bet · GP01JUU9 · 2002-05-16 00:00:00 — Vid det senare tillfället konstateradeutskottet bl.a. att frågan om platstillgången hardirekt samband med anslaget till SiS, en fråga somlåg - och alltjämt ligger - utanför utskottetsberedningsområde.Det ovannämnda uppdraget till BRÅ, Socialstyrelsenoch SiS om en utvärdering av påföljdsreformen förunga lagöverträdare omfattar även den slutnaungdomsvården. I den delen omfattar uppdraget bl.a.en utredning om orsakerna till att slutenungdomsvård kommit att användas i betydligt störreutsträckning än väntat. Vidare skallverkställighetens innehåll och samarbetet mellanmyndigheterna bedömas. Som redan anmärkts skallutvärderingen redovisas senast den 29 november 2002.Utskottet konstaterar återigen att frågan omantalet ligger utanför utskottetsberedningsområde. Utskottet vill ändå anmärka attdet synes som om den rådande platsbristen går utöver ungdomar som behöver vård med stöd av LVU ochinte över dem som dömts till sluten ungdomsvård.Också frågan om handledning är en fråga för SiS ochde aktuella institutionerna. Utskottet utgåremellertid från att personalen inom fårdet stöd som behövs i sitt mycket svåraarbete. Utskottet avstyrker alltså bifall tillmotionerna Ju425 och So374 i här behandlade delar.MedlingMotionernaI motionerna Ju425 (kd) och Ju450 (fp) förespråkasmedling och familjegruppskonferenser som ett sättatt lagföra unga lagöverträdare.UtskottetOckså frågan om medling och familjegruppskonferenserbehandlades utförligt i utskottetsbetänkande /01:JuU13. Där redovisas bl.a. BRÅ:srapport vid brott (2000:8) omden försöksverksamhet på området som drivits i helalandet. I rapporten gör BRÅ bl.a. bedömningen attmedlingsverksamheten i fortsättningen lämpligast börbedrivas av kommunerna inom ramen försocialtjänsten. BRÅ pekar också på behovet av etttydligare regelverk, något som skulle kunna gemedlingsverksamheten ökad legitimitet ochgenomslagskraft. I betänkandet redovisas också enförsöksverksamhet med familjegruppskonferenser ellerfamiljerådslag som bedrivits i några kommuner ochsom redovisats i Svenska Kommunförbundets rapportFamiljerådslag för unga som begått brott.Grundtanken är liksom vid medling att den unge skallkonfronteras med brottsoffret, be om ursäkt ochkomma överens om gottgörelse. Härefter skallfamiljen göra upp en plan för den unge i syfte attkomma till rätta med problemen. Till sin hjälp harfamiljen en fristående samordnare och andraprofessionella personer, t.ex. inom ,polisen och skolan.En särskild utredare har på regeringens uppdraganalyserat medlingens roll i rättssystemet.Uppdraget redovisas i betänkandet Medling vidungdomsbrott (SOU 2000:105). I betänkandet görsbl.a. bedömningen att medling vid ungdomsbrott är enåtgärd som bör användas i större utsträckning.Utredningen föreslår att det införs en särskild lagom medling vid ungdomsbrott. Det är enligtutredningen inte lämpligt att införa medling som ensärskild påföljd eftersom den bygger påbrottsoffrets frivilliga medverkan. Vidare anserutredningen att det inte bör införas ett system medvillkorade åtalsunderlåtelser där villkoret består iatt den unge skall delta i ett medlingsförfarande.Däremot bör det kunna komma i fråga att meddelaåtalsunderlåtelse om den unge deltagit i medling.Också vid straffmätning och påföljdsval bör detenligt utredningen bli möjligt att beakta attmedling ägt rum. Att organisera medlingsverksamhetenbör enligt utredningen bli en uppgift försocialtjänsten. Utredningen lämnar också vissaförslag som gäller formerna för medling vidungdomsbrott.I fråga om familjerådslag anförde utredningen attförsöksverksamheten varit alltför begränsad för attdet skulle gå att dra några mer långtgåendeslutsatser av den, men utredningen menade attfamiljerådslag kunde ha en positiv inverkan pågärningsmannen.Vid utskottets behandling av frågan varutredningens förslag föremål för remissförfarande.Utskottet ansåg att beredningsarbetet borde avvaktas(bet. 2000/01:JuU13).Utskottet anser att det inte finns anledning förriksdagen att i detta sammanhang göra någrauttalanden om medling och familjerådslag. Utskottetbehandlar i stället frågan vid beredningen avregeringens proposition Medling med anledning avbrott (prop. 2001/02:126, bet. 2001/02:JuU26).Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju425 ochJu450 i här behandlade delar.Straffmyndighetsåldern, m.m.MotionenI motion Ju285 (m) hävdas att straffmyndighetsåldernbör sänkas från 15 till och att polisen bör fåmöjlighet att registrera barn som begåttbrott.UtskottetI 1 kap. 6 § föreskrivs att för brottsom någon begått innan han fyllt inte fårdömas till påföljd.Straffansvarsutredningen behandlade i sittbetänkande Straffansvarets gränser (SOU 1996:185 s.563 f) frågan om barns straffansvar. Utredningenfann inte skäl att föreslå någon ändring avåldersgränsen.När utskottet behandlade ett likadantyrkande anförde utskottet som tidigare att det intefanns anledning att överväga någon förändring (bet.2000/01:JuU13).Utskottet vidhåller denna uppfattning. MotionJu285 i denna del avstyrks.Enligt den polisregisterlagstiftning som trädde ikraft finns flera olikapolisregister. De register som i fråga om barn under15 år kan bli aktuella är i första handmisstankeregistret och belastningsregistret.Möjligheterna att registrera brottsmisstänkta barnär emellertid begränsade. En förutsättning förregistrering i misstankeregistret är att denmisstänkte fyllt . Det ligger vidare i sakensnatur att belastningsregistret inte kan innehållauppgifter om barn eftersom de, som nyssframgått, inte får dömas till påföljd.Brottsmisstänkta barn kan dock registreras ipolisens RAR-system - RAR står för RationellAnmälningsRutin och är ett polisregister på lokalnivå. Det är således möjligt att på varjepolismyndighet, det vill säga i varje län, i detsammanhanget registrera barn under sammaförutsättningar som vuxna. I vilken utsträckning detsker är dock inte känt.Frågan om registrering av barn sombegått brott har återkommande behandlats avutskottet under en följd av år. harfrågan varit uppe t.ex. i samband med behandlingenav polisregisterlagstiftningen respektive nya reglerför påföljdssystemet (bet. 1997/98:JuU20 respektiveJuU21) samt i motionsbetänkanden och 2000(bet. 1998/99:JuU19 respektive 1999/2000:JuU16).Frågan behandlades ytterligare en gång ,nämligen i utskottets betänkande med anledning avregeringens proposition Ändringar i handläggningenav ungdomsmål m.m. (prop. 2000/01:56, bet.2000/01:JuU18). Utskottet har vid varje tillfälletagit avstånd från tanken på en reglering som skullegöra det möjligt att registrera brottsmisstänktabarn i centrala polisregister.Utskottet har alltjämt denna uppfattning. MotionJu285 i denna del avstyrks.Föräldrastöd från polisenMotionenI motion Ju285 (m) föreslås att föräldrarna skallkunna begära hjälp av polisen för att föra hem sinabarn.UtskottetEnligt 12 § polislagen (1984:387) får polisenomhänderta barn , om barnet påträffas ien olämplig miljö. Polisen skall skyndsamt överlämnabarnet till dess föräldrar. Någon sådan mer allmänmöjlighet till bistånd av polisen som efterfrågas inu aktuell motion finns däremot inte.Utskottet har tidigare tagit avstånd från tanken imotionen och hänvisat till att en sådan ordningriskerar att innebära en alltför stor belastning påpolisens resurser. Utskottet har därvid också ansettdå behandlade motionsyrkanden i stort varatillgodosedda genom möjligheten att omhänderta ocht.ex. köra hem barn som påträffas iolämpliga ungdomsmiljöer och genom möjligheten tillingripanden enligt den sociala vårdlagstiftningen ivissa fall. Utskottet