bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Medel för dennahar också beräknats under detta anslag.Anslaget 25:71 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. finansierar statsbidrag tillhögre utbildning och forskning som bedrivs avenskilda utbildningsanordnare, i många fall med stödav avtal som staten ingått med vederbörande.Ytterligare en enskild utbildningsanordnare föreslåsfå statsbidrag, nämligen har för avsikt att i enlighet med lagen(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examinabesluta om tillstånd för attutfärda konstnärlig högskoleexamen i konst ochdesign. En förutsättning skall vara att ingaavgifter tas ut av studenterna.De höjda ersättningsbeloppen för helårsstudenteroch helårsprestationer inom utbildningsområdethumaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologioch inom utbildningsområdet vård har beaktats ocksånär det gäller detta anslag.För har regeringenberäknat ett tillskott med somplanerings- och utvecklingsmedel för en satsning påmagisterutbildning i industriell design.Anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. används för verksamhet inomhögskoleområdet för vilken medel inte har ställtstill förfogande under annat anslag. Anslaget användsockså för bidrag till Svenska studenthemmet i Parisoch till anslaget finns bl.a. medel förRekryteringsdelegationen och för extra per capita-ersättning inom . Denanslagspost som avser s.k. särskildalärarutbildningar () föreslås få ett tredubblatbelopp jämfört med innevarande budgetår.Anslagsposten Till regeringens disposition harnästan halverats, jämfört med innevarande budgetår.Anslaget 25:74 Ersättningar för klinisk utbildningoch forskning används för ersättning till vissalandsting enligt avtal om samarbete omläkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbeteom tandläkarutbildning och forskning m.m. Avtalenhar sagts upp av staten och upphör att gälla vidutgången av 2003. En särskild utredare arbetar sedanjuni 2001 med att förhandla fram en nyöverenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om ett nyttsystem för ersättningen.MotionernaOppositionspartiernas förslag beträffande anslagen25:19-25:74 redovisas i bilaga 2 till dettabetänkande i en kolumn för varje parti.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2002/03:Ub558 att anslagen 25:19-25:70 avskaffas(yrkande 12). Motionärerna vill under ett nyttanslag(i bilaga 2 kallat 25:88 Grundläggandehögskoleutbildning) anvisa 15 , vilketär mer än regeringenföreslagit under de grundutbildningsanslag somModeraterna vill avskaffa (yrkande 22). Det nyaanslaget skall fördelas mellan lärosätena medutgångspunkt i studenternas val, heter det imotionen. Vidare vill under ett nyttanslag (i bilaga 2 kallat 25:89 Forskning ochforskarutbildning) anvisa 8 , vilketär mer än regeringenföreslagit under de anslag till forskning ochforskarutbildning som vill avskaffa(yrkande 23). Syftet är att ge den fria forskningenen välbehövlig förstärkning och stärkafinansieringen av doktorander. vill ökaanslaget 25:41 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. med för atttrygga möjligheterna för att bedriva utbildning ochforskning i alternativa former (yrkande 13).Anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. föreslås minskat med 55 miljonerkronor (yrkande 14). vill avskaffaRekryteringsdelegationen, för vilken regeringenberäknat , och minskabeloppet till regeringens disposition under dettaanslag. I motion 2002/03:Ub298 skriver partiet attdet behövs uthålliga resurstillskott under många årtill grundutbildningen för att höja dess kvalitet(yrkande 9 i denna del). Fakultetsanslagen, dvs.anslagen till lärosätena för forskning ochforskarutbildning, bör ökas, enligt Moderaternasmotion 2002/03:Ub486 (yrkande 15). I motion2002/03:Ub360 (m) tar motionärerna upp svårigheternaför den som vill gå vidare till forskarutbildning,eftersom fakultetsmedlen inte räcker till och externfinansiering ofta får formen av stipendier, som integer doktoranden del i de normala