bet · GP01KU14 · 2002-03-21 00:00:00 — Utskottetredogjorde i det förstnämnda betänkandet förgällande regler och för det förslag som Rådet förutvärdering av val lagt fram idelbetänkandet Personval 1998 En utvärdering avpersonvalsreformen (SOU 1999:136).Utskottet hänvisade till att det i betänkande2000/01:KU7 behandlat ett antal motioner medyrkanden om ändrade regler för personval. Utskottetansåg där att ytterligare erfarenheter av systemetborde avvaktas innan utskottet föreslog någraförändringar och ville därför inte förorda någonändring av t.ex. spärrnivåerna. Utskottet vidhölli de båda betänkandena från innevarande sintidigare bedömning att ytterligare erfarenheter avsystemet bör avvaktas, innan utskottet föreslårnågra förändringar.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandei frågan om procentspärren vid personval ochavstyrker motionerna 2001/02:K60 (m) yrkande 13,2001/02:K62 (fp) yrkande 2, 2001/02:K64 (m) och2001/02:K67 (c) yrkande 6.Kommunala utjämningsmandat m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om kommunalautjämningsmandat och förändring avkommunernas möjligheter att dela in ivalkretsar.Jfr reservation 13 (v, kd).MotionEn utredning kring representativitetsmässiga problemi valkretsindelade kommuner begärs i motion2001/02:K65 av m.fl. (kd) yrkande 2.Motionärerna anser att utjämningsmandat bör införaseller en förändring göras i kommunernas möjligheteratt indela i valkretsar.Tidigare utskottsbehandlingUtskottet redogjorde i sitt avlämnadebetänkande 2001/02:KU8 för gällande regler omkommunala utjämningsmandat och valkretsindelning.Utskottet framhöll att det vid flera tillfällenbehandlat motioner med yrkanden om att införautjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen. Utskottethade då ansett bl.a. att man bör hålla fast vid detsystem som gäller och att någon ny utredning avfrågan inte heller behövts. Utskottet vidhöll vidden senaste behandlingen sin tidigare bedömning ochavstyrkte en motion i frågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning i fråganom införande av utjämningsmandat och omvalkretsindelning. Utskottet avstyrker därmed motion2001/02:K65 (kd) yrkande 2.Skilda valdagarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående utredning motioner om skilda dagarför val till riksdag och kommunfullmäktige.MotionerSkilda dagar för val till riksdag ochkommunfullmäktige önskas i två motioner. Etttillkännagivande för regeringen om detta föreslås imotion 2001/02:K62 av m.fl. (fp)yrkande 3. I motion 2001/02:K66 av Per m.fl.(mp) yrkande 1 föreslås att skall beslutaatt införa skilda valdagar till kommunfullmäktigeoch riksdag.BakgrundUtskottet behandlade frågan om skilda valdagarsenast i sitt betänkande 2001/02:KU13. Utskottethänvisade där till att i oktober 1999gjort ett tillkännagivande till regeringen ombehovet att utreda bl.a. frågan om skilda dagar förval till respektive till landstings- ochkommunfullmäktige samt till att 1999 årsförfattningsutredning därefter fått i särskiltuppdrag att utreda bl.a. denna fråga.Utskottet ansåg liksom i sitt betänkande2000/01:KU11 att resultatet av 1999 årsförfattningsutrednings arbete borde avvaktas ochavstyrkte föreliggande motioner.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin bedömning att resultatet av1999 års författningsutrednings arbete bör avvaktasoch avstyrker motionerna 2001/02:K62 (fp) yrkande 3och 2001/02:K66 (mp) yrkande 1.Internetröstning och tillgänglighet tillvallokalerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om möjlighet attrösta via Internet och en motion om denmöjlighet för fysiskt funktionshindrade att ivissa fall avge sin röst i anslutning tillvallokal som beslutat om.Jfr reservationerna 14 (m) och 15 (fp).MotionerI motion 2001/02:K60 av m.fl. (m)yrkande 15 begärs ett tillkännagivande förregeringen om möjligheter att genomföra omröstningarpå Internet. Motionärerna anser att någon ellernågra kommuner bör ges möjlighet att genomförafolkomröstning på Internet och att försök