bet · GP01SOU7 · 2002-02-05 00:00:00 — Utskottet anser inteatt motionerna So365 (kd) och So500 (v) yrkande 2bör föranleda något initiativ från sida.Motionerna avstyrks.PersonalutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner ompersonalutbildning bl.a. mot bakgrund av denfleråriga satsning som görs på kompetensut-veckling för personal inom olikasamhällsområden kring frågor som rörbemötandet av personer med funktionshinder.Jämför reserva-tion 26 (kd).MotionerI motion So619 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs omutbildning kring dolda handikapp för handläggare påkommun och försäkringskassa (yrkande 5).Motionärerna konstaterar att funktionshinder kanvara dolda. Till de dolda räknas allergier, psykiskasjukdomar, afasi, demens m.fl. Barn med doldahandikapp som DAMP, dyslexi och andra närliggandediagnoser har stora kvarstående behov.I motion So606 av och TassoStafilidis (båda v) begärs tillkännagivanden om attvidareutbildning om sexualitet och funktionshinderbehövs för att motverka att funktionshindradeutsätts för diskriminering och utanförskap (yrkande1) och om att öka medvetenheten omfunktionshindrades sexhjälpmedel inom sjukvården(yrkande 2). Motionärerna anför att alla har rätttill sin egen sexualitet och rätt att få den hjälpoch det stöd som behövs av personalen utan attbehöva känna skuld och skam. Personalen bör utbildasi att hantera dessa frågor.Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 1999/2000:79 om en nationellhandlingsplan för handikappolitiken föreslogssärskilda medel avsättas för en flerårig satsning påkompetensutveckling för personal inom olikasamhällsområden kring frågor som rör bemötande avpersoner med funktionshinder. Regeringen ansåg attStatens utbildningsstöd(Sisus) borde få uppgiften att utarbeta och ansvaraför programmet på central nivå. Sisus borde fådisponera fr.o.m. år 2001t.o.m. för att stödja olika modellprojektför kompetensutveckling.Utskottet biträdde förslaget i betänkande1999/2000:SoU14. följde utskottet (rskr.1999/2000:240).Sisus har inlämnat enlägesrapport till . att samtliga verkschefer i brev harinformerats om Sisus uppdrag. Kontakt har knutitsmed , ett samarbete harinletts med , enskrift om bemötande har distribuerats tilloffentliganställda som i sitt arbete möter människormed funktionshinder, chefer och förtroendevalda.Vidare har ett antal projekt beviljats stöd.Utskottets ställningstagandeDen nationella handlingsplanen förhandikappolitiken som beslutat ominnehåller en flerårig satsning påkompetensutveckling för personal inom olikasamhällsområden kring frågor som rör bemötande avpersoner med funktionshinder. De frågor som tas uppi motionerna hör naturligen hemma i dettasammanhang. bör inte ta något initiativ.Motionerna So606 (v) och So619 (kd) yrkande 5 ärdärmed delvis tillgodosedda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Målen för handikappolitiken (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 1 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motion 2001/02:So240 yrkande 1.StällningstagandeMänniskors lika värde måste vara utgångspunkten förhandikappolitiken. Regeringen har ett snävtsamhällsperspektiv på handikappolitiken och lyfterinte fram den enskildes förutsättningar. Jag anserdärför att ytterligare ett mål skall tillfogas denationella målen: ett samhälle där alla människorhar makt över sina liv och där var och en harmöjlighet att verka utifrån sina individuellaförutsättningar. Vad jag nu har anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.2. Etisk plattform (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 2 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motion 2001/02:So619 yrkande 1.StällningstagandeVi kan konstatera att handikappolitiken bristervad gäller detaljer och enskilda beslut. Deallvarligaste orättvisorna inträffar docknär grundläggande demokratiska principer ochinternationella konventioner åsidosätts. Vianser därför att en etisk plattform börutarbetas till stöd för bevakningen avfunktionshindrades grundlägganderättigheter. Vad vi nu anfört bör riksdagensom sin mening ger regeringen till känna.3. Jämlikhet mellan funktionshindrade män ochkvinnor (punkt 3)av (), () ochMarianne ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 3 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So500 yrkande 1 och2001/02:Sf402 yrkande 5.StällningstagandeVälfärdsbokslutet