bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — För att uppnå de ekonomiska målen förverksamheten höjdes expeditionsavgiften inomåterbetalningsverksamheten från den 1 januari 1999vilket gav en resursförstärkning på ca 20 miljonerkronor.Kostnadsökningen berodde enligt propositionen ihuvudsak på att kostnader för datadrift ochutveckling hade ökat mer än beräknat och att deflesta kostnaderna är svårrörliga på kort sikt.Regeringen planerade att skapa en mer långsiktiglösning av finansieringen avåterbetalningsverksamheten och en minskning avfrämst datakostnader fr.o.m. år 2002.I budgetpropositionen drogs slutsatsen attregeringens satsning på utbildning hade ökatarbetsbelastningen avsevärt för CSN. Under åren 1998och 1999 hade handläggningssituationen trots dettavarit relativt god. Verksamheten under år 1999beräknades uppvisa ett underskott på ca 61 miljonerkronor i relation till budgeterade medel. Regeringenföreslog på tilläggsbudget en engångsvisförstärkning av anslaget. CSN hade beräknatkostnaden för till ,vilket var mer än vad somtidigare beräknats. Regeringen ansåg att beräkningenvar osäker. Anslaget för har dock förstärktsengångsvis med . Regeringen avsågatt noga följa den fortsatta utvecklingen och vidbehov återkomma med förslag om ytterligareförstärkning i tilläggsbudget.I regleringsbrevet för angavs att måletför tilldelning av studiestöd och återbetalning avstudielån var att öka myndighetens service tillallmänheten och andra myndigheter genom attförbättra tillgänglighet och informationsinsatsersamt vidmakthålla korta handläggningstider. Vidareangavs målet att förbättra kvaliteten i arbetet medprognoser, uppföljning och utvärdering. Iårsredovisningen skulle nyckeltal för tillgänglighetoch behandlingstid presenteras och analyseras.Väsentliga prestationer skulle redovisas liksomantalet prestationer per verksamhetsgren. Inomverksamhetsgrenen Tilldelning av studiestöd skullestudiehjälp, studiemedel och vuxenstudiestödensärredovisas vad gäller antalet presentationer,genomströmningstid och styckkostnad. Genomförda ochplanerade strukturförändringar skulle redovisas medförväntade effekter. Uppgifter ompersonalsammansättningen, kön ochutbildningsbakgrund och sjuktal skulle redovisas.CSN skulle utforma en modell för uppföljning avmåluppfyllelse och resultatbedömning för de olikastudiestöden. Vidare skulle ingå en bedömning avvilka omvärldsfaktorer som kunde ha betydelse förutfallet.Budgetpropositionen och regleringsbrevet för2001Anslaget för föreslogs uppgå till . CSN:s årsredovisning visade attmyndigheten hade lyckats uppfylla de för myndighetenfastställda målen bättre än med avseendepå beviljningsverksamheten. Däremot hadetelefontillgängligheten varit sämre än föregåendebudgetår. Satsningen på nya platser inom högskolanoch vuxenutbildningen medförde ingen ökad belastningpå beviljningsverksamheten . Trots attantalet återbetalningsskyldiga personer ökat hadeantalet anståndsärenden minskat med 12 000 jämförtmed föregående budgetår. Under åren 2000 och 2001skulle CSN komma att behöva utveckla ett nyttdatasystem för handläggning av det nyastudiemedelssystem som skulle träda i kraft den1 . Detta arbete beräknades vara mycketomfattande och kräva stora insatser av handläggandepersonal. Det fanns därför risk för att servicenivåninte skulle förbättras . Med anledningav bl.a. detta hade CSN:s anslag förstärkts med 20miljoner kronor på tilläggsbudget i samband med 2000års ekonomiska vårproposition. beslötsamtidigt att de avgiftsintäkter som tas ut föruppläggning av lån fick disponeras av CSN.I budgetpropositionen framhölls att myndighetenunder fått budgetförstärkning genomtilläggsanslag. En arbetsgrupp hade tillsatts avUtbildningsdepartementet för att se över principernaför resurstilldelningen till CSN. Cirka 1,4 miljonerkronor avdelades till administrationskostnader förnya former för hantering av stöd till studier avkortare omfattning.I regleringsbrevet angavs som mål förtilldelnings- och återbetalningsverksamheten bl.a.att