bet · GP01SKU17 · 2002-03-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om jordbruketsmiljö- och energiskatter. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:MJ526 yrkande 14 och avslårmotionerna 2001/02:Sk326, 2001/02:Sk362 yrkande 1,2001/02:Sk417 yrkandena 1, 2 och 5, 2001/02:Sk433 yrkandena 2 och 6, 2001/02:Sk450 yrkande 5,2001/02:Sk468 yrkandena 13, 2001/02:MJ336 yrkande5, 2001/02:MJ340 yrkande 2, 2001/02:MJ341 yrkande 1, 2001/02:MJ343 yrkandena 4 och 5,2001/02:MJ423 yrkande 10 och 2001/02:MJ464 yrkande4.StällningstagandeJordbruket har både positiva och negativaeffekter på miljön och utmaningen för framtidenär att minska den negativa miljöpåverkan. Folk-partiet anser att jordbruket skall behandlas somen näring bland andra och följaktligen beskattasdärefter. Det finns anledning att granska fråganom skatt på handelsgödsel. jordbruket leder till övergödning av vårasjöar och vattendrag och i längden även avkustvattnen. Trenden med ökande utsläpp harvisserligen brutits, men målet har inte uppnåtts.Europas bönder har använthandelsgödsel med höga halter kadmium ifosfaterna. Det finns kadmiumfria fosfater, mendessa är mycket dyra.Folkpartiet anser att det är mycket angeläget atthejda försurningen av mark och vatten och att fåkontroll på och stoppa användningen av kadmium ikonstgödseln, beständiga kemikalier, antibiotika ochandra farmakologiska ämnen i gödsel och rötslam. Vianser att i EU skall driva kravet atthandelsgödsel och bekämpningsmedel skall beskattasgenom ett system baserat påkväveeffektivitet/kväveförluster. Det är viktigt attsvenska bönder har goda förutsättningar attkonkurrera på en europeisk marknad och Folkpartietkräver att regeringen vidtar åtgärder så attjordbrukets konkurrenssituation förbättras.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.9. Åkerinäringen (punkt 3) m, kdav (), (),de (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om åkerinäringen.Därmed bifaller motionerna 2001/02:Sk222 och 2001/02:Sk418 yrkandena 1 och 2, bifallerdelvis motion 2001/02:Sk244 samt avslår motionerna 2001/02:Sk248,2001/02:Sk407, 2001/02:Sk418 yrkande 3 och 2001/02:MJ521 yrkande 13.StällningstagandeDen svenska åkerinäringen har svårt att hävda sig ikonkurrens med utländska åkerier. Renainrikestransporter får numera utföras i stort settfritt av EU-ländernas åkerier. Trafikmätningar underett dygn visar att var tredje lastbil på de svenskavägarna redan är utlandsregistrerad. Konkurrensensker dock inte på lika villkor. Skatter ochavgifter, inte minst dieselskatten, liksom miljö-kraven i snedvrider konkurrensen. Analyservisar att de svenska åkeriföretagen har ca 20 %högre kostnader än åkerier i omvärlden. Åkeri-näringen kan inte i längden bära den tunga bördan omnäringen skall kunna expandera och skapa flerarbetstillfälle. Det handlar om jobben och svenskåkerinärings framtid. Näringen sysselsätter direktca 55 000 personer, vartill kommer de som berörsindirekt. När det gäller internationella transporteranställs huvudsakligen utländsk arbetskraft.Skatter och avgifter har gjort den svenskaarbetskraften för dyr. Närmare 500årsarbetstillfällen har gått förlorade under desenaste åren. Anställda i åkerinäringen bidrar varjeår med miljardbelopp till svenska staten i form avlöneskatter och moms på det de handlar. Företagenbetalar arbetsgivaravgifter, fordonsskatter ochbränsleskatter m.m. Om företagen läggs ned ellerflyttar till andra länder, förlorar Sverigeskatteintäkter.