medkommunalval bör göras i någon eller någrakommuner.I motion 2001/02:K70 av () begärsett tillkännagivande för regeringen om elektroniskröstning i allmänna val (yrkande 1), förslag tilllagändring så att elektronisk poströstning blirmöjlig (yrkande 2), förslag till ändring så attelektronisk brevröstning blir möjlig (yrkande 3)samt tillkännagivanden om tillgängligheten ochmonopolställningen hos (yrkande 4)och om försöksverksamhet med elektronisk röstning(yrkande 5). Motionären anser att inom demöjligheter som finns att rösta utanför vallokalröstning borde få ske elektroniskt och att enmöjlighet att avge sin poströst elektroniskt bordeunderlätta och effektivisera poströstningen, liksommöjligheten att avge brevröst elektroniskt bordeunderlätta och effektivisera brevröstningen. PostenAB:s monopol på poströstning bör enligt motionärenbrytas upp och fler lokaler kunna arrangerapoströstning samt försöksverksamhet med elektroniskröstning genomföras i någon kommun.I motion 2001/02:K62 av m.fl. (fp)yrkande 8 begärs ett tillkännagivande för regeringenom tillgängligheten och demokratin. Motionärernahänvisar till förslaget i proposition 2001/02:53 ommöjligheten för en väljare som är fysisktfunktionshindrad att i vissa fall avge sin röst ianslutning till vallokalen och anser att denlösningen inte är bra.BakgrundBedömning i propositionenRegeringen bedömer sammanfattningsvis attutgångspunkten vid användning av informationsteknik(IT) i allmänna val bör vara att allmänhetensförtroende upprätthålls genom att valhemligheten ochrättssäkerheten garanteras. Det är enligt regeringenför tidigt att uttala sig om i vilkenutsträckning IT kan komma att användas vid val.Ytterligare erfarenheter måste först vinnas.Regeringen hänvisar bl.a. till attDemokratiutredningen i sitt slutbetänkande pekat påatt ett elektroniskt röstningsförfarande kaninnebära att valhandlingen tenderar att bli enopinionsyttring på valdagen och förlora den tyngd,värdighet och symboliska betydelse som dentraditionella valhandlingen har, men att utredningenändå ansåg att försök med Internetbaserat röstandeborde genomföras i någon kommun, alternativttekniken utvecklas i samband med ett skolval i någoneller några skolor.Regeringen hänvisar vidare till att ansett att Internetröstning, innan sådanprövas i ett val, måste föregås av en omfattandeförsöksverksamhet, lämpligen i form av skolval ochatt det är först efter en sådan försöksverksamhetsom man kan ta slutlig ställning till om förfarandetkan tillämpas i ett verkligt val.Regeringens bedömning är att det inte äraktuellt med röstning i allmänna val via Internetutanför vallokal. Det är enligt regeringen viktigtatt valhemligheten kan upprätthållas och attidentifieringen av väljare kan klaras.Valhemligheten måste vara absolut. Valförfarandetskall därför vara utformat så att väljaren kan lämnasin röst utan insyn av annan. finner regeringen att det finnsrisk att ett elektroniskt röstningsförfarande medföratt valhandlingen förlorar den tyngd, värdighet ochsymboliska betydelse som den traditionellavalhandlingen har. IT bör däremot kunna användas föratt underlätta röstning i vallokal och förröstsammanräkning.Regeringen har i regleringsbrev gettValmyndigheten i uppdrag att följa den svenska ochinternationella utvecklingen i fråga om elektroniskröstning. I förberedelsearbetet inför de allmännavalen 2002 har regeringen också givit Valmyndighetenett flertal uppdrag för att underlätta för väljarna.Valmyndigheten skall bl.a. senast den 15 februari2002 och rapportera till regeringenom tillgången till vallokaler inför de allmännavalen 2002. skall vidare senast den 1mars 2002 och rapportera om PostenSverige AB:s förberedelsearbete inför de allmännavalen 2002 och förberedelsearbetet medinstitutionsröstningen.Regeringen avser också enligt propositionen atttillsätta en arbetsgrupp inom , somskall följa forskning och utveckling av nya teknikeroch metoder inom IT för att främja en representativdemokrati med brett medborgerligt deltagande.Regeringen framhåller att enligt den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken skall lokalerdit allmänheten har tillträde vara tillgängliga förpersoner med funktionshinder . Regeringenframhåller vidare som angeläget att kommuner ochlandsting vidtar åtgärder föratt förbättra tillgängligheten till kommunalalokaler för politisk verksamhet.