bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — Utskottet noterar att inkomstprövningen avänkepensionerna upphör och att tider under vilkenomställningspension kan utgå förlängs fr.o.m. 2003.Regeringen har vidare aviserat sin avsikt attåterkomma med förslag som förlänger den inledandeomställningspensionen 2005.Utskottet vill i sammanhanget erinra om attutskottet i betänkande 1999/2000:SfU13, och senast iyttrande 2001/02:SfU1y, har förutsatt att regeringenåterkommer med förslag till om det visarsig ekonomiskt möjligt att tidigarelägga denaviserade förlängningen till tolv månader.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf329 yrkandena 1och 3 i denna del, Sf377 yrkandena 4 och 10 i dennadel samt Fi232 yrkande 14 i denna del.20:3 Bostadstillägg till pensionärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:3Bostadstillägg till pensionärer. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget 20:3.Riksdagen bör avslå motion ombostadstillägg vid särskilt boende.Jämför reservation nr 51 (m, fp, c)Gällande ordningDet kommunala bostadstillägget till pensionärerersattes fr.o.m. med ett statligtbostadstillägg till pensionärer (). Fr.o.m. 2003regleras BTP i lagen (2001:761) om bostadstilläggtill pensionärer m.fl.BTP är en inkomstprövad förmån som med nuvaranderegler kan utges till den som uppbär folkpension iform av ålderspension (från ), förtidspensioneller efterlevandepension. Från den 1 april 1997gäller att endast privatbostadsfastighet ellerprivatbostadsrätt som permanent bebos av denpensionsberättigade skall vara undantagen fråninkomstprövningen av BTP. Detta innebär att äveninnehav av bl.a. fritidsfastighet kan påverkabostadstilläggets storlek.I och med ålderspensionsreformen fr.o.m. 2003avskaffas det särskilda grundavdraget förpensionärer. För att kompensera för detta kommerbruttopensionerna att höjas, vilket leder till attnuvarande system för BTP måste anpassas till dehöjda bruttopensionerna. Det nya BTP skall varatidsbestämt. Utgångspunkten är att beslut om BTPskall gälla . Är förhållandena okompliceradekan beslutsperioden i stället vara upp till tre år.Vidare skall den försäkrade ha en huvudsaklig ochlångsiktig försörjning av pension eller uppbärasjuk- eller aktivitetsersättning. Partiellålderspension och omställningspension kommer inteatt grunda rätt till det nya BTP. Inte helleränkepension till kvinnor födda eller senare,som grundar sig på dödsfall efter utgången av 2002,föreslås ge rätt till BTP.För ensamstående bidragstagare skall BTP lämnasmed högst av bostadskostnaden till den deldenna inte överstiger . För engift bidragstagare skall BTP lämnas avdennes del av bostadskostnaden till den del dennainte överstiger . Bostadskostnadenför gift bidragstagare, vars make inte är berättigadtill BTP, föreslås således beräknas till hälften avmakarnas totala bostadskostnad - till skillnad motnuvarande regler där BTP beräknas efter helabostadskostnaden. införs ett fribelopp vidinkomstberäkningen för den make som saknar rätt tillBTP, vilket delvis neutraliserar försämringen.Inkomstbegreppet kommer i huvudsak att följaskattelagstiftningen med vissa tillägg.Förutom BTP kan förmånen särskilt bostadstillägg(SBTP) betalas ut som en utfyllnad om inkomstenunderstiger summan av en skälig bostadskostnad ochen skälig levnadsnivå. Från och med den 1 januari2001 höjdes den skäliga bostadskostnaden från högst5 till högst . Vidarehöjdes den skäliga levnadsnivån med 6 procentenhetertill av prisbasbeloppet för ensamstående ochtill för gift pensionär.BudgetpropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslag 20:3 Bostadstillägg tillpensionärer anvisar ett ramanslag på 10 735 miljonerkronor.Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionäreroch särskilt bostadstillägg till pensionärer.Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. Deutgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främstprisbasbeloppsutvecklingen,boendekostnadsutvecklingen och utvecklingen avmedelpensionerna.Utgifterna för anslaget uppgick till . Det anvisade anslagsbeloppet var . Anslaget beräknasöverskridas med . Detta innebäratt anslagskrediten kan komma att utnyttjas under2002.Den långsiktiga trenden för anslaget är attantalet som uppbär BTP minskar. Det är framför alltantalet ålderspensionärer med BTP som sjunker.Anledningen till denna minskning är att de nyblivnapensionärerna, i genomsnitt, har högre pensionjämfört med dem som redan uppbär pension.Regelförändringarna som träder i kraft den 1 januari2003 innebär en tillfällig nivåhöjning av antaletsom uppbär BTP. Den långsiktiga trenden att antaletsom uppbär BTP minskar förväntas dock kvarstå.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaI motion Sf356 av m.fl. (m) yrkande 1begärs ett tillkännagivande om att BTP skall ersätta90 % av bostadskostnaden mellan och 4 500 kri månaden. Motionärerna framhåller att utformningenav BTP har verkat kostnadsdrivande på framför alltkommunernas hyressättning. För pensionärer med fullBTP innebär förslaget som mest en försämring med 144kr . Detta kompenseras av Moderaternasförslag om höjning av grundavdraget, vilket innebäratt en pensionär med garantipension får ca 130respektive mer efter skatt 2003respektive 2004. I yrkande 2 begär motionärerna attriksdagen beslutar att för tillanslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisa570 mindre än vad regeringenföreslagit.FolkpartietI motion Sf377 av och () yrkande 3 begärs att beslutar attfr.o.m. skall fritidsfastighetinte ingå i underlaget för inkomstprövning av BTP.Motionärerna framhåller att vid inkomstprövningenbeaktas inte eventuellt värde av ett småhus som ärden sökandes permanentbostad, däremot värdet av enfritidsfastighet. Följderna kan ibland stå i stridmed ambitionen att människor med likartadeförhållanden också skall behandlas lika inom olikatrygghets- eller bidragssystem. Det kan också få denolyckliga effekten att påskynda avyttringen av ettfritidshus som kan ha stor betydelse för den äldreslivskvalitet. I motionen yrkande 10 i denna del ochi motion Fi232 av m.fl. (fp) yrkande14 i denna del begärs att beslutar att till anslaget 20:3 Bostadstilläggtill pensionärer anvisa mer änvad regeringen föreslagit.KristdemokraternaÄven i motion Sf329 av m.fl. (kd) yrkande2 begärs att beslutar att fritidsfastighetinte skall ingå i underlaget för inkomstprövning avBTP. Motionärerna framhåller att fritidsfastigheterkan ha ett så högt taxeringsvärde att det omöjliggörBTP och att det inte är rätt att människor skalltvingas till en försäljning av fastigheten ochdärmed till en försämring av livskvaliteten för atterhålla BTP. I motionen yrkande 3 i denna del begärsatt beslutar att till anslaget 20:3Bostadstillägg till pensionärer anvisa 90 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) föreslår i motion Sf353i denna del att beslutar att avbostadskostnaden skallkunna läggas till grund för BTP. Motionärerna menaratt den i motionen under anslaget 20:1Ålderspensioner föreslagna höjningen avgarantipensionen med samtCenterpartiets förslag till sänkta inkomstskatterbättre tillgodoser de sämst ställda pensionärernasbehov. Vidare begärs att beslutar att till anslaget 20:3 Bostadstilläggtill pensionärer anvisa mindreän vad regeringen föreslagit.