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.10. Åkerinäringen (punkt 3) fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om åkerinäringen.Därmed bifaller motion 2001/02:MJ521 yrkande 13 och avslår motionerna2001/02:Sk222, 2001/02:Sk244, 2001/02:Sk248,2001/02:Sk407 och 2001/02:Sk418 yrkandena 13.StällningstagandeTransportnäringen har i likhet med övriganäringsgrenar fått känna på internationellkonkurrens. Det sägs att svenska åkare inteklarar konkurrensen från seriösa utländska samtoseriösa inhemska och utländska åkare. Härutöverbidrar lägre skatter och avgifter i utlandet,tummande på regelboken och dumpade priser tillatt pressa åkerinäringen. Även om enprisjämförelse med våra viktigastekonkurrentländer visar att dieselpriset inte pånågot sätt avviker markant finns det allanledning att ta svensk transportnärings problempå allvar. motsätter sig ytterligarehöjningar av dieselskatten och anser attregeringen i stället bör arbeta inom EU förinförandet av en gemensam kilometerskatt pålastbilstrafik. Det är en miljöåtgärd som rimmarväl med strävan efter en enhetlig inre marknadmed konkurrens på lika villkor. Regeringen börockså arbeta för att samtliga länder inom unionenskall premiera användningen av diesel enligtmiljöklass 1.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.11. Fossila drivmedel (punkt 4) mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om fossiladrivmedel. Därmed bifaller motionerna2001/02:Sk203, 2001/02:Sk204, 2001/02:Sk215,2001/02:Sk231, 2001/02:Sk285, 2001/02:Sk289 yrkande 1, 2001/02:Sk433yrkande 1 och 2001/02:Sk450 yrkande 3 samt avslår motionerna 2001/02:Sk202och 2001/02:N265 yrkande 4.StällningstagandeMånga enskilda människor och familjer är heltberoende av bilen för att kunna ta sig till och frånarbetet, köra barn till skola och dagis och ta sigtill utbildningar och fritidsaktiviteter, och dedrabbas hårt av de höga drivmedelsskatterna. Dessaslår också hårt mot bl.a. jordbruk och åkerier. Vianser att bensinskatten bör sänkas så att enskildaoch familjer har råd att äga och köra bil. En sådanåtgärd skulle också förbättra rörligheten påarbetsmarknaden som det underlättar förmänniskor att bo kvar i glesbygd. Det skulle ocksåleda till att blir mer attraktivt somturistland.Sveriges bilister betalar ca 70 miljarderkronor i olika bilskatter. Cirka tvåtredjedelar av bensinpriset utgörs av skatt.Lägger man därtill det faktum att bilisten tvingasbetala detta höga bensinpris med redan beskattadepengar så inser nog de flesta att detta är orimligt.Sverige har en av äldsta bilparker och förbättra miljön gäller det att föra en politiksom gör det möjligt för fler vanliga familjer attskaffa sig en nyare bil. Skrotningspremien bör höjasför att på frivillig väg få bort många av de äldrebilarna.Enligt vår mening bör skatten på bensin och dieselsänkas med per liter inklusive moms samtidigtsom reseavdragen för arbetsresor höjs till en nivåsom står i rimlig proportion tillbensinprisökningarna.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.12. Alternativa drivmedel (punkt 5) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om alternativadrivmedel. Därmed bifaller motionerna2001/02:MJ423 yrkandena 4, 6 och 13, 2001/02:MJ287yrkande 2 och 2001/02:N265 yrkande 5 samt avslårmotionerna 2001/02:Sk346, 2001/02:Sk406, 2001/02:Sk419, 2001/02:Sk435 och2001/02:Sk475.StällningstagandeKristdemokraterna anser att skatteuttaget påvägtrafiken skall motsvaras av kostnader ochdärför borde de förnyelsebara bränslena befriasfrån koldioxidskatt. börde även beläggas med något lägre energiskatt. Detär angeläget att inom EU åstadkomma gemensammatag när det gäller den miljörelateradebeskattningen för att bibehålla konkurrensen menmed mer miljöanpassade drivmedel och transporter.Staten bör medverka till att stimulera marknadenpå detta område. Politiken måste inriktas på attgenom långsiktiga mål driva på utvecklingen förenergieffektiva och miljövänliga fordon och nyabränslen. Lagstiftning och regler måste på ettbättre