bet · GP01MJU8 · 2002-02-12 00:00:00 — I avvaktan på attMiljöbalkskommittén redovisar sin uppföljning anserutskottet att inte bör göra någotuttalande med anledning av motion MJ521 (fp) yrkande15. Motionen avstyrks.Krav på miljökonsekvensbeskrivningaroch annat beslutsunderlag vidomprövningarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Enmotion (v) om skärpning och precisering avkraven på miljökonsekvensbeskrivningaravstyrks i avvaktan på attMiljöbalkskommittén slutfört sitt arbete idenna del.PropositionenEn ansökan om tillstånd enligt 9, 11 eller 12 kap.miljöbalken eller enligt föreskrifter som harmeddelats med stöd av bestämmelser i dessa kapitelatt anlägga, driva eller ändra verksamheter måsteinnehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Även vidtillåtlighetsprövning enligt 17 kap. samt vidansökan om tillstånd enligt 7 kap. 28 a § skall det,liksom , krävas enmiljökonsekvensbeskrivning. Något obligatoriskt kravpå miljökonsekvensbeskrivning skall däremot inteställas när det gäller mål och ärenden omåterkallelse av tillstånd eller omprövning avtillstånd eller villkor och inte heller i mål ochärenden om förlängning av genomförandetider.När en myndighet tar initiativ till återkallelseav tillstånd eller omprövning av tillstånd ellervillkor för en miljöfarlig verksamhet skalltillståndshavaren utföra och lämna in de utredningarsom behövs för prövningen.MotionenEnligt motion MJ444 (v) bör begära attregeringen ger den parlamentariska kommittén föruppföljning av attlägga fram förslag till ändring av sominnebär skärpning och precisering av kraven påmiljökonsekvensbeskrivningar (yrkande 2).Infrastrukturprojekt bör förses med ettkontrollprogram där man kontinuerligt följer uppverksamhetens miljöpåverkan.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Enligt Miljöbalkskommitténs direktiv (s. 6) skallkommitténs arbete särskilt inriktas på att utvärderaom det utvecklade förfarandet att sammanställamiljökonsekvensbeskrivningar är effektivt ochsamtidigt ger miljökonsekvensbeskrivningarna entillräckligt hög kvalitet. Kommittén skall ocksåutreda om regelverket tillgodoser rimliga anspråkhos myndigheter, organisationer, sakägare ochenskilda på att kunna utöva inflytande överprojekten när det gäller att begränsaskadeverkningarna av planerade anläggningar m.m.Kommittén skall lämna förslag till de ändringar somkan behövas.Miljöbalkskommittén anför i delbetänkandetUppföljning av (SOU 2000:116 s. 57), somligger till grund för den nu aktuella propositionen,att kommittén så långt som möjligt velat undvika attföreslå ändringar som kommittén senare underutredningen kommer att få ta ställning till på nytt.De föreslagna ändringarna rörandemiljökonsekvensbeskrivningar är emellertid en sådanenkel och väl avgränsad ändring som bedöms ha storpraktisk betydelse även om frågorna utgör en del avett större utredningsuppdrag.Utskottet föreslår att motion MJ444 (v) yrkande 2i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet lämnasutan vidare åtgärd.Skydd av områdenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Med hänvisning till en pågående översynavstyrks motioner om strandskydd (s, m, kd,c, fp). Även motioner om ersättning tillmarkägare (m, c) avstyrks.PropositionenBestämmelsen att strandområden som uppenbart saknarbetydelse för att tillgodose strandskyddets syftenfår undantas från strandskyddet, ändras på detsättet att ordet strandområde ersätts av ordetstrandskyddsområde.I propositionen föreslås att i ett beslut omvattenskyddsområde får överlåta tillden eller de kommunala nämnder som skall fullgörakommunens uppgifter inom miljö- ochhälsoskyddsområdet att pröva frågor om undantag frånbeslutet om vattenskyddsområdet respektive mottaanmälningar om en verksamhet eller åtgärd inom ettvattenskyddsområde.Bestämmelsen om kommuners ansvar enligt 31 kap. 7§ för att betala ersättning till fastighetsägare vidvissa ingripanden av det allmänna förtydligas. Detär kommunen som är ersättningsskyldig, om