bet · GP01KU8 · 2002-01-29 00:00:00 — Även motion K291 avstyrks.1999 års författningsutredning har i uppdrag attöverväga om de tre största valkretsarna bör minskas.Som utgångspunkt för uppdraget gäller attvalkretsarna bör vara geografiskt sammanhängande ochatt deras gränser inte bör skära kommun- ellerlänsgränser. Utskottet anser inte att det finnsanledning att ta inititativ till en utredning somgäller hur valkretsar skallutformas. Utskottet avstyrker därför motion K295.Utskottet har tidigare avstyrkt en motion medyrkande om att byta namn på östravalkrets. Utskottet finner inte anledning att görapå annat sätt när det gäller västravalkrets. Utskottet avstyrker därför motion K322.Internetröstning, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionerna K21 yrkande 3, K22 yrkande 2,K285, K304 och T466 yrkande 5 som alla gällerInternetröstning.PropositionenI propositionen anför regeringen att frågan omröstning via Internet inte behandlas i sammanhangetutan bereds vidare inom Regeringskansliet.MotionernaMotioner avlämnade med anledning avpropositionenI motion 2001/02:K21 av Per m.fl. (m)föreslås att begär att möjligheten förutlandssvenskar att rösta via Internet utreds ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 3).Den nya tekniken erbjuder nya och ökade möjligheterför människor att delta i den demokratiskaprocessen. Motionärerna menar att dessa måste tastill vara. För utlandssvenskar är det ett instrumentsom kan underlätta för dem att utöva sinamedborgerliga rättigheter. Regeringen bör därförutreda möjligheten för utlandssvenskar att rösta viaInternet. Motionärerna vill dock framhålla vikten avatt en möjlighet att rösta via Internet inte fårersätta det traditionella röstningsförfarandet utanskall ses som ett komplement till detta.I motion 2001/02:K22 av m.fl. (kd)föreslås att tillkännager för regeringenvad i motionen anförs om försöksverksamhet medInternetröstning för utlandssvenskar (yrkande 2).Enligt motionärerna borde regeringen ta initiativtill ett försök i att utnyttja röstningen viaInternet för utlandssvenskar i samband med 2002 årsval.Motioner från den allmänna motionstiden 2001I motion 2001/02:K285 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om attutlandssvenskar, via Internet, skall ges möjlighetatt deltaga i de allmänna svenska valen från och medår 2002. Det finns tusentals utlandssvenskaroch tillfälliga utlandsresenärer som har sinmedborgerliga och juridiska rätt att delta i desvenska allmänna valen. Allt för många har så långresväg till närmaste svenska beskickning, därvalproceduren är arrangerad, att det i praktikeninnebär att varken tid eller pengar räcker till föratt kunna deltaga i det svenska valet. Det finnsenligt motionären tekniska system, på Internet, sommedger tillräckligt säker kontroll på personligtvaldeltagande, genom att man uppger personligidentitet med röstkortskod och personnummer.Valhemligheten bör också kunna säkras genom attregistrerad röst inte kan härledas bakåt till denavlämnade personens ID. Även om säkerheten inte kanbli exakt lika hög som i en svensk vallokal och påen svensk poststation bör reformen genomföraseftersom eventuell felkällas storlek blir försumbar.I motion 2001/02:K304 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Internetbaseradröstning i allmänna val (yrkande 1), att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag tilländring av gällande lagar så att Internetbaseradröstning i allmänna val möjliggörs (yrkande 2) ochatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om garanteradvalhemlighet (yrkande 3). Många som avstod från attgå till vallokalen förra gången kanske kan kommatillbaka till demokratin om de får möjlighet attrösta elektroniskt. Det vore, enligt motionären, iså fall ett framsteg för demokratin. Tekniken finnsredan, och kostnaden är låg om man jämför medvallokaler och de resor många måste göra för att tasig till dem. En grundpelare i demokratin är rättentill