sätt än gynna utveckling av nyteknik, forskning samt försök med alternativabränslen. Aktörerna måste ha möjlighet att arbetamed god framförhållning. För att skallslippa importera etanol måste den inhemskaproduktionen skattebefrias även efter 2004.Det är fel att avgränsa antalet pilotprojekt somnu sker, vilket också kritiserats avEnergimyndigheten. Det skapar snedvriden konkurrensoch hindrar utveckling av nya produkter samtmöjligheter att bygga ut servicenät för alternativabränslen. Enligt vår mening bör tekniken förproduktion av motoralkoholer samt ekoparaffinbeviljas pilotprojektdispens för att kunna utvecklasoch testas i större skala.En s.k. flexibel etanolbil kan köras på allablandningar av etanol och bensin till renbensin. När de tankas etanol kallasbränslet E85. Till skillnad från alla andraförnybara drivmedel har etanoldelen i E85 en skattmed per liter plus moms. Problemet är attdagens pris på är 8,43 och att bilarna drar ca30 % mer volym när de körs på jämfört med när dekörs på ren bensin. Budgetpropositionen innebär attskattefriheten för E85 skjuts upp till 2003, vilketbetyder att under det kritiska första året måste enmiljöintresserad konsument betala för denE85 som behövs för att ersätta en liter bensin som kostar ca . Det kommer att leda tillfärre inköp av etanolbilar samt att de som ändå harköpt dessa antingen måste betala mer per mil för attköra miljövänligt eller i högre grad väljer att körapå bensin. Detta är vi kritiska till.Biogas framställt av avfall är ett utmärktdrivmedel för fordon. För att biogas skall varaintressant för såväl privatpersoner som företagarekrävs att både pris och pumpstationer äranvändarvänligt. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag på åtgärder för att görabiogasanvändandet mer tillgängligt.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.13. Alternativa drivmedel (punkt 5) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om alternativadrivmedel. Därmed bifaller motion 2001/02:Sk406 och avslår motionerna 2001/02:Sk346,2001/02:Sk419, 2001/02:Sk435, 2001/02:Sk475, 2001/02:MJ287 yrkande 2,2001/02:MJ423 yrkandena 4, 6 och 13 samt2001/02:N265 yrkande 5.StällningstagandeDet råder en betydande enighet kring behovet avatt minska de koldioxidutsläpp som dagensfossilbaserade drivmedel ger upphov till.Biobaserade drivmedel framhålls i detsammanhanget som ett alternativ. delardenna grundsyn men vill framhålla vikten av attsamtliga bränslen granskas utifrån den totalamiljöeffekten. I budgetpropositionen för 2002föreslås befrielse från koldioxidskatt förkoldioxidneutrala drivmedel. Vi anser att det ärviktigt att definitionen av begreppetkoldioxidneutral blir tillräckligt omfattande ochtydlig, och praktisk att tillämpa.Definitionen får inte leda till inskränkningar iutvecklingsarbetet mot minskade nettoutsläpp avkoldioxid. Vi anser att avsikten med begreppetinte är att bara snävt se till råvaran fördrivmedlet och om denna är förnyelsebar ellerinte. Koldioxidneutral går bortom begreppenförnyelsebar eller biobaserad genom att ta hänsyntill nettoeffekterna på de samladekoldioxidutsläppen från hela produktionskedjan avdrivmedlet, från vaggan till graven, attprodukter baserade på förnyelsebart material isig inte garanterar att inte väsentliga mängderfossil energi eller fossilt kol använts iproduktionskedjan eller att utsläpp av andraväxthusgaser sker samt att även fossila produkterkan vara råvara till koldioxidneutrala drivmedel,om produktionen sker så att kolet återanvändstill drivmedel i stället för att direkt genererakoldioxidutsläpp.För att avgöra om ett drivmedel ärkoldioxidneutralt är det troligen inte praktisktmöjligt att kräva fullständig livscykelanalys,vilket skulle innebära problem med definitioner,avgränsningar, beräkningsmodeller etc. samt ävenkräva stora resurser att utföra. Enligt vår meningmåste man ändå göra en viss bedömning avkoldioxidutsläpp och fossil energiåtgång för deviktigaste stegen i tillverkningskedjan och intebara se till råvaran.