bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Det krävs en successivambitionsökning inom övningsverksamheten för att ökadenna kompetens. Den uppföljning av försvarsbeslutetsom sker i (Försvarsdepartementet)uppmärksammar bl.a. detta.Regeringen bedömer, mot bakgrund av de relativtbegränsade krav som ställs på arméstridskrafterna idet korta perspektivet, att läget inomarméstridskrafterna är godtagbart.MarinstridskrafterInom marinstridskrafternas lednings- ochunderhållsförband har bl.a. ingått enunderhållsbataljon, ett underhållskompani samtsignalspaningsfartyget . Inomstridsfartygsförbanden har huvudsakligen ingått tvåytstridsflottiljer, en minkrigsflottilj och enubåtsflottilj. Inom kustförsvarsförbanden har under2001 bl.a. ingått en amfibiebrigadledning medbrigadkompanier och tre amfibiebataljoner.Regeringen bedömer att de organisatoriskaförändringar som beslutade iallt väsentligt har genomförts vidmarinstridskrafterna, att de kvantitativa målen förinsatsorganisationen har uppnåtts och attutvecklingen av de förbandstyperna i denationella skyddsstyrkorna fortgår enligt planering.För 2001 inriktades marinstridskrafterna bl.a. motatt tidigt kunna hävda territoriell integritet ochatt kunna stödja svenska intressen i närområdet,genom exempelvis fortsatt medverkan i det vidgadeÖstersjösamarbetet.Förbandsutbildningen i högre förband inriktadesmot förmåga att verka inom ramen för operativtsamordnade insatser samt mot att förbanden utvecklasmot en hög operativ rörlighet.Försvarsmakten har, som en konsekvens av att denplanerade verksamheten skulle komma i balans med deekonomiska resurserna, redovisat attförbandsverksamhetens omfattning vidmarinstridskrafterna har reducerats kraftigt och attinternationell övningsverksamhet ochsystemverifiering har prioriterats. Besparingar harockså skett i planerat underhåll av materiel. Målenför marinstridskrafternas grundutbildning har varitsatta till den lägsta godtagbara nivån.Inom ramen för det vidgade Östersjösamarbetet harminröjningsstyrkan avsedd för internationellainsatser röjt minor i estniska farvatten.Regeringen konstaterar att de av Försvarsmakten avekonomiska skäl reviderade utbildningsmålen haruppnåtts. Vidare konstaterar regeringen attFörsvarsmakten har redovisat attinternationaliseringen av marinstridskrafternafortgår i enlighet med beslutad inriktning.Försvarsmakten har senarelagt delar avmaterielanskaffningen. Splitterskyddad stridsbåt harlevererats. Korvetter av Stockholmsklass, ubåt avVästergötlandsklass och minfartyget . Utvecklingen har fortgått av detluftoberoende ubåtsmaskineriet och det nordiskaubåtsprojektet . Den första korvetten avVisbyklass har genomfört provturer med gottresultat.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen attomställningsarbetet av förbanden inneburit entillfällig nedgång i förbandens förmåga ochkompetens och att det följaktligen förekommerbrister inom marinstridskrafterna. Mot bakgrund avrådande omvärldsläge bedömer dock regeringen atttillståndet inom marinstridskrafterna är godtagbart.FlygstridskrafterI flygstridskrafterna har bl.a. följandeförband ingått: tre stridslednings- ochluftbevakningsbataljoner, en radarflyggrupp FSR 890,åtta flygbasbataljoner (flygbasbataljon 04, underuppbyggnad), fyra divisioner JAS 39 , tredivisioner JA 37 , en division AJS 37 ,fyra centrala transportflygdivisioner och tvåregionala transportflygdivisioner.Inom ramen för ombeväpningen till Gripensystemethar sex JA 37-divisioner börjat avvecklas under2001.Inom JAS 39 Gripen-förbanden har tyngdpunkten iverksamheten legat på fortsatt omskolning av pilotertill Gripensystemet. Ytterligare en Gripendivisionhar krigsorganiserats. Flygtidsproduktionen inomGripenförbanden har kunnat utökas. Leveranserna avGripenflygplan har fortsatt. tillfördesFörsvarsmakten 17 nya flygplan. Totalt disponerarFörsvarsmakten 120 den 1 september2002.Snabbinsatsstyrkan Swedish Airforce Rapid ReactionForce (SWAFRAP) AJS 37, den grundläggandeflygutbildningen samt