bet · GP01KU15 · 2002-03-21 00:00:00 — En nationell handlingsplan för de mänskligarättigheterna, m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse2001/02:83 En nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna jämte fyra motioner somväckts med anledning av skrivelsen och ettmotionsyrkande som väckts med anledning avproposition 2001/02:80. Vidare behandlas etthundratal motionsyrkanden från de allmännamotionstiderna 19982001.Utskottet, som ser medtillfredsställelse att ennationell handlingsplan förmänskliga rättigheter nuföreligger föreslår attriksdagen läggerregeringens skrivelse tillhandlingarna. Utskottetföreslår att medbifall till fleramotionsyrkanden som sinmening ger regeringen tillkänna vad utskottet anförtom att alla ombudsmän underregeringen bör omfattas avdirektiv till den kommittésom skall utreda frågan omen sammanhållendiskrimineringslagstiftning.Övriga motionsyrkandenavstyrks. 24 reservationerhar avgetts.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Nationell handlingsplan för de mänskligarättigheternaRiksdagen lägger regeringens skrivelse2001/02:83 till handlingarna.2. och regeringsformenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K278yrkandena 13, 2001/02:K60 yrkande 6, 2001/02:K80 i denna del och2001/02:K236 yrkandena 7, 8 och 10.Reservation 1 (m)3. Fri- och rättighetsskyddets omfattningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K267 och2000/01:Sf25 yrkande 8.Reservation 2 (kd)4. VärdekommissionRiksdagen avslår motion 2001/02:K79.Reservation 3 (kd)5. Grunden för mänskliga rättigheterRiksdagen avslår motion 2001/02:U305 yrkandena13.6. Införlivande av internationellaöverenskommelser, m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:Ju451 yrkande2.7. Rätten till livRiksdagen avslår motion 2001/02:K307 yrkandena1 och 2.8. Olika aktörers roll i arbetet med demänskliga rättigheternaRiksdagen avslår motion 2001/02:K82 yrkande 1.9. Ökat stöd till kvinnojourerRiksdagen avslår motion 2001/02:K82 yrkande 8.10. FlyktingbegreppetRiksdagen avslår motion 2001/02:K81 yrkande 1.Reservation 4 (fp)11. Miniminormer för asylrätt, m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K82 yrkandena 2och 3.12. Regeringsformens skydd motdiskrimineringRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Sf20yrkande 3 och 2001/02:K349.13. Sammanhållen lagstiftning motdiskriminering, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K399yrkande 1, 2000/01:K242,2000/01:So451 yrkande 1, 2001/02:K80 i denna del,2001/02:K82 yrkande 7,2001/02:So302 yrkande 2, 2001/02:So611 yrkande 2och 2001/02:A388 yrkandena 9 och 10.14. Ombudsmännen under regeringenRiksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om sammanslagning avombudsmän som är underställda regeringen. Därmedtillstyrker delvis motionerna1999/2000:Sf637 yrkande 9, 2000/01:K401 yrkande1, 2001/02: K350, 2001/02:K381 yrkande 1,2001/02:Ju450 yrkande 32 och 2001/02:A227 yrkande5.Reservation 5 (s, v)15. Avskaffande av vissa lagar, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:K328yrkandena 1 och 3 samt2001/02:K420 yrkandena 116.16. Utlänningars fri- och rättigheterRiksdagen avslår motion 2001/02:K429 yrkandena14 och 6.Reservation 6 (mp)17. Funktionshindrades rättigheterRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:So321yrkande 18, 2000/01: So538 yrkande 8,2001/02:So618 yrkande 12 och 2001/02:So619yrkande 7.Reservation 7 (fp)18. Diskriminiering på grund av sexuellläggning, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:L459yrkande 8, 2000/01:Sf22 yrkande 5, 2001/02:K82yrkande 9, 2001/02:K244, 2001/02:L367 yrkande 7,2001/02:L371 yrkande 2 och 2001/02:A388 yrkande5 i denna del.Reservation 8 (v, mp)19. Motverkande av diskriminering avhomosexuellaRiksdagen avslår motion 2001/02:So637yrkande16.Reservation 9 (fp)20. BarnkonventionenRiksdagen avslår motion 2001/02:K81 yrkande 2.Reservation 10 (fp)21. Barnbilaga m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K82 yrkande 10.Reservation 11 (mp)22. De ensamma flyktingbarnens situationRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K81 yrkande 3och 2001/02:K82 yrkandena 5 och 6.Reservation 12 (fp)23. De gömda barnen m.m.Riksdagen avslår motion 2001/02:K82 yrkande 4.Reservation 13 (mp)24. ÅldersdiskrimineringRiksdagen avslår motion 2001/02:K284 yrkande18.25. Äldres rättigheterRiksdagen avslår motionerna 2001/02:K82 yrkande11 och 2001/02: So239 yrkande 2.26. Nationella minoriteter, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:264yrkandena 14, 2001/02:K276, 2001/02:K353 och2001/02:Sf399 yrkande 37.27. Ratificering av , m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K224 och2001/02:MJ525 yrkande 5.Reservation 14 (fp, mp)28. Samernas rättegångskostnader och markfråganRiksdagen avslår motion 2001/02:K82 yrkande 12.Reservation 15 (mp)29. Rätt till domstolsprövning, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:K81 yrkande4 och 2001/02:K82 yrkande 13.Reservation 16 (v, fp, mp)30. YttrandefrihetenRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande23.Reservation 17 (c)31. ReligionsfrihetenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K279yrkandena 1 och 2 samt 2001/02:A388 yrkande 5 idenna del.32. Forum för levande historia, m.m.Riksdagen avslår motion 2000/01:K402 yrkandena1 och 2.Reservation 18 (fp)33. Upplysning om brott mot mänsklighetenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K314,2000/01:K359 och 2001/02: K280 yrkande 2.Reservation 19 (m, kd, fp)34. MedborgarbokRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K233 och2001/02:K342.35. RetroaktivitetsförbudRiksdagen avslår motion 2001/02:K371 yrkande30.Reservation 20 (c)36. Negativ föreningsfrihetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K278yrkande 5 och 2001/02: K236 yrkande 12.Reservation 21 (m, kd ,c, fp)37. Kriminalisering av enskilds stöd till ellerdeltagande i rasistiska organisationerRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K264 och2000/01:Sf25 yrkande 9.Reservation 22 (kd)38. IntegritetRiksdagen avslår motionerna 1998/99:Ju918 yrkande1, 2000/01:K273, 2000/01:K341 yrkande 1 och2001/02:Ju451 yrkande 5.39. SamvetsklausulRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K319 och2001/02:So563.40. ÄganderättenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K278yrkande 4, 2000/01:K305, 2001/02:K223 yrkandena 1och 2, 2001/02:K236 yrkande 11, 2001/02: K270,2001/02:K278, 2001/02:K293, 2001/02:K314yrkandena 1 och 2, 2001/02:K336 i denna del och2001/02:MJ339 yrkande 7.Reservation 23 (m, kd, c, fp)41. NäringsfrihetenRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K345 yrkande2, 2001/02:K314 yrkandena 3 och 4 samt2001/02:K336 i denna del.Reservation 24 (m, kd, c, fp)42. Djurens rättRiksdagen avslår motion 2001/02:K406.Stockholm den 21 mars 2002På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och HelenaBargholtz (fp).2001/02KU15Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningVid i 1993 om mänskligarättigheter rekommenderades medlemsstaterna attutarbeta nationella handlingsplaner för mänskligarättigheter. Mot bl.a. denna bakgrund tillsattes imaj 2000 en interdepartemental arbetsgrupp för attutarbeta ett förslag till en nationell handlingsplanför de mänskliga rättigheterna.Det första steget i arbetet med att utarbeta ennationell handlingsplan var att kartlägga ochanalysera hur svenska myndigheter arbetar föratt förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna.Kartläggningen redovisades idepartementsstencilen Mänskliga rättigheter iSverige En kartläggning (Ds 2001:10). I rapportenredovisades bl.a. vilka åtaganden som haravseende de mänskliga rättigheterna och om Sverigemottagit någon internationell kritik. Vidareredovisades de kontrollmekanismer som finns. I enexemplifierande redovisning redogjordes för hursvenska myndigheter arbetar med att främja ochstärka skyddet. Rapporten skickades ut till ca 1 100myndigheter, ambassader, kommuner ochorganisationer. Flera olika referensgrupper harfunnits, bl.a. en bestående av riksdagsledamöterfrån de olika riksdagspartierna. Cirka 240 olikaaktörer har getts möjlighet