bet · GP01FIU25 · 2002-03-21 00:00:00 — Vi bedömer att det är avkommunerna.Under år 2001 har fler månadsanställdablivit anställda i kommuner, eller 8 300 personer.Vad vi också kan se, vilket är ett litet trendbrottför , är att löneökningen i kommuner ärstörre än för övriga sektorer. harungefär samma utveckling. Det är också preliminärasiffror.För kommunerna är löneökningarna mellan år 2000och 2001 runt 4 ½ %. Under det tidiga 90-talet varde i snitt och i övriga sektorer . Vibrukar säga att kommunerna har en löneskuld tillsina anställda i den storleksordningen.På nästa bild ser vi att de kurvor som går uppåt rörsig om kostnader och de som går åt andra hållet rörsig om inkomster. Det innebär att vårt resultatväsentligt försämras. Vi har trots allt haft mycketgoda år . Det vi kan se, med deförsämrade förutsättningarna, är attskatteintäkterna från att ha varit mycket goda, runt6 %, kommer att trappas ned till år 2002och framåt.Sedan kan vi se en starkare expansion avverksamheterna, framför allt beroende på demografin.Men också de reformförslag som finns kommer att ökakostnaderna för kommunerna.Vi kan också se att kostnadsutvecklingen blirhögre på grund av både löne- och prisutveckling, somhar varit gynnsamma för kommunsektorn tidigare under90-talet.Vad vi också ser är urholkningen av statsbidragensreella värde, eftersom de inte uppräknas med pris-och löneutveckling eller demografi.En ytterligare komplikation är att maxtaxornabegränsar möjligheterna att avgiftsfinansiera destora verksamheter som äldreomsorg och barnomsorginnebär.Vi kan titta på resultaträkningen på nästa bild.Vad vi ser här är att vi och framöverräknar med ett underskott för kommunsektorn totaltsett. Det är ganska stora underskott som viprognostiserar. Jag vill erinra om att det här baraär ett nollresultat. Enligt kravet på balans börkommunerna ha ett utvecklande balanskrav. Manbehöver alltså 9 miljarder mer för att ha en sundfinansiering.Det här kan vi sammanfatta med att kommunerna har enkostnadskostym som är lite för stor och enintäktsbit som är för liten. Det är med anledning avdet som vi välkomnar det här resurstillskottet. Menvi pläderar alltid för stabilaplaneringsförutsättningar, och helt naturligt är entillfällig åtgärd inte en stabilplaneringsförutsättning.Även om administrationen av stödet har blivitförhållandevis enkel tror vi att det kunde ha gjortsnågot enklare, t.ex. det ansökningsförfarande som nuföreslås. Vi förordar alltid, som ni vet, att fåvåra resurstillskott i det generella statsbidraget,eftersom riktade statsbidrag är byråkratiska och kanstyra resurserna ineffektivt. Risken är stor att viinte gör lyckade prioriteringar. Sedan är det ettuppföljningsarbete av småpengar, och ånyo skapar detinte bra planeringsförutsättningar. Som sagt, ärvårt önskeförslag alltid att man ska försöka breddaden kommunala skattebasen på ett långsiktigt sätt.Sedan kan jag bara komplettera med att det härärendet inte är berett i styrelsen förKommunförbundet.Per : Konkurrenspolitikens utgångspunktär konsumentnyttan. Ett av många viktiga kriteriernär vi tittar på den här typen av förslag är omproducenter av varor och tjänster får konkurrera pålika villkor. Det är en förutsättning för effektivresursanvändning och hög kvalitet på varor ochtjänster.När vi går igenom propositionen konstaterar vi atti den finns en klart uttalad ambition att villkorenska vara konkurrensneutrala oavsett ägare ellerassociationsform. Det tycker vi är bra, och vi harheller inga principiella synpunkter på förslaget somsådant. Däremot - och blir jag tyvärr liteteknisk - har vi synpunkter på entreprenadbegreppet.Det gäller framför allt vad det entreprenadbegreppsom det talas om i propositionen ska innefatta. Vitycker att det finns anledning att precisera dettaför att så långt som möjligt undvika att kommuneroch landsting behandlas olika på grund av att man iolika stor utsträckning anlitar externa utförare.Det är bra att finns här . Jag tror dock inte att jag har läst alla derasrapporter. har i en rapport från2001, Kommunernas marknadsutnyttjande ,definierat entreprenadbegreppet. Det har sagts attdet ska gälla sådana verksamheter i kommunerna somman mer eller mindre har ett lagstadgat krav attutföra. Man har alltså - för att tillgodose ettbehov - ett huvudmannaskap för att saluföra ettutbud av varor och tjänster. Dettaentreprenadbegrepp innefattar också olika typer avvalfrihetsmodeller, dvs. att man betalar tillexterna utförare för tjänster som ingår i detoffentligrättsliga bidragssystemet, t.ex. förfriskolor.Vi menar att definition irapporten kan vara en utgångspunkt för attförtydliga entreprenadbegreppet. Men vi skulle viljagöra vissa förtydliganden och tillägg. Därför tyckerKonkurrensverket att det är att föredra att det iunderlaget - och läser jag innantill för att varariktigt säker på att det blir korrekt - för attberäkna stödet till enskilda kommuner, som enhuvudregel, medtas alla utbetalningar till externautförare. Att t.ex. skilja på de verksamheter somkommunerna har ett huvudansvar för från s.k.frivilliga verksamheter skulle medföraadministrativa problem.I fallet med landstingen - nu blir jag åter liteteknisk - är det viktigt att man medtar både s.k.vårdavtal och samverkansavtal. Jag ska inte gåin närmare på skillnaden mellan de två typerna avavtal, men det finns en viss principiell skillnad.Vidare menar vi att man bör medräkna sådanverksamhet som tillhör det offentligrättsligabidragssystemet, såsom friskolor. Vi tycker att mankan överväga att definiera entreprenadbegreppet i debestämmelser om stödets utformning som enligtpropositionen avses att meddelas av regeringen.Låt mig tillägga att jag förstårKommunförbundets uppfattning att kommunerna kan fåadministrativa problem om man inte har klara reglerför stödet.Ulf : Ledamöter och ordförande! Jag tackarför inbjudan. Det var trevligt att ni ville bjuda inockså representanter för entreprenörer till den härutfrågningen.Jag tänkte börja med den första overheadbilden ochteckna en kort bakgrund till den tillvaro som mångaentreprenörer just nu känner sig leva i.Första gången vi stötte på det här förslaget hadeingen som helst hänsyn tagits till entreprenörer ochtill det faktum att det finns entreprenörer somutför uppgifter åt offentlig sektor. finns dettamed i förslaget, och jag tänkte kort återkomma tilldet. Men det finns också andra frågor som äraktuella för de företag som arbetar på uppdragav offentlig sektor. Det gäller t.ex.Upphandlingskommitténs förslag, som är på väg attbli en proposition, Utredningen om vårdensägarformer, alltså stopplagen, och inte minst detnyligen beslutade kommittédirektivet för icke-vinstdrivande företag. Allt detta pekar i enriktning som gör att många entreprenörer har litesvårt att sova om natten.Om man tittar på omfattningen av upphandladetjänster i kommuner och landsting och hur mycket somutförs av privata utförare ser man att avtjänsterna i kommunsektorn och ilandstingssektorn utförs av privata utförare. Det äringa stora andelar, men det handlar om rätt storaoch viktiga marknader för många entreprenörer.Om man sedan lite grann tittar på vilka branschersom är berörda fokuserar propositionen mycket påvård, skola och omsorg. I diagrammet som visas serman ett exempel från arbetsgivargruppen ochförbundsgruppen branscher, som för övrigtinnehåller närmare 60 tjänstebranscher, vilka ocksåär berörda. Frågan är alltså betydligt större närdet gäller entreprenörerna än det som rörkärnområdena vård, skola och omsorg.Nästa bild rör vårt resonemang kring förslaget. Därfinns förbättringar i förhållande till detursprungliga förslaget, men vi tycker fortfarandeatt riskerna för konkurrenssnedvridning äruppenbara. Förslaget är utformat som ettrekryteringsstöd till kommuner och landsting medviss kompensation för de köpta tjänsterna.Om man uppehåller sig vid nivån på de köptatjänsterna, alltså det underlag man får räkna med,handlar