utbildningen av piloter förÖsterrike har prioriterats. Flygutbildningen för JA37-personal har minskat bl.a. på grund av deekonomiska åtstramningarna. JA 37-förbanden harupprätthållit jaktincidentberedskap och AJS 37-förbandet spaningsberedskap. Inom ramen föruppgiften att hävda den territoriella integritetenhar jaktincidentberedskapen genomfört ett antalinsatser. I fråga om internationalisering harutbildningen av snabbinsatsstyrkan med AJS 37fortsatt.Transportflygförbandens verksamhet har i storutsträckning bestått av beställdatransportflygningar. I fråga om internationellverksamhet har snabbinsatsstyrkan SWAFRAP C 130Hercules vidmakthållits.Anskaffningen av spaningskapsel för Gripen harinletts. Vidare har införandet av på JA 37-systemet slutförts. För Tp 84-systemethar en livstidsförlängning förberetts.Exportstödssatsningarna, främst för JAS 39 Gripen-systemet, har fortsatt under 2001 och 2002.Av besparingsskäl har övningsverksamheten förflygstridskrafternas förband fått reduceras under2001. Av samma skäl har också antalet flygtimmar perpilot fått reduceras betydligt. Endast elever ochpiloter inom snabbinsatsstyrkan AJS 37 har kunnattilldelas normal flygtid.Verksamheten har enligt regeringensbedömning inneburit följande i förmågehänseende:Flygstridskrafternas lednings- och underhållsförbandhar kunnat vidmakthålla en godtagbar förmåga. Avflygförbanden bedöms även JAS 39 Gripen-förbanden haen godtagbar förmåga.AJS 37-förbandet har vidmakthållit en godtagbarförmåga.Under har det varit brist på personalinom vissa kategorier inom flygstridskrafternanämligen piloter, tekniker och flygstridsledare. Förpiloterna har Försvarsmakten utarbetat ettåtgärdspaket med bl.a. ett nytt lönesystem, fler ochstörre övningar samt ökad flygtidstilldelning. Under2001 har, som regeringen redovisat, såvälövningsverksamheten som flygtidstilldelningen fåttreduceras. Detta har, redovisar Försvarsmakten, ökatrisken för att de militära piloterna lämnarFörsvarsmakten för t.ex. civilflyget.På teknikersidan har Försvarsmakten inlett ensamverkan med arbetsförmedlingen och samarbete medgymnasieskolan om utbildning och rekrytering avcivila tekniker. Vidare har Försvarsmakten sett överteknikernas löneläge efter examen. Åtgärderna harlett till att situationen har förbättrats något förFörsvarsmakten.Regeringen anser att verksamhetsbegränsningarnaunder 2001 har påverkat flygstridskrafterna.Begränsningen i piloternas antal flygtimmar harsålunda påverkat förbandens förmåga och de enskildapiloternas vilja att stanna kvar inomFörsvarsmakten. Regeringen bedömer dock att dehittillsvarande effekterna kan hanteras avFörsvarsmakten. understryker regeringenatt konsekvenserna kan bli betydligt allvarligare omverksamheten fortsätter att bedrivas på sammabegränsade nivå som . Regeringen bedömervidare att det finns godtagbaramöjligheter att på förhållandevis höjaflygförbandens förmåga till nödvändig nivå. Det ärenligt regeringen viktigt att utbildnings- ochövningsverksamheten successivt återgår till ennormal nivå. Detta måste inledas redan underinnevarande år. En fortsatt flygtidstilldelning på2001 års mycket låga nivå skulle riskera att fålångsiktigt allvarliga konsekvenser förstridsflygförbanden genom försämrad förmåga,försenad ombeväpning till Gripensystemet och riskför pilotavgångar. Det kan också få negativakonsekvenser för exportstödet.Regeringen bedömer, bl.a. på grund av att de kravsom ställs på flygstridskrafterna i det kortaperspektivet är relativt begränsade, att läget inomflygstridskrafterna är godtagbart.HelikopterförbandI helikopterförbanden har ingått följandeförband: två helikopterbataljoner, varav en medmarkoperativ huvudinriktning och en med sjöoperativhuvudinriktning. Båda bataljonerna är underutveckling.Helikopterförbandens verksamhet har inriktats motatt upprätthålla beredskap enligt Försvarsmaktenskrav och behov - dvs. beredskap för bl.a.flygräddningen - samt beredskap enligt avtalet medSjöfartsverket om helikopter för räddningsinsatseroch