att delta i eller lämnasynpunkter på arbetet med att ta framhandlingsplanen. Det gäller myndigheter ochenskilda, bl.a. ombudsmän, enskilda och fackligaorganisationer samt forskare vid universitet ochhögskolor.Under de allmänna motionstiderna 2000 och 2001 hardet väckts ett antal motioner i fri- ochrättighetsfrågor. Från andra utskott har vidareöverlämnats enstaka motionsyrkanden i dessa frågor.Samtliga dessa motionsyrkanden och följdmotionertill regeringens skrivelse tas upp i dettabetänkande, liksom ett yrkande i en följdmotion tillproposition 2001/02:80.Socialförsäkringsutskottet har yttrat sig överskrivelsen och dess följdmotioner (yttr.2001/02:SfU5y).Utskottets övervägandenSkrivelsenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lägger regeringensskrivelse /02:83 En nationell handlingsplan förde mänskliga rättigheterna till handlingarna.Skrivelsen innehåller en treårig nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheterna. Genomhandlingsplanen läggs grunden för ett mer samlatsynsätt på mänskliga rättigheter i . Iskrivelsen redogörs bl.a. för regeringenslångsiktiga mål avseende arbetet med de mänskligarättigheterna på nationell nivå och för vissaprioriterade frågor i regeringens fortsatta arbetemed att förbättra främjandet och skyddet av demänskliga rättigheterna och för hur regeringen avseratt arbeta vidare bl.a. med frågan om utbildning ommänskliga rättigheter.I skrivelsen redovisar regeringen sin avsikt attstärka den institutionella kompetensen inomRegeringskansliet samt avsikten att med jämnamellanrum återkomma till om arbetet medmänskliga rättigheter på nationell nivå. Vidareredovisas att regeringen överväger möjligheterna attpå lämpligt sätt ytterligare uppmärksamma vissamyndigheter på deras ansvar för mänskligarättigheter och ge ett antal myndigheter i uppdragatt utbilda sin personal om de mänskligarättigheterna. Regeringen avser också att ta frammaterial om de mänskliga rättigheterna. Slutligenbehandlas i skrivelsen en informationsstrategi samtuppföljning och utvärdering av handlingsplanen.Det finns flera syften med handlingsplanen.Primärt är syftet att främja och skydda de mänskligarättigheterna. Ett syfte är att skapa ökadmedvetenhet kring frågor om mänskliga rättigheter,ett annat är att främja samordningen av arbete medmänskliga rättigheter inom främst statligförvaltning. För att dessa syften skall kunna uppnåskrävs det enligt skrivelsen att handlingsplanen ärrealistiskt och praktiskt hållen. Ytterligare ettsyfte är att förbättra utbildningen om mänskligarättigheter.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla värdet av atten nationell handlingsplan för mänskliga fri- ochrättigheter nu upprättats och att detta skett i ettbrett samrådsförfarande. Utskottet ser medtillfredsställelse att det genom handlingsplanenläggs en grund för ett samlat synsätt på mänskligarättigheter i och att det aviseras en radåtgärder för att säkerställa full respekt för demänskliga rättigheterna och för att öka kunskapernaoch medvetenheten om dem samt för att förbättrasamordningen av arbetet med att främjarättigheterna. Genomgången av svenska förpliktelserpå området, kartläggningen av de insatser som gjortsoch pågår, liksom de initiativ som planeras är ettangeläget steg i arbetet för de mänskligarättigheterna. Utskottet ser också medtillfredsställelse att ett arbete med en nyhandlingsplan efter treårsperioden aviseras.I de följande avsnitten återkommer utskottet tillfrågor om mänskliga fri- och rättigheter som haraktualiserats av motioner väckta i samband medskrivelsen, propositioner eller . Utskottet föreslår att riksdagenlägger regeringens skrivelse till handlingarna.De mänskliga rättigheterna i Sverigeoch internationella åtagandenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstaganden motionsyrkandenom regeringsformen och (m), om förstärkning av de mänskligarättigheterna, om inrättande av envärdekommission (kd) och om rätten till liv(kd). Ett motionsyrkande om den teoretiskaoch ideologiska grunden för mänskligarättigheter (kd) avstyrks också, liksom ettmotionsyrkande (mp) bl.a. om vikten av attratificerade konventioner införlivas i svensklag.