trygghetssystemen.Anslagen till grundforskning och forskarutbildningmåste enligt motionärerna höjas.Folkpartiet framför sitt budgetförslag i motion2002/03:Ub323 yrkande 27. Partiet vill attutbyggnadstakten för grundutbildningen skall minskasmed 6 000 platser jämfört med regeringens förslag,och beräknar att därmed istället kan satsas på utbildningens kvalitet(yrkande 3). Dessa förslag anges i bilaga 2 underanslagen 25:90 Minskad utbyggnad av högskoleplatserrespektive 25:91 Ytterligarekvalitetsförstärkningar. föreslår ocksåatt anslås till extra fördelningtill lärosätenas grundutbildningar efter söktryck (ibilaga 2 angivet under 25:92). I motionen anges hurdessa extra medel skall fördelas mellan 15 angivnalärosäten (yrkande 28). Forskning ochforskarutbildning får i förslag ettextra tillskott 2003 med (ibilaga 2 angivet under 25:96 Ökade resurser tillforskning och forskarutbildning). Huvudinriktningenskall enligt vara att öka den andel avforskningsanslagen som går direkt tilluniversiteten. Anslaget 25:72 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. minskas med 300miljoner kronor, varvid dock preparandkurser förakademiker med utländsk bakgrund skall tilldelas 30miljoner kronor utöver regeringens förslag.Folkpartiets budgetförslag för utgiftsområde 16finns också i motion 2002/03:Fi232 yrkande 17.Kristdemokraterna framför sitt budgetförslag imotion 2002/03:Ub418. De vill minskagrundutbildningsanslagen med sammanlagt 60 miljonerkronor för att motsvara en mer realistiskutbyggnadstakt, nämligen 1 000 platser mindre änregeringen räknat med. Detta förslag anges i bilaga2 under 25:90 Minskad utbyggnad av högskoleplatser.Därutöver kan grundutbildningsanslagen minskas med80 avseende outnyttjade per capita-ersättningar (anslag 25:93 i bilaga 2). Därmedskapas utrymme för förslag om etttillskott på för att öka antaletdisputerade lärare (anslag 25:94 i bilaga 2). Devill också öka anslagen till forskning ochforskarutbildning med (anslag25:96 i bilaga 2). Anslaget 25:72 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. villKristdemokraterna minska med sammanlagt 159 100 000kr. De anser att Rekryteringsdelegationen intebehövs, att anslagsposten för per capita-ersättningar inom kanhalveras och att medlen till regeringens dispositionkan minskas med . Däremot vill deöka bidraget till med200 , vilket innebär i det närmaste enfördubbling. Slutligen ingår i Kristdemokraternasbudgetförslag ett anslag till högskoleplatser somförsäljs utanför EES-området till länder och företagsamt enskilda studenter utanför utbytesprogram(anslag 25:95 i bilaga 2). Förslaget ansluter tillutredningsbetänkandet Advantage (SOU2000:92). Förslaget om att slopaRekryteringsdelegationen och att minska den extraper capita-ersättningen inom nätuniversitetframförs också i motion2002/03:Ub448 (yrkandena 4 och 7).Centerpartiets budgetförslag finns i motion2002/03:Ub503. Under anslaget 25:72 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. villCenterpartiet avsätta tillutbyggnad av lärarutbildningen och minska medlentill regeringens disposition med samma belopp.Partiet vill öka anslagen till forskning ochforskarutbildning vid statliga lärosäten medsammanlagt , fördelade mellansamtliga universitet och högskolor medvetenskapsområde. Vidare föreslås ytterligare100 under anslaget 25:73 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorm.m. och ytterligare tillStiftelsen för forskning ochforskarutbildning under anslaget 25:71 Enskildautbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Imotion 2002/03:Ub429 yrkande 2 framför Centerpartietsin uppfattning att lärarutbildningen för förskolanbehöver utökas med 500 platser. En ökning avanslaget 25:52 : Forskning ochforskarutbildning med föreslås imotion 2002/03:Ub479 (c), vilket överensstämmer medvad föreslagit i budgetmotionen.De anslagna medlen för metallbiologisk forskningbör enligt motion 2002/03:Ub248 (c) anvisas tillenheten för metallbiologisk forskning inommedicinska fakulteten vid universitet.Takbeloppet för