vidhöll den uppfattningenockså (bet. 2000/01:JuU13).Utskottet har ingen annan uppfattning . MotionJu285 i denna del avstyrks.HäktningsutredningMotionenI motion Ju340 (v) krävs att den utredning omvillkoren för unga häktade som i april2001 begärde tillsätts.UtskottetUtskottet föreslog i sitt av riksdagengodkända betänkande ett tillkännagivande tillregeringen som gick ut på att det behövs en bredareanalys av unga häktades situation. En utredningborde därför ges i uppdrag att kartlägga situationenför den grupp av häktade som är . Iutredningsuppdraget borde också ingå att lägga framett förslag till reglering av hur unga skallbehandlas i häktena.Regeringen gav redan i regleringsbrevet för år2001 avseende kriminalvården Kriminalvårdsstyrelseni uppdrag att redovisa hur kriminalvården arbetarmed häktade ungdomar . Uppdraget harredovisats i årsredovisningen för . Härframgår bl.a. att särskilda insatser görs för ungahäktade men att ändå ärtveksam till om kriminalvården skall omhändertaungdomarna. Frågan ställs om det inte vorelämpligare att frihetsberövandet sker i annan form.Frågan om behandlingen av unga häktade kommer nuatt fortsätta att beredas i medsikte på att en promemoria skall kunna remitterasunder hösten. Frågan har också vissaberöringspunkter med det ovan nämnda planeradeutredningsarbetet rörande påföljdssystemet för ungalagöverträdare.Utskottet, som i och för sig har viss förståelseför motionärernas otålighet, måste ändå konstateraatt frågan om häktning av unga - där den avmotionärerna berörda frågan utgör ett av fleraproblem - är mycket komplicerad. Arbetet med frågan,som inleddes med ett uppdrag tillKriminalvårdsstyrelsen som redovisats,fortsätter nu i . Utskottet är inteberett att framställa ytterligarekrav på regeringen. Motion Ju340 i denna delavstyrks.Reservationer1. Familjens brottsförebyggande betydelse m.m.(punkt 1)av (), (),(), (), AnitaSidén (m), (c), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju213,2001/02:Ju237 yrkandena 8-10, 2001/02:Ju266yrkandena 1 och 12, 2001/02:Ju285 yrkande 11, 2001/02:Ju290, 2001/02:Ju389yrkande 1, 2001/02:Ju425 yrkandena 2, 3 och 7 samt2001/02:Ju450 yrkande 1.StällningstagandeRegeringen för en otidsenlig familjepolitik som inteökar familjernas möjligheter att själva styra sinvardag. Normöverföring från vuxna till barn är enförutsättning för spridandet av grundläggandevärderingar. Det största ansvaret för dennanormbildning ligger hos familjen och andra vuxna somär samhällets bästa brottsförebyggande resurs.Familjepolitikens roll är att få till stånd tryggafamiljer med möjlighet att styra sin vardag och sinamedel. Att barnen får handlingsmönster ochuppfostras till ansvarstagande för sig själva ochsina medmänniskor är av största vikt när det gälleratt förebygga brott. Genom den uppfostran och denomsorg samt den starka självkänsla som barn får i enväl fungerande familj kan de bibringas en kontrollav det egna beteendet som gör att de avhåller sigfrån brott. En modern familjepolitik som utgår frånbarns rätt att känna trygghet under uppväxten måstealltså förenas med en offentlig debatt om normer ochvärderingar och om familjens ansvar för devärderingar man förmedlar till barnen; samhälletmåste erbjuda familjerna stöd i detta arbete. Härhar skolan ett betydande ansvar. Det är ofta iskolan som konflikterna under uppväxtåren ställs påsin spets, och barnen måste i skolan få lära sigatt grundläggande normer upprätthålls och gäller föralla.Om detta inte fungerar måste samhället gripa inoch tidigt och tydligt göra klart vilka regler somgäller, som insatser görs för att stärkafamiljens förmåga att bidra med normöverföring ochuppfostran. Att barnomsorgen, skolan ochsocialtjänsten härvid har en roll att spela äruppenbart. Också barnpsykiatrin bör spela entydligare