enligt avtalet med läns landstingom helikopter för sjuktransporter. Den övrigaverksamheten har av besparingsskäl fått reduceras.Helikopterförbandens flygtidsproduktion har varitbegränsad. Det har förelegat brist på tekniker ochpå navigatörer.För att komma till rätta med dessa problem harFörsvarsmakten bl.a. omskolat personal.Helikopterflottiljen har inte genomfört egnastörre övningar utan deltagit i avFörsvarsmakten anordnade övningar och i deinternationella övningarna, Baltops och BarentsRescue. Detta har givit värdefulla erfarenheter.Anskaffning av 18 medeltunga helikoptrar() och 20 lätta helikoptrar (helikopter15) har påbörjats. Helikoptrarna kommer attlevereras under perioden 2002-2009.Den militära flyginspektionen kräver en omfattandeoch långtgående kompetensutveckling inomhelikopterförbanden. Försvarsmakten redovisar attmyndigheten strävar efter att genomföra de avflyginspektionen rekommenderade åtgärderna.Inriktningen är att flygtidsuttaget skall ökas ochatt simulatorträningen skall fortsätta.I årsredovisningen bedömer Försvarsmakten atthelikopterbataljonerna har vidmakthållit engodtagbar förmåga. Förmågan till räddningsberedskapoch räddningsuppgifter bedöms vara god.I enlighet med beslut i december 2001har helikopterbataljon i /ochÖstgöta helikopterbataljon i /Malmen lagtsned vid utgången av 2001 och verksamheten samordnatsi Försvarsmaktens helikopterflottilj.Regeringen pekade i budgetpropositionen för 2001på en rad problem inom helikopterverksamheten (prop.2001/02:1, utgiftsområde 6). Flera av dessa problemkvarstår. Till detta kommer att de påpekandenflyginspektionen gjorde i väsentligaavseenden kvarstår. Den tilldelade flygtiden förhelikopterbesättningarna är fortsatt för liten.Bland annat fick hälften av helikopterpiloterna pågrund av besparingarna göra ett uppehåll i sinflygtjänst på ungefär . Läget iteknikerfrågan har blivit bättre men problemen ärinte lösta. Problemen med helikopter 4-systemetkvarstår.Regeringen konstaterar att det under ett antal århar varit brist på piloter och tekniker inomhelikopterförbanden. När det gäller piloterna serFörsvarsmakten över helikopterförbandenspersonalramar. Myndighetens ekonomiska läge 2001 vardock sådant att även helikopterförbandens verksamhetmåste begränsas. Den grundläggande flygutbildningenfick ställas in 2001. Utbildningen skall ses överunder innevarande år. Försvarsmakten anger iårsredovisningen att rekryteringen av nya piloter ärgod.På teknikersidan har Försvarsmakten genomfört enaktiv rekrytering och utbildning för att komma tillrätta med obalansen mellan produktion och behov avflygtid. Resultatet av åtgärderna är attrekryteringen av nya tekniker är god. Däremot ärbenägenheten att söka tjänstledighet fortfarandestor.Som regeringen redovisat för iföregående budgetproposition har regeringen genom enändring av regleringsbrevet medgett attFörsvarsmakten omförhandlar avtalet om helikopter iberedskap för samt avslutar avtaletom sjuktransporter med helikopter för Västerbottensläns landsting. Försvarsmakten redovisar attberedskapen för på upphörde ijanuari 2001. övergick ansvaret förberedskapen i till ett civilt företag.Från och med september gäller detsamma förberedskapen i . Från och med september 2002upprätthåller Försvarsmakten helikopterberedskap förSjöfartsverket på /, ochHaninge/Berga.Regeringen konstaterar att de nya förbanden intekommer att vara fullt operativa förrän de nyahelikoptrarna har slutlevererats . Dessaförändringar innebär enligt regeringen enpåfrestning för helikopterverksamheten och desspersonal. Regeringen anser att det mot denbakgrunden måste godtas att förbandens förmåga underen övergångstid kommer att vara begränsad.En angelägen fråga har varit att utredabaseringen av de nya helikoptrarna, 18 helikopter 14och 20 . Myndighetens ställningstagandeväntas under hösten 2002.Även om det förekommer brister och problem inomhelikopterförbanden är kraven på förbandenbegränsade med hänsyn till omvärldsläget. Mot denbakgrunden kan enligt regeringen läget inomhelikopterförbanden anses vara godtagbart.Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvarI budgetpropositionen (prop. 2001/02:1)angav regeringen att styrningen av FörsvarsmaktensIT-utveckling inte längre bör göras i form av enobjektsram. Den anskaffning och utveckling som hadestyrts genom denna objektsram övergick därmedhuvudsakligen till att styras av regeringen genomsuccessiva beslut om utveckling och anskaffning avde tekniska delarna av det framtida ledningssystemet(Ledsyst T) med inriktning i första hand motdemonstrator 2005 och 2006 och på motgenomförande av ett nätverksbaserat försvar.I bereds enhemställan från Försvarsmakten att få genomförautveckling, studier och anskaffning när det gällerLedsyst T fas två steg ett.Statskontoret stöder (Försvarsdepartementet) i beredningen av dettaärende. Regeringensavsikt är att successivt pröva Försvarsmaktenshemställningar om ytterligare steg i utvecklingen avLedsyst T fram till demonstrator 2005 och 2006.Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2004informera om genomförd verksamhet ochdärefter fortlöpande hålla informerad omutvecklingen inom området.Totalförsvarspliktig personalUnder 2001 mönstrade ca 51 000 män. Drygt 700kvinnor anmälde intresse för antagningsprövning,varav drygt 500 inställde sig förantagningsprövning. Totalt skrevs ca 18 000 personerin för grundutbildning inom totalförsvaret.Under 2001 skrevs 271 kvinnor in till värnplikt,vilket är 67 fler än 2000. Två skrevs in förcivilplikt och tio skrevs in i har genomfört enundersökning om varför kvinnor avbryter singrundutbildning. Ett gemensamt framträdande drag föralla grupper är att de underskridanden av gällandebefattningskrav som görs vid mönstring tenderar attresultera i avgångar. För att minska antaletavgångar måste större omsorg att finna rätt tjänstägnas åt dem som tas ut för att fullgöra värnplikt,framför allt när det gäller kvinnor.Under första halvåret 2002 antagningsprövades 334kvinnor. Det skall jämföras med de 511 somantagningsprövades totalt . 168 skrevs inför lång grundutbildning varav 164 för värnplikt.Motsvarande var 98 (96 för värnplikt)har givitFörsvarshögskolan i uppdrag att följa upp ochutveckla inskrivningsprovet, kartlägga resultaten avmönstrande med olika etnisk och kulturell bakgrundsamt möjligheten att säkrare identifiera olämpligatotalförsvarspliktiga vid mönstringen. Resultatetskall redovisas under 2002.Under 2001 har i samrådmed utrett hur totalförsvarsinformationentill elever i gymnasieskolan kan genomföras.Myndigheten uppskattar att det behövs 12 miljonerkronor för att förstärkatotalförsvarsinformationen i gymnasieskolan.Regeringen bereder frågan vidare.Antalet totalförsvarspliktiga i Försvarsmakten harsuccessivt minskat . Under 2001fullgjorde ca 12 600 personer grundutbildning, varavca 270 kvinnor. Den totala andelen som avgick undergrundutbildningen var , vilket är enminskning mot 2000 då avgick. Blandkvinnorna var avgångarna mot under2000.De utbildningsvolymer som angivits iregleringsbrevet har inte uppnåtts, någotsom förklaras av det ökande internationellaengagemanget som inneburit att Försvarsmaktensproduktionskapacitet i högre grad än tidigare tagitsi anspråk av förband avsedda för internationellainsatser.Kostnaden för de totalförsvarspliktiga uppgicktill 1 . Andelen krigsplaceringsbaraefter utryckning var liksom under 2000.Försvarsmakten har vidtagit en rad åtgärder föratt minska antalet skador.YrkesofficerareVid utgången av uppgick antalet yrkesofficeraretill ca 12 350. har ca 1 300yrkesofficerare (ca 1 400) lämnat sinaanställningar i Försvarsmakten, vilket är ca 150fler än planerat. Differensen beror i alltväsentligt på att avgångarna på egen begäran harvarit mer omfattande än vad Försvarsmaktenförutsett. Dessa avgångar består i likhet med 1999och 2000 i hög grad av yngre och av högutbildadeyrkesofficerare. Regeringen har noterat denna trendoch bejakar att Försvarsmakten de närmaste årenantar fler elever till den