både fria och hemliga val. Valhemligheten måstekunna garanteras. finns tekniskalösningar för banksekretess på Internet och föromröstningar där den röstandes identitet bådesäkerställs och skiljs från den avgivna rösten.I motion 2001/02:T466 av m.fl. (kd)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omInternetröstning för utlandssvenskar (yrkande 5).För att stimulera till ökat valdeltagande börförsöksverksamhet med Internetbaserad röstninggenomföras för gruppen utlandssvenskar vid nästaval. Det är en grupp medborgare som ofta har storapraktiska bekymmer med att avlägga sin röst. Problemsom måste lösas är dels legitimering, dels skyddetfrån otillbörlig påverkan i samband med självavalhandlingen. Detta bör enligt motionärenuppmärksammas av regeringen.BakgrundDemokratiutredningen har i betänkandet En uthålligdemokrati - Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1) uttalat följande (s. 244):IT kan också användas för att stärkacivilsamhället och för att främjadeltagardemokratin. Den nya informationsteknikenhar en potential när det gäller att vidgamedborgarnas möjligheter att delta i och påverkaproblemformuleringarna och diskussionerna förebeslut i folkvalda församlingar. En statlig ochkommunal politik bör i första hand inrikta sig påatt utveckla tekniker och metoder för en sådandeltagardemokrati med IT-stöd.Man bör pröva om och i vilken utsträckning dennya informationstekniken kan stimulera ettpolitiskt intresse och deltagande. Det börgenomföras försök med Internet-baserat röstande inågon kommun. Alternativt kan tekniken utvecklasi samband med skolval i någon eller några skolor.Problemet som måste lösas är hur den som röstarkan legitimera sig på ett effektivt sätt så attvalfusk omöjliggörs och valet hemlighålls.Dessutom måste man garantera det somvalförrättarna har till uppgift att göra,nämligen att se till att ingen politisk påverkansker vid själva valtillfället eller att ingaobehöriga väljare röstar.Rådet för utvärdering av val anför i sittslutbetänkande Valdeltagande och Europaparlamentsval(SOU 2000:81) att det enligt rådets uppfattning kanfinnas anledning att inför nästa Europaparlamentsvalpröva frågan om en försöksverksamhet med bl.a.möjligheter till IT-röstning.Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet.Utredaren skall lämna förslag till deförfattningsändringar och andra åtgärder somutredaren anser vara behövliga. Hela regelverketavseende förtidsröstning på posten och andrasärskilda röstmottagningsställen inom landet börenligt direktiven (dir. 2000:10) ses över. Det är,enligt direktiven, angeläget att varje väljare haren plats att rösta på inom rimligt avstånd och attregelverket tydligt anger vem det är som haransvaret för detta. Frågan om formen förutlandssvenskars röstning skall ses över liksommöjligheten för utlandssvenskar att brevrösta.Utredaren skall också göra en inventering av demöjligheter och problem som kan finnas med röstningvia Internet och särskilt belysa om röstning viaInternet kan förenas med kravet på bibehållenvalhemlighet. Även de erfarenheter som gjorts iandra länder skall uppmärksammas.Utskottet behandlade i betänkande 2000/01:KU7motioner som gällde elektronisk röstning förutlandssvenskar. Utskottet konstaterade att densärskilde utredare som skulle göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet bl.a.skulle göra en inventering av de möjligheter ochproblem som kan finnas med röstning via Internet.Utskottet ansåg att resultatet av kommitténs arbeteborde avvaktas och avstyrkte motionerna.Valtekniska utredningen avlämnade i december2000 betänkandet Teknik och administration ivalförfarandet (SOU 2000:125). När det gäller fråganom röstning via Internet skall genomföras lämnarutredningen inget förslag utan lämnar en inventeringav de möjligheter och problem som kan finnas med ensådan röstning. Utgångspunkten är enligt utredningenatt ett elektroniskt röstningssystem via Internetmåste uppfylla följande fem grundkrav. Bara personersom har rösträtt skall kunna rösta, det skall baravara möjligt att utnyttja sin röst en gång,valhemligheten skall vara absolut, en avgiven röstskall inte kunna ändras av någon annan och systemetskall säkerställa en korrekt sammanräkning av rösterpå samtliga nivåer (valdistrikt, valkretsar ochvalområde). Utredningen menar också att enomfattande försöksverksamhet måste genomföras innanman tar slutlig ställning till om förfarandet kantillämpas i ett verkligt val.