bet · GP01NU16 · 2002-05-28 00:00:00 — Ändringar i konkurrenslagen för effektivarekartellbekämpning, m.m. SammanfattningUtskottet tillstyrker det program för eftergift ochnedsättning av konkurrensskadeavgift som regeringenframlägger i proposition 2001/02:167 om ändringar ikonkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning,m.m. Utskottet anser att karteller är till storskada för samhällsekonomin och för konsumenterna ochatt karteller som rör prisbildning, anbudsgivningeller marknadsuppdelning är särskilt allvarliga.Därför är en mer effektiv kartellbekämpning mycketangelägen. I två reservationer (c; fp) avvisasregeringens förslag.När det gäller frågan om kriminalisering avkartellsamarbete anser utskottet, i likhet med vadsom anförs i några motioner, att kriminalisering kanvara ett verksamt instrument vid bekämpningen avkartellsamarbete. Att förlita sig till enbart enadministrativ sanktionsavgift, som regeringenföreslår, kan leda till att företagen kalkylerar medrisk för upptäckt och eventuellkonkurrensskadeavgift och ställer det mot den vinstsom kartellsamarbetet väntas ge. Olagligtkartellsamarbete bör enligt utskottets meningjämställas med annan ekonomisk brottslighet.Utskottet föreslår att genom etttillkännagivande skall anmoda regeringen att utredafrågan om kriminalisering av kartellsamarbete.Utredningen bör också noga följa utvecklingen avprogrammet för eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift och ta med erfarenheterna avdetta i utredningsarbetet. Efter genomförd utredningskall regeringen återkomma till i frågan.I en reservation (s, v) avstyrks de aktuellamotionsyrkandena, men reservanterna förordar attregeringen mycket noga skall följa effekterna av detföreslagna programmet och ha en beredskap att vidtade ytterligare åtgärder som kan erfordras. Det kangälla införande av kriminalisering, men ocksåförändringar i det nu aktuella programmet.Utskottet tillstyrker också de övriga lagförslagsom framläggs i propositionen och som rör ökatsekretesskydd för utredandeverksamhet, ökade möjligheter till internationelltsamarbete för och ökade möjligheterför enskilda att få ersättning förrättegångskostnader i ärenden där Konkurrensverketär part. När det gäller ikraftträdandet föreslåremellertid utskottet att lagändringarna skall trädai kraft i stället för den 1 juli2002 som regeringen har föreslagit. Skälet tillsenareläggningen är att tiden mellan det att deaktuella författningarna blir allmänt tillgängligaoch ikraftträdandet annars skulle bli alltför kort.I betänkandet behandlas även motionsyrkandenrörande konkurrenspolitikens inriktning. Utskottetavstyrker dem och redovisar sin syn i frågan. I enreservation (m, kd, c, fp) redovisas dessa partiersgemensamma syn på konkurrenspolitikens inriktning.Utskottet avstyrker vidare ett flertalmotionsyrkanden som tar upp olika aspekter påkonkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor. Sammantaget anser utskottet attregeringens arbete på området styrs av en klar viljaatt uppnå och upprätthålla konkurrensneutralitetmellan offentlig och privat verksamhet. Arbetet harockså hög prioritet. I en reservation (m, kd, c, fp)efterfrågas kraftfulla åtgärder från regeringenssida för att driva på avregleringsarbetet i syfteatt skapa utrymme för privata initiativ i kommuneroch landsting. Slutligen avstyrker utskottetmotionsyrkanden rörande samtkonkurrensförhållanden inom vissa branscher -försäkringsbranschen, inrikesflyget och lanthandeln.Yrkandena följs upp i reservationer när det gällerEU:s konkurrensregler (m, kd, c, fp) respektiveinrikesflyget (c, fp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Konkurrenspolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fi299yrkande 3, 2001/02:N60 yrkandena 4-6, detsistnämnda i denna del, 2001/02:N61 yrkande 1,2001/02:N64 yrkandena 3 och 4, det förstnämnda idenna del, 2001/02: N267 yrkande 21, 2001/02:N315yrkande 7 och 2001/02:N370 yrkandena 1 och 4.Reservation 1 (m, kd, c, fp)2. Eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgiftRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i konkurrenslagen (1993:20) såvitt avser28 och 28 a-c §§. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:167 punkt 1 i denna del ochavslår motionerna 2001/02: N59 yrkande 2,2001/02:N60 yrkandena 1 och 3, 2001/02:N61yrkande 2 och 2001/02:N63 yrkande 1.Reservation 2 (c)Reservation 3 (fp)3. Kriminalisering av kartellsamarbeteRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2001/02:N60 yrkande2, 2001/02:N62, 2001/02:N63 yrkande 2 och2001/02:N64 yrkandena 1 och 2.Reservation 4 (s, v)4. Sekretesskydd för Konkurrensverketsutredande verksamhetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100) såvitt avser9 kap. 27 §. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:167 punkt 2 i denna del.5. Internationellt samarbetea) antar regeringens förslag till lagom ändring i konkurrenslagen (1993:20) såvittavser 56 a och 56 b §§. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:167 punkt 1 i denna del.b) antar regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) såvittavser 4 kap. 5 §. Därmed bifaller riksdagenproposition 2001/02:167 punkt 2 i denna del.6. RättegångskostnaderRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i konkurrenslagen (1993:20) såvitt avser64 §. Därmed bifaller proposition2001/02:167 punkt 1 i denna del och avslår motion2001/02:N59 yrkande 1.7. Lagförslagen i övrigt ochikraftträdandea) antar regeringens förslag till lagom ändring i konkurrenslagen (1993:20) i den måndet inte omfattas av utskottets förslag tillriksdagsbeslut i det föregående, dock med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandetbestäms till . Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2001/02:167 punkt 1i denna del.b) antar regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) i den måndet inte omfattas av utskottets förslag tillriksdagsbeslut i det föregående, dock med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandetbestäms till . Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2001/02:167 punkt 2i denna del.8. Konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektorRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N2 yrkande4, 2001/02:N59 yrkande 3, 2001/02:N60 yrkande 6 idenna del, 2001/02:N61 yrkandena 3-6, 2001/02:N64yrkande 3 i denna del, 2001/02:N208 yrkandena 3och 5, 2001/02:N217, 2001/02:N221, 2001/02:N226,2001/02:N246 yrkandena 4-6, 2001/02:N261 yrkande4, 2001/02:N267 yrkande 18, 2001/02:N286 yrkande6, 2001/02:N312 yrkandena 1-4, 7, 9 och 11,2001/02:N315 yrkandena 4 och 5, 2001/02:N316yrkande 2, 2001/02:N319 yrkande 5, 2001/02:N323yrkande 5, 2001/02:N368 yrkande 4, 2001/02:N370yrkande 2, 2001/02:N373 yrkandena 7 och 8 och2001/02:N374 yrkande 8.Reservation 5 (m, kd, c, fp)9. EU:s konkurrensreglerRiksdagen avslår motionerna 2001/02:N61 yrkande7 och 2001/02:N209.Reservation 6 (m, kd, c, fp)10. FörsäkringsbranschenRiksdagen avslår motion 2001/02:N310.11. InrikesflygetRiksdagen avslår motion 2001/02:N27 yrkande 36.Reservation 7 (c, fp)12. LanthandelnRiksdagen avslår motion 2001/02:N219.Stockholm den 28 maj 2002På näringsutskottets vägnarPer WesterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerWesterberg (m), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (), (),(), (), (), (), (),(), (), EvaFlyborg (fp), () och ().2001/02NU16Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2001/02:167 om ändringar ikonkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning,m.m.,dels 6 motioner som väckts med anledning avpropositionen,dels 1 motion som väckts med anledning avskrivelse 2000/01:120 med redogörelse förföretag med statligt ägande,dels 1 motion som väckts med anledning avproposition 2001/02:4 om en politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet,dels 21 motioner från allmänna motionstiden.BakgrundKonkurrenslagen (1993:20) trädde i kraft den 1 juli1993 (prop. 1992/93:56, bet. 1992/93:NU17).Konkurrenslagen (KL) är baserad på den s.k. förbuds-principen, vilken utgår från att vissakonkurrensbegränsningar i sig är skadliga och därförskall vara förbjudna. Efter mönster från EG-rätteninnehåller KL två principiella förbud, nämligen motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag (6 §)och mot missbruk från ett eller flera företags sidaav en dominerande ställning (19 §). Dessabestämmelser motsvaras av EG-fördragets artiklar81.1 (regler beträffande avtal m.m. som har tillsyfte eller effekt att hindra, begränsa ellersnedvrida konkurrensen) och 82 (regler beträffandeett eller flera företags missbruk av dominerandeställning), vilka ingår i de grundläggandekonkurrensreglerna för den gemensamma marknaden.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås införande av ett programmed regler om eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift. Programmets syfte är attfrämja avslöjande och bekämpning av olagligakarteller. Konkurrensskadeavgift skall enligtförslaget få efterges för ett företag som haröverträtt förbudet mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag om företaget anmäleröverträdelsen till , innan verkethar fått tillräckligt underlag för att ingripa motöverträdelsen och något annat företag som deltagit iöverträdelsen inte har gjort anmälan tidigare. skall också lämna Konkurrensverketall information om överträdelsen som företaget hartillgång till. Förutsättningar för eftergift skallvidare vara att företaget samarbetar fullt ut medKonkurrensverket under utredningen av överträdelsenoch och att det har upphört eller efter sinanmälan upphör att medverka i överträdelsen.Konkurrensskadeavgift skall dock inte få efterges omföretaget har haft den ledande rollen iöverträdelsen och det med hänsyn tillomständigheterna därför är uppenbart oskäligt medeftergift.Regeringen föreslår vidare attkonkurrensskadeavgiften skall få sättas ned om ettföretag i väsentlig mån har underlättat utredningeninte bara - som enligt gällande rätt - av den egnaöverträdelsen utan även av andras medverkan. Hardetta skett i högst väsentlig mån får avgiftenefterges helt. Syftet är att alla kartellmedlemmarskall ha ett incitament att medverka iKonkurrensverkets utredning. Regeringen föreslårockså en bestämmelse om sekretesskydd för anmälaneller annan utsaga från enskild hosKonkurrensverket.Vidare föreslås att ges möjlighetatt bistå andra länders konkurrensmyndigheter medatt inhämta information och genomföra undersökningari . Sekretess föreslås också gälla om det kanantas att den rättsliga hjälpen begärts underförutsättning att uppgiften inte röjs. Regeringenföreslår slutligen att det i konkurrenslagen införsen möjlighet för enskilda parter som vinner att fåersättning för rättegångskostnader i sådanakonkurrensärenden där ärendelagen tillämpas och därKonkurrensverket är motpart.Utskottets övervägandenKonkurrenspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omkonkurrenspolitikens inriktning. Utskottetredogör för sin syn på konkurrenspolitikensinriktning, vilken överensstämmer med den somriksdagen beslutade om . Jämförreservation 1 (m, kd, c, fp).MotionernaI motion 2001/02:N61 (m) begärs ett tillkännagivandeav om faktorerna bakom den höga svenskaprisnivån. Den genomsnittliga prisnivån i Sverigeligger, enligt , över dengenomsnittliga prisnivån i EU. Jämfört med svenska prisnivån legat 30 %högre, och verket bedömer att hälften av dennaskillnad kan förklaras av bristande konkurrens.Faktorerna bakom att vissa länder har högreprisnivåer än andra är flera, säger motionärerna ochpekar på inkomstnivå, skatter, kostnader förarbetskraft, konsumtionsutveckling och lågbefolkningstäthet. Förändringar i växelkursen harockså betydelse för prisbildningen, vilket i sin turavspeglar en rad faktorer såsom förväntningar omframtida inflation, tillväxt, budgetunderskott,handelsbalans, etc., anförs