kommunenmeddelat förelägganden och förbud enligtmiljöbalkens samrådsparagraf.Bestämmelsen i 31 kap. 7 § andra stycket om attsökanden i vissa fall skall betala ersättning närlänsstyrelsen fastställt ett vattenskyddsområde görstillämplig även när det är en kommun som fastställtområdet.Regeringen föreslår att i det fråga om områden somomfattas av generellt biotopskydd uttryckligen börframgå att ersättning betalas ut först när dispenshar vägrats eller har förenats med särskildavillkor.MotionernaStrandskyddI motion MJ208 (m) anförs att en översyn bör görasav strandskyddslagen. Med gott omdöme kanstrandskyddsbestämmelserna justeras så att det blirmöjligt att i större utsträckning utnyttja vårastränder till att skapa bostäder vid vatten.Enligt motion MJ215 (m) bör förändraspå det sättet att det generella strandskyddetavskaffas. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer bör få förordna att ettstrandskyddsområde inrättas där marken ansesbevarandevärd.Centerpartiet anför i motion MJ220 att reglernaför det lokala strandskyddet skall utformas påkommunal nivå (yrkande 7). Ansvaret för utformningenav strandskyddet bör föras över till kommunerna, ochdet generella förbudet att bygga i närheten avvatten bör avskaffas.I motion MJ221 (c) om förändringar i strandskyddetanförs att kommunerna har ansvar för planering ochbyggande och bör ges rätt att besluta även omstrandskydd (yrkande 1). Vidare anförs i fråga omtillsättandet av en parlamentarisk utredning att detkan befaras att utredning inte gertillräckligt underlag för att göra de förändringarsom är nödvändiga (yrkande 2).Enligt motion MJ243 (fp) om beslutsnivån förstrandskydds- och byggnadsärenden bör inte generellametertal för avstånd till vattendrag gälla lika ihela . I glesbygd är vatten, djur och naturden tillgång som kan vara lockbete för att fåetableringar och arbetstillfällen.I motion MJ247 (m) anförs i fråga om att införa engenerell rätt att bebygga mark nära stränder ochvattendrag att denna rätt skall få begränsas endastom det är motiverat med hänsyn till känsligt djur-och växtliv eller för att garantera allmänhetenstillgång till bad- och friluftsliv.Enligt motion MJ320 (m) bör strandskyddet ses övermed sikte på att den enskilde markägaren ges störreutrymme att fritt förfoga över sin egendom. Attbygga och bo i strandnära lägen bör generellttillåtas och endast i undantagsfall förbjudas omstranden anses vara särskilt skyddsvärd.I motion MJ366 (c) framförs krav på ändring istrandskyddslagstiftningen som syftar till attstrandskyddet skall utformas på nivå.Motsvarande krav framförs även i motionerna MJ387(s), Bo244 (kd) yrkande 7 och Bo325 (c) yrkande 22.I motion MJ391 (s) anförs i fråga omstrandskyddets betydelse för allemansrätten attoavsett hur angeläget det kan vara att tillmötesgåturistindustrin och enskilda fastighetsägare är detav största vikt att strandskyddet och dess kopplingtill allemansrätten inte urholkas. Enligt motionMJ483 (s) finns inte några skäl för att luckra uppstrandskyddet. En alltför snäv tillämpning avdispensreglerna kan enligt motion MJ488 (s) ledatill att lagstiftningen som sådan ifrågasätts.Behovet av en översyn av de nu gällandedispensreglerna inom strandskyddet framhålls imotionen. Enligt motion MJ492 (s) om lokalt ochregionalt inflytande över strandskyddet kanallmänhetens tillgång till stränder för rörligtfriluftsliv tryggas på ett bra sätt somfritidsbebyggelse inom 100 m från stränderna tillåtsi större omfattning.Moderaterna anför i motionerna Sk433 yrkande 8 ochBo216 yrkande 5 att det bör finnas en generell rättatt bebygga sin mark nära stränder och vattendragmen att en kommun skall kunna begränsa denna rättmed hänsyn till känsligt djur- och växtliv eller föratt garantera allmänhetens tillgång till bad- ochfriluftsliv.Enligt motion Bo318 (m) bör besluta attdet generella strandskyddet skall avskaffas (yrkande12).ErsättningsfrågorEnligt motion MJ205 (c) om ersättning till markägareär det angeläget att markägaren ges