Övrig motionI motion Sf229 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande att BTP inte skall kunnautbetalas för icke frivilligt boende i tvåbäddsrum isärskilda boendeformer för äldre. BTP för dettaändamål bör inte utgå fr.o.m. den 1 juli 2005.Motionärerna framhåller att det fortfarandeförekommer att äldre människor i särskildaboendeformer i vissa kommuner får bo tillsammans medicke anhöriga, trots att de hellre skulle vilja haett eget rum. Regeringen har givit berörda kommuneren signal om att fortsatt ofrivilligt tvåbäddsboendekan delfinansieras av staten med bidrag och attdetta därmed erkänns som en framåtgodtagbar boendeform. ståndpunkt bör bliatt de som inte vill bo tillsammans med andra inteskall tvingas att göra det, och att bidrag för dettaskall vara tillfälligt undantag med den 30 juni 2005som en klart angiven sista dag.Utskottets ställningstagandeAnslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärerDen höjdes ersättningsnivån ibostadstillägget till pensionärer från till . Det innebar att de pensionärer som hade de lägstainkomsterna sattes i främsta rummet. Då enövervägande del av BTP-tagarna var kvinnor hadehöjningen även den effekten att kvinnor med lågapensioner gynnades. höjdes taketi BTP från till och golvet om 100kr togs bort. Vidare höjdes den skäliga levnadsnivåni SBTP till avprisbasbeloppet för ensamstående och till 108,4 %för gift pensionär. Regeringen anförde i dettasammanhang att det fanns skäl att föreslåytterligare åtgärder som i första hand tog sikte påde pensionärer som hade lägst inkomster och att deti den gruppen i hög utsträckning återfanns kvinnor.Enligt regeringen hade undersökningar visat att deti första hand var pensionärer med högaboendekostnader som fanns representerade i gruppenmed lägst inkomster. Genom att förbättra villkorenför bostadsstöd uppnåddes således etttillfredsställande resultat för de aktuellapensionärsgrupperna. Utskottet delade de avregeringen framförda uppfattningarna.Regeringen föreslog härefter i budgetpropositionen2001/02:1 förbättringar av BTP fr.o.m. den 1 januari2002 dels i form av en höjning av ersättningsnivånfrån till av bostadskostnaden , dels vid fastställande av bostadskostnad atthemmavarande barns andel av bostadskostnaden skulleingå om barnet inte fyllt , i stället för 18år, eller om barnet fick studiehjälp eller förlängtbarnbidrag. En ytterligare förutsättning var attbarnet inte var självförsörjande.Utskottet noterade i betänkande 2001/02:SfU1 attförstnämnda förbättring skulle komma att gynna dengrupp pensionärer, däribland många kvinnor, som hadede lägsta inkomsterna och såg således positivt påförslaget, som tillstyrktes.Beträffande åldersgränsen för hemmavarande barnnoterade utskottet att denna förbättring i förstahand berörde personer med änkepension ellerförtidspension och i begränsad utsträckningålderspensionärer. Utskottet förklarade sig positivttill förslaget.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attnågon försämring i bostadstillägget inte skallgöras.Beträffande frågan om huruvida innehav avfritidsfastighet skall påverka inkomstprövningen avbostadstillägget, anser utskottet att det är rimligtatt inte enbart kapitalavkastningen utan att ävensjälva förmögenhetsinnehavet påverkar denbidragsberättigades rätt till BTP. Enfritidsfastighet inbringar inte någon verkliginkomst för den bidragsberättigade, även om den ären tillgång som kan omvandlas till likvida medel.För att uppnå det s.k. saneringsmålet ansågregeringen att det var nödvändigt att ävenförmögenhet i form av fritidsfastighet beaktades vidinkomstberäkningen. Detta blev också riksdagensbeslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:SfU1, rskr.1996/97:126).I den av beslutade nya BTP-lagenär stödet utformat som ett individinriktat stöd avgrundskyddskaraktär, där bidragstagarens samladeekonomi skall vara avgörande för rätten till stöd.Värdet av fritidsfastighet är inte undantaget vidberäkningen av förmögenhetstillägget.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attdet inte finns skäl att undanta värdet avfritidsfastighet vid beräkningen av årsinkomsten.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf329 yrkandena 2och 3 i denna del, Sf353 i denna del, Sf356, Sf377yrkandena 3 och 10 i denna del samt Fi232 yrkande 14i denna del.