myndighetens service till allmänheten och tillandra myndigheter skulle ökas genom bättretillgänglighet och att handläggningstiderna skullekortas. Vidare angavs bl.a. att kvaliteten i arbetetmed prognoser, uppföljning och utvärdering skulleytterligare förbättras. Resultatet av åtgärder somvidtagits i detta avseende skall redovisas ochkommenteras. Uppgifter om personalensutbildningsbakgrund, ålder, kön samt ompersonalomsättning och sjuktal skulleåterrapporteras, liksom myndighetens arbete i frågaom kompetensförsörjning. Vidare skulle bl.a. antaletanmälningar hos JO redovisas. CSN fick i uppdrag attbeskriva och bedöma effekterna av övergången tilldet nya studiestödssystemet. CSN skulle ta frammetoder för en fördjupad prestationsredovisning medbedömning av deras användbarhet. CSN skulle femgånger redovisa kommenteradeutgiftsprognoser för 2001-2004. Kommentarerna skulleavse volymförändringar, regeländringar m.m.I regleringsbrevet angavs vidare att avgifternasstorlek bestäms av regeringen med undantag avaviseringsavgifter för hemutrustningslån, vilkabeslutas av CSN. Avgiftsintäkter för uppläggning avlån, expeditions- och påminnelseavgifter samttilläggsavgifter vid återbetalning av lån disponerasav som bidrag tillverksamhetens finansiering. De avgiftsintäkter somCSN disponerade uppgick till 246 miljonerkronor och beräknades för till 274 miljonerkronor.Budgetpropositionen och regleringsbrevet för år2002Anslaget för uppgår till . Ibudgetproposition 2001/02:1 hänvisades till att dennya studiestödslagen (1999:1395) trätt i kraft den 1juli 2001. började också en nystudiestödsförordning (2000:655) att gälla. Reformenmedförde en rad följdändringar i angränsandeförfattningar. Det nya studiestödssystemet innebäratt antalet stödformer begränsas. Vissa stöd, t.ex.särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), försvinnerhelt eftersom det nya systemet täckeranvändningsområdet för dessa stöd. Andra stöd får enannorlunda utformning och hantering.Korttidsstudiestöd och internatbidrag regleras t.ex.inte längre i studiestödslagen och handhas inte avCSN. Studiestödsreformen kommer att fasas in underen tvåårsperiod. Det innebär att studerande somredan är i utbildning med en viss typ av studiestöd,t.ex. svux eller svuxa, har möjlighet att fortsättaatt studera och kanske avsluta studierna med detstödet. Vissa övergångsbestämmelser finns också föratt underlätta för studerande som får studiemedelenligt såväl den gamla som den nya lagen.Enligt den nya studiestödslagen skall beslut omtilldelning och återkrav av studiemedel kunnaöverklagas hos en särskild överklagandenämnd. Skälenför detta är att bl.a. stärka rättssäkerheten förstuderande. Regeringen har för detta ändamål underåret inrättat en ny myndighet, Överklagandenämndenför studiestöd.CSN:s årsredovisning visade enligtbudgetpropositionen att myndigheten hade lyckats attuppnå de för myndigheten fastställda målen bättre änunder 1999. Det gällde t.ex. IT-tillgängligheten.Dock kvarstod en del problemområden. Utveckling förbeviljningsärenden är ett sådant område. Dengenomsnittliga handläggningstiden har sedan 1999försämrats något. Kundernas behov av att komma ikontakt med CSN ökar . Den lågatillgängligheten via telefon har varit ett stort ochökande problem . Under 2000hade de inkommande samtalen blivit längre, samtidigtsom antalet samtal inte reducerats trots satsningarpå övriga informationskanaler såsom hemsidan påInternet, webbsvar och datasvar. En rad åtgärder hardock vidtagits för att förbättra servicen, bl.a.förväntades inrättandet av ett servicecentrum iKiruna leda till en förbättradtelefontillgänglighet. Anslaget föreslogs engångsvisökas med för attfinansiera inrättandet av servicecentrumet.Anslagshöjningen finansieras genom en omfördelninginom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.Handläggningstiderna har försämrats något församtliga ärendegrupper, trots att personalstyrkanhar ökat. Förklaringarna till detta är flera. Mertid och resurser hade gått åt till serviceåtgärder.Ett