Ändringar i vallagenRiksdagen har beslutat om ändringar ivallagen (prop. 2001/02:53, bet. 2001/02:KU8, rskr.2001/02:147). Ändringarna innebär bl.a. att enkommun som avser att som vallokal använda en lokalsom inte är tillgänglig för fysisktfunktionshindrade först skall samråda medlänsstyrelsen om saken. Kommunen skall ange varförden gjort bedömningen att någon annan lokal inte kananvändas i stället. Om det är omöjligt att användanågon lämpligare lokal, skall den som på grund avett fysiskt funktionshinder inte kan avge sin röst ivallokalen i stället kunna göra det utanför lokalen.I propositionen hade uttalats att poströstningenborde behållas som huvudregel för röstning som intesker i vallokal. Ändringarna innebär att, om envallokal inte är tillgänglig för en fysisktfunktionshindrad väljare, valförrättaren mothuvudregeln att han eller hon i väljarens närvaroskall lägga valkuvertet i valurnan får ta emotväljarens valkuvert utanför vallokalen om det kanske under betryggande former.Utskottets tidigare bedömningUtskottet behandlade i samband med det nämndaärendet om ändringar i vallagen (bet. 2001/02:KU8)motioner om möjligheter att rösta via Internet.Utskottet ansåg att det vore av värde att kunnaanvända modern teknik även i valsammanhang.Samtidigt insåg utskottet att ett antal frågor sombl.a. har med valhemligheten att göra först måstelösas. Utskottet hänvisade till att frågan omröstning via Internet bereddes vidare iRegeringskansliet. Enligt utskottet borde resultatetav denna beredning avvaktas.Utskottet behandlade i samma betänkande motionerom att röstmottagning, som är en myndighetsuppgift,inte skall hanteras av och om attfunktionshindrade inte skall kunna hänvisas till attlämna sin röst på trappan till den ordinarievallokalen. Utskottet påpekade att omkring entredjedel av all röstning sker på postkontor och attdet är viktigt att väljarnas möjlighet tillförtidsröstning inte försämras. Även andramöjligheter till förtidsröstning än röstning påpostkontor måste enligt utskottet övervägas,särskilt med hänsyn till den förändringsprocess somPosten AB genomgår. Utskottet ansåg attpoströstningen bör behållas samt att det ärnödvändigt att Posten AB:s ansvar i detta avseendepå olika sätt tydliggörs. Utskottet erinrade om attden centrala valmyndigheten har det övergripandeansvaret för att poströstningen genomförs på ettändamålsenligt sätt. I den mån inte kanåta sig uppgiften med poströstning ansågutskottet liksom regeringen att den centralavalmyndigheten bör anlita kommunerna för dettaändamål.Utskottet erinrade om att regeringen avsåg att pålämpligt sätt låta följa upp och utvärdera årsval med avseende på bl.a. genomförandet avförtidsröstningen. Enligt utskottet borde etteventuellt förslag till ändrade bestämmelserföreläggas i sådan tid att ett nytt systemkan införas till valet . En motion om PostenAB som röstmottagare, där ett nytt system införvalet efterlystes, fick enligt utskottet ansestillgodosedd och avstyrktes.Utskottet ansåg vidare att målet måste vara attalla vallokaler skall vara tillgängliga för personermed fysiska funktionshinder samt att den föreslagnanya bestämmelsen om användning av vallokaler sominte är tillgängliga för fysiskt funktionshindradegav uttryck för målsättningen att endast lokaler somär tillgängliga för fysiskt funktionshindrade skallanvändas till vallokaler. Om emellertid verklighetenär sådan att det inte finns någon lokal att tillgåsom är anpassad för fysiskt funktionshindradeinnebar den föreslagna nya bestämmelsen enligtutskottet en förbättring mot vad som gäller.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag ochavstyrkte en motion om möjligheten förfunktionshindrade att lämna röst.