det om av verksamhetskostnaderna förköpta tjänster. Jag har inte riktigt kunnat utrönahur man kommit fram till den siffran, annat än attdet finns en hänvisning till ett samtal medKommunförbundet, och möjligen också medLandstingsförbundet. Vi har i varje fall inte fåttnågra frågor om hur det ser ut i våramedlemsföretag.Jag tror att det finns anledning att befara attdet här är en låg nivå i förhållande till denverkliga nivån. Det varierar naturligtvis mellanolika typer av verksamheter.Det finns också risk för att detta blir ettincitament för kommuner och landsting att i förstahand ägna sig åt att av ekonomiska skäl stödja egnaanställningar och inte göra jämförelser för att sevad en entreprenad skulle kunna innebära.Konkurrensneutraliteten har väl förbättrats mellankommuner och landsting som har mycket respektivelite upphandlad eller köpt verksamhet, menentreprenörerna får naturligtvis ingen direkt del istödet.Sedan vill jag, höll jag på att säga, instämma medföregående talare. Det är inte alls klarlagt, som vikan läsa ut i alla fall, hur man hanterar deverksamheter som man jobbar med inompengasystemet, eller inom valfrihetsmodeller, om manvill uttrycka det så. Det talas om köpt verksamhet,vilket leder tanken till entreprenader. Här finns enhel rad verksamheter som absolut borde omfattas aventreprenader. Ett klarläggande är alltsånödvändigt.Om ni ser på nästa bild kan vi inte låta bli att taoss friheten att ha en synpunkt på vad man skullekunna göra i stället för detta förslag, som vikanske inte tycker är det bästa möjliga om man t.ex.vill stärka vård, skola och omsorg. En möjlighet ärju att köpa verksamhet, dvs. att ge pengar tillkommuner och landsting att köpa verksamhet för.Jag säger "köpa verksamhet". Jag kan ta ett exempelur verkligheten. Om vi bara använder siffrorna i ettföretag, , så kan man innevarande årta emot 50 000 fler läkarbesök och utföra 1 000 fleroperationer med den bemanning man har. däremot öka sysselsättningen, vilket ju ärrubriken på propositionen, tycker jag att den vägsom man har anvisat i propositionen, nämligen attanvända sig av arbetsgivaravgiftssänkningar, är enbra väg. Handlar det om sysselsättning, så varförinte då för alla arbetsgivare?För att sluta i mer positiv anda vill jag säga attvi tycker att det är jättebra att insikten finns attarbetsgivaravgiftens storlek faktiskt påverkarsysselsättningen i den tjänsteintensiva sektorn. Detleder säkert till andra positiva beslut i denriktningen.Ordföranden: tackar och övergår nutill att ställa frågor till dem som har gjortinledningar.Kjell (): Jag har en fråga tillKommunförbundet. Hur många räknar Kommunförbundetmed att kommunerna måste ersättningsanställa ,och hur många måste man ersättningsanställa nästaår? Detta har alltså med pensioneringar att göra.Hur många av dessa anställningar skulle kunnatidigareläggas? Har man tittat något på det?Maj Lis : I snitt behöver vi anställa mellan65 000 och 70 000 personer - det är alltså enomsättningssumma - och 670 000 personer på tio år.Hur många nyanställningar som den här propositionenkan ge anledning till kan jag inte svara på. Vi harinte gjort sådana beräkningar. Det man vet är attresurstillskott till kommunerna i stor utsträckninginnebär att det anställs personal eftersomverksamheten är så personalintensiv.Kjell (): Jag har ett par följdfrågor.Har man gjort någon beräkning av hur många somskulle kunna gå från deltid till heltid? Min andrafråga är till : Har man på AMSnågon bild som gäller hur det ser ut för landstingoch för staten vad gäller behov av rekrytering i åroch kommande år?Maj Lis : Nej, vi har inte gjort beräkningarav hur många som kan gå från del- till heltid, mendet pågår inom kommunerna ett antal åtgärder justför att se till att de personer som vill ha heltidfår det. Men vi har inga precisa siffror där.Anders L : Staten som arbetsgivare minskarfaktiskt sysselsättningen, och de statligamyndigheterna har besparingskrav som