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.14. Alternativa drivmedel (punkt 5) fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om alternativadrivmedel. Därmed bifaller motionerna2001/02:Sk435 och 2001/02:Sk346 samt avslårmotionerna 2001/02:Sk406, 2001/02:Sk419,2001/02:Sk475, 2001/02:MJ287 yrkande 2,2001/02:MJ423 yrkandena 4, 6 och 13 samt2001/02:N265 yrkande 5.StällningstagandeDrivmedel som inte är eldningsolja, bensin, diesel,gasol, metangas eller naturgas skall enligt lagen omskatt på energi betalas som för motsvarandebränsle. Ingenstans, varken i lagen, andra lagar,eller i förarbeten till lagen, klargörs vad somavses med motsvarande bränsle. Det finns exempelpå att ett och samma bränsle av olika handläggare påRiksskatteverket har bedömts tillhöra olikamiljöklasser och därmed fått olika skattesatser. Detär inte ens klargjort om drivmedlets fysiska ochkemiska egenskaper skall avgöra, eller om detavgörande är vilken typ av motor drivmedlet skallanvändas i. Efterhand som fler typer av alternativadrivmedel och blandningar av drivmedel introduceraskommer tolkningsproblemen att bli alltmerbesvärande. anser att det ienergiskattelagen behövs en definition av vad sommenas med motsvarande bränsle.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.15. Fordonsskatt (punkt 6) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om fordonsskatt.Därmed bifaller motion 2001/02:Sk405yrkande 2, bifaller delvis motionerna 2001/02:Sk405yrkande 1, 2001/02:Fi230 yrkande 2, 2001/02:Sk267, 2001/02:Sk329,2001/02:Sk347, 2001/02:Sk448 och 2001/02:MJ423 yrkande 3 samt avslårmotionerna 2001/02:Sk201, 2001/02:Sk314 och 2001/02:MJ342 yrkande 2.StällningstagandeEnligt mening är skatten pådieselbränsle på felaktiga grunder alltför hög.Naturvårdsverket har varit mycket kritiskt tilldieselbilar och menat att de har högrepartikelutsläpp och därmed ger större risk förhälsoeffekter jämfört med nya bensinbilar. Desenaste skattehöjningarna på dieselbränsle i Sverigehar föranlett försäljningar av dieselbilar som förmånga medfört stora ingrepp i privatekonomin.I 2001:40 Bensin- ellerdieseldrivna fordon vad är bäst för miljön?redovisas miljöegenskaperna för diesel- respektivebensindrivna personbilar. Bensinmotorns svaga sidorvar enligt rapporten hög bränsleförbrukning ochdärmed stora koldioxidutsläpp, högre än diesel-bilens. Utsläppen av kolväten var sex gånger högreän för dieselbilens. Vidare var bensinbilenkänsligare för kallstarter och körsätt. Dieselbilenssvaga sidor var stora utsläpp av kväveoxider,dubbelt så höga som för bensinmotorn, samt 30 %större utsläpp av partiklar. Det är viktigt attVägverket och och andrainstitutioner med insikter på miljöområdet nogaföljer utvecklingen. Bensin- och dieselbilar börinte ställas mot varandra. Enligt vår mening är detmera rättvisande att ställa olika modeller motvarandra och bedöma vilka som ger bäst rening. Detfinns dieselmodeller där partikelnivån ärlägre än hos bensindrivna bilar. När det gällerkoldioxid som påverkar klimatet är dieseln bättre,eftersom förbrukningen är lägre. Det måste varabättre att fokusera på fordonsmodeller med lågbränsleförbrukning och goda emissionsegenskaper änpå frågan om bensin eller diesel. Vi anser attVägtrafikskatteutredningen noga måste överväga dessaargument.Det pågår en snabb teknisk utveckling som har letttill en dieselboom på en rad marknader inom EU, somt.ex. IFrankrike är fordonsskatten slopad. Varannan bil somsäljs är en dieselbil, trots