skäligersättning för de miljöinsatser som görs och vidbildandet av olika typer av reservat (yrkande 2).I fråga om värnandet av äganderätten anförs imotion MJ343 (m) att många intressen gör siggällande gentemot de areella näringarna, intressensom separat kan te sig motiverade, men som inteminst gemensamt kan utgöra en stor belastning för enenskild markägare (yrkande 6). Detta kan gälla skyddoch inskränkningar utifrån kultur- ochmiljölagstiftningen.I motion MJ419 (m) om ersättning vid inskränkningav ägande- och förfoganderätten anförs att ommyndigheter inskränker ägarens brukande på ett sättsom går utöver hänsyn till allmänna intressen skalldenne ersättas (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeStrandskyddUtskottet tillstyrker regeringens förslagbeträffande förtydliganden avstrandskyddsbestämmelserna och undantag från beslutom vattenskyddsområden.Regeringen uppdrog genom beslut den 26 april 2001till att kartlägga i vilketutsträckning länsstyrelserna delegeratbeslutsbefogenheter och tillsynsansvar beträffandestrandskyddet till kommunerna. I beslutet anförs attdet bör kartläggas hur länsstyrelserna har tillämpatbestämmelserna i 7 kap. 14 och 15 §§ omutvidgning om å ena sidan utvidgning avstrandskyddet och å andra sidan att vissastrandområden inte skall omfattas av strandskyddsamt bestämmelserna om omprövning i 11 § lagen(1998:811) om införande av . Verket böräven kartlägga hur länsstyrelser och kommuner hartillämpat bestämmelserna i 7 kap. 18 § miljöbalkenom dispens, tillämpningen av 7 kap. 17 § sistastycket om komplementbyggnader samttillsynen av strandskyddsbestämmelserna. Om såbedöms lämpligt skall lämna förslagtill åtgärder. Verket skall vidare utredaförutsättningarna för och bedöma konsekvenserna avdels ett förstärkt strandskydd i tätortsnära områdenmed högt bebyggelsetryck, dels vissa lättnader iglesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfteatt underlätta regional utveckling, såsom turism ochfriluftsliv. Uppdraget skall, efter beslut den 24januari 2002 om förlängning, redovisas senast den 1april 2002. Utskottet avstyrker mot denna bakgrundmotion MJ221 (c) yrkande 2.Utskottet behandlade frågor rörande strandskyddsenast och avstyrkte då (bet.2000/01:MJU16 s. 12) ett antal motioner i avvaktanpå resultatet av utredning.Utskottet föreslår nu att motionerna MJ208 (m),MJ320 (m) och MJ488 (s) om en översyn avstrandskyddet avstyrks. Även motionerna MJ215 (m),MJ247 (m), MJ391 (s), MJ483 (s), Sk433 (m) yrkande8, Bo216 (m) yrkande 5 och Bo318 yrkande 12 omgenerellt strandskydd m.m. bör avstyrkas i avvaktanpå utredning. Utskottet föreslårockså att motionerna MJ220 (c) yrkande 7, MJ221 (c)yrkande 1, MJ243 (fp), MJ366 (c), MJ387 (s), MJ492(s), Bo244 (kd) yrkande 7 och Bo325 (c) yrkande 22om att utforma strandskyddet på lokal nivå avstyrks.ErsättningsfrågorUtskottet tillstyrker regeringens förslag omförtydligande beträffande ersättning tillfastighetsägare vid ingripanden av det allmänna m.m.Utskottet har i sin granskning av förslaget ipropositionen uppmärksammat att en lagtekniskjustering behöver göras när det gäller regeringensförslag till ändring av 31 kap. 31 § andra stycketmiljöbalken. Utskottet föreslår därför attregeringens förslag justeras i denna del.Utskottet behandlade vissaersättningsfrågor (bet. 2000/01:MJU16 s. 10).Utskottet anförde därvid att den rättsligaregleringen i innebär attfastighetsägaren har rätt till ersättning för vissatyper av ingripanden om beslutet innebär att marktas i anspråk eller pågående markanvändning inomberörd del av en fastighet avsevärt försvåras.Närmare bestämmelser finns i 31 kap. . I31 kap. 6 § har efter förebild i plan-och bygglagen införts en bestämmelse som innebär attersättningen skall minskas med ett belopp sommotsvarar vad fastighetsägaren är skyldig att tålautan ersättning.Som utskottet även framhöll råderpolitisk enighet om att frivilliga avtal medmarkägare, som alternativ till offentligrättsligaingripanden enligt , är en viktig del