grundläggandeyrkesofficersutbildningen än vad som tidigareredovisats. Regeringen anser att den störstautmaningen som Försvarsmaktenspersonalförsörjningssystem har att möta är attutveckla en god rekryteringskraft. Regeringen menaratt den kanske främsta metoden för Försvarsmaktenatt upprätthålla en stark rekryteringskraft är attvara offensiv i sin framtoning som arbetsgivare. Idetta ligger att utveckla formerna för myndighetensrekrytering på ett sådant sätt att både kvinnor ochmän blir intresserade av att välja officersyrket.Antalet yrkesofficerare som är tjänstlediga utanlön har minskat till ca 700. Huvuddelenav de tjänstlediga är . Regeringensbedömning är densamma som regeringen gjorde 1999 och2000, dvs. att det relativt stora antalettjänstlediga beror på den osäkerhet som funnitsbeträffande Försvarsmaktens långsiktiga utveckling.Regeringen menar dock att den successiva minskningav antalet tjänstlediga som kunnat observeras underde (ca 900 och ca 800 under2000) tyder på att Försvarsmakten är på väg mot denlångsiktiga stabilisering om 600 tjänstlediga sommyndigheten redovisat i budgetunderlaget för 2003.I likhet med 2000 har ca 350 yrkesofficerarenyanställts . Antalet motsvarar drygt 60 %av det rekryteringsbehov om ca 550 fänrikar per årsom Försvarsmakten långsiktigt har. harca 550 elever påbörjat det första avyrkesofficersprogrammets och ca 530 detandra.Regeringen bedömer att personalrörligheten inomFörsvarsmakten, och i synnerhet inom den centralaledningen, behöver minskas.Sammantaget har antalet yrkesofficerare minskatfrån ca 13 300 till ca 12 350 under 2001.Försvarsmaktens inriktning var att antalet skulle haminskat till ca 12 150. Regeringen bedömer attFörsvarsmaktens inriktning att vid utgången av 2004ha minskat antalet yrkesofficerare till ca 11 000kommer att kunna förverkligas. Enligt regeringenfinns det anledning för Försvarsmakten att nogafölja de konsekvenser för kompetenstillgången ochåldersstrukturen som personalreduktionen ger.ReservofficerareVid utgången av uppgick antaletreservofficerare inom Försvarsmakten till ca 15 800,varav ca 200 kvinnor. rekryterades ca 50nya reservofficerare, varav 4 kvinnor, somca 400 f.d. yrkesofficerare, varav 12 kvinnor,övergick till att bli reservofficerare.Personalkostnaderna för reservofficerarna harunder året uppgått till drygt 85 miljoner kronor.Cirka 450 reservofficerare har tjänstgjort igrundorganisationen.Sammanlagt tjänstgjorde ca 140reservofficerare i utlandsstyrkan, vilket motsvararca av samtliga officerare i utlandsstyrkan.I och med att det nya utbildningssystemet införskommer reservofficerarna att få en delvis ny roll.De kommer då att obligatoriskt fåtjänstgöra i grundorganisationen eller iutlandsstyrkan. Regeringen avser följa utvecklingen.Någon aktiv rekrytering av reservofficerare tillbefattningar inom hemvärnet har inte bedrivits under2001. Regeringen konstaterade emellertid iproposition 2001/02:159 att andelen reservofficerarei hemvärnet borde öka, varför regeringen avser attfölja upp hur andelen reservofficerare ibefälsbefattningar i hemvärnet utvecklas. Det ärenligt regeringen av vikt att utvecklingen avreservofficerssystemet fortgår.Personskador vid tjänstgöring utomlandsFörsvarsmakten har följt upp all personal somtjänstgjort i utlandsstyrkan . Sammanlagtberör detta ca 11 500 personer. Cirka 9 900 personerhar enligt Försvarsmaktens bedömning inget behov avrehabiliteringsstöd. Övriga personer utredsytterligare eller har påbörjat rehabilitering.Hittills har det ekonomiska utfallet varit ca 2,5miljoner kronor. harutbetalats i form av statens riskgarantibelopp.Ytterligare 44 prisbasbelopp avses bli utbetaladeför skador under hittillsvarande period.Kvinnliga officerareRegeringen hänvisar till att försvarsutskottet harbegärt (bet. 2001/02:FöU7, s. 6 och 28) attregeringen skall återkomma till med enredovisning av rekryteringsmål för andelen kvinnligaofficerare i Försvarsmakten, förändringar av defysiska baskraven och förbättringar av arbetsmiljönför