att en sådan är dyrarei inköp. Nya dieseldrivna fordon är bättre miljö-mässigt och enligt bedömning det bästaalternativet för landsbygden och i mindre tätorteroch städer medan bensindrivna bilar är bättre istorstäder.Det råder en stor osäkerhet om denframtida inriktningen av beskattningen avdieselbilar, och de stora skillnaderna i skattmellan dieselbilar och bensindrivna bilar har letttill en nedgång i nyregistreringar av dieselbilar.Enligt vår uppfattning finns det inte tillräckligamiljömässiga skäl som motiverar skillnaden ibeskattning mellan dieselbilar och bensindrivnabilar. Enligt vår mening bör såväl fordonsskattensom drivmedelsskatten på dieselbilar sänkas.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.16. Differentierad drivmedels- och fordonsskatt(punkt 7) kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om differentieraddrivmedels- och fordonsskatt. Därmed bifaller riks-dagen motion 2001/02:N372 yrkande 7, bifaller delvismotionerna 2001/02:Sk216, 2001/02:Sk293 och 2001/02:Sk353 samt avslårmotion 2001/02:Sk312 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEnligt nya principprogram börglesbygdsbor som har bristfällig kollektivtrafik ochlånga avstånd till arbete, service och nöjenkompenseras för sina merkostnader. Generelltföreslår vi i vår partimotion om skattepolitikensinriktning sänkt skatt på diesel med perliter över hela riket, vilket utgör perliter inklusive moms. För att jämställa diesel ochbensin inom stödområde A föreslår vi enskattesänkning med också på bensin inom dettaområde, vilket utgör per liter inklusivemoms. Sänkningen finansieras delvis genom att dennuvarande regionala skattelättnaden påfordonsskatten tas bort. Den enskilde bilägarenkommer att märka att bilkostnaden blir lägre vid enbränsleförbrukning på ca . För enmodern bil med en medelförbrukning av permil motsvarar det en körsträcka på ca 1 . Medtanke på de långa avstånden inom stödområde A tjänardärmed de allra flesta bilägare på förslaget.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.17. Alkoholbeskattning (punkt 8) mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs omalkoholbeskattning. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2001/02:So275 yrkande 2, 2001/02:Sk230och 2001/02:Sk350 samt avslår motionerna2001/02:Sk409, 2001/02:So616 yrkande 2 och2001/02:So629 yrkandena 1 och 5.StällningstagandeUngefär hälften av all sprit som konsumeras i landetfinns inte med i den vanliga alkoholstatistiken. Denkan vara illegalt tillverkad, smugglad eller lagligtinförd av privatpersoner. Motsvarande siffra för vinanses vara lägre och ligger sannolikt någonstansöver . Det verkliga hotet mot folkhälsan liggeri att alltfler köper smuggelsprit och hembränt. Denväxande svarta marknaden gör att t.ex.ålderskontrollen på Systembolaget och på restau-rangerna blir meningslös. Varken hög alkoholskatt,restriktiv alkoholpolitik eller polisiära åtgärderhar kunnat stoppa den svarta marknadens tillväxt.Den förda politiken och speciellt de högaalkoholskatterna har minskat medborgarnas förståelseför åtgärder mot kriminell alkoholhantering. Dettahar varit negativt för både laglydighet ochfolkhälsa. Dessutom slås arbetstillfällen ut ibryggeribranschen. Den nuvarande fokuseringen pårepressiva metoder mot vanliga medborgare samtidigtsom skattebelastningen behålls på hög nivå gör dettyvärr omöjligt att komma till rätta med problemen.Det är enligt vår mening angeläget attalkoholskatterna sänks. Regeringens oförmåga attresolut angripa problemet med svartsprit genom attföreta skattesänkningar innebär att man kapitulerarinför problemet och att inte har någongenomtänkt alkoholpolitik.De svenska bryggerierna arbetar under orättvisakonkurrensförhållanden gentemot