bet · GP01NU14 · 2002-04-09 00:00:00 — Utveckling av nya bilmotorer och alternativadrivmedel SammanfattningSamtliga elva motioner som tar upp frågor omalternativa drivmedel m.m. avstyrks av utskottet,främst med hänsyn till det omfattande forsknings-och utvecklingsarbete som pågår såväl inom EU:s ramsom nationellt. I allt väsentligt vill dockutskottet ansluta sig till de ambitioner som liggerbakom motionärernas förslag i syfte att få tillstånd en mer miljöanpassad fordonsdrift. Med dekunskaper som finns är det inte möjligt attpeka ut de bästa lösningarna när det gällerframtidens drivmedel och bilmotorer; samtligabränslen bör därför analyseras i regeringensfortsatta beredningsarbete. Utskottet understrykeratt bedömningen av miljömässiga och ekonomiskakonsekvenser av drivmedlen inte bara bör innefattabränslet som sådant utan också hur bränsletproduceras och vad det produceras av.I en reservation (m, kd, fp) framhålls attmiljöstyrningen vad gäller skatter, avgifter ochövrigt regelverk som påverkar valet avfordonsbränslen och miljövänlig teknik behöverförbättras. Målsättningen bör vara att på tio årradikalt minska användningen av fossila bränslen,hävdas det i en reservation (c). En översyn börgöras av stöd, regelverk och skatter när det gällervätgas som alternativt drivmedel, sägs det i enreservation (mp).Med hänsyn till de planeradeutvärderingsinsatserna avstyrker utskottet ettmotionsyrkande om ytterligare krav påresultatredovisning inom samverkansprogrammet mellanstaten och fordonsindustrin. I en reservation (v,mp) begärs att regeringen redan ibudgetpropositionen för lämnar endelrapportering av resultaten.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Alternativa drivmedel m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Sk776 yrkande5, 2000/01:T215 yrkande 10, 2000/01:N281,2000/01:N284, 2000/01:N343, 2000/01: N353,2001/02:K426 yrkande 29, 2001/02:MJ337 yrkandena13-15, 2001/02:MJ423 yrkande 12, 2001/02:N27yrkande 15 och 2001/02:N220.Reservation 1 (m, kd, fp)Reservation 2 (c)Reservation 3 (mp)2. Samverkansprogrammet mellan staten ochfordonsindustrinRiksdagen avslår motion 2000/01:Sk776 yrkande6.Reservation 4 (v, mp)den 9 april 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (),(), (), (), (), (), ÅkeSandström (c), (), (), () och ().2001/02NU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels sex motioner från allmänna motionstiden2000/01,dels fyra motioner från allmänna motionstiden2001/02,dels en motion som väckts med anledning avproposition 2001/02:4 om en politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet.Utskottets övervägandenInledningUtskottet behandlade ett antalmotionsyrkanden om utveckling av nya bilmotorer ochalternativa drivmedel i sitt betänkande1998/99:NU12. Året därpå togs likartade frågor upp iutskottets budgetbetänkande 1999/2000:NU3 omutgiftsområde 21 Energi (s. 19). Motsvarandemotioner från de allmänna motionstiderna åren 2000och 2001 samt en motion som väckts med anledning avproposition 2001/02:4 rörande regionalutvecklingspolitik, sammanlagt elva motioner, tasupp i det följande.Alternativa drivmedel m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till pågåendeforsknings- och utvecklingsarbeten m.m. avslåmotionsyrkanden med krav på särskildalösningar i fråga om alternativa drivmedelm.m. Jämför reservationerna 1 (m, kd, fp), 2(c) och 3 (mp).MotionernaI motion 2000/01:N284 (s) föreslås att en pilot- ochforskningsanläggning etableras i förframställning av etanol baserad på skogsråvara.