relativt stort antal personer nyanställdes underfjärde kvartalet, vilket hade inneburit ett initialtbortfall av handläggarresurser. De mest vanahandläggarna hade avdelats för systemutveckling avdet nya studiestödssystemet. Införandet av det nyastudiestödssystemet hade för CSN inneburitgenomgripande förändringar av arbetssituationen.Exempelvis har ett helt nytt datasystem införts.Myndigheten har klarat dessa stora omställningar ienlighet med regeringens förväntningar. Myndighetenhar också vidtagit flera åtgärder för att komma tillrätta med de svårigheter som alltjämt råderbeträffande t.ex. beviljning och tillgänglighet.Enligt regeringens bedömning borde myndighetendärför ha möjlighet att nå en bättremåluppfyllelse.I regleringsbrevet anges som mål att dengenomsnittliga handläggningstiden inom tilldelnings-och återbetalningsverksamheten skall kortas. och information anges sommål att andelen inkommande samtal som besvaras skallöka, att andelen telefonanrop som besvaras inom treminuter skall öka samt att andelen nöjda kunderskall öka. Åtgärder som vidtagits för att mäta,förbättra och systematisera myndighetens arbete medatt utveckla sin verksamhet skall redovisas ochredovisningen skall kommenteras. Myndigheten skalläven redovisa vilka insatser som gjorts för attutveckla kvalitetsarbetet och påbörja ett arbete medatt utarbeta en servicedeklaration. CSN skall senastden även redovisa hurtelefontillgängligheten förbättrats avseendeväntetider, samtalstider m.m. som ett resultat avdet nya kundcentrumet. En första analys av hurkundcentrumet påverkat handläggningstiderna skallockså göras.Avgiftsintäkterna som disponeras av CSN beräknastill och till 285miljoner kronor år 2002.Några nyckeltal för CSN:s verksamhetI nedanstående tabell beskrivs några nyckeltal förCSN:s verksamhet .---------------------------------------------------|Verksamhet |1998 |1999 |2000 |2001 |---------------------------------------------------|Antal besök på |500 000 |1 100 |1 900 |3 200 ||webbsida | |000 |000 |000 |---------------------------------------------------|Antal svar på |- |550 000 |950 000 |1 600 ||webbsvar | | | |000 |---------------------------------------------------|Ärendeutveckling|1 176 |1 156 |1 098 |1 067 || |454 |078 |453 |659 |---------------------------------------------------|Behandlingstid ||||||| | | | ||- studiemedel | | | | ||studier i | | | | ||| | | | |---------------------------------------------------|Behandlingstid ||||||| | | | ||- studiemedel | | | | ||studier | | | | ||utomlands | | | | |---------------------------------------------------|Behandlingstid ||||||| | | | ||- särskilt | | | | ||utbildningsbidrag| | | | |---------------------------------------------------|Behandlingstid ||||||| | | | ||- svux||| | |---------------------------------------------------|Behandlingstid ||||||högst | | | | ||- svuxa | | | | |---------------------------------------------------besvarades av telefonsamtaleninom . januari -15november 2001 var andelen . Efter den 1 november2001 användes ett nytt arbetssätt som innebar att av telefonsamtalen besvarades inom tre minuter.Under år 2001 besvarades av telefonsamtalen ifrontdesk. Antalet besvarade e-postmeddelanden varår 2001 314 400.JO-ärendenUnder har det gjorts 94 JO-anmälningar mot . Enbartunder 2001 har det gjorts 61 anmälningar. JO harunder dessa år i 14 beslut riktat kritik mot CSN.JO inspekterade CSN i Stockholmoch CSN:s huvudkontor i protokollet från inspektionen avhuvudkontoret (dnr 701-2000) informeradegeneraldirektören om myndighetens organisation ochverksamhet i huvudsak enligt följande. CSN hadeomkring 2,5 miljoner kunder och administrerade olikaformer av studiestöd jämte lån för hemutrustningtill flyktingar och andra utlänningar. Verksamhetenvar hårt belastad under vissa perioder då storavolymer av ansökningar, telefonförfrågningar ochbesök skall tas om hand. Myndigheten var emellertiddimensionerad så att resurserna inte är tillräckligaför att bedriva verksamheten på