har konstaterat att det finnstydliga könsskillnader mellan funktionshindrade mänoch kvinnor. Kvinnor har i högre grad ekonomiskaproblem än män. Kvinnor får också mindre stöd ochhjälp. Vi anser därför att det behövs en fördjupadkartläggning av ojämlikheten mellanfunktionshindrade kvinnor och män. Kartläggningenskall följas av ett åtgärdsprogram med förslag somskall minska skillnaderna mellan kvinnor och män.Vad vi nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna.4. Individuella rättigheter (punkt 4)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 4 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2001/02:So611 yrkande 1 och avslårmotion 2001/02:So240 yrkande 2.StällningstagandeVi anser det angeläget att studera andraländers erfarenheter av att användacivilrättsliga regler för att stärka denenskildes ställning i samhället. Vi anseratt framgången för den amerikanskalagstiftningen på handikappområdet beror påatt funktionshindrade fick individuellarättigheter garanterade i lag somkännbara sanktioner infördes för brott motdessa rättigheter. Behovet av att generelltstärka den enskildes ställning gentemotmyndigheter och politiska beslut är stort.Inte minst en ökad kompetensuppbyggnad påområdet skulle vara av godo. Vad vi nuanfört bör som sin mening geregeringen till känna.5. Individuella rättigheter (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 4 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. bifallerdärmed motion 2001/02:So240 yrkande 2 och avslårmotion 2001/02:So611 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att de grundläggande fri- ochrättigheterna måste kompletteras med ytterligarerätt till sociala förmåner som krävs för att kunnadelta i samhällslivet på likvärdiga villkor. Ettantal av dessa är generella förmåner, som måstetillkomma alla, medan andra förmåner är för attutsatta individer och grupper skall tillförsäkraslikvärdiga möjligheter. Staten har tagit sitt ansvargentemot dessa grupper genom skyldighetslagstiftninggentemot kommunerna, men det saknas motsvarandeindividuella rättigheter för enskilda. Det hardärmed varit svårt för enskilda individer att hävdasin rätt mot kommuner, regioner och riksdag idomstol. Genom att tydligare formulera vadrättigheterna består i (t.ex. funktionellt boendeför funktionshindrade) ökar utrymmet att lokaltbestämma hur dessa skall tillgodoses. Därmed stärkerman det lokala självstyret samt individensrättigheter. Jag anser att bör hosregeringen begära förslag om en utredning avindividuellt utkrävbara rättigheter förfunktionshindrade. Vad jag nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.6. Radikalare handikappolitik (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 5 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. bifallerdärmed motion 2001/02:So637 yrkande 18.StällningstagandeJag anser att det behövs en radikalarehandikappolitik. Det skall satsas mer på att ökatillgängligheten i byggnader och kollektivtrafik.Rätten till personlig assistans skall återställasefter de försämringar som genomförts. Därefter skallden utvecklas vidare. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.7. Domstolstrots (punkt 7)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 7 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. bifallerdärmed motion 2001/02:So611 yrkande 12.StällningstagandeVi tycker inte att det räcker med att länsstyrelsenfått en vitesmöjlighet vid domstolstrots. Detviktiga är att den enskilde får sin rätt, därföranser vi att regeringen skall lägga fram förslag omekonomisk kompensation till den enskilde. Kommunenskall betala ekonomisk kompensation till denenskilde motsvarande kostnaden för att betala någonannan t.ex. en privat utförare som i kommunensställe kan tillgodose de aktuella behoven.Omfattningen av en sådan kompensation bör om möjligtfastställas redan i samband med den förstadomstolsbehandlingen för att undvika att enskildamåste processa i flera omgångar. Vad vi nu anförtbör som sin mening ge regeringen tillkänna.8. Funktionshindrades delaktighet (punkt 8)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 8 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. bifallerdärmed motion 2001/02:So618 yrkande 17.