Örnsköldsvik är den lämpligaste orten för etableringav en pilotanläggning för produktion av etanol sombränsle, anser motionärerna. Vidare föreslås attregeringen utarbetar en långsiktig strategi förutveckling av bioalkoholer.Fördelarna med vätgas som drivmedel är att den ärogiftig och att den finns i obegränsad mängd, ärbudskapet i motion 2000/01:N353 (s). Nackdelarna äratt den är reaktiv och dyr att framställa,transportera och lagra på ett ekonomiskt försvarbartsätt. Enligt motionärerna har de som arbetar med attutveckla gasanvändning stora problem medinfrastruktur, regelverk och marknad. För att snabbapå utvecklingen behövs politiskt stöd för förnybaraenergikällor.I motion 2000/01:Sk776 förslås attregeringen återkommer till med ett förslagtill s.k. gröna certifikat för introduktion avförnybara drivmedel för såväl privat som yrkesmässigfordonstrafik. På detta sätt kvoteras de förnybaraalternativen in på marknaden.I motion 2001/02:K426 framhållsatt EU-länderna gemensamt bör främja övergången tillbränslen utan kolutsläpp, t.ex. bränsle baserat påbiomassa, vattenkraft, sol- och vindenergi. Enligtmotionärerna kan dessa bränslen få utgöra ettsärskilt undantag från alla konsumtionsavgifter,energi- och klimatskatter över hela EU. Andratänkbara åtgärder är att undanröja existerandelagstiftningshinder, vidta stimulansåtgärder somuppmuntrar till effektivare kraftverk och främjandeav forskningen.Enligt motionärerna i motion 2001/02:MJ423 (kd)bör en introduktion av biobränsle ske genomlåginblandning av alkohol och genom att utveckla nyamotorer som kan drivas med ren alkohol. Eftersom detinte står klart vilket energialternativ som är bästur effektivitets- och miljösynpunkt, understrykermotionärerna vikten av att bränsleforskningenfortsätter. I motionen framhålls att ett tydligt målbör vara att minst hälften av alla bilar drivs medannat än fossilt bränsle år 2010.Enligt vad anför i motion2001/02:MJ337 bör ett tioårsprogram utarbetas föratt introducera miljöriktiga bränslen. Målsättningenbör vara att halvera användningen avfossila bränslen som olja, bensin och diesel genomkraftfulla satsningar på etanol, vätgas, el ochbränsleceller. I motionen framhålls vidare att detbör ställas tydliga krav på drivmedelsförsäljare attkunna tillhandahålla biodrivmedel på samtliga störreförsäljningsställen . Motionärerna anseräven att bör sätta som mål att senast år2005 av de nyförsålda fordonen skall varanollemissionsfordon.I partimotion 2001/02:N27 (c) framhålls att denskattebefrielse som finns för alternativa drivmedelmåste permanentas och att en ökad satsning påpilotanläggningar för produktion av alternativadrivmedel måste komma till stånd. Den produktion avalkoholbaserade drivmedel som sker är tillstor del baserad på spannmål. Att användaspillrester från skogsbruket för denna typ avdrivmedel innebär dock goda möjligheter enligtmotionärerna. Regeringen bör ta initiativ till attutforma ett samlat program för produktion avalternativa drivmedel från såväl spannmål somskogsråvara, anförs det.Enligt vad som sägs i motion 2000/01:N281 (c) äretanol ett koldioxidneutralt bränsle som med fördelkan ersätta eller komplettera användningen avfossila bränslen, t.ex. inom trafiksektorn. Imotionen förordas att utnämns tillpilotprojekt och erhåller en tidsbegränsadskattebefrielse för koldioxidskatt och energiskattpå samma villkor som det pågående pilotprojektet iNorrköping.I motion 2000/01:T215 (fp) förordas att regeringenges i uppdrag att närmare informera sig om detisländska vätgasprojektet. Den isländska regeringenskall tillsammans med oljebolaget ochbiltillverkaren undersökamöjligheterna att till låga kostnader framställavätgas. Denna skall sedan användas som drivmedel förfordon och fiskeflotta. Möjligheten att gårin som delfinansiär inom ramen för det nordiskasamarbetet bör undersökas, anser motionären.I motionerna 2000/01:N343 (mp) och 2001/02:N220(mp) är budskapet att regeringen bör ges i uppdragatt göra en översyn över reglerna för stöd tillutveckling av vätgasfordon och klargöra vad det ärsom hindrar denna utveckling. Vidare föreslårmotionären att stimulansbidrag eller skattereglersom gynnar framtagning av ett alternativt drivmedel,såsom vätgas, bör utredas.