budgetåret 2003bör enligt motion 2002/03:Ub520 (kd) höjas så attden ökning som föreslagits på tilläggsbudget för2002 permanentas. Samme motionär skriver i motion2002/03:Ub522 att det är nödvändigt att anslåsärskilda medel direkt till förkostnader för tolkar till döva, dövblinda ochhörselskadade studenter, inte minst med tanke påstudenterna, som inte själva skall behöva oroa sigför om studierna är tillgängliga för dem eller ej.I motion 2002/03:Ub460 (c) föreslås att anslagettill skall höjas genomomfördelning inom utgiftsområde 16. Motionärenpåpekar att denna högskola hör till de få som harlyckats rekrytera studenter så att den uppfyllt sittutbildningsuppdrag.Enligt motion 2002/03:Ub221 (m) behöverstatsbidraget till teknik- ochnaturvetenskapscentrum höjas från till25 . Även motion 2002/03:Ub420 (s) tar uppteknik- och naturvetenskapscentrum. Motionärernabefarar att tillkomsten av nya stora sådana centrumkommer att missgynna de mindre och medelstoracentrum som redan finns.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att anvisar anslagen25:19-25:74 enligt regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.Målet att hälften av en årskull skall ha börjathögskolestudier bör enligtutskottets mening ligga fast. Därför är en fortsattutbyggnad av högskoleutbildningen angelägen. Likaangeläget är det att slå vakt om utbildningenskvalitet. Utbyggnaden av grundutbildningen 2003kommer enligt regeringens förslag att bli mindre änvad regeringen tidigare hade planerat. Därmedundviker man att behöva sänka ersättningsbeloppen,vilket annars skulle ha blivit nödvändigt på grundav det generella besparingskravet på 0,7 %.Utskottet kan inte ställa sig bakom ochKristdemokraternas förslag om ytterligarebegränsning av utbyggnaden 2003.Ett viktigt redskap för att slå vakt om kvalitetenär det system för regelbunden kvalitetsutvärderinggenom som är i funktion sedan börjanav 2001 (prop. 1999/2000:28, bet. UbU12, rskr. 180).Budgetsaneringen har medfört attresursnivån för högskoleutbildningen har sjunkit påett sätt som är oroande. Utskottet anser detvärdefullt att det nu blivit möjligt att åter höjade lägsta ersättningsbeloppen iresursfördelningssystemet, nämligen förhumanistiskt, samhällsvetenskapligt, juridiskt ochteologiskt utbildningsområde samt också förutbildningsområdet vård.De kraftiga anslagsökningar på högskoleområdet somföreslås i budgetalternativ är intemöjliga inom den utgiftsram som regeringenföreslagit och som finansutskottet har tillstyrkt.När det gäller förslag om ettanslag till högskoleplatser som försäljs villutskottet framhålla att gällande regelverk intetillåter högskolorna att ta ut avgifter förutbildning från enskilda personer.Uppdragsutbildning kan förekomma, men bara påuppdrag av annan än enskild person. Utskottet ärinte berett att ta initiativ till en förändring idetta hänseende.Utskottet har i det föregående avstyrktCenterpartiets förslag att slopa anslaget 25:10Bidrag till personalförstärkningar i skola ochfritidshem. Det finns inte utrymme för de i och försig önskvärda förstärkningarna av anslagen tillforskning och forskarutbildning, som Centerpartietföreslår, utan kraftiga minskningar på andra anslaginom utgiftsområdet. Fördelning avlärarutbildningsplatser mellan olikaämneskombinationer, inriktningar ochspecialiseringar beslutas av de lärosäten somanordnar lärarutbildning. De skall enligtregeringens föreskrifter göra detta efter hörande avHögskoleverket och . Utskottet anserinte att bör uttala sig särskilt om justdimensioneringen av utbildningen av förskollärare.Under anslaget 25:72 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. har regeringen, somframgått av redovisningen ovan, räknat med enkraftig ökning av insatserna för särskildalärarutbildningar ().Riksdagen anvisar medel på anslag till varjestatligt lärosäte. Det är lärosätets styrelse sombeslutar om den närmare fördelningen mellan olikainstitutioner, avdelningar, centrumbildningar ochliknande. Utskottet anser inte att börgöra något uttalande i enlighet