Övrig motionEnligt såväl nuvarande bestämmelser som enligt debestämmelser som träder i kraft den 1 januari 2003gäller för bostad i särskild boendeform att BTPendast lämnas för boende i lägenhet eller för boendei en- och tvåbäddsrum. Regeringen uttalade iproposition 2001/02:119 i frågan att principielltgäller fortfarande att det är tveksamt om boende itvåbäddsrum är ett sådant boende som bör berättigatill BTP. Regeringen anser emellertid att detalltjämt finns skäl för att lämna BTP för boende itvåbäddsrum eftersom alla inte önskar eget rum. Detär t.ex. rimligt att två makar som delar rum bör fåBTP, dvs. omvänt vore det orimligt om makarna vartvungna att bo i var sitt enkelrum för att få BTP.Även andra personer kan vilja dela rum. vara två syskon eller personer som i ett visstskede helt enkelt inte vill vara ensamma.Sammanfattningsvis är det enligt regeringen rimligtatt BTP skall kunna lämnas för boende i tvåbäddsrumåtminstone när båda har valt detta. En sådanavgränsning i reglerna är dock tveksam, eftersom detfria valet kan kännas påtvingat särskilt som "ettfritt val" innebär en ekonomisk vinst förpensionären. Regeringen gör därför bedömningen attBTP även fortsättningsvis bör kunna lämnas förboende i tvåbäddsrum.I betänkande 2001/02:SfU17 uttalade utskottetföljande. Utskottet instämmer i regeringensbedömning att det måste finnas möjlighet att få BTPför boende i tvåbäddsrum under förutsättning att deboende själva valt det. Däremot är det i principinte rimligt att BTP lämnas för ofrivilligt sådantboende. Att införa en regel som ger rätt till BTPvid frivilligt boende i tvåbäddsrum men inte annarsär emellertid inte är någon framkomlig väg. Så längeboende i tvåbäddsrum existerar torde en sådan regelleda till att även personer som inte valt denna formav boende kommer att hävda motsatsen för att komma iåtnjutande av BTP. Emellertid utgör det förhållandetatt det fortfarande förekommer ofrivilligt boende itvåbäddsrum det stora problemet. Oavsett om reglernaför BTP ger felaktiga signaler till kommunerna ellerej kan detta problem inte angripas på annat sätt ängenom att antalet tvåbäddsrum i särskilt boendeminskar. Som framgår av propositionen sker också enstadig minskning av antalet pensionärer med boende itvåbäddsrum genom ny- och ombyggnad aväldrebostäder. Antalet pensionärer som får BTP förboende i tvåbäddsrum är 1 266.Antalet har minskat eftersom tvåbädds-och flerbäddsrum successivt minskar i antal. - Föratt råda bot på problemet med ofrivilligt boende itvåbäddsrum är det enligt utskottets mening viktigtmed en fortsatt satsning på enbäddsrum i särskiltboende. Utskottet förutsätter att kommunernafortsätter att verka för en minskning av antalettvåbäddsrum till förmån för enbäddsrum. Om så intesker kan frågan om reglerna för BTP behövaaktualiseras på nytt.Utskottet vidhåller sitt nu redovisadeställningstagande och avstyrker därmed motion Sf229.20:4 DelpensionRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:4Delpension.Gällande ordningDelpensionen är under avveckling eftersom detreformerade ålderspensionssystemet ger ett stortutrymme för partiellt uttag av ålderspension såvälföre som efter . Delpension har intekunnat beviljas efter . De sistautbetalningarna kommer att göras i december 2004.Rätt till delpension förelåg från den månad denförsäkrade fyllde . Syftet med pensionen är attmöjliggöra en successiv övergång från förvärvsarbetetill pension för de personer som är mellan 61 och 64år.BudgetpropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2002 till anslag 20:4 Delpension anvisar ettramanslag på 115,320 miljoner kronor.Utgifterna för anslaget uppgick till 260,1miljoner kronor. Det anvisade anslagsbeloppet var297,. Anslaget beräknasunderskridas med 30 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.20:5 ÄldreförsörjningsstödRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:5Äldreförsörjningsstöd.Anslaget är nytt . Stödet, som är heltinkomstprövat, skall garantera de personer som ärbosatta i och är eller äldre en vissskälig levnadsnivå. Dessutom