen av den lagstiftning som reglerarrennäringens behov av tillgång till marker och attde följaktligen inte heller bör utgöra några problemur rennäringens synvinkel. Av promemorian framgåratt betydelsen av ströängar främst gällerskogens ekonomiska värde samt rätten till jakt.Ströängarna har vanligen mindre betydelse förjordbruket för vilket de skapades.Upplysningsvis skall nämnas att den i motionenomnämnda arbetar enligtdirektiv som utfärdats (dir.2002:7). Kommissionen skall utreda omfattningen avden mark där renskötselrätt föreligger. I uppgifteningår att fastställa vilken omfattning som samernatraditionellt innehar mark respektive nyttjar marktillsammans med andra.Såsom återgivits har regeringen inte ansett attpromemorieförslaget om ströängarna bör genomföras.Utskottet har inte någon annan uppfattning ochavstyrker därför m-motionen.MulbetesrättI motion 2001/02:Bo277 (s) föreslås att en bred ochallsidig informationsinsats genomförs om denhävdvunna mulbetesrätten i skog och utmark.Motionärerna anser att ett sådant uppdrag bör gestill bl.a. .