etttillfredsställande sätt ens under övriga tider pååret. hade CSN drygt två miljonertelefonanrop. Under de belastade perioderna skulledet krävas omkring 600 anställa för att svara pådessa anrop. CSN hade inte möjlighet att avsätta enshälften av detta antal. tog myndighetenemot 400 000 kundbesök. Eftersom det inte varmöjligt att avdela personalresurser för att mötainformationsbehovet vid besök eller i telefonsatsade CSN på att utveckla de elektroniskatjänsterna. Vidare satsades på utbildning avvidareinformatörer på skolor, högskolor ocharbetsförmedlingar.CSN finansieras med både anslag och avgifter.Avgifterna består till stor del avpåminnelseavgifter och förutsätter att kunderna intefullgör sina förpliktelser. På grund av den storaarbetsbelastningen hade CSN prioriteratutbetalningarna, vilket i förlängningen leder tillatt intäkterna i form av avgifter minskar. Desenaste fem åren hade CSN bedömt att det årligensaknats i finansiering.Underskottet hade täckts dels genom tilläggsanslag,dels genom upplåning på räntekonto hosRiksgäldskontoret. Myndigheten hade visserligen intevarit föremål för besparingskrav , men resurserna räckte bara till att driva densargade verksamheten vidare. Det saknades marginalför nödvändiga insatser på lite , varförverksamheten präglas av kortsiktiga lösningar.Utredningen för översyn av CSN ledde till att CSNbeviljades ett resurstillskott om 100 miljonerkronor. Denna åtgärd var dock en engångsföreteelseoch användes i huvudsak för att täcka CSN:s skulder.Den aktuella finansieringsmodellen var inteändamålsenlig, och CSN hade därför initierat endiskussion med om en nyfinansieringsmodell. De ekonomiska diskussionernamed tog emellertid mycket tid ianspråk, och enligt CSN:s mening föreföll det varasvårt att få till stånd en förändring avanslagsnivån. Myndigheten var emellertid på väg åträtt håll, och årsredovisningen såg bättreut än tidigare årsredovisningar.De senaste årens hårda belastning hade gjort attdet fanns ett stort behov av kompetensutveckling hospersonalen, men det var svårt att skapa utrymme fördetta. CSN arbetade emellertid på olika sätt medkompetensutveckling och frågor om personalensattityder och värderingar i kundarbete.JO fann det mycket anmärkningsvärt att det vidgranskning av de äldsta omprövningsärendenauppmärksammats många felaktigheter. Det gälldebristande registreringar, bl.a. obefintliga ellerdubbla sådana, diarieföring inom fel ärendegrupp,avsaknad av uppgift i diariet om att ärendetavslutats, förkomna handlingar och underlåtenhet attenligt CSN:s rutiner översända ärende som delvisgått klaganden emot till huvudkontoret. Även omklagandena i flertalet fall syntes ha erhållitstudiestöd för den ifrågavarande perioden var JOstarkt kritisk till omfattningen av den inkorrektahandläggningen i förhållande till antalet granskadeomprövningsärenden. JO förutsatte att det somframkommit i denna del skulle föranleda kraftfullaåtgärder från CSN:s sida för att i möjligaste månundvika att liknande felaktigheter uppkommer iframtiden. Det som uppmärksammats visade även viktenav att CSN:s interna kontroll nådde enrimlig omfattning och att efterhandskontrollen intenedprioriteras på grund av tidsbrist. Med dennaallvarliga kritik lämnade JO saken.JO:s granskning av enskilda ärenden visade atthandläggningstiden i de flesta av de aktuellaärendena inte var anmärkningsvärt lång. När detgäller ärenden om omprövning av beslut omstudiemedel framhöll JO att det givetvis rentallmänt inte är tillfredsställande att situationenvar så ansträngd att vissa ärenden inte bedömtskunna på handläggare under så förhållandevislång tid () som det varit fråga om i deaktuella fallen. JO uttryckte stark kritik.Granskningen av enskilda ärenden i anledning av degenomförda inspektionerna hade i övrigt inte gettanledning till generell kritik över långahandläggningstider. Däremot var det väl känt - inteminst mot bakgrund av JO:s granskningsverksamhet ianledning av anmälningar från enskilda - att CSNhaft långa handläggningstider när det