ibevarandearbetet. Över huvud taget bygger svensknaturvård i stor utsträckning på frivilliga insatseroch på avtal mellan markägare och statligamyndigheter.Vid flera tidigare tillfällen och senast inovember 2001 har utskottet uttalat sig omprinciperna för ansvaret vid bevarandet avskyddsvärda områden m.m. (bet. 2001/02:MJU3 s. 84,bet. 2000/01:MJU18 s. 12 m.fl.). Principernaåterfinns även i motiven till (prop.1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20 s. 135). Uttalandetinnebär i korthet att ansvaret för att säkerställaden biologiska mångfalden inte får begränsas tillatt bli en fråga om statens ekonomiska resurser förintrångs- och inlösenersättningar. En princip,parallell med Polluter Pays Principle, bordeutformas där förvaltande av naturen och denbiologiska mångfalden blir ett normalt inslag iverksamheten och inte förutsätter statliga bidrag.Sammanfattningsvis kom att innebära atträtt till ersättning föreligger vid beslut omnationalpark, naturreservat, kulturreservat,biotopskyddsområde, vattenskyddsområde samtföreläggande och förbud enligt den s.k.samrådsparagrafen (12 kap. 6 §). Innebär ett sådantbeslut att mark tas i anspråk eller att pågåendemarkanvändning inom berörd del av en fastighetavsevärt försvåras betalas ersättning för intrånget.Ersättning betalas också vid vissa undersökningaroch vid föreläggande om stängselgenombrott m.m. Eneventuell ersättning skall emellertid alltid minskasmed ett belopp som motsvarar vad fastighetsägaren ärskyldig att tåla utan ersättning. De ändringar ochförtydliganden i m.m. som föranleddes avgenomförandet av vissa bestämmelser, det s.k. art-och habitatdirektivet samt fågeldirektivet, och sombehandlades av utskottet innebar bl.a.att rätten till ersättning för inskränkning imarkanvändningen kan grundas även på bestämmelsernaom särskilt skydds- och bevarandeområde.Med det anförda avstyrks motionerna MJ205 (c)yrkande 2, MJ343 (m) yrkande 6 och MJ419 (m) yrkande7.Processuella frågor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Iavvaktan på övervägandenavstyrks en motion (mp) om miljödomstolarnassammansättning m.m.PropositionenRegeringens bemyndigande i fråga om tillstånds- ochanmälningsplikt för miljöfarlig verksamhet justeras.Regeringen bör ha möjlighet att föreskriva omtillstånd eller anmälan även för mindre ändringar.I införs en bestämmelse som ger enmiljödomstol rätt att överlämna ett mål till enannan miljödomstol för gemensam handläggning med ettmål hos den domstolen om målen har nära samband medvarandra. En miljödomstol får också överlämna ettmål till en annan miljödomstol om den andramiljödomstolen tidigare prövat ett ansökningsmål somrör samma verksamhet. Dessutom skall mål kunnaöverlämnas om det finns särskilda skäl. Regeringenbemyndigas att meddela närmare föreskrifter omöverlämnande av mål.Den bestämmelse i som möjliggörför miljödomstolen att till gemensam handläggningmed ett ansökningsmål ta upp ett mål eller ärendesom annars skulle ha prövats av ellerav en nämnd utvidgas så att även ärendensom skulle ha prövats av ett centralt verk eller enmyndighet får tas upp till gemensam handläggning medansökningsmålet.En möjlighet införs att i miljödomstolen avgöraöverklagade mål i stor sammansättning dvs. oftastordföranden, ett miljöråd och två sakkunnigaledamöter även om målen inte avser avgörande i sakav en tillståndsfråga.Vidare föreslås att vid avgörande i sak av etttill miljödomstolen överklagat mål om tillstånd fårrätten bestå av enbart ordförande och miljöråd, ommålet är av enkel beskaffenhet.Den tidigare bestämmelsen i 13 kap. 9 §vattenlagen som gav domstolen rätt att förfoga överlokaler i allmänna byggnader införs i miljöbalken.Miljöbalkens bestämmelser om vad en ansökan omtillstånd till miljöfarlig verksamhet ochvattenverksamhet skall innehålla kompletteras medpreciseringar som behövs till följd av rådetsdirektiv /61/EG av omsamordnade åtgärder för att förebygga och begränsaföroreningar. Med preciseringarna klargörs att entillståndsansökan