alltfort följermed. Det kan vi inte se något skifte i underåtminstone det här året och . Minskningarnaär marginella, men dock minskningar.Vad gäller deltidsarbetslösheten tycker jag att detär viktigt att säga att den har minskat ganskaordentligt under det senaste 1 ½ året. Det ser viockså under alla omständigheter en fortsattminskning av. När deltidsarbetslösheten minskar såminskar också trycket på statens utgifter, därföratt en väldigt stor andel av dem som ärdeltidsarbetslösa är ofrivilligt deltidsarbetslösaoch går på arbetslöshetskassa. Jag törs nog säga attdet här förslaget i den här delen kommer att skyndapå processen när det gäller minskningen avdeltidsarbetslösheten. Då får vi som en effekt attstatens utgiftssida minskas.Lennart (): Utfrågningen avfinansministern gav ju ganska tydligt svar på attdet här utifrån budgetlagens synvinkel i första handhandlar om ett kringgående. Jag ska inte uppehållamig mer vid den frågan, utan i stället ta upp justdetta kring att han rubricerade det hela som ettträffsäkert och bra system.Låt oss se lite på hur det här slår mot enskildakommuner. Jag skulle gärna vilja höraKommunförbundets svar på om inte min analys ärriktig där. Avfolkningskommuner, som har svårighetatt ha balans i sin ekonomi, har ett tryck påsig, med hänsyn till befolkningsminskningen, attminska antalet anställda. Det torde väl varauppenbart att alla dessa kommuner över huvud tagetinte kan få del av det här anställningsstödeteftersom de lever i den situationen att de tyvärrmåste minska anställningarna. De har väldigt svårtatt i vart fall presentera ökade löneutgifter.Den andra typen av kommuner är sådana som gjordestora besparingar och ökaranställningarna 2002, kanske för att de var lyhördagentemot regeringen vad gällde att det här stödetskulle komma. De har naturligtvis lätt att fåstödet, eftersom de kan öka sina anställningar.Sedan har vi den tredje kategorin kommuner, ochdet är de kommuner som ligger i tillväxtområdena ochsom ofta på grund av utjämningssystemet och annathar stora underskott. De har behov avnyanställningar, men de har också det ekonomiskabalanskravet över sig, och de har svårigheter attutnyttja den här typen av nyanställningsstöd.Min fråga till representant är:Vilken typ av kommun anser ni ha störstamöjligheterna att utnyttja det härnyanställningsstödet? Det var den ena frågan jaghar.Den andra frågan gäller konkurrens på lika villkor.Jag tyckte att vi fick bra redovisningar där frånKonkurrensverket och . Men jag vet ju hur detser ut i kommunerna när man jämför egen regim ochentreprenader i upphandlingssituationer. Jag ser juframför mig att det stöd som man har i kommunenkommer man att räkna sig till godo i verksamhet iegen regi. Entreprenaderna ska redovisa fullalönekostnader, och då kommer man att tycka att detär förmånligare att ligga kvar med verksamhet i egenregi. Det här förutsätter ju att såvälKonkurrensverket som andra myndigheter följer attden offentliga upphandlingen verkligen går rätttill. har man fått ytterligare en komponent attstudera, och jag skulle vilja frågaKonkurrensverket: Hur tänker man följa upp att denya regelverken inte innebär en diskriminering avföretag som erbjuder tjänster till den offentligasektorn?Maj Lis : Bilden är väldigt komplex eftersomvi har 289 kommuner, och förutsättningarna både närdet gäller verksamhet, demografi och ekonomiskställning är ju väldigt olika. Som huvudhypotes ärdet som du säger: Avfolkningskommunerna kanske intei första hand är de som man tror kommer att utnyttjadel 2 i det här sysselsättningsstödet. Men det kanju även där finnas kommuner som expanderar, t.ex. pågrund av att behoven av äldreomsorg ökar kraftigt,och därför har behov av nyrekrytering.Besparingskommunerna har helt naturligt, beroendepå bl.a. den ekonomiska situationen och behoven ochutvecklingen av demografin, större möjligheter attnyttja det här. För tillväxtkommunerna ärbalanskravet alltid en svårighet eftersom det är enviss