kvinnor. Den följande redovisningen beskriverkortfattat de åtgärder som Försvarsmakten harvidtagit.I strävan att undanröja formella krav somdiskriminerar kvinnor har Försvarsmakten bl.a.påbörjat ett arbete med att reviderabefattningskraven och att i samarbete modifiera de testverktygsom används. Arbetet med att se över de fysiskabaskraven har resulterat i ett principiellt förslagom att ta bort dessa krav - vissa specialförbandsåsom jägarförband undantagna - och ersätta dem medett träningskrav.Därutöver har Försvarsmakten fortsatt med detidigare satsningarna för att rekrytera kvinnor . Myndigheten har verkat föratt marknadsföra sig som en attraktiv arbetsgivarevid mässor och genom annonsering. Dessutom har ungakvinnor fått möjligheten att genomföra "Minilumpen"och "Tjejmönstring".Försvarsmakten rekryterade sex kvinnor fler 2001än 2000. Regeringen bedömer dock att en sådan ökningav antalet kvinnor inte är tillräcklig mot bakgrundav att 28 kvinnor beslutade sig för attlämna officersyrket. Avgångarna ligger därmed kvarpå ungefär samma nivå som och nivåernaför är ungefär dubbelt så högasom . konstaterarregeringen att Försvarsmakten påbörjat ett arbeteinom flera områden för att eliminera olika former avindirekt diskriminering som har bidragit till attutestänga kvinnor från officersyrket och att dessaåtgärder inte har hunnit ge några effekter under2001. Däremot bedömer regeringen att åtgärderna kankomma att få en stor betydelse för de kvinnor somfortsättningsvis söker sig till yrket.CivilanställdaAntalet civilanställda (årsarbetare) iFörsvarsmakten var ca 9 000.Målbilden om ca 8 200 årsarbetare vid årsskiftet2002/03 bedömer Försvarsmakten inte kommer att kunnanås. Prognosen för årets slut är ca 8 600årsarbetare.Den sjunkande genomsnittsåldern - från 48 till 45år - är ett trendbrott i positiv bemärkelse. Denvisar att Försvarsmakten vidtagit omfattandeåtgärder i enlighet med vad regeringen tidigareframhållit om betydelsen av att påverkaåldersstrukturen. Nyanställningar har också gettförutsättningar för att personalens kompetensprofilskall överensstämma med de krav som följer medomstruktureringen.Projektet i centrum, som Försvarsmakteninledde för den civilanställda personalen 1998, harfortgått och tagits väl emot i organisationen.Projektet skall utvärderas under 2002.Personal som fullgjort värnpliktUnder 2001 har Försvarsmakten anställt personalmotsvarande ca 180 årsarbetare med stöd av detbefälsförstärkningsavtal som ingåttsmed arbetstagarorganisationerna.ArbetsgivarrollenFörsvarsmakten har redovisat att man gjort enmedveten satsning för att stärka chefernasförutsättningar att företräda arbetsgivaren. Blandannat har för förbands- och skolchefer m.fl.klargjorts förväntningarna på rollen somarbetsgivarföreträdare. Vidare har Försvarsmaktenunder året fastställt ett tiopunktsprogram förpersonalfrågor. Direktiv har utarbetats till staberoch förbandsledningar. Avsevärda avtalsförändringarhar genomförts . De flesta fasta och endel rörliga tillägg som inte är arbetstidsberoendehar tagits bort. Av ett trettiotal tillägg återstårendast ett fast dyktillägg och tre rörliga, nämligenflygrisktillägg, tillfälligt hopptillägg ochammunitionsröjningstillägg. Övriga tillägg ärinarbetade i de individuella lönerna.Ett nytt befattningsvärderingssystem håller på attinföras. Vidare är ett nytt arbetstidsavtalframförhandlat och började gälla den 1 februari2002. Detta innebär bl.a. att det införts ettförenklat sätt att beräkna ersättning förövningsdygn samt begränsningar i att spara tid medanledning av genomförda övningsdygn.Den löneökningstakt som Försvarsmakten harredovisat till i den årligainrapporteringen av löner för identiska individer är5,för samtliga anställda i Försvarsmakten underperioden september 2000 till september 2001.Övertidskostnaden för yrkesofficerare minskade frånca 2000 till ca 73 miljonerkronor 2001 och för civilanställda från ca 61miljoner kronor 2000 till ca 39 miljoner kronor2001.De totala lönekostnaderna, dvs.