det.Kunskap har blivit ett allt viktigarekonkurrensmedel och i motion 2001/02: N315 (m)föreslås att genom ett tillkännagivandeskall uppmärksamma regeringen på detta. Sverigemåste utveckla ett utbildningssystem av högsta klassoch vara en attraktiv partner inom utbildning ochforskning, anför motionärerna. De anser att detbehövs förändringar som kan bidra till att göraSverige till en nation som andra länder vill knytaytterligare band med, i form av ökat studentutbyte,utbyte av forskarstuderande samt internationelltforskningssamarbete. Bioteknik, medicin ochinformationsteknik tillhör de forskningsområden sombör prioriteras, men även humaniora ochsamhällsvetenskap behövs, sägs det.Riksdagen bör göra tillkännagivanden om eneffektivare konkurrenspolitik och om mer resursertill , föreslås det i motion2001/02:N64 (kd). En viktig orsak till att Sverigeplacerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan är dethöga prisläget, till följd av bristande konkurrensoch delvis omfattande regleringar, anförmotionärerna. De framhåller att marknadsekonominförutsätter en effektiv konkurrenspolitik somförhindrar marknadsdelning, prissamverkan och somutövar fusionskontroll. Konkurrenspolitiken dämparprisstegringstakten, och den svenskakonkurrenspolitiken bör i allt väsentligtharmoniseras med utvecklingen inom EU, ansermotionärerna. De menar att det finns mångaindikationer på att en stor del av det potentiellanyföretagandet hindras av ett alltför omfattanderegelverk. En ökad avreglering bör ske för att geutrymme för konkurrens, somkonkurrenslagen bör skärpas och övervakningen blieffektivare, anför motionärerna. De anser att såvälprivata som offentliga monopol och oligopolnästintill alltid skall motverkas. Den förordadeavregleringen bör gå hand i hand med ökat personligtansvar och ett etiskt riktigt handlande, sägs det.Konkurrensverket bör få ökade resurser och en merframträdande roll än , anförmotionärerna vidare. De menar att nyaregeringsförslag bör granskas inte bara utifrån ettsmåföretagsperspektiv utan också utifrån ettkonkurrensperspektiv. Vidare anser motionärerna (), i sambandmed en resursförstärkning, bör förändras till ensjälvständig del av Konkurrensverket.Ett likartat yrkande om en effektivarekonkurrenspolitik som det i nyssnämnda motion2001/02:N64 (kd) framförs i partimotion 2001/02:N370(kd). Motiveringen är också likartad. I motionenföreslås vidare ett tillkännagivande om statens rolli näringspolitiken. Statens roll i samhällsekonominskall vara att sätta ramar och övervaka spelreglernapå marknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt, anför motionärerna. De anseratt när staten agerar såväl domare som spelare påmarknaden är risken stor att konkurrensen snedvridsoch att investeringar inte görs på ett optimalt sätti de företag som har de bästa förutsättningarna.Konkurrenshämmande regleringar i den privatasektorn bör identifieras och avvecklas, anförs det imotion 2001/02:Fi299 (kd). En rättvis och sundkonkurrens kan försvåras eller förhindras av mångafaktorer, säger motionärerna. Företag kan t.ex. avolika skäl i sina egna köp handla med beprövadehandelspartner och bortse från att utnyttja enkonkurrenssituation. De kan vidare bryta motkonkurrenslagstiftning genom att t.ex. bildakarteller som gör upp om prissättningen. Förföretagens, kundernas och samhällets bästa är denfria konkurrensen en viktig del av marknadsekonomin,anför motionärerna. De framhåller att konkurrens ärett effektivt medel för bättre och billigareprodukter och effektivare resursanvändning.I motion 2001/02:N60 (fp) begärs tillkännagivandenav i tre avseenden, nämligen om den friakonkurrensen, om mer resurser till Konkurrensverketoch konkurrensforskning och om andra åtgärder föratt skapa en bättre konkurrens. Fri konkurrens pålika villkor - inom de ramar som sätts upp av etiskaprinciper och lagstiftning - är det bästa verktygetför att tillgodose