med motion2002/03:Ub248.Regeringen har i propositionen redovisat enomfördelning av resurser till grundutbildningenmellan lärosätena, mot bakgrund av erfarenheterna avhur dessa har lyckats rekrytera studenter ochuppfylla sina utbildningsuppdrag. Utskottet utgårfrån att regeringen även kan föreslåsådana omfördelningar, när det är motiverat utifråntillströmningen till olika lärosäten. börenligt utskottets mening avslå motion 2002/03:Ub520.Högskolan i fick på tilläggsbudget 1 för2002 (prop. 2001/02:100 s. 148, bet. FiU21, rskr.326) en kraftig ökning av sitt anslag och föreslås ibudgetpropositionen få ytterligare en ökning 2003.Utskottet anser inte att har anledning attbegära att regeringen ytterligare omfördelar medeltill denna högskola och föreslår därför attriksdagen avslår motion 2002/03:Ub460.Stöd till studenter med funktionshinderfinansieras dels av respektive lärosätes egetanslag, dels med medel från en särskild anslagspostinom universitets anslag förgrundutbildning. Utskottet anser att denna ordningtills vidare bör bestå och avstyrker därför motion2002/03:Ub522.Statsbidragen till teknik- ochnaturvetenskapscentrum finansieras inom ramen föranslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. Utskottet utgår från attregeringen beaktar behoven för dessa centrum i sittbudgetarbete. bör enligt utskottets meninginte göra några uttalanden enligt motionerna2002/03:Ub221 och 2002/03:Ub420.Införandet av lärosätenas för de statligaavtalsförsäkringarna i de reguljära anslagen kaneventuellt få effekter som inte i alla delar äravsedda eller förutsedda. Utskottet har noterat attRiksdagens revisorer i förslag 2001/02:RR21konstaterar att den försäkringsmodell som användsför att finansiera de statliga avtalsförsäkringarnamedför två huvudsakliga problem, nämligen dels attpremierna varierar kraftigt , delsatt premierna riskerar att verkaåldersdiskriminerande. Revisorerna föreslår ettantal tillkännagivanden till regeringen. Förslagenkommer att behandlas av längre fram underdetta riksmöte.Principer för resursfördelning tillgrundläggande utbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra något uttalande omatt resursfördelningen mellan lärosätenaskall styras av studenternas val i störreutsträckning än i dag.Jämför reservation 13 (m, fp, kd).MotionernaModerata samlingspartiet hävdar i motion2002/03:Fi231 yrkande 14 att fördelningen av platseri högskolan skall baseras på utbildningens kvalitetoch studenternas val av lärosäte. Institutionellkonkurrens mellan olika lärosäten i landet är brabåde för studenterna och för samhället, skriverModeraterna i motion 2002/03:Ub486 yrkande 8. Demenar att denna konkurrens motverkas avbegränsningar i studenternas fria val och av enpolitiserad medels- och platstilldelning. Principenbör vara, anser motionärerna, att såväl plats- sommedelstilldelningen styrs av efterfrågan frånstudenterna. I en övergångsperiod är enligtmotionärerna en tänkbar modell att hälften av medlenföljer studenten till inskrivningen och hälften geslärosätet vid examen. Även i motion 2002/03:N305yrkande 4 skriver att lokaliseringen avhögskoleplatser skall styras av studenternas val avstudieort.Folkpartiet vill enligt motion 2002/03:Ub323yrkande 1 införa ett system med studentpeng.Motionärerna skriver att staten i storutsträckning styr resurser till ämnen och kurser somden anser att studenterna bör ägna sig åt. Med enstudentpeng skulle det i stället vara studenternasval som avgör fördelningen av platser både mellanskilda ämnen och mellan olika lärosäten. Liknandeförslag framförs av i motion2002/03:N397 yrkande 16.Kristdemokraterna anser enligt motion2002/03:Ub448 yrkande 5 också att studenternas val ihögre grad än skall vara avgörande förplatstilldelningen.I motion 2002/03:Ub429 yrkande 3föreslås en ökad flexibilitet för de enskildalärosätena att göra omfördelningar avutbildningsplatser utifrån antalet sökande tillolika utbildningar.Ett mer flexibelt system vad gäller de s.k.takbeloppen i den högre utbildningen begärs i motion2002/03:Ub450 (v). Motionären menar att staten börompröva takbeloppen två gånger under löpandeverksamhetsår, t.ex. i anslutning till bokslutet ochdelårsbokslutet. Samma förslag läggs fram i motion2002/03:Ub524 (kd).Lärosätena ser enligt motion 2002/03:Ub378 (s)dagens system för resurstilldelning som ett hinderför att anordna distansutbildning ochutbildningsalternativ som passar vuxenstuderande.Motionären vill att regeringen skall se översystemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Motioner med samma inriktning som de nu aktuellayrkandena från , ochKristdemokraterna har behandlats av vidvarje under den senaste mandatperioden,senast i betänkande 2001/02:UbU4 s. 33 f. Utskottetanser fortfarande att grunddragen i detresurstilldelningssystem som infördes - efterförslag av den dåvarande borgerliga regeringen - börligga fast. Styrningen från statens sida avutbildningsutbudet har dock mildrats under desenaste åren, i följande hänseenden. Begränsningenav hur många helårsprestationer som ett lärosäte kanfå ersättning för inom olika utbildningsområden harslopats, dock med visst undantag för konstnärligaområden. Examensmål finns för betydligt färreexamina än när systemet infördes. Staten anger - mednågra få undantag i form av särskilda åtaganden -inte vilka utbildningar som lärosätena skall anordnaeller med vilket antal platser.Uppbyggnaden av starka och stabila högskolor isamtliga län i landet är enligt utskottets meningmycket viktig för landets utveckling. Det ärnödvändigt att lärosätena i förväg vet vilkaresurser de kan räkna med att disponera underbudgetåret. Möjligheter till omdisponering mellanlärosätena finns, vilket visas av regeringensförslag i de båda senaste budgetpropositionerna ochi tilläggsbudgetförslag. Det är viktigt att allalärosäten - även de små och relativt nyetablerade -får ett tillräckligt studentunderlag för att kunnabygga upp lärarkompetens och andra resurser. bedömning skulle en resursfördelning somhelt styrdes av studenternas val av studieort intekunna tillgodose detta behov.Yrkandet i motion 2002/03:Ub429 avstyrks eftersomden möjlighet som motionärerna vill se redan finnsmed det gällande systemet.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte begäraatt regeringen omprövar takbeloppen två gånger perår. Motionerna 2002/03:Ub450 och 2002/03: Ub524 böralltså avslås.När det gäller distansutbildning påminnerutskottet om att regeringen i budgetförslaget avsattmedel för att ge kurser inom nätuniversiteten extra per capita-ersättning på . Det ärännu för tidigt att dra slutsatser om effekten avdetta och av tillkomsten av nätuniversitetpå utbudet av kurser som passar vuxenstuderande.Motion 2002/03:Ub378 avstyrks.Principer för tilldelning av anslag tillforskning och forskarutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte begära någon redovisningfrån regeringen av dess beräkningsgrunder närdet gäller fördelningen av anslag tillforskning och forskarutbildning.MotionernaTvå motioner - 2002/03:Ub343 (kd) och 2002/03:Ub469(c) - tar upp det s.k. fakultetsanslaget tillLinköpings universitet. Motionärerna anser att denfördelningsnyckel som tillämpas missgynnarLinköpings universitet. I den förstnämnda motionensägs att om samma principer skulle gälla förLinköpings som för , skulleLinköpings universitet få ytterligare 720 miljonerkronor till forskning och forskarutbildning (yrkande1). Regeringen bör få i uppdrag att redovisa sinaberäkningsgrunder, som inte är kända (yrkande2). En fördelningsnyckel som likställer olikahögskolor enligt särskilt fastställda kriterierskulle ge också möjligheteratt utvecklas på likvärdiga villkor, heter det imotion 2002/02:Ub469.