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin gjorda och ovanredovisade bedömning om röstning via Internet ochavstyrker motionerna 2001/02:K60 (m) yrkande 15 och2001/02:K70 (m) yrkandena 15.Utskottet avstyrker även med hänvisning till sinnyligen gjorda och ovan redovisade bedömning omvallokalers tillgänglighet motion 2001/02:K62 (fp)yrkande 8.Demokratins princip i kommunallagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attprincipen om demokrati skall föras in ikommunallagen.PropositionenRegeringen föreslår att det i kommunallagensinledningsparagraf 1 kap. 1 § skall slås fastatt kommuners och landstings verksamhet bygger påprincipen om demokrati.Förslaget innebär, påpekar regeringen, attkommunallagens inledningsparagraf får enmotsvarighet till stadgandet i regeringsformensinledningsparagraf om demokrati som grundläggandeprincip. Regeringen vill med förslaget betona viktenav att alla kommuner och landsting särskiltuppmärksammar vilka effekter olika åtgärder får förden kommunala demokratin. Regeringen framhåller attdet för medborgarna är av avgörande betydelse attkommuner och landsting på förhand analyserar hur nyaorganisations-, styr- och verksamhetsformer kankomma att påverka olika gruppers insyn, inflytandeoch ansvar.I sammanhanget pekar regeringen på ett uppdrag somlämnats till Statskontoret för att skapa ett systemför kontinuerlig nationell uppföljning av väsentliganyckeltal vad gäller samtliga kommuners ochlandstings organisations-, styr- ochverksamhetsformer liksom väsentliga nyckeltal vadgäller demokrati och rättssäkerhet i samtligakommuner och landsting. En slutredovisning avuppdraget skall ske . Systemet syftar tillatt underlätta för staten att kontinuerligt kunnafölja kommunernas och landstingens förnyelsearbeteoch att ge indikationer på utvecklingen när detgäller demokrati och rättssäkerhet. Förhoppningen ärockså att kommunerna och själva skallstimuleras att använda uppföljningssystemet som endel i det egna demokratiutvecklingsarbetet och föratt bl.a. öka kunskapen om förnyelsearbetetskonsekvenser för demokrati och rättssäkerhet.BakgrundKommunallagen (1991:900) är indelad i tio kapitel.Inledningsparagrafen innehåller bestämmelserna attSverige är indelat i kommuner och landsting samt attdessa på den kommunala självstyrelsens grund sköterde angelägenheter som anges i kommunallagen eller isärskilda föreskrifter. Första kapitlet innehållerutöver bestämmelserna om indelningen i kommuner ochlandsting även en bestämmelse om kommunmedlemskap.Andra kapitlet innehåller bestämmelser omkommunernas och landstingens befogenheter. I tredjekapitlet regleras kommunernas och landstingensorganisation och verksamhetsformer. Bestämmelser omde förtroendevalda finns i fjärde kapitlet, omfullmäktige i femte kapitlet, om styrelsen ochövriga nämnder i sjätte kapitlet samt ommedbestämmandeformer i sjunde kapitlet. Åttondekapitlet innehåller bestämmelser om ekonomiskförvaltning. Bestämmelser om revision finns i niondekapitlet. Slutligen finns i tionde kapitletbestämmelser om laglighetsprövning.Som grundprinciper för kommunernas kompetensgäller lokaliseringsprincipen,likställighetsprincipen och självkostnadsprincipen.Dessa principer har getts uttryck i 1999 årskommunallag.Enligt den allmänna kompetensregeln i 2 kap. 1 §får kommuner och landsting själva ta hand om sådanaangelägenheter av allmänt intresse som haranknytning till kommunens eller områdeeller deras medlemmar och som inte skall handhasenbart av staten, en annan kommun, ett annatlandsting eller någon annan. Paragrafen ger uttryckbl.a. åt lokaliseringsprincipen.Enligt 2 kap. 2 § kommunallagen skall kommuner ochlandsting behandla sina medlemmar lika, om det intefinns sakliga skäl för något annat.Likställighetsprincipen innebär att det inte utanstöd av speciallag är tillåtet för kommuner ochlandsting att särbehandla kommunmedlemmar ellergrupper av kommunmedlemmar på annat än objektivgrund. Likställighetsprincipen gäller bara gentemotkommunens eller egna medlemmar.Självkostnadsprincipen kommer till uttryck i 8kap. 3 c §, där det föreskrivs att kommuner ochlandsting inte får ta ut högre avgifter än somsvarar mot kostnaderna för de tjänster ellernyttigheter som kommunen eller landstingettillhandahåller.