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 3(kd).BakgrundFörenta nationernaAtt främja respekten för de mänskliga rättigheternaär enligt ett av FN:s syften. harsom medlem i FN enligt artiklar 55 och56 förbundit sig att vidta åtgärder i samarbete medorganisationen för att främja allmän aktning ochrespekt för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter för alla, utan åtskillnad med avseende påras, kön, språk eller religion. De 30 artiklarna iFN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna beskriver och definierar de olikarättigheterna, och medborgerliga, politiska,ekonomiska, sociala och kulturella rättighetererkänns. Rättigheterna har sedermera utvidgats ochpreciserats i en rad konventioner och deklarationersom antagits av och andraorgan. Viktiga instrument som ratificerat är konventionen om avskaffande av alla former avrasdiskriminering (1965), den internationella konventionen om ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter (1966), internationella konventionen om medborgerliga ochpolitiska rättigheter (1966) med fakultativtprotokoll om enskild klagorätt (1966) och andrafakultativa protokollet om dödsstraffets avskaffande(1989), konventionen om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor (1979), konventionen mot tortyr och annan grym, omänskligeller förnedrande behandling eller bestraffning(1984), konventionen om barnets rättigheter (1989).Sverige är också bundet bl.a. av konventionen omförhindrande och bestraffning av brottet folkmord(1948) och konventionen angående flyktingarsrättsliga ställning (1951) med protokoll angåendeflyktingars rättsliga ställning (1967).Internationella arbetsorganisationen ()är för sysselsättnings- ocharbetslivsfrågor. Regeringar,arbetsgivarorganisationer ocharbetstagarorganisationer deltar i beslutanderespektive verkställande organ. antog 1998 endeklaration om grundläggande principer ochrättigheter i arbetslivet samt riktlinjer för dessuppföljning. I deklarationen slås fast att allaILO:s medlemsländer genom sitt medlemskap i ochsin anslutning till stadga har en förpliktelseatt respektera, främja och genomföra degrundläggande rättigheter som är tema för de åttacentrala rättighetskonventionerna. Dessakonventioner är konventionen nr 29 om tvångs- eller obligatorisktarbete (1930), konventionen nr 87 om föreningsfrihet och skyddför organisationsrätten (1948), konventionen nr 98 om tillämpningen av principernaför organisationsrätten och den kollektivaförhandlingsrätten (1949), konventioner nr 100 om lika lön (mellan män ochkvinnor) (1951), konventionen nr 105 om avskaffande av tvångsarbete(1957), konventionen nr 111 om diskriminering vad avseranställning och yrkesutövning (1958), konventionen nr 138 om minimiålder för tillträdetill arbete (1973) och konventionen nr 182 om förbud mot och omedelbaraåtgärder för avskaffande av de värsta formerna avbarnarbete (1999).EuroparådetDen europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna antogsi . Konventionen innehöll endast demedborgerliga och politiska rättigheterna men hargenom tolv tilläggsprotokoll utökats ,varav fem innehåller bestämmelser om ytterligarerättigheter, t.ex. skydd för egendom. Konventionengäller som svensk lag.Sverige har ratificerat den europeiska socialastadgan (1961) med två tilläggsprotokoll (1988 och1995) och ett ändringsprotokoll (1991) samt denreviderade sociala stadgan (1996).