omvärlden. Dettamärks genom att flera bryggerier har varit tvingadeatt stänga eller minska antalet anställda. Svenskölskatt är avsevärt högre än i omvärlden, nästandubbelt så hög som i och åtta gånger så högsom i . Privatinförsel av öl ökar och är nulika stor som Systembolagets försäljning av starköl.Genom de förändrade reglerna för import och ökatresande är hög skatt och därmed högt pris effektlöstför att begränsa alkoholkonsumtionen. Inköpen av ölflyttas i stället från till grannländer medlägre pris på grund av lägre skatt. Gränshandeln harenligt vår mening antagit sådana proportioner attdet är nödvändigt att vidta motverkande åtgärder.Den tidigare genomförda skatteförändringen har varitotillräcklig för att påverka gränshandeln. För attkomma åt missförhållandena vad gäller konkurrens ochokontrollerad införsel föreslår vi att skatten på ölmed en alkoholhalt sänks till perprocent och liter.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.18. Privatinförsel av alkohol och tobak (punkt9) mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om privatinförselav alkohol och tobak. Därmed avslår riksdagenmotionerna 2001/02:Sk408, 2001/02:So616 yrkande 3och 2001/02:So629 yrkande 4.StällningstagandeVi är ense med majoriteten om att motionerna underavsnittet med förslag om skall verka försänkta införselkvoter skall avslås. Moderatasamlingspartiet anser i motsats till motionärernaatt successiva anpassning till deinförselkvoter för alkohol och tobak som föreskrivsi cirkulationsdirektivet borde ske snabbare än vadsom nu är fallet.När det gäller motiveringen för att avslå motionenmed förslag om skärpta skatterättsliga sanktionerför att komma till rätta med missbruk i samband medprivatinförsel av alkoholdrycker anser vi i motsatstill majoriteten att den nuvarande fokuseringen pårepressiva kontrollmetoder inte är en framkomligväg, så länge skattebelastningen på alkohol behållspå nuvarande höga nivå. Enligt vår mening börproblemet med smuggling och svartsprit angripasgenom skattesänkningar på alkohol.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.19. Avfallsskatt (punkt 11) cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om avfallsskatt.Därmed bifaller motion 2001/02:MJ337yrkandena 24 och 25 samt avslår motionerna2001/02:Sk239 och 2001/02:MJ521 yrkande 12.StällningstagandeCenterpartiet anser att deponiskatten inte har fåttden styrande effekt som var tänkt när den infördes.Mycket talar för att en höjning av skatten är viktigför att stimulera kommunerna och minskariskerna för att andra länder exporterar sitt avfallför deponi i . Den höjning av deponiskattensom beslutat om från /ton till 288kr/ton är med största sannolikhet inte tillräckligför att förbättra miljöstyrningen. Vi anser attdeponiskatten bör höjas ytterligare, gärna stegvisför att få största möjliga miljönytta. Ettytterligare sätt att stimulera arbetet är attkombinera deponiskatten med en avgift som utformasenligt den modell som används för NOX-avgiften. Detär viktigt att påpeka att NOX-avgiften ärstatsfinansiellt neutral. Utformningen av avgiftenär sådan att de som är miljövänligast tjänar påsystemet medan de som är miljöovänligast får betala.Detta är ett starkt incitament att förbättra sig.Centern anser att det bör utredas om ett systemliknande NOX-avgiften kan införas ovanpådeponiskatten.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.20. Avfallsskatt (punkt 11) fpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i reservationen anförs om avfallsskatt.Därmed bifaller motion 2001/02:MJ521yrkande 12 och avslår motionerna 2001/02:Sk239 och2001/02:MJ337 yrkandena 24 och 25.StällningstagandeFolkpartiet anser att avfallsförbränning utgör en avde största globala källorna till dioxinbildning.