skall innehålla uppgifter områvaror, övriga insatsvaror och andra ämnen, om denenergi som används eller genereras i anläggningen,om anläggningens utsläppskällor, förhållandena påplatsen och art och mängd av förutsebara utsläpp, omåtgärder för att förebygga uppkomsten av avfall somanläggningen ger upphov till samt om planeradeåtgärder för att övervaka utsläpp. Vidare klargörsatt en ansökan skall innehålla en icke-teknisksammanfattning av de lämnade uppgifterna.Ansökningshandlingar i ansökningsmål skall alltidskickas till samt till den eller deberörda kommunala nämnder som fullgör uppgifter inommiljö- och hälsoskyddsområdet.När en ansökan om tillstånd till vattenverksamhetkungörs, skall den inte längre behöva innehålla enupplysning om innehållet i 22 kap. 7 § miljöbalken,bl.a. att ägare till fastigheter som berörs avansökan är skyldiga att uppge innehavare av desärskilda rättigheter som belastar fastigheten. Istället får upplysningen till berördafastighetsägare såsom enligt tidigare lagstiftning lämnas i annan form.Den nuvarande skyldigheten att ge in ett yttrandeöver ansökningar i tre exemplar slopas. I ställetfår miljödomstolen själv bestämma antalet exemplar ivarje enskilt fall.Det görs tydligt att kravet på att en ansökanskall innehålla en formaliserad säkerhetsrapportbegränsas till de fall där det krävs ensäkerhetsrapport enligt lagen (1999:381) om åtgärderför att förebygga och begränsa följderna avallvarliga kemikalieolyckor. I likhet med vad somföreslagits i fråga om skyldigheten att lämna in enmiljökonsekvensbeskrivning i ansökningsmål, skallskyldigheten att lämna in en säkerhetsrapportbegränsas till ansökningar om tillstånd att anlägga,driva eller ändra verksamheter.Miljöbalkens bestämmelser om vad en tillståndsdomskall innehålla kompletteras med preciseringar sombehövs till följd av rådets direktiv /61/EG av den24 om samordnade åtgärder för attförebygga och begränsa föroreningar samt rådetsdirektiv /31/EG av omdeponering av avfall. Med preciseringarna klargörsatt en tillståndsdom skall innehålla villkor ombegränsningsvärden och utsläppskontroll och om bästamöjliga teknik. I fråga om tillstånd som rördeponering av avfall preciseras att en tillståndsdomskall innehålla uppgift om vilken deponiklasstillståndet avser, en förteckning över de typer avavfall och den totala mängd avfall som får deponerassamt villkor i fråga om åtgärder före och underdriften av deponin. Vidare preciseras att etttillstånd skall innehålla villkor om avslutning avdeponin, om åtgärder för övervakning och kontroll avatt de skyldigheter uppfylls som gäller förverksamheten samt om skyldighet att rapportera omdeponerade avfallsmängder och om resultatet av denövervakning och kontroll som krävs.MotionernaEnligt motion MJ317 (mp) bör begära attregeringen lägger fram förslag till ändring avfördelningen av antalet jurister och miljöråd iMiljööverdomstolen så att miljöråden blir två avfyra respektive tre av fem (yrkande 1).Miljööverdomstolens huvuduppgift är att värna ommiljön och inte i huvudsak att skipa rättvisa mellanparter som strider med varandra. Miljön är inteföreträdd som andra parter, vilket innebär att detär domstolens ansvar att se till att miljöfrågornablir utredda. Förhandlingarna skyms ofta avformella frågor eftersom tolkningen av miljöbalkenfordrar definitioner och bestämmelser omrättsprocessen som då tar överhanden övermiljöfrågorna. Vidare bör begära attregeringen lägger fram förslag som innebär attmiljöråd alltid deltar vid beslut omprövningstillstånd till Miljööverdom-stolen (yrkande2). När tar ställning till om ettmål skall beviljas prövningstillstånd skall inormalfallet inget miljöråd delta. I motionen yrkasvidare att alla som tjänstgör som jurister ochsakkunniga i miljödomstolar och Miljööverdomstolenskall genomgå en obligatorisk utbildning imiljörätt, ekologi, miljövård och miljökemi (yrkande3).