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det vore av värde att kunnaanvända modern teknik även i valsammanhang.Samtidigt inser utskottet att ett antal frågor sombl.a. har med valhemligheten att göra först måstelösas. Frågan om röstning via Internet bereds vidarei . Enligt utskottet bör resultatetav denna beredning avvaktas. Utskottet avstyrkerdärför motionerna K21 yrkande 3, K22 yrkande 2,K285, K304 och T466 yrkande 5.Blanka valsedlarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionerna K253 och K334 som gällerredovisning av blanka valsedlar.MotionerI motion 2001/02:K253 av de () föreslås att regeringen lägger fram förslag tillsådan ändring i vallagen att blanka röster redovisassom blankröster i enlighet med vad som anförs imotionen. Vid val röstade 137 176 personerpå "övriga partier", medan antalet ogiltigavalsedlar var 113 446 stycken. Enligt uppgifter frånRiksskatteverket är flertalet av de ogiltigavalsedlarna blanka. De som röstar blankt har, enligtmotionären, tagit sig till vallokalen för att rösta.En ärligare redovisning av valresultatet vore attredovisa blankrösterna som just blankröster och desom är ogiltiga av andra skäl som ogiltiga.I motion 2001/02:K334 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs om särskild redovisning avblanka valsedlar. Att rösta med en blank valsedel ärenligt motionären en aktiv handling. Man tarställning för demokratin även om man inte tarställning för ett parti och är på så sätt beredd attta sitt ansvar för samhällsutvecklingen. Blankavalsedlar bör därför redovisas särskilt.BakgrundEnligt 18 kap. 10 § vallagen är en valsedel ogiltigom den saknar partibeteckning. Sådana valsedlarredovisas inte särskilt i den offentligavalstatistiken utan ingår i gruppen "ogiltigavalsedlar". I riksdagsvalet uppgick antaletogiltiga valsedlar till omkring 113 500 och enligtRSV var av dessa ogiltiga på grund av attde saknade partibeteckning.Rådet för utvärdering av val har ibetänkandet Personval 1998 (SOU 1999:136) intefunnit anledning att inom ramen för sitt uppdragnärmare analysera frågan utan anser att den fårövervägas i annat sammanhang.Demokratiutredningen har i betänkandet En uthålligdemokrati - Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1) uttalat följande (s. 244):Visserligen ger inte en blankröst något underlagför att fördela mandaten. Men den bör ändå sessom ett aktivt deltagande i valet. Därför måsteden redovisas som en blank sedel och inte räknassom ogiltig av valadministrativa skäl.Regeringen beslutade om tilläggsdirektivtill författningsutredning (dir. 2000:21).I direktiven får utredningen i särskilt uppdrag attbl.a. överväga vilken giltighet valsedlar som saknarpartibeteckning skall ha. När det gäller behovet aven översyn skriver regeringen följande:Det har framförts krav på att de valsedlar somsaknar partibeteckning skall betraktas somgiltiga eller att de i vart fall skall redovisassärskilt. Grunden för detta torde vara att mananser att den väljare som röstat blankt utfört enaktiv valhandling för att ge uttryck för sittmissnöje med det politiska systemet. Det harockså föreslagits att de valsedlar som saknarpartibeteckning skulle kunna ingå i underlagetför att bestämma olika spärrnivåer, t.ex. spärrenmot små partier i riksdagsval eller spärren förtilldelning och utläggning av fria valsedlar. Ettsådant system skulle i första hand få effekterför små partier. Rådet för utvärdering av 1998års val har i betänkandet Personval 