gällerbehandling av ansökningar om studiestöd ochhandläggningen av återkravsärenden. JO:s intryck varemellertid att handläggningstiderna hade förbättratsoch att CSN hade en god uppföljning av frågan. Detvar JO:s förhoppning att handläggningstidernaytterligare skulle förbättras och att CSNtilldelades sådana resurser att detta kunde klarasav, trots det nya studiestödssystem som var underutveckling för att träda i kraft den 1 juli 2001.Granskningen av enskilda ärenden hade inte hellergett underlag för någon generell kritik mot CSN:stillgänglighet. Däremot var det väl känt att detfunnits förhållandevis allvarliga brister iallmänhetens möjlighet att komma i kontakt med CSN:shandläggare, och JO hade i flera fall kritiserat CSNför bristande tillgänglighet. JO kunde ocksåkonstatera att enligt CSN:s egen bedömning så räckteresurserna inte till för att bedriva verksamheten påett tillfredsställande sätt ens under de tider dåbelastningen var som lägst. CSN hade emellertid engod uppföljning, och JO förutsatte att myndighetenskulle fortsätta arbetet med att förbättratillgängligheten så långt det var möjligt medbegränsade resurser.När det gäller den elektroniskadokumenthanteringen underströk JO med anledning avgranskningen av enskilda ärenden att den nyatekniken inte fick innebära att det blev omöjligtatt följa handläggningen av ett ärende.Kopior av JO:s protokoll från inspektionernaöversändes till bl.a.Utbildningsdepartementet och Finansdepartementet.Skrivelse från revisorer tillregeringenI en skrivelse ville Riksdagensrevisorer fästa regeringens uppmärksamhet på vissabrister i CSN:s handläggning av studiemedel. För attfå klarhet i orsaken till och omfattningen av långahandläggningstider och brister i kommunikation omåterkrav hade revisorerna anordnat ett möte medrepresentanter från CSN, Utbildningsdepartementetsamt JO. Vid mötet framhölls från CSN:s sida att detvar relativt vanligt att handläggningstiderna iåterkravsärenden översteg uppsatta mål. Anledningentill prioriteringen mellan olika typer av ärendenvar enligt CSN resursbrist och stor arbetsbelastningsamt att kompetensutvecklingen var eftersatt.Promemoria från UtbildningsdepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt svar på vissa frågor. InomUtbildningsdepartementet har den 25 januari 2002utarbetats en promemoria med svar på frågorna.Promemorian finns i bilaga A3.1.2.Det är enligt promemorian viktigt att understrykaatt skälen till myndighetens svårigheter varieratunder året. Stora förändringar har skett istudiestödet och i vuxenstudiestöden, bl.a. genomden särskilda vuxenutbildningssatsningen harstudenterna blivit betydligt fler och kundkretsenssammansättning förändrats. De kompliceradedatatekniska lösningar som myndigheten satsat på komatt ställas inför stora krav bl.a. i samband . Med det reformeradestudiestödssystemet som trädde i kraft den 1 juli2001 ställdes ytterligare krav på myndigheten.Det reformerade studiestödssystemet kommer på siktatt innebära ett mer lättadministrerat system.Regeringens satsningar bedöms vara tillräckliga. handlar det snarare om förändradearbetssätt med nya organisatoriska lösningar.Frågan om CSN:s handläggningstider ochtillgänglighet har mycket hög prioritet iUtbildningsdepartementet. Under den senastemandatperioden gäller bl.a. att en ny verksledningtillsatts , att det inomUtbildningsdepartementet vid samma tidpunktinrättades en särskild enhet med ett samlat ansvarför hela studiestödsområdet, att ett reformeratsammanhållet studiestödssystem inrättats den 1 juli2001, att en och att ett kundcenter iKiruna inrättats den 1 november 2001.Mellan departementsledningen och myndighetschefenförekommer formella kontakter i den s.k.myndighetsdialogen och löpande kontakter mellantjänstemän på olika nivåer förekommer därutöver.CSN:s önskemål kring finansieringen hartillgodosetts genom att myndigheten och särskilt fått ökaderesurser både i form av ökade anslag och genommöjligheten att finansiera verksamheten medavgiftsintäkter. har CSN tillförts ökaderesurser motsvarande ca 245 miljoner kronor.