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandling m.m.Miljö- och jordbruksutskottet har behandlatmotionskrav som liknar de som ovan beskrivits,bl.a. krav på alternativa bränslen och pånollemissionsfordon, halvering av fossilabränslen , tillhandahållande avbiodrivmedel på samtliga störreförsäljningsställen och att Sverigepå EU-nivå bör driva frågan om möjligheter tillhögre inblandning än etanol i drivmedel. Ibetänkande 2000/01:MJU16 sägermiljö- och jordbruksutskottet följande (s. 17):Utskottet vill inledningsvis hänvisa till attregeringen vidtagit och planerar att vidtaåtgärder på ett flertal områden för att minskaanvändningen av fossila bränslen och motverkaproblemen med föroreningar från transporter ochdrivmedel. Det framgår t.ex. av ettinterpellationssvar av miljöministern den 25januari 2001 att regeringen avser att utarbeta enstrategi för utveckling och introduktion avalternativa bränslen på kort och lång sikt.Regeringen har ingått ett avtal om ett sexårigtsamverkansprogram med bilindustrin om forskningoch utveckling av miljövänligare bilar. Iskattelagstiftningen underlättas introduktionenav el- och hybridbilar genom en femårig befrielsefrån fordonsskatt. Biogas är skattebefriat genomatt erhållit ett s.k. 8.4-undantag frånmineraloljedirektivet (direktiv /81/EEG). I eninterpellationsdebatt den 24 april 2001underströk miljöministern att det finns ett stortbehov av forskning, utveckling och demonstrationför att sänka kostnaderna för alternativadrivmedel och för att öka effektiviteten itillverkningsprocesserna. Detta görs bl.a. inomramen för det energipolitiska programmet. Måletär att före programperiodens slut år 2004demonstrera etanolframställning fråncellulosaråvara i pilotskala. Avinterpellationssvaren framgår också attregeringen aktivt driver frågor om mermiljövänliga drivmedel inom EU - bl.a. inriktasarbetet på att nästa revidering av det s.k.Auto/Oil-direktivet (direktiv /70/EG) skallinnebära möjligheter till högre inblandning avetanol i bensin, inom ramen för vad som ärtekniskt acceptabelt. I proposition 2000/01:65 omen kemikaliestrategi för giftfri miljö anförs attregeringen inom EU kommer att verka för fortsattaförändringar av sammansättningen av bränslen.Regeringen avser att uppdra åt Naturvårdsverketatt tillsammans med Kemikalieinspektionen ochEnergimyndigheten utreda frågan om förändringarav användningen och sammansättningen avpetroleumbaserade bränslen i syfte att få framunderlag för fortsatt agerande inom EU ochnationellt.- - -När det gäller yrkandena om distribution ochtillgänglighet av alternativa bränslen villutskottet nämna att drivmedel som t.ex. etanol,biogas och rapsmetylester är tillgängliga på ettstort antal bensinstationer, i några fall medganska jämn spridning över hela landet. Omriksdagen genom t.ex. lagstiftning skulle åläggade berörda företagen att tillhandahållabiobränslen på ett antal försäljningsställen ilandet måste det enligt utskottets mening ocksåinnebära att ger anvisningar om vilkentyp av biobränslen som skall finnas tillgängligoch i vilken utsträckning detta skall ske. Förnärvarande saknas tillräckligt underlag försådana ställningstaganden. Utskottet hänvisarhärvidlag till vad som anförts ovan omregeringens arbete med en strategi föralternativa bränslen.- - -Enligt mineraloljedirektivet får medlemsstater ivissa fall tillämpa regler om skattebefrielseeller nedsatta skattesatser. Det finns tvåalternativa vägar att medge skattenedsättning.Det första alternativet är att använda sig avmineraloljedirektivets bestämmelser ompilotprojekt som återfinns i lagen om skatt påenergi. Det andra är möjligheten till s.k. 8.4-undantag enligt samma EG-direktiv. Enligt vadutskottet erfarit har dessa bestämmelserutnyttjats i mycket liten utsträckning avSverige. I vårpropositionen (prop. 2000/01:100 s.142) anförs bl.a. att den fortsatta analysen fårvisa vilket förfarande som kan anses vara mestlämpligt att använda för beviljandet avskattenedsättning för alternativa drivmedel.Från har upplysts att mani har börjat utarbeta enstrategi för beviljande av sådana s.k.pilotprojektdispenser.