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning i denna delatt principen om demokrati bör föras in ikommunallagens inledningsparagraf. Förslaget omändring i 1 kap. 1 § kommunallagen tillstyrkssåledes.Kommunal kompetensKommunal näringsverksamhet ochlaglighetsprövningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner ominskränkningar i och närmare reglering avkommunernas möjligheter att bedrivanäringsverksamhet, om förstärkning avmöjligheterna till laglighetsprövning avsådan verksamhet och om sanktionssystem.Utskottet avstyrker vidare en motion omförtydligande av kommuners möjlighet attstödja enskilt företagande.Jfr reservationerna 16 (m, fp) och 17 (m, kd,fp).MotionerI motion 2001/02:K271 av Per m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till förstärkt möjlighet förmedborgarna att laglighetspröva verksamhet sombedrivs av kommuner och landsting.Kommunal verksamhet bör enligt motionärernabedrivas i förvaltningsform och bolagsform endastaccepteras som en övergångsform inför enprivatisering. Det framstår som en klar brist attmedborgarna inte har möjlighet att vialaglighetsprövning få prövat om kommunpolitikernaföljer kommunallagen i den verksamhet somorganiseras i bolagsform, och möjligheten attlaglighetspröva kommunala beslut bör utvidgas tillatt gälla även beslut och verksamheter i bolag därkommuner utövar ett bestämmande inflytande. För enkommuninvånare som vill få till stånd enlaglighetsprövning då en kommun eller ett landstingbestämmer sig för att i förvaltningsform eller viabolag gå ut på den öppna marknaden och säljatjänster som ligger i kommunallagens utmarker kandet finnas problem. Det krävs ett formellt kommunaltbeslut att överklaga, och om en enhetinleder en försäljningsverksamhet på den öppnamarknaden utan något formellt beslut om saken finnsdet inte något beslut att laglighetspröva. Om enkommun anslår pengar till ett kommunalt bolag somefter en månad visar sig använda pengarna på ettotillåtet sätt, kan beslutet inte längre överklagas,eftersom beslut skall överklagas inom tre veckorefter det att det har justerats. En kommun kanvidare inte tvingas att rätta sig efter ett beslut iett laglighetsprövningsärende, och om det inte rörsig om myndighetsutövning finns ingen straffrättsligeller civilrättslig sanktion att tillgripa motkommunen. De påtalade bristerna bör enligtmotionärerna rättas till.Liknande synpunkter framförs i motion 2001/02:N312av Per m.fl. (m) yrkande 10, därmotionärerna föreslår ett tillkännagivande förregeringen om ändringar i kommunallagen. Regeringenbör enligt motionärerna ges i uppdrag att föreslåförändringar av kommunallagen med följandeutgångspunkter: Medborgarnas möjligheter tilllaglighetsprövning av verksamhet som drivs avkommun, landsting eller kommunala bolag skallstärkas. Det bör vara möjligt att överklagaverksamhet oavsett om verksamheten baseras på ettformellt beslut och oavsett om verksamheten bedrivsi ett kommunalt bolag eller i en förvaltning. Ettstraffrättsligt sanktionssystem för de fall kommuneninte rättar ett upphävt beslut bör införas.Liknande synpunkter framförs också i fleramotioner från enskilda moderata ledamöter. I motion2001/02:K205 av () föreslås etttillkännagivande för regeringen om kommunalnäringsverksamhet. I motion 2001/02:K305 av ChristelAnderberg (m) föreslås tillkännagivanden förregeringen om näringsverksamhet (yrkande1), om en översyn av 2 kap. 7 och 8 §§ kommunallagen(yrkande 2), om en översyn av kommunallagens reglerom laglighetsprövning (yrkande 3) samt om sanktionervid domstolstrots (yrkande 4). I motion 2001/02:K365av och () föreslås ett tillkännagivande för regeringen omatt kommunallagen måste förtydligas så att det klartframgår vad som