Önskemål om ytterligare resursförstärkningar hardock fått vägas mot andra prioriterade områden, ochCSN:s önskemål har därför inte i alla delar kunnattillgodoses.Ett av huvudskälen till problemen medhandläggningstiderna är att arbetsbelastningen ärkoncentrerad till två toppar . Detta äremellertid en fråga som CSN arbetat hårt med desenaste åren. Ett större inslag av automatiseringskulle förbättra möjligheterna att klarahandläggningstiderna även i samband med ojämnarbetsbelastning. Avsikten med det reformeradestudiestödssystemet var bl.a. att underlätta denadministrativa hanteringen. Likaså skulle enövergång till treterminssystem påverka situationen imer gynnsam riktning.I samband med att beslutadesframhölls att införandet av det nya systemet inteborde bereda CSN några större svårigheter (prop.1996/97:1). Den bedömningen gjordes efteråterkommande samråd med myndigheten. För helasatsningen avsattes ett engångsbelopp på 35 miljonerkronor till CSN för information och administration.I propositionen framhölls dessutom att en tillfälligresursförstärkning som CSN tilldelats för löpandeverksamhet för /96 måste permanentas.Under den tid som följde tillsköts medel så fort detvisade sig att resurserna inte räckte till. Under1998 tillfördes ytterligare ,som räntekontokrediten och låneramenökades med . 1998 årsvårproposition innehöll en total resursförstärkningpå 10 miljoner kronor.Förslagen från Utredningen för översyn av beträffande förenklingar iregelverket och ökade självhjälpsmöjligheter hargenomförts i mycket stor utsträckning genomstudiestödsreformen och utvecklingen avwebbsidan och datasvar. När det gäller utredningensförslag beträffande ökade krav på CSN och dess inreledning samt krav på förändringar av organisationenoch dess arbetssätt anges i promemorian att en nyledning tillsattes och attledningens högst prioriterade uppgifter varit attinföra ett nytt arbetssätt i hela myndigheten.Myndigheten har fått resursförstärkningar somöverstiger det som utredningen föreslog.När påminnelseavgiften 1991 höjdes till 120 kravsågs den delfinansiera återbetalningsverksamheten.Beslutet fattades av på förslag frånregeringen. fick CSN även rätt att ta ut enandra påminnelseavgift i de fall en betalning integjorts trots tidigare påminnelse. Expeditionsavgifttas ut med för varje årsbeloppsom debiteras. Andra avgifter är aviseringsavgifteroch uppläggningsavgifter. Från att tidigare endastha disponerat en del av avgiftsintäkterna gavs CSNunder totaldispositionsrätt. Enligt regleringsbrevet för 2002erhåller CSN anslag på ochdisponerar avgiftsintäkter på 285 miljoner kronor.Utfrågning med utbildningsminister har hållit en offentligutfrågning med utbildningsminister ,bilaga B11. Utbildningsministern angav treomständigheter som skäl för CSN:s problem. Denförsta var införandet av med nyagrupper av stödberättigade och en ny stödform. Denandra var och de krav som dåställdes på myndighetens stora datasystem. Dentredje var införandet av det reformeradestudiestödssystemet, som övergångsvis medför attparallella system skall tillämpas samtidigt.Regeringen har kontinuerligt reagerat med åtgärder,först och främst ökade resurser. hamyndighetens resurser ökat med 245 miljoner kronor.En ny verksledning tillsattes ochen särskild enhet har inrättats inomUtbildningsdepartementet med ett samlat ansvar förstudiestödsfrågorna. tillsattes enarbetsgrupp för att se över finansieringsfrågan,vilket också resulterat i nya resurser. Vidarehänvisade statsrådet till att kundcentrum i Kirunainrättats.En dålig service är självfallet alldelesoacceptabelt, men finns det grund för att se enpositiv utveckling i takt med att det nyastudiemedelssystemet sätter sig. Regeringen följerfortlöpande verksamheten mycket noga.När det gäller missbedömde nog CSNintresset för denna studieform, men myndighetenlyckades ändå relativt väl lösa problemen efter denförsta inledande fasen.Regeringen har reagerat rejält varje gångresursdiskussionen varit uppe.