- - -Utskottet tar avslutningsvis upp de motioner somberör gällande bestämmelser i bilagorna 1 och 2 tillmiljöbalken såvitt avser miljöklasser för bensin ochdieselolja. I detta avseende har utskottet inhämtatuppgifter i samband med en utfrågning medrepresentanter för och Oroboros AB.Det kan konstateras att kravspecifikationerna fört.ex. dieselolja i olika miljöklasser innehåller ettantal krav som har en tydligt miljömässig relevans.Det har däremot ifrågasatts om vissa andraspecifikationer har sådan relevans, t.ex. de somavser kokpunktsintervall och densitet. Utskottetföreslår att regeringen utan dröjsmål genomför enöversyn av miljöklassningen av bensin och dieseloljaoch kriterierna för de olika miljöklasserna.Översynen bör inriktas på ett system som ejmissgynnar utvecklingen av alternativa eller mermiljövänliga drivmedel. I den mån gällandebestämmelser inom EU motverkar en sådan utvecklingförutsätter utskottet att regeringen verkar för enförändring av detta regelverk.Miljö- och jordbruksutskottet föreslog enhälligt idetta betänkande ett tillkännagivande tillregeringen att gällande bestämmelser ommiljöklassningen av vissa drivmedel skulle ses överutan dröjsmål. Kriterierna för miljöklassning bordeenligt miljö- och jordbruksutskottet utformas så attde inte missgynnar mer miljövänliga bränslen.Regeringen beslöt att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att se övervägtrafikbeskattningens utformning. Enligtdirektiven (dir. 2001:12) skall översynen framförallt beakta miljö-, trafiksäkerhets- ochkonkurrensaspekter med utgångspunkt i ett fiskaltperspektiv och med hänsynstagande tilltrafikskatternas påverkan på transportsystemetseffektivitet. En särskild uppgift förVägtrafikskatteutredningen är att klarlägga om detär möjligt att få låga utsläpp genom att införaekonomiska incitament i fordonsskatten för tungafordon. Även från trafiken med lätta fordon börmiljöpåverkan minska. Företrädesvis bör en analysgöras av möjligheten att differentiera skatten medhänsyn till ett fordons utsläpp av avgaser, särskiltutsläpp av koldioxid, varvid även bilarnastransportkapacitet skall beaktas. Utredaren skallredovisa resultatet av sitt arbete senast den 31december 2003 (efter beslut om förlängd tid).Det kan vidare erinras om att ställt sigbakom regeringens förslag i propositionen om svenskamiljömål, delmål och åtgärdsstrategier (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3), bl.a. i fråga ommålet luft. Enligt miljö- ochjordbruksutskottet är det av stor vikt attkonsekvenserna av samtliga de åtgärder som vidtas pådetta område bevakas i samband med den kommandeuppföljningen och utvärderingen av miljömålen.I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1finansplanen s. 201) redovisas att regeringen serdet som angeläget att stimulera fortsattintroduktion av alternativa drivmedel. Vidarepresenterar regeringen en strategi förskattenedsättning i fråga om sådana drivmedel. Sedaninträdet i EU beskattas alternativa drivmedel iSverige i enlighet med det s.k.mineraloljedirektivet (direktiv /81/EEG). Meddagens skattebestämmelser tas full energi- ochkoldioxidskatt ut även för alternativa drivmedel,såvida inte undantag avseende pilotprojekt kantillämpas. Strategin innefattar att skattelättnaderges i form av dels en energi- ochkoldioxidskattebefrielse för pilotprojektdispenser ienskilda fall, dels en generellkoldioxidskattebefrielse för koldioxidneutraladrivmedel med stöd av ett s.k. 8.4-beslut (seytterligare information om harmonisering avstrukturerna för punktskatter på mineraloljor iavsnittet om EU). En ekonomisk ram förskattestrategin har lagts fast. För pilotprojektavsätts per kalenderår.Intäktsbortfallet för en generellkoldioxidskattebefrielse för koldioxidneutraladrivmedel beräknas till ca perår. Strategin skall följas upp och utvärderas.Dessutom har regeringen - i enlighet medinformation i budgetpropositionen för -gjort bedömningen att det av miljöskäl är motiveratatt öka användningen av alkylatbensin