roll och resurser sättas in för attstrukturera och effektivisera åtgärderna när barnbegår brott. Syftet med insatserna skall vara att såtidigt som möjligt tillrättaföra barnet och erbjudadet goda levnadsvillkor som det förhindrasatt enstaka lagöverträdelser övergår till enlivsstilskriminalitet.Slutligen vill vi understryka vikten av snabbaåtgärder när det gäller barn och unga som begårbrott.Allt arbete som rör barn måste ha sin självklarautgångspunkt i den gemensam grundsyn som återspeglasi . Barn har i likhet med vuxnagrundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter som skallrespekteras. Det kan inte uteslutas att det trots enomfattande genomgång av svensk rätt kan görasytterligare förbättringar av lagstiftningen på dettaområde.Regeringen bör få i uppdrag att i direktiven tillden aviserade utredningen om unga lagöverträdaresärskilt understryka familjens och skolansbrottsförebyggande betydelse och ge den kommandeutredningen i uppdrag att överväga olika sätt attstärka familjen och skolan samt snabba uppförfarandet i linje med vad vi här anfört. Iutredningsdirektiven bör det också tydligt anges attbarnkonventionen är en självklar utgångspunkt förarbetet.2. Neuropsykiatriska funktionshinder (punkt 2)av (), (),(), (c) och JohanPehrson (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju292,2001/02:Ju334 och 2001/02:Ju367 yrkande 2.StällningstagandeI det skede forskningen nu befinner sig har detblivit allt lättare att urskilja en rad riskfaktorerför framtida brottslighet. Det börjar alltså blimöjligt att identifiera riskgrupper, naturligtvisutan att det för den skull i det enskilda fallet ärmöjligt att göra en prognos. En sådan grupp därrisken för framtida brottslighet är avsevärt störreän normalt är barn med neuropsykiatriskafunktionshinder. Det är också klarlagt att vuxna medsådana funktionshinder begår brott i en ovanligtstor omfattning. Såväl barn som vuxna medneuropsykiatriska funktionshinder bör alltsåuppmärksammas på ett helt annat sätt än vad som nuär fallet. Kunskapsläget måste snabbt förbättras ochnya kunskaper tillämpas. I det allmänna arbetet förvälfärd skulle detta kunna ske inom ramen för ennationell strategi för brottsförebyggande insatserpå individnivå. Inte minst gäller detta detbrottsförebyggande arbetet bland barn och unga. Menockså inom t.ex. en mer behandlingsinriktadkriminalvård är det nödvändigt att beakta sambandenmellan neuropsykiatriska störningar ochkriminalitet.Kunskapen finns - eller håller på att tas fram ochsystematiseras. Enligt vår mening bör regeringen fåi uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram därkunskapen tas till vara i syfte att förbättralivskvaliteten för berörda grupper och samtidigtminska brottsligheten.3. Nytt påföljdssystem, m.m. (punkt 3)av (), (), AnitaSidén (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:Ju266 yrkandena8 och 10, 2001/02:Ju285 yrkandena 1, 5, 8 och 10,2001/02:Ju325 yrkande 1 samt 2001/02:Ju449 yrkandena6, 13 och 15 och avslår motionerna 2001/02:Ju275,2001/02:Ju285 yrkandena 6 och 7 samt 2001/02:Ju425yrkan-dena 1 och 4.StällningstagandeEnligt vår mening bör påföljden överlämnande tillvård inom avskaffas. I stället börnya påföljdsformer som är anpassade till ungalagöverträdare införas. När det gäller allvarligeller omfattande brottslighet är det särskiltviktigt att tydligt markera var gränsen går. En nypåföljd, ungdomsstraff, bör införas. Denna påföljdskall verkställas i kriminalvårdens regi påanstalter som är särskilt anpassade för ungalagöverträdare vad avser vårdens innehåll samtpersonalens utbildning och sammansättning. Samtidigtbör nya frigivningsregler övervägas för de yngsta,och ett system bör utarbetas för tydligaungdomsrabatter vid straffmätningen. Efter fyllda 18år skall unga lagöverträdare dock