Ändringsprotokollet har ännu inte trätt ikraft. har också ratificerat den europeiskakonventionen till förhindrande av tortyr ochomänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning (1987) med två tilläggsprotokoll (1993)vilka ännu inte trätt i kraft. Vidare har deneuropeiska stadgan om landsdels- ellerminoritetsspråk (1992) och ramkonventionen om skyddför nationella minoriteter (1995) ratificerats.Europeiska unionenI artikel 6 (1) i Fördraget om Europeiska unionen(EU) stadgas att unionen bygger på principerna omfrihet, demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna samtpå rättsstatsprincipen. I artikel 6 (2) anges attunionen som allmänna principer för gemenskapsrättenskall respektera de grundläggande rättigheterna,såsom de garanteras i om skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna.I december 2000 proklamerades stadgan om degrundläggande rättigheterna av (dens.k. Rättigheterna återfinns under sexolika rubriker: Värdighet, Friheter, Jämlikhet,Solidaritet, Medborgarnas rättigheter ochRättskipning. Stadgans rättsliga status skall enligtEU-toppmötet i () avgöras senareoch eventuellt i samband med nästaregeringskonferens 2004.Regeringen har under EU:s förra regeringskonferensargumenterat för att EU bör ansluta sig tillEuropakonventionen. har i ett särskilttillkännagivande till regeringen angivit attregeringen med all kraft bör verka för att EU skalltillträda (bet. 2000/01:KUU1,rskr. 2000/01:200).SkrivelsenSverige har undertecknat och ratificerat flertaletav de konventioner och tilläggsprotokoll som rör demänskliga rättigheterna. Det är enligt skrivelsenangeläget att även i fortsättningen finnsbland de stater som undertecknar och ratificerarsådana konventioner. Av denna anledning finns detskäl att följa upp och intensifiera det arbete sompågår inom för att underlättaundertecknande eller ratifikation. Det finns ävenskäl att se över i vad mån det finns anledning attbinda till ytterligare något åtagande.När det gäller konvention (nr 169) omursprungsfolk hänvisar regeringen till betänkandetSamerna ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25).Behovet av ändringar i renskötselrätten och fråganom rätten till jakt och fiske har utretts avRennäringspolitiska kommittén (Jo 1998:03) som den14 avlämnat betänkandet En nyrennäringspolitik öppna samebyar och samverkan medandra markanvändare (SOU 2001:101). I betänkandetföreslås bl.a. att skyddet för renskötselrättenklargörs och förs in i särskild lag omrenskötselrätt. En nationell informationssatsning omsamerna som urbefolkning och samisk kulturhar inletts . Medel har beviljats förprojektstöd, och en projektkommitté har utsetts attleda verksamheten. För den fortsattainformationssatsningen har regeringen för 2002avsatt . Regeringen har den 24januari 2002 beslutat tillsätta med uppgift att utredaomfattningen av den mark där renskötselrättföreligger.Arbetet med att ratificera det fakultativatilläggsprotokollet om enskild klagorätt till FN:skonvention om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor har påbörjats. Avsikten äratt lämna ett förslag till år 2002.Beredningsarbetet för ratifikation av tvåfakultativa protokoll till pågårinom . Det ena gäller barnsinblandning i väpnad konflikt och det andra gällerhandel med barn, barnpornografi ochbarnprostitution.FN:s konvention mot gränsöverskridande organiseradbrottslighet och dess tilläggsprotokoll omförebyggande, bekämpande och bestraffande avmänniskohandel, särskilt handel med kvinnor och barnhar undertecknats och skall ratificeras så snart sommöjligt.Inom övervägs vilkaändringar i svensk rätt som behöver göras för attSverige skall kunna ratificera Europarådetskonvention om utövande av barns rättigheter.Sverige har undertecknat konventionom de mänskliga rättigheterna och människansvärdighet med avseende på tillämpning av biologi ochmedicin. Konventionen skall ratificeras av Sverige.Ett tilläggsprotokoll om förbud mot kloning avmänniskan har undertecknats av men interatificerats.Diskussion förs om att skall ratificeraILO:s konvention (nr 97) om migrerande arbetare.Sverige har inte undertecknat tilläggsprotokoll 12till , som antogs avEuroparådets ministerkommitté och föreskriver ettgenerellt diskrimineringsförbud.Regeringen ser över i vad mån det finns anledningatt överväga om de reservationer som finnsantecknade till fyra olika konventioner ochtilläggsprotokoll kan dras tillbaka. sociala stadga gäller att en noggranngenomgång gjordes inför Sverigesratifikation av den reviderade stadgan, varvid vissaparagrafer till stadgans artiklar inte bedömdes varalämpliga