1998 - Enutvärdering av personvalsreformen (SOU 1999:136)anfört att frågan om de blanka rösterna börövervägas.Regeringen anser mot denna bakgrund att detfinns skäl att överväga vilken giltighetvalsedlar som saknar partibeteckning skall ha.Utskottet behandlade i betäkande 2000/01:KU7 enmotion i vilken yrkades att vallagen skulle ändraspå så sätt att blanka valsedlar skulle redovisas somblankröster. Utskottet ansåg att frågan om hurvalsedlar som saknar partibeteckning skall behandlasär synnerligen viktig. Utskottet ansåg emellertidatt resultatet av författningsutredningsarbete borde avvaktas och avstyrkte motionen.1999 års författningsutredning har i delbetänkandetOffentliga valförberedelser SOU 2001:99 funnit attproteströster från väljare som genom en valhandlingvill ge uttryck för sitt missnöje med befintligapartier och åsiktriktningar tydligt bör redovisas iden offentliga valstatistiken. En utgångspunkt fören reform bör enligt författningsutredningvara att det i den offentliga valstatistiken skallvara möjligt att tydligt särskilja röster som riktarsig mot det politiska systemet som helhet frånröster på riktiga småpartier som verkligeneftersträvar representation i den församling somvalet avser. Delbetänkandet är för närvarandeföremål för remissbehandling. Enligt vad utskottetinhämtat från är det oklartnär regeringen kommer att lägga fram något förslag ifrågan och att den fortsatta beredningen beror bl.a.på remissutfallet.Utskottets ställningstagandeFrågan om hur valsedlar som saknar partibeteckningskall behandlas är synnerligen viktig. Utskottetanser emellertid att resultatet av regeringensberedning av frågan bör avvaktas. Utskottetavstyrker därför motionerna K253 och K334.Legitimationskrav vid valUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion K260 i vilken föreslås att väljareskall kunna visa giltig legitimation vidröstning i vallokal.MotionenI motion 2001/02:K260 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att väljareskall kunna visa giltig legitimation vid röstning ivallokal. Till skillnad från vad som gäller vidröstning i vallokal skall en väljare kunna visagiltig legitimation vid röstning på postkontor,utlandsmyndighet och på fartyg. Kan väljaren intevisa legitimation får han/hon inte rösta. Motionärenanser att man vid anfordran skall kunna visa giltiglegitimation oavsett om man röstar i vallokal ellerpå postkontor, utlandsmyndighet eller på fartyg.BakgrundVid röstning i vallokal får valförrättaren, enligt10 kap. 5 § vallagen, begära att väljaren uppgersitt fullständiga namn och sin födelsetid. Innannågot valkuvert tas emot skall valförrättaren,enligt 6 §, kontrollera att väljaren enligtröstlängden har rösträtt vid det val som väljarenvill delta i och inte redan har röstat i valet.Valförrättaren skall också kontrollera att väljarenbara har gjort i ordning ett valkuvert för varjeslag av val, att det inte finns någon obehörigmärkning på något kuvert och att varje valkuvertuppenbart innehåller en valsedel. En valförrättarefår inte ta emot ett valkuvert som inte uppfyller dekrav som ställs i 6 §.Vid röstning på postkontor skall, enligt 11 kap. 8§ vallagen, väljare som inte är kända förröstmottagaren legitimera sig. Om de inte gör detfår de inte rösta.Regeringen uttalade i proposition 1996/97:70 s.154-155 att de problem som kan uppstå på grund avatt det saknas ett generellt legitimationskrav intehar visat sig vara sådana att det enligt regeringensbedömning är befogat att nu föreskriva om krav pålegitimation vid all röstning. Om en väljare intekan legitimera sig eller på annat sätt görasannolikt att han är den han utger sig för att varafår valförrättaren vägra att ta emot hans röst.Detta bör vara tillräckligt för att komma till rättamed problem som må finnas kring personer som sökerutnyttja någon annans rösträtt. När det gällerbestämmelsen i 10 kap.8 § vallagen om legitimering som villkor för att fåutnyttja sin rösträtt på postkontor