inte särbehandlas.Det är också viktig med särskild information så attdet klargörs för alla föräldrar att det kan medföraskadeståndsansvar att inte ha tillräckligt godtillsyn över barnet. Regeringen bör få i uppdrag attse till att direktiven till den aviseradeutredningen om unga lagöverträdare ligger i linjemed vad vi här anfört.Beträffande övriga här behandlade yrkanden delarvi majoritetens uppfattning.4. Nytt påföljdssystem, m.m. (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Ju425 yrkandena 1och 4 och avslår motionerna 2001/02:Ju266 yrkandena8 och 10, 2001/02:Ju275, 2001/02:Ju285 yrkandena 1,5-8 och 10, 2001/02:Ju325 yrkande 1 samt2001/02:Ju449 yrkandena 6, 13 och 15.StällningstagandeUnder har det framkommit, bl.a. viden utfrågning i utskottet, att det nuvarandeomhändertagandet av unga lagöverträdare inomsocialtjänsten har stora brister. Vad vi finnersärskilt bekymmersamt är att socialtjänstenuppenbarligen inte har den kunskap om denstraffrättsliga regleringen som behövs för attförstå vikten av att vårdplaner upprättas. Detta kanleda till att vården får en mindre lämpligutformning. Men värre är att bristen på vårdplan ochdärmed vårdbehovsbedömning kan medföra att den ungeinte döms till en adekvat påföljd. Enligt vår meningär det således hög tid att göra en översyn avsocialtjänstens insatser för unga lagöverträdare.Frågan om vårdplaner bör dock inte avvakta ettutredningsarbete. Regeringen bör i stället få iuppdrag att se till att allainstanser genast nås av adekvat information på dennapunkt.Beträffande övriga här behandlade yrkanden delarvi majoritetens uppfattning.5. Dimensioneringen av den slutna ungdomsvården(punkt 4)av (), ()och (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2001/02:Ju425 yrkandena 5och 6 och 2001/02:So374 yrkande 1.StällningstagandeMålet med den slutna ungdomsvården måste vara attförsöka ändra den unges totala livssituation utifrånhans personlighet, bakgrund och förutsättningar.Detta är inte någon lätt uppgift. För att lösa denkrävs stora resurser. Vi tänker här på att det ärnödvändigt att det finns ett tillräckligt antalplatser inom institutionsvården; som bekant ärplatsbristen stor och det återståratt se om den utbyggnad av verksamheten som skerär tillräcklig. Det är vidare nödvändigt att görasärskilda satsningar på personalen, t.ex. i form avhandledning, för att behålla personalen ochförhindra utbrändhet. Regeringen bör ges i uppdragatt återkomma på tilläggsbudget med förslag om demedel som erfordras.Särskilda yttranden1. Medling (punkt 5)av (), (), JeppeJohnsson (m), (), (), (c), () ochLennart ().Vi har drivit frågan om medling ochfamiljerådslag som lämpliga åtgärder för ungalagöverträdare. Enligt vår mening skall medlingfrämst ske i syfte att stärka brottsoffret samt attmedvetandegöra den unge lagöverträdaren omgärningens allvarliga konsekvenser. Det är glädjandeatt regeringen nu äntligen lagt fram en propositioni ämnet. Vi kommer att få anledning att återkommatill frågor om utformningen av medlingsinstitutet idet sammanhanget.2. Registrering av barn (punkt 7)av (), (), AnitaSidén (m) och ().Enligt vår mening finns det mycket som talar för attdet skulle vara lämpligt att tillåta en meromfattande registrering i polisens register av barnunder som begått brott. Vi avser att återkommatill frågan i ett senare sammanhang.3. Häktningsutredning (punkt 9)av ().Under senare år har det blivit allt vanligare attungdomar häktas. Häktesverksamheten ärinte anpassad för så unga personer och lämpligheteni att placera dem i häkte kan starkt ifrågasättas.Jag utgår från att regeringen utan uppskov tarställning till hur frågan bör utredas vidare.