att ratificera.Regeringen följer noga upp den kritik som riktasmot vad avser åtaganden om mänskligarättigheter.Regeringen avser att med jämna mellanrum återkommatill med samlad information omuppföljningen av handlingsplanen och om hur arbetetmed de mänskliga rättigheterna på nationell nivåfortskrider.MotionernaPer m.fl. (m) begär i motion 2001/02:K80 etttillkännagivande till regeringen om hur de mänskligarättigheterna bör stärkas. Motionärernasutgångspunkt är en västerländsk individorienteradsyn på mänskliga rättigheter som, i motsats till des.k. sociala rättigheterna, är utkrävbara i domstol.Såväl EU som bygger enligtmotionen på denna syn. Det råder enligt motionen enviss diskrepans mellan skyddet för de rättighetersom skyddas i regeringsformens andra kapitel och desom skyddas i i och med attEuropakonventionen inte har ställning som grundlag.Europakonventionen bör därför upphöjas tillgrundlag. Ett annat sätt att komma till rätta meddenna brist på överensstämmelse skulle kunna varaatt utvidga det skydd mot rättighetsinskränkandelagstiftning som ges i 2 kap. 12 § regeringsformen.Grundlagens skydd mot rättighetsinskränkandelagstiftning bör vara lika starkt oavsett vilkenfri- och rättighet det gäller. De tre allmännabegränsningsgrunderna i 2 kap. 12 § andra stycketregeringsformen skulle därigenom bli tillämpligaäven vid begränsningar av t.ex. äganderätten.Vidare skulle minoritetsskyddet kunna stärkasgenerellt om reglerna om särskilt beslutsfattande i2 kap. 12 § regeringsformen blir tillämpliga och enriksdagsminoritet om endast en sjättedel avledamöterna i kammaren kan tvinga fram ett årsinskränkning av en i och för sig tillåtenrättighetsbegränsande lagstiftning. En annan åtgärdsom skulle stärka de mänskliga rättigheternasställning vore att ytterligare konventioner ommänskliga rättigheter, t.ex. konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter och FN:sbarnkonvention, inkorporerades i svensk rätt. Imotionen anges också att lagprövningsrätten skullestärkas betydligt genom ett avskaffande avuppenbarhetsrekvisitet. Liknande synpunkter framförsi motion 2000/01:K278 (yrkandena 13) av Per Unckelm.fl. (m) och 2001/02: K236 (yrkandena 7, 8 och 10)av m.fl. (m). I motion 2001/02:K60(yrkande 6 ) av m.fl. (m) begärs attEuropakonventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna upphöjstill grundlag, varvid egendomsskyddet bör stärkas.I motion 2001/02:K79 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande till regeringen om atten värdekommission enligt norsk modell börtillsättas, och i motion 2000/01:K267 av IngvarSvensson m.fl. (kd) begärs en utredning omförstärkning av mänskliga fri- och rättigheter.Enlig den förstnämnda motionen hör det till detpolitiska ledarskapet att starta diskussion och attförsöka leda den in på meningsfulla områden. kan fokusera på t.ex. vilka degrundläggande värdena för ett gott samhälle är,vilka som är inspirationsgivare, hur etikentillägnas, olika signalgivares betydelse,uppbyggnaden av rättssystemet och rättstänkandet,familjens betydelse för gemenskapstänkande samtvärdebasens utveckling. Motionärerna har somutgångspunkt att inga politiska beslut tas utan attmänniskosyn och etik spelar en grundläggande roll.Lagstiftning är ett utryck för samhällets etik, somi sin tur byggs upp av värden, rättigheter ochnormer. Föräldrarna och familjen spelar huvudrolleni arbetet med att förstärka de mänskliga fri- ochrättigheterna i det allmänna medvetandet, ochlagstiftaren har ett ansvar bl.a. genom attlagstiftningen fokuserar och argumenterar förvärdefrågorna. Motionärerna framhåller i bådamotionerna att full parallellitet inte råder medEuropakonventionen som kan antas åläggakonventionsstaterna viss skyldighet att genomlagstiftning trygga vissa fri- och rättigheter ävenmellan enskilda.Enligt motion 2000/01:K267 (kd) anknyter denna synpå rättsstaten till ett mer normalt europeisktbetraktelsesätt, och det är viktigt att Sverigeanknyter till den traditionen. Införlivandet avEuropakonventionen var ett betydelsefullt steg i denriktningen.