eftersläpning i utjämningssystemet på två år.Det går alltså inte att svara entydigt på dinanalys. Det ser så olika ut i kommunerna.Per : Just nu är det här ingen lättfråga. Det beror helt enkelt på att de här frågornaär splittrade på tre myndigheter när detgäller konkurrensfrågor och upphandlingsfrågor.Tillsynsmyndigheten för lagen om offentligupphandling är alltså . Sedan har det visat sig attkonkurrenslagstiftningen generellt sett inte harvarit ett effektivt medel för att bevakakonkurrensneutrala frågor i möten mellan offentligaoch privata aktörer. Därför har regeringen inrättatdet s.k. , ett råd för konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privat sektor, ochdär finns både offentliga företrädare och privataföreträdare som ska enas om gemensamma spelreglermellan parterna. är ju egentligeningen myndighet utan formellt sett inrättat som enstatlig utredning. Vi på harfortlöpande samråd med de här två, och jag utgårifrån att i de här frågorna kommer Konkurrensrådetatt få apropåer om det skulle ske någraoegentligheter ur konkurrenssynpunkt. Vi har ju somsagt var samråd, så vi kommer att följa de härfrågorna.Lennart (): Jag tolkar de här svaren påföljande sätt: Det ena, beträffande konkurrensen, äratt om man är ute efter ett bra system så är detbättre med generellt stöd till kommunsektorn. Då kanman åstadkomma en bättre konkurrensneutralitet änden här typen av arrangemang. Förslaget var väldigtdåligt från början, men det är fortfarande faktisktdiskriminerande. Det ger enskilda kommuner möjlighetatt bedriva en icke schyst offentlig upphandling.Många kommuner kommer säkert att ha en schystupphandling, men det har kommit ytterligare ettkryphål. Därutöver bör man vara klar över att detinte är så väldigt många kommuner som kommer attkunna ha en total lönekostnad som överstiger nivånplus så att de över huvud taget blirbidragsberättigade.Jag vill också tolka så, att detär väldigt svårt att peka ut kommuner som helt klartkommer att ha lönekostnader utöver nivåplus . Det är så pass många kommuner som har ensådan struktur att de behöver angripa sina problemför att nå ekonomisk balans. Där är väl också svaretatt den här stödformen är väldigt egendomlig. Jagvill närmast ha det bekräftat från Kommunförbundetatt man så att säga i grunden ogillar den här typenav utformning av stöd.Den tredje synpunkten jag har är närmast riktad motFinansdepartementet, om de fortfarande kan svara iRingholms ställe. Man kunde tolka så, atthan tyckte att det är bättre med stöd tillanställningar i kommunerna. Då är min fråga: Är detså att på fullt allvar funderari de termerna att man ska rikta stödet tillkommunerna i form av anställningar nu i stället förgenerella statsbidrag?Maj Lis : Vi föredrar ju helt naturligt attfå bidragen som generella statsbidrag eller att fådem genom en breddad skattebas. är det såatt när man ser den ekonomiska situation somkommunerna är i så är varje tillskott av resurservälkommet.Curt : Jag måste erkänna att jag inteuppfattade finansministern på det sätt som beskrivshär. Vi har ju ett system med ett generelltstatsbidrag, och det är ju den helt dominerandedelen och kommer så att vara framgent, tror jag. Manska inte heller glömma att i det här systemet finnsdet ju också två delar. , du haruppehållit dig vid anställningsdelen, men det finnsju också en generell del, och den kommer ju dekommuner som du nämnde till del. Det är juhuvuddelarna i stödet.Lennart (): Även det stödet är ju kopplattill anställningar, och jag tolkade finansministernså, att han tyckte att det var väldigt effektivt medstöd till anställningar i kommunerna. Om han tyckeratt det är så kan man ju lätt dra slutsatsen att hantänker ratta över stödet till anställningar, vilketjag ur synpunkten att kommunerna själva bör kunnaavgöra hur de vill sköta sin verksamhet tycker ärfullständigt befängt. Jag trodde att vi var överensom generella statsbidrag.Curt : Det finns nog ingen motsättning påden