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2001/02:Ju213 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om vikten av nolltoleransmot ungdomskriminalitet.2001/02:Ju237 av m.fl. (c):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attbarnkonventionens införlivande i svensk rättytterligare måste fördjupas och förstärkas.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det är främst ifamiljen som barn ges normer och värderingar.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett normskapandesamhälle.2001/02:Ju266 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motionen om behovet avintensifierade insatser mot ungdomsbrott.8. begär att regeringen lägger framförslag om ett nytt påföljdssystem för ungabrottslingar.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motionen om att avskaffavård inom som ungdomspåföljd.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motionen om behovet avinsatser från vid brott begångna avbarn under 15 år.2001/02:Ju275 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om nödvändigheten av att seöver reglerna för häktning och anhållan av ungalagöverträdare.2001/02:Ju285 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att föräldrarnasansvar för barnen bör understrykas genom informationom föräldrarnas skadeståndsansvar.2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring vad gäller rätten att begärahjälp av polis eller socialtjänst att få hem sinabarn, som utan lov vistas på stan eller i andraolämpliga miljöer , i enlighet med vad somanförs i motionen.3. begär att regeringen lägger framförslag till ändring vad gäller polisens rätt attregistrera brottsmisstänkta ungdomar , ienlighet med vad som anförs i motionen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att ungdomarunder som begått allvarliga brott skall kunnadömas till ett särskilt frihetsberövandeungdomsstraff på kriminalvårdshem för unga.6. begär att regeringen utredermöjligheten att införa ett villkoratfrihetsberövande straff, i enlighet med vad somanförs i motionen.7. begär att regeringen utredermöjligheten av att kunna döma unga brottslingar tillett s.k. weekendfängelsestraff, i enlighet med vadsom anförs i motionen.8. begär att regeringen lägger framförslag till ändring som innebär att straffet utmätspå samma sätt för alla brottslingar , ienlighet med vad som anförs i motionen.9. begär att regeringen lägger framförslag till ändring som innebär attstraffmyndighetsåldern , i enlighetmed vad som anförs i motionen.10. begär att regeringen lägger framförslag till ändring som ökar möjligheterna attanhålla ungdomar mellan , i enlighet medvad som anförs i motionen.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i motionen om skolans arbetemot mobbning.2001/02:Ju290 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om vikten av att åtgärdersätts in för att komma till rätta med minderårigabarns brottslighet.2001/02:Ju292 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utreda deneuropsykiatriskt funktionshindradeslevnadsomständigheter.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionenanförs om att beakta sambanden mellanneuropsykiatriska störningar och kriminalitet i detbrottsförebyggande arbetet.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att beakta sambandenmellan neuropsykiatriska störningar och kriminaliteti en mer behandlingsinriktad kriminalvård.2001/02:Ju325 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att brott skallhandhas av rättsväsendet.2001/02:Ju334 av m.fl. (mp):begär att regeringen lägger fram förslagtill en nationell strategi för tidigabrottsförebyggande insatser på individnivå för barnoch ungdomar i enlighet med vad som anförs imotionen.2001/02:Ju340 av m.fl. (v):3. tillkännager för regeringen som sinmening att frågan om en särskild reglering för ungai häkte måste utredas i enlighet medriksdagens beslut förra året.2001/02:Ju367 av m.fl. (kd):2.