uttaladeregeringen i propositionen (s. 205) att sedvanliglegitimation på postkontor får anses uppfyllakravet.Utskottet behandlade i betänkande 2000/01:KU7 enmotion i vilken yrkades att vallagen bordekompletteras med en specificering av vilken typ avlegitimationshandling som äger giltighet vidvalförrättning. Utskottet, som inte fann skäl attföreslå att vallagen kompletteras med enspecificering av vilken typ av legitimationshandlingsom äger giltighet vid valförrättning, avstyrkermotionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att de problemsom kan uppstå på grund av att det saknas ettgenerellt legitimationskrav inte har visat sig varasådana att det är befogat att föreskriva om krav pålegitimation vid all röstning. Utskottet avstyrkerdärför motion K260.Informationsinsatser för ökatvaldeltagandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion K318 med yrkande om förstärktainformationsinsatser för att ökavaldeltagandet.MotionenI motion 2001/02:K318 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avförstärkta informationsinsatser för att ökavaldeltagandet. Det finns, enligt motionären,oroande tecken på minskad medborgaraktivitet, inteminst i storstädernas ytterområden. Valdeltagandet iflera ytterstadsområden i Stockholm sjönkytterligare, från en redan låg nivå, val.Sjunkande valdeltagande beror på olika samverkandefaktorer. Huvudansvaret på valdeltagandet ligger påde politiska partierna. Det kan ändå inte varaoväsentligt att försöka bidra till att ökavaldeltagandet.BakgrundRegeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet.Utredaren skulle lämna förslag till deförfattningsändringar och andra åtgärder somutredaren anser vara behövliga. Av direktiven (dir.2000:10) framgår att utredningsarbetets övergripandesyfte är att skapa så goda praktiska förutsättningarsom möjligt för väljarna att rösta. Utredaren skalli sammanhanget också klargöra i vilken utsträckningden centrala valmyndigheten skall svara för aktivinformation och uppmaningar till väljarna att rösta.Valtekniska utredningen avlämnade i december 2000betänkandet Teknik och administration ivalförfarandet SOU 2000:125. Utredningen harföreslagit att funktionen att vara centralvalmyndighet flyttas från till enny myndighet. Den nya myndigheten bör, enligtutredningen, kunna ges en mer aktiv roll iförhållandet till väljarna. Utredningen beskriverdenna enligt följande.En särskild fråga för utredningen är i vilkenutsträckning den centrala valmyndighetens uppdragbör innefatta aktiv information och uppmaningartill väljarna att rösta. Frågan skall ses motbakgrund av ett vikande valdeltagande. I PM har utredningen uttalat att det förefallerrimligt att den centrala valmyndigheten ges enmer aktiv roll i förhållande till väljarna menatt det i så fall vore olämpligt att inordnafunktionen som central valmyndighet som en avflera andra verksamheter i en redan befintligmyndighet. Mot bakgrund av att ifrågavarande slagav uppgifter på intet sätt är fria från politiskavärderingar har utredningen föreslagit att dennya centrala valmyndigheten organiseras som ennämndmyndighet med en bred politisk ochmedborgerlig sammansättning.Enligt 1 kap. 15 § andra stycket vallagen skallden centrala valmyndigheten informera allmänhetenom när, var och hur man skall rösta samt om vadsom i övrigt gäller för valet. I denna uppgiftingår inte uttryckligen att t.ex. uppmanaväljarna att rösta. Något uttryckligt förbud förmyndigheten att agera mer aktivt i förhållandetill väljarna föreskrivs å andra sidan inteheller i lagen. har ocksåden centrala valmyndigheten i annonser itidningar m.m. uppmanat väljarna att utnyttja sinrösträtt. Så skedde bl.a. i en brett upplagdkampanj inför valet i samband med attrösträttsåldern . I samband med1999 års val till gjordes ocksåen mycket omfattande informationsinsats. Merresurser än tidigare användes för att informeraom valet och med särskild tonvikt påförtidsröstningen. Informationen i TV och radioinnehöll