itvåtaktsmotorer. En skattesänkning skulle kunnaanvändas som styrmedel, ansåg regeringen. Detuppdrogs därför åt att undersöka detekniska förutsättningarna för och de miljömässigaeffekterna av en sådan skattesänkning.Naturvårdsverket redovisade uppdraget i januari2002; därefter har remissbehandling påbörjats.Skatteutskottet behandlade under hösten 2001regeringens förslag om ytterligare nedsättning avförmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar ochtillstyrkte detta (prop. 2001/02:45, bet.2001/02:SkU12). deladeregeringens bedömning att det är angeläget attintroduktionen av miljöbilar underlättasytterligare så att beståndet av miljöanpassadebilar kan öka . motiveradeställningstagandet på följande sätt:Som regeringen anför har elbilarna en påtagligtbättre miljöprestanda än andra fordonstyper somtillverkas . Även elhybridbilarna, dvs.sådana bilar som har dubbla drivsystem genom enkombination av elmotor och bensinmotor, kostarbetydligt mer i inköp än konventionella bilar menbidrar till en oftast rejäl sänkning avenergiåtgången jämfört med motsvarandebensindrivna bilar. Regeringens förslag för el-och elhybridbilar innebär därför en justeringnedåt till av förmånsvärdet för närmastjämförbara bil utan sådan miljövänligdriftteknik.När det gäller de bilar som drivs av alkoholeller annan gas än gasol varierar prisskillnadengentemot konventionella bilar. Vissa bilar,exempelvis de nya etanoldrivna personbilarna,kostar obetydligt mer än motsvarande bensindrivnamodell. För andra, såsom naturgasbilarna, kanprisskillnaden däremot röra sig om tiotusentalskronor. Dessa fordon kan också köras på två olikadrivmedel - bensin och det mer miljöanpassadedrivmedlet. Föraren kan dessutom i praktikenvälja att enbart köra på bensin även om praktiskabegränsningar finns t.ex. i form av mindrebensintankar på gasbilarna. För denna grupp avmiljöbilar föreslås en justering ned till avförmånsvärdet för den jämförbara bilen.De föreslagna stimulanserna innebär enförhållandevis kraftig förändring avförmånsbeskattningen av de aktuella bilarna. De nyareglerna har därför tidsbegränsats, och regeringenhar för avsikt att noggrant följa tillämpningen avreglerna och det resultat som de ger. En utvärderingav regelförändringen skall också genomföras och varaklar före respektive tillämpningsperiods utgång.Den nya lagen trädde i kraft den 1 januari 2002.Hösten 2001 behandlade miljö- ochjordbruksutskottet en proposition om avgasreningm.m. 2001/02:31, bet. 2001/02:MJU6).Propositionen tillstyrktes med vissa följdändringari lagstiftningen och samtliga motionsyrkandenavstyrktes. Bakgrunden till regeringsförslaget ommotorfordons avgasrening och motorbränslen varfrämst behovet att anpassa den svenskalagstiftningen om bilavgaser till de nya EG-rättsliga regler som gäller på området. Detidigare reglerna i om motorbränslensindelning i miljöklasser och förbud mot saluförandeav sådana bränslen som inte uppfyller baskraven inomEU överfördes till den nya lagen. Dessa reglerändrades inte i sak. Lagen (2001:1080) ommotorfordons avgasrening och motorbränslen, som äveninnehåller regler om typgodkännandeförfarandet,trädde i kraft . Enligt vad somsägs i propositionen avser regeringen att lämna ettuppdrag till att se övermiljöklassystemet för bensin och dieselolja så attutvecklingen av alternativa eller mer miljövänligadrivmedel inte missgynnas. Eftersom systemet medmiljöklasser är kopplat till skattelagstiftningenföreslog utskottet följdändringar ifordonsskattelagen (1988:327) och lagen (1994:1776)om skatt på energi.I frågestund den 21 februari 2002ställde () en fråga tillstatsrådet angående miljövänligadrivmedel (prot. 2001/02:73). Frågan gällde denöversyn av miljöklassningen av bensin och diesel somriksdagen gett regeringen i uppdrag att genomföra.Uppdraget handlade om att ta fram ett system sominte missgynnar utvecklingen av mer miljövänligadrivmedel, påminde frågeställaren. Trots att trekvarts år har förflutit