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Det finns inte någon fördelningsnyckel som styrhur anslagen till de olika lärosätena till forskningoch forskarutbildning dimensioneras. En särskildutredare fick i uppdrag att utreda vissafrågor rörande högskolans styrning (dir. 1999:70).Utredaren skulle bl.a. överväga hur fördelningen avanslag för forskning och forskarutbildning kanutformas. Bedömningen skulle baseras påkvalitetsomdömen med anknytning till bl.a.lärosätets profilering. I betänkandet Högskolansstyrning (SOU 2000:82) har dock utredaren intelämnat något förslag om ett nytt tilldelningssystem.Utskottet utgår från att behovet av möjligheter attutvecklas på likvärdiga villkor utgör en av defaktorer som regeringen beaktar vid sin beredning avförslag till budget. Någon väsentlig förändring avstorleksförhållandena mellan de olika universitetensanslag till forskning och forskarutbildning ärendast möjlig om det ekonomiska utrymmet totalt settökar. En omfördelning mellan lärosätena inom denekonomiska ram som gäller för medel tillforskning och forskarutbildning skulle skapa storaproblem vid andra lärosäten, vilket utskottet inteanser det befogat att medverka till.Dimensionering och lokalisering av utbildninginom vårdområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker förslag omtillkännagivanden när det gäller utbyggnadoch lokalisering av utbildning inomvårdområdet. Utbyggnad av farmaceutiskutbildning och av sjuksköterskeutbildning harredan inletts.Jämför reservation 14 (kd).MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion 2002/03:So509yrkande 9 ett tillkännagivande om att det måstetillskapas fler utbildningsplatser inom vårdområdet,bl.a. på läkar- och sjuksköterskeutbildningarna.Enligt motion 2002/03:Ub242 (kd) bör antaletplatser på läkarutbildningen utökas för att motverka den redanbefintliga läkarbristen och tillgodose att vårdskall finnas tillgänglig i hela landet.En omfördelning av utbildningsplatser inomvårdområdet bör göras så att fler platser erbjudsvid universiteten och högskolorna i , ansermotionärerna i motion 2002/03:Ub428 (c). Motion2002/03:Ub403 (s) tar upp farmaceututbildningen.Mitthögskolan och bör få del av denya utbildningsplatser som kommer att blinödvändiga, anser motionärerna. I båda motionernahänvisas till bristen på personal inom vårdyrkena iNorrland och vikten av att utbildningen kan erbjudasi , vilket ökar utsikterna att de utbildadeockså blir yrkesverksamma där.I motion 2002/03:Ub407 (s) sägs attHälsohögskolan, som ingår i ,har en bred kompetens inom området vårdutbildningar.Motionärerna anser att utbildning inomföretagshälsovård bör tillskapas vid denna högskola.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.En utökning av sjuksköterskeutbildningen inleddesför , och medel för ytterligareutökning ingår i regeringens budgetförslag sombehandlas i detta betänkande. I fråga omläkarutbildningen konstaterar utskottet attbedömningarna av behovet av utbildningsplatser harsvängt kraftigt . bedömderegeringen att antalet examinerade läkare bordekunna öka inom ramen för befintliga resurser.Regeringen fastställde examensmål förläkarutbildningen. /95 minskadesanslagen till de universitet som anordnarläkarutbildning, i syfte att minska antaletnybörjarplatser med 120 mot bakgrund av bedömningenatt tillgången på examinerade läkare vida överstegden förväntade efterfrågan. ficklärosätena i uppdrag att under perioden 1997-1999minska antalet helårsstudenter i läkarutbildning,jämfört med föregående treårsperiod. Följande årfick medel för en utökning avläkarutbildningen med 20 nybörjarplatser. Examensmålför läkarexamina har inte uppställts /96.Samtliga lärosäten som anordnar läkarutbildningfår enligt regeringens förslag medel för utbyggnadav grundutbildningen . De har befogenhet attinom sina ekonomiska ramar anordna läkarutbildningmed den dimensionering som lärosätet anser möjligmed hänsyn till kvalitetskraven och tillgången påpersonal m.m.Mot bakgrund av det som här redovisats anserutskottet inte att bör göra någotuttalande om läkarutbildningens dimensionering.En kraftig ökning av antalet utbildade farmaceuterär att vänta , på grund av den utökning avreceptarieutbildningen som inleddes höstterminen2000. Då startades receptarieutbildning vidGöteborgs universitet och . Åretdärpå startades receptarieutbildning även vidLinköpings universitet.