konsumenternas efterfrågan ochför att hushålla med begränsade resurser, sägermotionärerna. Företagens tävlan om att vara "bästoch billigast" upprätthåller en ständig press påpriser och kostnader, och konkurrens är den kanskeviktigaste drivkraften till teknisk och ekonomiskutveckling. Väl fungerande konkurrens stimulerar enkontinuerlig förnyelse av produktionsapparaten ochleder därmed till en effektiv användning avsamhällets resurser. Den medför inte bara mångfaldoch större valfrihet i utbudet av varor och tjänsterutan också en mångfald i företagandet. Det avgörandeför en fungerande konkurrens är fritt tillträde tillmarknaderna - "free entry", anför motionärernavidare. De menar att många offentliga regleringarsom införts för att upprätthålla konkurrens inteskulle behövas om fritt tillträde till marknadenrådde. anser att konkurrensen i Sverigemåste stärkas, säger motionärerna. De anser att detär viktigt att får fortsätta medsitt lyckosamma arbete genom bl.a. de s.k.gryningsräderna mot bolag i olika branscher därkartellsamarbete bedrivs. Därför avsatte Folkpartieti sitt budgetalternativ 10 miljonerkronor mer till och 6 miljonerkronor mer till konkurrensforskning än vadregeringen gjorde, konstaterar motionärerna.Också i motion 2001/02:N267 (fp) begärs etttillkännagivande om bättre konkurrens. Det räckerinte enbart med ett bra företagsklimat för att skapafler jobb och fler företag, utan det krävs ocksårent spel på marknaden, anför motionärerna. För attdetta skall uppnås måste åtgärder vidtas, specielltåtgärder som syftar till att öka konkurrensen.Folkpartiet vill bl.a. införa en form av"konkurrenspoliser" som skall se till att frikonkurrens kan upprätthållas inom näringslivet,erinrar motionärerna om.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen godkände den inriktning avkonkurrenspolitiken som regeringen hade föreslagit iproposition 1999/2000:140 om konkurrenspolitik förförnyelse och mångfald (bet. 2000/01:NU4). I enreservation (m, kd, c, fp) redovisades dessapartiers syn på konkurrenspolitikens inriktning.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisade, som nämnts, sin syn påkonkurrenspolitikens inriktning senast hösten 2000.De bedömningar som då gjordes äger fortfarandegiltighet. Utskottet anser sålunda att en effektivkonkurrens är en viktig förutsättning för en välfungerande samhällsekonomi. Konkurrens bidrar tillett nödvändigt omvandlingstryck och till ettinnovativt företagsklimat som stärker tillväxten ochSveriges internationella konkurrenskraft. Förkonsumenterna betyder detta tillgång till ett brettutbud av ständigt förbättrade varor och tjänster medgod kvalitet till rimliga priser. Andelen av densamlade ekonomin där konkurrens råder bör öka,eftersom en väl fungerande konkurrens stimulerarnytänkande och bidrar till att utveckla nyaprodukter och tjänster till nytta för konsumenterna.Detta ökar i sin tur produktiviteten och dämparprisutvecklingen. Konkurrenspolitiken har därmed enviktig uppgift att fylla inom ramen förnäringspolitiken och i ett samhällsekonomisktperspektiv.I den proposition som var aktuell ochsom ställde sig bakom anfördes attkonkurrenspolitiken aktivt skall främja existensenav väl fungerande marknader och vara grundad på ettkonsumentperspektiv. Marknaderna skall präglas avöppenhet för nya produkter, nya företag och nyaidéer. Som allmän inriktning skall gälla följande:- Den svenska marknaden är en del av EU:s inremarknad; hinder för tillträdet skall avlägsnas ochEU:s regler för konkurrensen skall kunna tillämpasockså i Sverige.- Karteller och andra konkurrensbegränsningar somallvarligt skadar konsumentintresset kan inteaccepteras; de medel som staten har att upptäcka ochingripa när företag sätter konkurrensen ur spelmåste bli effektivare.- Konsumenternas intresse av effektivt fungerandekonkurrens måste väga tungt när offentliga reglersom påverkar marknadernas funktionssätt utformas.