kan ersättning ges fören skälig bostadskostnad på högst permånad, dvs. samma nivå som gäller för det särskildabostadstillägget. De som kan komma att beviljasäldreförsörjningsstöd är personer som har fyllt 65år och som inte uppfyller bosättningskravet föroavkortad garantipension. I den mån de inte kanförsörja sig på annan pension är denna grupp idagsläget i stor utsträckning hänvisad tillsocialbidrag.BudgetpropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslag 20:5 Äldreförsörjningsstöd anvisarett ramanslag på 735 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghetför familjer och barnPolitikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattarförutom utgiftsområde 12 anslaget 21:1 Bostadsbidraginom utgiftsområde 18. Statens utgifter inompolitikområdet beräknas uppgå till 56,7 miljarderkronor . Statens övriga ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna är studiebidragen, underutgiftsområde 15, samt maxtaxan i barnomsorgen,under utgiftsområde 16.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn omfattar allmänna barnbidrag inklusiveflerbarnstillägg och förlängt barnbidrag,föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till internationellaadoptioner, barnpension och efterlevandestöd tillbarn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samtpensionsrätt för barnår.Finansutskottet har för i enlighetmed regeringens förslag föreslagit att ramen förutgiftsområdet fastställs till 52 889 miljonerkronor (bet.2002/03:FiU1).Familjepolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill tillägg i målformuleringen för denekonomiska familjepolitiken, dvs. attskillnaderna i de ekonomiska villkoren mellanfamiljer med och utan barn skall minska inomramen för den generella välfärden.Riksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av barnomsorgskonto, om höjtbarnbidrag för barn i åldern och omfamiljepolitikens inriktning i övrigt.Jämför reservationerna nr 52 (fp), 53 (kd)och 54 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen att måletför den ekonomiska familjepolitiken skall vara attskillnaderna i de ekonomiska villkoren mellanfamiljer med och utan barn skall minska inom ramenför den generella välfärden. "Inom ramen för dengenerella välfärden" är ett tillägg jämfört medtidigare formulering och enligt regeringen möjliggördet ett långsiktigt arbete för att stärka dengenerella politiken.Regeringen anför vidare att generella system påsikt ger goda fördelningseffekter, som dehar en hög legitimitet. Genom mer generella bidragkommer systemens långsiktiga stabilitet ocheffektivitet att öka, vilket enligt regeringenskapar trygghet och gynnsamma förutsättningar förett ökat barnafödande.I propositionen anges att det familjeekonomiskastödet bör utformas så att barnfamiljernashandlingsutrymme och möjligheter att själva påverkasin ekonomiska situation ökar, som stödettill de mest utsatta grupperna förblir starkt.Regeringen överväger en strukturell omläggning avfamiljepolitiken i denna riktning. Ambitionen är attkombinera en politik för sysselsättning och tillväxtmed en politik för ökad rättvisa och minskadeklyftor.Barnens bästa är enligt propositionenutgångspunkten för familjepolitikens utformning. Engrundläggande strävan är att skapa förutsättningarför jämlika uppväxtvillkor för alla barn, vilket kanåstadkommas dels genom att stödja föräldrarna attklara de ekonomiska åtaganden som är viktiga förbarnens välfärd under deras uppväxttid, dels genomatt erbjuda möjligheter att kombinera föräldraskapmed förvärvsarbete eller studier. En fortsatt ökningav männens uttag av föräldrapenning är, enligtregeringen, också önskvärd. I detta syfte infördesytterligare en mamma- och pappamånad 2002.I propositionen anges vidare att de senaste årensekonomiska återhämtning i kombination med ökadsysselsättning och sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagare har gynnat