också en uppmaning att rösta i valet.Sistnämnda åtgärd ifrågasattes i någon mån i denoffentliga debatten.Utredningen har som bakgrund till sinaställningstaganden undersökt förhållandena ivissa andra Europeiska länder. När det gällerfrågan om ett mera aktivt förhållningssätt tillväljarna kan konstateras att det går enskiljelinje mellan valsystem som det svenska sominte föreskriver röstplikt och sådana system somgör det, som t.ex. , ochLuxemburg. I det senare fallet är det naturligtatt myndigheterna uppmanar väljarna att rösta.När det gäller valsystem utan röstplikt ärbilden splittrad. Vad utredningen erfarit har inte någon valmyndighet bland EU:smedlemsstater med detta valsystem uttryckligen iuppgift att uppmana väljarna att rösta. I någraav länder tolkas detta närmast som ett förbud förmyndigheterna att agera mer aktivt i frågan,t.ex. i , och . Iflertalet av länder har man emellertid en annansyn och tillåter valmyndigheterna att ta en meraktiv roll i samband med sinainformationsuppgifter. Detta synsätt tillämpas påIrland och i , , ,, och . Det ärdock inte i något fall tillåtet förvalmyndigheterna att driva kampanjer utformade påett sätt att väljarna kan komma att påverkas isitt val.Utskottets ställningstagandeDen centrala valmyndigheten skall enligt 1 kap. 15 §vallagen informera allmänheten om när, var och hurman skall rösta samt om vad som i övrigt gäller förvalet. Utskottet anser inte att denna bestämmelsebör ändras och avstyrker därför motion K318.Synskadades rätt till valhemlighetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotion K261 med yrkande om ett system därvalsedlar och valkuvert med punktskrift skallkunna användas.MotionenI motion 2001/02:K261 av m.fl.(v) föreslås att beslutar om sådan ändringi vallagen som ger synskadade rätt tillvalhemlighet. Rätten till valhemlighet måste, enligtmotionärerna, ses som grundläggande i ettdemokratiskt samhälle. I vallagen sägs att väljarnasvalhemlighet skall skyddas och att väljarna utaninsyn ska kunna lägga in sina valsedlar ivalkuvertet. omfattas inte synskadade av dennasjälvklara rättighet. Att även synskadade ska harätt till valhemlighet torde vara en allmänuppfattning och ett tillägg till vallagen måstegöras som innebär att även synskadade ges rätt tillvalhemlighet, t.ex. genom att ett system utarbetasdär valsedlar och valkuvert med punktskrift kananvändas.BakgrundRiksskatteverket () upprättar inför varje valinformation för synskadade. Informationen består idels kassettband med samma information som RSV:sbroschyrer, dels material i punktskrift. Dettamaterial innehåller bl.a. kuvert med lösa valsedlar.Kuverten har text i punktskrift som anger vadkuvertet innehåller, t.ex. valsedlar för ett visstparti i riksdagsvalet. Valsedlarna är däremot inte ipunktskrift eftersom det enligt RSV skulle äventyravalhemligheten.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:KU17 enmotion med yrkande om att valsedlar med punktskriftborde tas fram till nästkommande val. Utskottetgjorde då följande bedömning.I dag finns information till synskadade väljaredels på kassettband, dels med punktskrift.Dessutom distribueras kuvert med text ipunktskrift som innehåller valsedlar utanpunktskrift. Denna ordning har utformats medtanke på valhemligheten. Utskottet är med hänsyntill valhemligheten inte berett att föreslå attäven valsedlarna skall utformas med punktskriftoch avstyrker därför motionen.I propositionen som behandlas i detta betänkande (s.71 f.) anför regeringen bl.a. att när det gällerröstningsförfarandet för synskadade väljare harRiksskatteverket i samråd med () sett över vilka åtgärder som kanvidtas för att underlätta förfarandet. Till valet år1991 togs i samarbete med SRF fram ett särskiltvalmaterial som kunde läsas i punktskrift.Materialet bestod av ett ytterkuvert med separatakuvert med en partimarkerad valsedel för vart ochett av de åtta största partierna och blankavalsedlar (totalt 27 kuvert per väljare).