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Enligt 20 kap. 11 § skall det förfullgörande av uppgifter somMiljööverdomstol förutom lagfarna domare finnasmiljöråd. Dessa skall ha teknisk ellernaturvetenskaplig utbildning och erfarenhet avmiljöfrågor. är domför med fyraledamöter, av vilka minst tre skall vara lagfarna.Om en av de lagfarna ledamöterna får förhinder sedanhuvudförhandling har påbörjats är rätten ändådomför. Fler än fem ledamöter får inte delta.Miljööverdomstolen skall vid behandlingen av frågorom prövningstillstånd bestå av tre lagfarna domare.Ett miljöråd får dock ingå i rätten i stället för enav de lagfarna ledamöterna.Miljöbalkskommittén genomför nu en omfattandeöversyn av . Enligt direktiven (s. 7)skall kommittén utreda frågan om huruvidatillståndsprövningen bör ligga direkthos miljödomstol eller skall prövas av domstol förstefter överklagande av förvaltningsmyndighets beslut.Kommittén skall beakta den utveckling som skettgenom att renodlingen av domstolarnas roll attavgöra tvister mellan enskilda och det allmännaalltmer kommit i förgrunden. Kommittén skall vidbedömningen av för- och nackdelar med enadministrativ prövning i första instans belysafrågan hur anspråk på ersättning eller skadeståndenligt skall lösas. Ävenprövningspliktens omfattning liksom frågor avprocessuell och administrativ art som faller inomramen för miljödomstolarnas tillämpning skall vidbehov belysas av kommittén som skall lägga framförslag i dessa och andra tillståndsfrågor i denutsträckning det behövs.Enligt utskottets bedömning innebär detta att defrågor som tas upp motion MJ317 (mp) kommer att fåen närmare belysning av . Detfinns därför ingen anledning att nu föregripa detfortsatta utredningsarbetet genom någon form avuttalande från sida. Utskottet föreslåratt motionen lämnas utan vidare åtgärd med detanförda.Förfarandet vid utdömande av viteUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker två motioner (m, kd) om ersättningav allmänna medel för rättegångskostnader.PropositionenNär en miljödomstol eller prövarfrågor om utdömande av vite skall målet i den delenhandläggas enligt bestämmelserna iförvaltningsprocesslagen (1971:291).MotionernaEnligt motion MJ17 (m) bör en särbestämmelse förasin i 20 kap. 3 § med innebörden att enenskild skall kunna få ersättning av allmänna medelför ombudskostnader om talan om utdömande av viteogillas.Även enligt motion MJ19 (kd) bör en bestämmelseföras in i som ger den enskilde rätt attfå ersättning av allmänna medel för skäligenmotiverade rättegångskostnader (yrkande 1). Denenskilde måste även fortsättningsvis ha en rätt atterhålla ersättning av allmänna medel förrättegångskostnader genom en uttrycklig bestämmelsei miljöbalken.Utskottets ställningstagandeEn miljödomstol prövar enligt 20 kap. 2 § förstastycket 8 som första instans mål omutdömande av viten som förelagts med stöd av balken.Prövningen sker efter särskild framställan av denmyndighet som förelagt vitet. Av 21 kap. 2 §miljöbalken framgår att en talan av en myndighet omutdömande av vite väcks genom ansökan om stämning.I 20 kap. 3 § andra stycket finnsregler om domstolens handläggning av vitesmål. Däranges att målet skall handläggas enligt reglerna irättegångsbalken om åtal för brott för vilketsvårare straff än böter inte är stadgat. Som anförsi propositionen framgår det inte av motiven ochlagtextens ordalydelse om frågan omrättegångskostnader skall avgöras enligtbestämmelserna om allmänt eller enskilt åtal. Vidareframgår det av utredningsbetänkandet att frågan ipraxis lösts på så sätt att en enskild kan fåersättning av allmänna medel för sinaombudskostnader med stöd av bestämmelserna i 31 kap.rättegångsbalken om talan om utdömande av viteogillas. Av detta torde enligt propositionen följaatt den enskilde inte kan förpliktas att ersättamyndighetens kostnader för ansökningsavgift m.m.eftersom kostnadsansvaret enligt 31 kap. 1 §rättegångsbalken är begränsat tillförsvararkostnader, hämtning till rätten m.m.Regeringen gör nu den bedömningen att den nugällande ordningen framstår som onödigt komplicerad,bl.a.