barnfamiljerna.Dessutom har en rad insatser inom politikområdet,bl.a. höjda barnbidrag och utbyggnaden avföräldraförsäkringen, genomförts i syfte attförbättra barnfamiljernas situation. Även åtgärdervidtagna utanför politikområdet, t.ex. införandet avmaxtaxan inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen, förväntas få stor betydelse förbarnfamiljernas ekonomi.MotionerFolkpartietI motionerna Sf376 av m.fl. (fp)yrkande 1 och A241 av m.fl. (fp)yrkande 1 begärs tillkännagivande om att införa ettbarnkonto för barn i förskoleåldern . Kontot skall omfatta per barn ochskall användas under barnets förskoleålder enligtfamiljens egna önskemål.I motion L319 av m.fl. (fp)yrkande 16 begärs tillkännagivande ombarnfamiljernas ekonomiska utsatthet. I motionenanförs att liberalerna vill genomföra enfamiljepolitisk reform som ger mer makt och störremarginaler i barnfamiljernas vardag - bl.a. genomatt de ges ökade möjligheter att själva bestämma hurbarnomsorgen skall utformas.KristdemokraternaI motion Sf380 av m.fl. (kd) yrkande 37i denna del begärs beslut om att införa ettbarnomsorgskonto. Barnomsorgskontot skall omfatta80 för barn som fyller , med enbegränsning av uttaget på maximalt perbarn och år. I motion Sf379 av m.fl.(kd) yrkande 3 i denna del begärs tillkännagivandeom att införa ett barnomsorgskonto enligt sammamodell, vilket skulle göra det möjligt förensamstående föräldrar att gå ner i arbetstid.Alf m.fl. (kd) betonar i motion Sf380familjens oersättliga ställning och uppgift isamhället samt behovet av att uppvärderaföräldrarollen. Motionärerna anser vidare attlagstiftningen samt sociala och ekonomiskastödformer bör utformas så att de innebär ett stödför stabila relationer. Enligt motionärerna finnsäven ett behov av att sammanställa information förföräldrastödjande verksamhet, i likhet med detnorska Föräldrahanteringsprogrammet. Föräldrarnasönskemål att få mer tid för barnen bör ocksåuppfyllas och begreppet hemarbete måste uppvärderas.Vidare anser motionärerna attsubsidiaritetsprincipen skall vara utgångspunktenför familjepolitiken. Så många beslut som möjligtskall fattas av familjen själv. Stat och kommunskall underlätta - inte styra - föräldrarnas val.Kristdemokraterna anser att det nuvarande systemethar brister ur såväl fördelningspolitisk synvinkelsom valfrihetssynpunkt, varför motionärerna vill haen familjepolitisk reform där man t.ex. medgeralternativa barnomsorgsreformer och gynnarresurssvaga hushåll. I motionen, yrkandena 1, 5, 6,8, 11, 17, 19 och 27, begärs tillkännagivanden omovanstående.Även i motion Sf379 av m.fl. (kd)yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om attfamiljestödet skall ha en bättre fördelningspolitiskprofil.I motion Sf238 av Skånberg (kd) yrkandena 1,2 och 4 begärs tillkännagivanden om att stödjaflerbarnsidealet, om stöden till barnfamiljernagenom bostadsbidrag, barnbidrag och vårdnadsbidragoch om att låta konsekvenspröva varje beslut frånregering och riksdag för att se hur det gagnar ochpåverkar familjen. I motion A242 av . (kd) yrkande 28, slutligen, begärs etttillkännagivande om vikten av att uppvärderahemarbete och anhörigvård.CenterpartietI motion So250 av m.fl. (c) yrkandena7 och 13 i denna del begärs ett tillkännagivande omprinciperna för en ny familjepolitik med ökatsjälvbestämmande, bättre möjlighet att kombinerafamiljeliv och arbetsliv samt mer tid för barnen.Detta förutsätter, enligt motionärerna, attfamiljernas ekonomiska utrymme stärks samt attföräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnensuppväxt när det gäller både barnomsorg och skola.Därför föreslås i motionen höjda barnbidrag för barni åldern . Bidraget föreslås höjas successivtfram till 2006.VänsterpartietGudrun m.fl. (v) begär i motion Sf311yrkande 1 ett tillkännagivande om att politikområdetEkonomisk familjepolitik i stället bör hetaEkonomisk barnpolitik, i syfte att sätta barnen icentrum.