punkten. Vad vi inför här är ju ett system med3 miljarder temporärt stöd, varav 2,2 miljarderfördelas på generell grund. Att använda det här somgrund för att säga att man raserar eller ändrarsystemet tycker jag är något märkligt.Per (): Många av de farhågor som vi hartagit upp motionsledes har bekräftats ellerbesannats under utfrågningen här. Jag börjar med attrikta mig till och Maj LisÅkerlund. Vi lever ju alla i kommuner, och när manhar jobbat där också vet man att resurstillskottnaturligtvis välkomnas. Man vill hellre ha ettgenerellt statsbidrag, naturligtvis, framför den härtypen av tillfälligt stöd, men ännu hellre attskattebasen breddas. Om man då sätter in de här3 miljarderna i ett historiskt perspektiv vill jagminnas att finansministern hänvisade till deresurstillskott som har tillförts tillkommunsektorn, och den siffra som brukar nämnas är25 miljarder. Då skulle jag vilja att Maj LisÅkerlund kommenterar hur det är med nettoutfalletför kommunerna vad gäller dessa 25 miljarder. Hardet blivit något nettotillskott, eller hur är detmed den saken? Vi har ju annars hört vilken form nihade föredragit vad gäller detta stöd, och vi har jusett en utveckling där de generella statsbidragenhar ökat på skattebasens och självfinansieringensbekostnad för kommunsektorn.Sedan vill jag ställa en fråga till påESV, och då anknyta till fråga tidigaretill finansministern. Med tanke på det underliggandebudgetsaldot för staten: Innebär denna proposition,allt annat lika, att staten behöver öka sinupplåning, eller hur ska finansieringen ske? Somläget är nu har vi ju inte fått någotfinansieringsförslag i propositionen.Maj Lis : Vi har gjort en beräkning avurholkningen av det generella statsbidraget och dåtagit hänsyn till pris- och löneutveckling samt dennettoeffekt som momsavgiften innebär. Under perioden1996-2004 kommer vi fram till ett underskott på litedrygt 2 miljarder . Statsbidraget har alltsåurholkats mer än vad vi har fått i de olikatillskott som har kommit oss till del.Bo Jonsson: Jag kan inte säga något om hur det serut, eftersom det inte är redovisat på vilket sättregeringen tänker finansiera detta. Jag kan faktisktinte svara på om det kommer att leda till det enaeller andra. Jag tror det är bättre att vända sigtill i den frågan.Per (): Det har vi ju redan gjort, men vikan ju i och för sig göra det en gång till. Men jagskulle gärna vilja, som uppföljning till det Maj Lissade, att kommenterade attutvecklingen av kommunsektorns självfinansiering hargått tillbaka från låt osssäga 1995 till nu i förhållande till generellastatsbidrag. Man får intrycket av, i takt med att degenerella statsbidragen ökas, att kommuner ochlandsting vadar i pengar när regeringen beskriversin politik. Hur ser då på dennasiffra för kommunernas del, alltså en minskningrealt med 2 miljarder ? Sedan fårjag väl göra som och hänvisa min fråga omfinansieringen och om det blir en upplåning tillMalmborg också.Curt : Vi för in frågan på någonting heltannat som handlar om hela kommunsektorns ställning.Det blir nästan som att vi bedriver enbudgetförhandling här, och det ska vi väl inte göra.Det är oerhört viktigt för regeringen attkommunsektorn utvecklas positivt. Det kan säkertfinnas lite olika uppfattningar om vilken nivå dethandlar om, men då är det väl viktigt att göra denhär satsningen på 3 miljarder som vi nu pratar om.En samlad bild av kommunsektorn kommer vi attåterkomma med, som finansministern nämnde, ibudgetpropositionen i höst.När det gäller den fråga som riktades till BosseJonsson och vidare till mig om effekterna påbudgetsaldot kan jag bara upprepa detfinansministern sade: Det här är finansierat. Vi harett överskott. Vi har varit återhållsamma i godatider och har ett saldoutrymme som täcker detta.Därmed klarar vi finansieringen.Per (): Att man så att säga sätter in deti sitt sammanhang kan ju inte gärna vara fel om mantalar om kommunsektorns ställning. Här har vi jutrender som vi måste bedöma.