gäller för kommunalnäringsverksamhet. I motion 2001/02:K366 av Mariettade () föreslås att begäratt regeringen lägger fram förslag till ändring ikommunallagen så att näringsverksamhet inte i någonform får bedrivas av kommuner och landsting.I motion 2001/02:N312 av Per m.fl. (m)yrkande 5 föreslås vidare ett tillkännagivande förregeringen om demokratiproblem till följd avolämplig verksamhet som bedrivs av myndigheter,kommunala och statliga organ. Motionärerna anser attmöjligheterna till insyn och till laglighetsprövningav den verksamhet som skattebetalarna bidrar till ärotillräckliga och att kommunerna genom olikabolagsbildningar kan kringgå kommunallagensrestriktioner, såsom offentlighetsprincipen ochsjälvkostnadsprincipen. I samma motion yrkande 6föreslås ett tillkännagivande för regeringen om enförtroendeklyfta till följd av olämplig verksamhetsom bedrivs av myndigheter, kommunala och statligaorgan. Motionärerna anför att en väldigt liten delav svenska folket tycker att stat och kommun skallinvestera skattemedel i affärsverksamhet som redandrivs av privata företag och att den allmännauppfattningen är att stat och kommun bör inrikta sigpå annat samt att myndigheters främsta uppgift äratt inspektera, granska eller ge olika tillstånd.I motion 2001/02:N370 av m.fl. (kd)yrkande 3 föreslås att begär attregeringen lägger fram förslag till ändring avkommunallagen i syfte att underlätta prövning avkommunal näringsverksamhet. Motionärerna anser attlagen bör ses över och att det bör göras lättare förföretag att överklaga kommunala beslut om stöd iolika former till företag besluten bör kunnaprövas i domstol. Motionärerna anför att det ärmycket svårt att överklaga ett kommunalt beslut sominnebär stöd till en konkurrent, att det är omöjligtom företaget som drabbas inte är kommunmedlem ikommunallagens mening och att det över huvud tagetinte går att överklaga om beslutet om stöd fattatsav ett kommunalt bolag.Samma synpunkter framförs i motion 2001/02:Fi299av Per m.fl. (kd) yrkande 4. Motionärernaföreslår att begär att regeringen skalllägga fram förslag till ändringar av kommunallagen isyfte att göra det lättare för företag att överklagakommunala beslut om stöd i olika former tillföretag.I motion 2001/02:K319 av ()föreslås ett tillkännagivande för regeringen om enrestriktiv syn på näringsverksamhet.Regeringen bör enligt motionären ta initiativ uppföljning och kartläggning av hur kommuner ochlandsting följer kommunallagens anda i fråga omkommunala bolag.I motion 2001/02:Fi296 av m.fl. (fp)yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om avveckling av de kommunala bolagen.Enligt motionärerna skall verksamhet styrasmed full insyn och öppenhet. Bolagen tar enligtmotionärerna i anspråk kommunala resurser som bordeanvändas till kärnverksamheter, konkurrerar ofta utsmå privata tjänsteföretag och riskerarskattebetalarnas pengar i vidlyftiga affärer.Stöd till enskilt företagandeEn motion rör möjligheten för kommuner att stödjaenskilt företagande i den egna kommunen. KjellEldensjö (kd) föreslår i motion 2001/02:K290 etttillkännagivande för regeringen om lagförtydligandesåvitt avser 1 kap. 1 § och 2 kap. 8 § kommunallagenom kommuners möjlighet att underlätta för företag iden egna kommunen. Motionären anser att det ikommunallagen bör tydliggöras ytterligare vad somligger inom det kommunala kompetensområdet och vargränsen går för begreppet stödja enskilt företagsamt att det i förarbetena bör definieras tydligarevad som i detta sammanhang menas med uttrycketsynnerliga skäl i lagtexten.BakgrundGällande ordningSärskilda bestämmelser om näringsverksamhet m.m.finns i 2 kap. 7 och 8 §§. Enligt 7 § får kommuneroch landsting driva näringsverksamhet, om den drivsutan vinstsyfte och går ut på att tillhandahållaallmännyttiga anläggningar eller tjänster åtmedlemmarna i kommunen eller landstinget.Allmänintresset är utgångspunkten för bedömningen avdet tillåtna, dvs. att en verksamhet eller enanläggning är avsedd för medlemmarna i kommuneneller .