- Andelen av den samlade ekonomin där konkurrensråder skall öka. På nya marknader skall struktureroch regler stödja uppkomsten av en balanserad ochväl fungerande konkurrens.- När offentliga aktörer agerar påkonkurrensmarknader får det inte ske på ett sådantsätt att det privata företagandet hämmas.Myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet.- Statligt stöd får inte snedvrida konkurrensen;en policy för det svenska statsstödet skallunderstödja arbete i EU mot subventionersom skadar svensk industri.- skall aktivt stödja utvecklingen avsunda konkurrensförhållanden i den globala ekonominoch i samarbete med andra länder ingripa motinternationella konkurrensbegränsningar.Utskottet finner det viktigt att konkurrensenutvecklas till att gälla i flera delar av densvenska ekonomin och att den blir mer effektiv påbefintliga konkurrensmarknader. Ett uttryck förbehovet av en förstärkt konkurrens utgör en nyligenoffentliggjord , enligt vilken harde högsta livsmedelspriserna inom EU. I detsammanhanget kan nämnas att ifebruari 2002 fick i uppdrag av regeringen attkartlägga och analysera strukturella problem inomdagligvaruhandeln. Utredningen skall redovisa hur deolika aktörerna i handelsledet är organiserade medavseende på ägarstruktur, företagsform ochförekommande former av samarbeten. Huvudsyftet medstudien är att underlätta för nya företag attetablera sig inom branschen. skalllämna en lägesrapport , ochslutrapporten skall redovisas senast den 15 december2002.Det är vidare, enligt utskottets mening,väsentligt att konkurrensen är verksam även inom denglobala ekonomin. För ett litet land som medett stort utlandsberoende är det av yttersta viktatt sunda konkurrensförhållanden råder på denglobala nivån och att internationellakonkurrensbegränsningar motverkas.I vissa av de här aktuella motionerna efterfrågasen effektivisering av konkurrenspolitiken och enförstärkning av . Utskottet villdärvid framhålla att regeringens arbete präglas aven vilja att på olika sätt stärka och vässa deverktyg som de konkurrensvårdande myndigheterna hartillgång till. Den nu aktuella propositionen är ettexempel på detta. Det bör också nämnas attKonkurrensverkets anslag nivåhöjdes med 5 miljonerkronor . Vidare vill utskottet erinraom vad som sägs i propositionen om att i det fallatt det visar sig att skulle kommaatt behöva ytterligare resurser till följd av detförslag som framläggs i propositionen - och somutskottet behandlar i följande avsnitt - kommerregeringen då att ta ställning till eventuellaåtgärder.Utskottet vill avslutningsvis framhålla attkonsumentperspektivet måste stå i fokus ikonkurrenspolitiken. Konkurrens är ingetsjälvändamål. Åtgärder för att stärka konkurrensenseffektivitet har till syfte bl.a. att ge konsumentenen starkare ställning på marknaden. I detsammanhanget vill utskottet understyrka vikten avsamordning i insatserna från de ansvarigamyndigheterna för konkurrens- och konsumentpolitik.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i konkurrenslagen som innebär attett program för eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift införs. Utskottet anseratt karteller är till stor skada församhällsekonomin och för konsumenterna ochatt karteller som rör prisbildning,anbudsgivning eller marknadsuppdelning ärsärskilt allvarliga. Därför är en mereffektiv kartellbekämpning mycket angelägen.Jämför reservationerna 2 (c) och 3 (fp).PropositionenNuvarande reglering i konkurrenslagenEnligt 26 § konkurrenslagen får Stockholmstingsrätt, på talan av , besluta attett företag skall betala konkurrensskadeavgift omföretaget eller någon som handlar på företagetsvägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträttförbudet i 6 § mot konkurrensbegränsande samarbetemellan företag eller förbudet i 19 § mot missbruk avdominerande ställning. Det kan också vara fråga omett åsidosättande av villkor som har meddelats medstöd av 10 § andra stycket i samband med beslut omindividuellt undantag.