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att ävenfunktionshindrade skall kunna delta i politiken ochi den offentliga sfären. Regeringen har iproposition 2001/02:80 lagt fram förslag om vissaförbättringar bl.a. vad avser resor förförtroendevalda med funktionshinder. Vi anser dockatt det behövs en lag som föreskriver attinformation och underlag för beslut skall tas fram ianpassad form om så begärs. Vad vi nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.9. Brukarrevision (punkt 10)av (), (), LarsGustafsson (kd), () och MarianneSamuelsson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 10 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So500 yrkande 12 och2001/02:So619 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att regeringen bör uppdra åtSocialstyrelsen att ta fram en enhetlig manual förbrukarrevisioner. Detta kan göra det möjligt attgenomföra kvalitetsgranskningar ur brukarperspektivmellan olika delar av landet. Vad vi nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.10. Hjälpmedelsgaranti (punkt 11)av (), (), (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 11 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So240 yrkande 8,2001/02:So611 yrkandena 4 och 5 och 2001/02:So618yrkande 8.StällningstagandeRätt insatta och utprovade hjälpmedel har storbetydelse för mångas välbefinnande. Vi oroas därförav att hjälpmedelsförsörjningen inte fungerarpå ett acceptabelt sätt. Väntetiderna är i mångafall orimligt långa. Vi anser att enhjälpmedelsgaranti skall införas ochhjälpmedelsmarknaden öppnas för konkurrens. Dettaskulle leda till kortare köer, ett större utbud avhjälpmedel och större valfrihet för den enskilde.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.11. Ny teknik hörselhjälpmedel m.m.(punkt 12)av (), (), () och LarsElinderson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 12 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So268 och 2001/02:So332yrkande 1 och avslår motionerna 2001/02:So240yrkande 6, 2001/02:So332 yrkande 2, 2001/02:So360,2001/02:So391, 2001/02:So476, 2001/02:So500 yrkande8, 2001/02:So536, 2001/02:So557 och 2001/02: So618yrkande 9.StällningstagandeVi anser att utprovning av hörapparat bör ske påliknande sätt som utprovning för synhjälpmedel.Landstinget eller staten fastställer vilkabidragskriterier som skall gälla för hjälpmedelinklusive utprovning. Audionomerna skall kunnabedriva hörselhjälpmedelsutprovning i enskild regivia avtal med eller staten. Med dettasystem skulle köerna försvinna och patienten skullesjälv kunna välja utprovningsställe.Vidare anser vi att regeringen bör lägga framförslag till erforderliga lagändringar så attfunktionshindrade garanteras hjälpmedel förpersonlig assistans oavsett huvudman. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.12. Ny teknik hörselhjälpmedel m.m.(punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 12 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. bifallerdärmed motion 2001/02:So240 yrkande 6 och avslårmotionerna 2001/02:So268, 2001/02:So332,2001/02:So360, 2001/02:So391, 2001/02:So476,2001/02:So500 yrkande 8, 2001/02:So536,2001/02:So557 och 2001/02:So618 yrkande 9.StällningstagandeFör att människor skall känna självbestämmande,delaktighet och egenvärde måste samhället utformasså att individen ges möjlighet att ta del av t.ex.nyhetssändningar och kulturliv. Valmöjligheten förden enskilde bör inte begränsas på grund av ettvisst funktionshinder. Jag bejakarteknikutvecklingen och understryker att IT-samhälletmåste vara tillgängligt även för funktionshindrade.Teknikutnyttjandet kan i vissa sammanhang vara etthinder för funktionshindrade att få likvärdigservice som alla andra. Ett exempel på detta är detutökade antalet Internetbanker. Jag anser detangeläget att utreda behovet av en lagreglering omlikvärdig tillgänglighet till service för alla.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag omsärskilt stöd till IT-produkter förfunktionshindrade. Vad jag nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.13. Ny teknik hörselhjälpmedel m.m.(punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 12 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. bifallerdärmed motion 2001/02:So618 yrkande 9 och avslårmotionerna 2001/02:So240 yrkande 6, 2001/02:So268,2001/02: So332, 2001/02:So360, 2001/02:So391,2001/02:So476, 2001/02:So500 yrkande 8,2001/02:So536 och 2001/02:So557.StällningstagandeVissa hjälpmedel erhålls av sjukvårdshuvudmannen, imånga fall utan avgift. Avgifter förekommer dockbl.a. för utprovning av hjälpmedel och förtillhandahållandet. För vissa slag av hjälpmedel harinförts särskilda avgiftssystem. Ett sådant exempelär avgifter för hörselhjälpmedel. Flerahandikapporganisationer har påtalat oklarheter vadgäller lagstiftningen rörande hjälpmedel. Frågornagäller i vilken utsträckning val av olika slag avhjälpmedel omfattas av hälso- och sjukvårdslagens(HSL:s) regler om behandlingsalternativ samthuvudmännens formella möjlighet att avgiftsbeläggahjälpmedel och om dessa hjälpmedel omfattas av HSL:shögkostnadsskydd i öppen vård. Jag anser att helahjälpmedelsförsörjningen behöver utredas och attlagtexten måste förtydligas. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.14. Hund som hjälpmedel m.m. (punkt 13)av (), () ochMarianne ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 13 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So500 yrkande 9 och2001/02:So578 och avslår motion 2001/02:So471.StällningstagandeSynskadade har möjlighet att utankostnad få tillgång till en utbildad ledarhund. Förpersoner med andra funktionshinder som skulle kunnavara hjälpta av en servicehund som hjälpmedel saknasden möjligheten. Vi anser att en utredning börvidtas för att få likformiga regler för beviljandeav hund som hjälpmedel oavsett funktionshinder. översynen bör en belysning göras av hur hundenkan användas i rehabiliteringssyfte. Vad vi nuanfört bör som sin mening ge regeringentill känna.15. Rätt till teckenspråkstolk (punkt 14)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 14 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. bifallerdärmed motion 2001/02:So486.StällningstagandeVi anser att funktionshindrade måste ges verkligamöjligheter att kunna ta del av all den informationsom berör dem. Det behövs en översyn av reglernaavseende tolkar för funktionshindrade och därefterförändringar för att åtgärda bristerna ilagstiftningen. Vad vi nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.16. Habilitering och rehabilitering (punkt 15)av (), (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 15 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So611 yrkande 3,2001/02:So618 yrkande 11 och 2001/02:So619 yrkanden10.StällningstagandeEn fungerande rehabilitering och en fungerandesamverkan mellan berörda myndigheter är oftaen förutsättning för att funktionshindradeskall kunna leva ett någorlunda normalt liv.Den oklara ansvarsfördelningen mellan olikamyndigheter som är inblandade i processen ärett problem. Fungeranderehabiliteringsåtgärder som dessutom förutom den humanitära vinsten skulle gepositiva samhällsekonomiska effekterförhindras inte sällan av resursbrist hos enpart i en samarbetskedja, trots att resurserfinns på annat håll i systemet. Vi anser attindividens behov, önskemål och bästa skallha ett avgörande inflytande i valet avrehabiliterings- och habiliteringsinsatseroch inte utbud och ekonomiska möjligheter.Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.17. Psykiskt funktionshindrade (punkt 16)av (), (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 16 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. bifallerdärmed motionerna 2001/02:So418 och 2001/02:So500yrkandena 10 och 11.StällningstagandeSocialstyrelsens uppföljning av psykiatrireformenvisar att många av reformens intentioner infriats.Allt är dock inte bra. Det har inte skett någonförskjutning från psykiatrisk heldygnsomsorg tilleget boende utan till andra vård- och boendeformer.Detta kan bero på brister i den psykiatriskaöppenvården och i det kommunala öppenstödet. Vianser det viktigt att denna utveckling bryts och attincitament skapas för att förverkliga reformensintentioner om ett eget boende för psykisktfunktionshindrade.Det har genomförts en lokalstudie i isamband med psykädel . Denna har följt vadsom hänt med livsvillkoren bland personer efter detatt de skrivits ut från den psykiska långtidsvårdensom s.k. medicinskt färdigbehandlade. Mer omfattandestudier som visar hur levnadsförhållandena kommitatt förbättras för gruppen har dock inte genomförts.Enligt Stockholmsstudien är det ingen av demedicinskt färdigbehandlade som har arbete på denöppna marknaden. Däremot är det betydligt fler somjämfört med före utskrivningen har någon form avregelbunden sysselsättning. Ett problem somiakttagits är att många har ekonomiska problem. Denökande boendestandarden och därmed ökadeboendekostnader är en trolig orsak till detta. Vianser att det är av stort intresse att en studie avpsykiskt funktionshindrades levnadsvillkorgenomförs. Härvid bör också belysas defunktionshindrades eget inflytande och makt över sinsituation. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.18. Anmälningsplikt (punkt 18)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 18 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 18. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2001/02:So253 och2001/02:So528.StällningstagandeEnligt lex , 14 kap. 2 § socialtjänstlagen(2001:453), är personal som är verksam inom omsorgerom äldre och människor med funktionshinder skyldigatt anmäla allvarliga missförhållanden. Detta hartolkats så att insatser enligt lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade inteomfattas av lex . Vissa kommuner tillämpar ändålex för LSS-verksamhet. Vi anser det angelägetatt tillse att lex också omfattarinsatser enligt LSS. Detta kan lösas genom att lexSarah förs in i LSS eller genom att 14 kap. 2 §socialtjänstlagen formuleras om. Regeringen börsnarast återkomma till med lagförslag. Vadvi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna19. Daglig verksamhet (punkt 19)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 19 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. bifallerdärmed motion 2001/02:So240 yrkande 13 och avslårmotion 2001/02:So245.StällningstagandeMånga psykiskt funktionshindrade har svårt att fåtillgång till den reguljära arbetsmarknaden, ochenligt LSS är de undantagna från rätten till dagligverksamhet. Vi anser att den dagliga verksamheten ärett viktigt steg i rehabiliteringen och skapar enkänsla av tillhörighet och egenvärde. Det är ocksåviktigt för känslan av social gemenskap. Regeringenbör därför återkomma till med förslag tilländring i LSS så att psykiskt funktionshindrade gesrätt till daglig verksamhet. Vad vi nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.20. Daglig verksamhet (punkt 19)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 19 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 20.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:So245och avslår motion 2001/02:So240 yrkande 13.StällningstagandeEtt socialt arbetskooperativ är en viktig metod i enrehabiliteringsprocess. Medlemmar som arbetar i detsociala arbetskooperativet står utanför denordinarie arbetsmarknaden. Flertalet av dem uppbärsjukbidrag, någon lön utgår inte. Många arbetardeltid.Enligt socialtjänstlagen är kommunerna ålagda ettansvar för meningsfull sysselsättning förfunktionshindrade, men lagen tolkas olika. För attstimulera kommunerna att utveckla denna verksamhetbör därför ett statligt kooperatörsbidrag utgå efterhur många som arbetar i kooperativet. Bidraget skallkunna utges med kvarts-, halv-, trekvarts- ochheltid. Härigenom skulle medlemmarna kunna få lönför sitt arbete, vilket skulle betyda mycketpedagogiskt och stärka självkänslan hos medlemmarna.Eftersom kommunerna generellt brukar ansvara förhandledarlöner, skulle ett stimulansbidrag om 50 %av handledarlönekostnader i sociala arbetskooperativkunna utgå . Vad jagnu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.21. Vuxenutbildning (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslag under punkt 20 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. bifallerdärmed motion 2001/02:Ub322 yrkande 18.StällningstagandeJag anser att personer som omfattas av rätten tillpersonlig assistans skall ha tillgång till personligassistans vid deltagande i vuxenutbildning. Attbetrakta utbildning som en del i det dagliga livetenligt LSS är både principiellt viktigt och ettpraktiskt effektivt sätt att öppna vägen tillvuxenutbildningen för många personer medfunktionshinder. Vad jag nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.22. Personligt stöd (punkt 22)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 22 bortha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 22.Riksdagen bifaller därmed motion 2001/02:So619yrkande 14.StällningstagandeDet är stor skillnad på de stödinsatser som gesgenom LSS respektive socialtjänstlagen. Stöd enligtLSS ger en bättre livskvalitet på grund av denstödbehövandes möjlighet till inflytande över vilkainsatser som ges. Vi anser att personligt stöd måstevara en rättighet även inom . Vad vinu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.23.