sedan riksdagsbeslutet haröversynen ännu inte påbörjats, påtalades det.Enligt ett regeringsbeslut den 27 mars 2002uppdrog regeringen åt att eftersamråd med andra berörda analysera möjligheterna attkomplettera nuvarande bestämmelser om miljöklassningav bränslen. skall utreda om det ärmöjligt att genomföra förändringar som innebär attalternativa bränslen, som sammantaget har lika godaegenskaper som bränslen i miljöklass 1, intemissgynnas i förhållande till konventionellabränslen. Representanter för små och medelstoraföretag skall ges möjlighet att delta i samrådet.Uppdraget skall redovisas för regeringen senast den29 april 2003.Utsläpp av koldioxid regleras inte i EU:sbilavgasdirektiv eller i de svenskabilavgasreglerna, men arbete pågår inom EU i syfteatt minska utsläppen av koldioxid, redovisas det imiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU6. Regeringens uppdrag tillNaturvårdsverket att utreda hur parametern koldioxidskall beaktas har redovisats för regeringen den 25juni 2001 (dnr M2001/2928/Mk). Denna rapport hardärefter överlämnats till den tidigare nämndaVägtrafikskatteutredningen.I december 2001 beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att granska ochutvärdera långsiktiga energipolitiskaprogram och analysera behovet av förändringar (dir.2001:122). Vidare skall utredaren lämna förslag tillriktlinjer inför den planeringsperiod som inleds år2003 och redovisa insatser som skall leda till enlångsiktigt hållbar energiförsörjning. Uppdragetskall vara avslutat senast den 1 februari 2003.I frågestund den 6 december 2001ställde () en fråga tillmiljöminister i anslutning tillkommissionens förslag till nya direktiv som skallstimulera till mer biodrivmedel för fordonsdrift (seföljande avsnitt om EU). Enligt frågeställaren börett nytt synsätt tillämpas som innebär att målet ärkoldioxidneutrala drivmedel, där utgångspunkten äratt de samlade utsläppen av växthusgaser från helaproduktionskedjan för drivmedlet är så låga sommöjligt. Frågan gällde hur miljöministern verkar föratt EU:s syn skall närma sig den svenska synen.Miljöministern framhöll att koldioxidneutralitet ärintressant och att drivmedel utan koldioxidutsläppdefinitionsmässigt bör vara befriade frånkoldioxidskatt (prot. 2001/02:42).Även skatteutskottets justerade betänkandeom punktskatter (bet. 2001/02:SkU17) är av intresse.Skatteutskottet delar motionärernas syn när detgäller vikten av att håller en fortsatt högambitionsnivå i fråga om begränsning avkoldioxidutsläppen. har valt att ligga långtframme när det gäller beskattning avkoldioxidutsläpp och tar på detta sätt ett särskiltansvar för de globala miljöproblem och de risker somutsläppen av växthusgaser ger upphov till. Ettviktigt inslag i denna strategi är att påett aktivt sätt söker förmå andra länder att följaefter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel,säger skatteutskottet.I det nämnda betänkandet behandlades olikaskattefrågor i samband med alternativa drivmedel.Det erinras bl.a. om att regeringen avser att seöver den närmare innebörden av vilka produkter somryms inom begreppet koldioxidneutrala drivmedel samthur skattebefrielsen för sådana drivmedel börutformas i skattelagstiftningen. Skatteutskottetunderstryker att skattenedsättningar bara bör kommai fråga för alternativa drivmedel som innebärmiljömässiga vinster. Den bedömningen bör innefattainte bara bränslet som sådant utan även hur bränsletproduceras och vad det produceras av. Vidare erinrarskatteutskottet om att regeringen i flera fallbeviljat skattenedsättningar för etanolproduktioninom ramen för pilotprojektdispenser (se vidareavsnittet om EU). Motionsönskemålen att även enstörre etanolinblandning än 5 volymprocent bör varatillåten bemöter skatteutskottet med information omatt regeringen har agerat i fråga ometanolinblandning och i de ännu pågåendeförhandlingarna inom Auto/Oil-programmet föreslagitatt gränsvärdet för inblandning av etanol i bensinskall höjas.