bet · GP01TU9 · 2002-03-12 00:00:00 — Detsamma gäller frågan omrätt för turist- och beställningstrafik att användakollektivtrafikkörfält. Enligt utskottets mening bördet i första hand vara en fråga för kommuner ochtrafikhuvudmän att, med beaktande av de fördelar somturist- och beställningsbusstrafiken erbjuder, vidtade åtgärder som bäst tillgodoser resenärernas kravpå framkomlighet och tillgänglighet.Vad så skattefrågorna beträffar anser utskottetatt det så långt möjligt skall råda rättvisakonkurrensförhållanden mellan svenska och andrabussföretag inom EU. Utskottet förutsätter attregeringen inom EU verkar för att regelsystemetharmoniseras och förenklas. Det kan tilläggas attfrågan berörs i om dengemensamma transportpolitiken.Med det anförda torde syftet med motionenåtminstone delvis bli tillgodosett utan någotsärskilt tillkännagivande från sida.Utskottet föreslår följaktligen att avslårmotion 2001/02:T456 (s).TaxifrågorÅterreglering av taxinäringenUtskottets förslag i korthetUtskottet välkomnar den positiva inställningtill förslag om införande avs.k. tömningscentraler som näringsministernnyligen redovisat i . Däremot kanutskottet inte ställa sig bakom ettmotionsförslag (s) om bl.a. inrättande avobligatoriska beställningscentraler ochregionala yrkestrafiknämnder. Jämförreservation 4 (v).MotionenBengt Silfverstrand m.fl. (s) kräver i motion T352samlade åtgärder för en reformerad taxinäring.Motionärerna anser att näringens avreglering år 1990har skapat fler problem än den löst. Som exempelnämns överetablering, dålig arbetsmiljö, förvärradetrafiksäkerhetsproblem, svag lönsamhet till följd avillojal konkurrens samt en omfattande ekonomiskbrottslighet. krävs främst tre åtgärder, menarmotionärerna:1. införande av beställningscentraler medobligatorisk anslutning2.3. inrättande av regionala yrkestrafiknämnder4.5. krafttag mot kriminalitet och fusk.6.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlatmotioner med likartat innehåll, senast i sittyrkestrafikbetänkande (bet.2000/2001:TU11). Beträffande förslag om obligatoriskanslutning till beställningscentraler har utskottethänvisat till att en sådan åtgärd övervägts menavvisats av taxiutredning (SOU 1999:60).Emellertid vill utskottet i sammanhanget erinra omTaxiutredningens förslag om införande av s.k.tillståndspliktiga tömningscentraler som ett medel ikampen mot ekonomiskt fusk inom taxinäringen. I ettsådant system skulle innehavare av tillstånd tilltaxitrafik vara skyldiga att tömma all informationfrån taxametrarna till särskilda tömningscentralerunder myndighetstillsyn. Utskottet noterar attnäringsministern i ett frågesvar iriksdagen har uttalat intresse för förslaget mensamtidigt konstaterat att den närmare utformningenoch författningsregleringen kräver närmareöverväganden.Utskottet anser för sin del att ytterligareåtgärder måste vidtas mot ekonomiska oegentligheterinom taxinäringen. Ett system med obligatoriskatömningscentraler kan härvid vara ett verksamtmedel. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet denpositiva inställning till förslaget somnäringsministern redovisat i . Omregeringen vid den fortsatta beredningen skullefinna att systemet med tömningscentraler kanutformas på ett lagtekniskt och i övrigt lämpligtsätt utgår utskottet från att regeringen återkommertill med ett förslag i ärendet. Däremotkan utskottet med hänvisning till de motiveringarsom redovisats i tidigare betänkanden inte ställasig bakom de förslag om bl.a. obligatoriskabeställningscentraler och regionalayrkestrafiknämnder som förs fram i motion2001/02:T352 (s). Motionen avstyrks följaktligen.Åtgärder mot s.k. svarttaxiUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av ytterligare åtgärdermot olaga yrkesmässig personbefordran, s.k.svarttaxi.MotionernaI två motioner, 2001/02:T224 av ()och 2001/02:T429 av m.fl. (s),aktualiseras problemet med s.k. svarttaxi, dvs.verksamhet som innebär att privatbilister i stridmot yrkestrafiklagen transporterar passagerare motbetalning. Motionärerna noterar att maximistraffetför olaga yrkesmässig trafik höjdes tillfängelse . Men straffskärpningen har intekunnat förhindra att verksamheten breder ut sig.Ytterligare åtgärder krävs, anser motionärerna.Enligt den förstnämnda motionären tordefordonsbeslag vara det enda sättet att stoppasvartåkare.Utskottets ställningstagandeSom motionärerna påpekar skärptes sanktionsreglernai samband med tillkomsten av den nyayrkestrafiklagen (1998:490). gäller sålunda,enligt 6 kap. 1 § denna lag, att den som uppsåtligendriver yrkesmässig trafik utan tillstånd döms tillböter eller fängelse i högst ett år.Svenska Taxiförbundet har redovisat enrapport om svarttaxiproblemet. I denna hävdas bl.a.att verksamhetens omfattning är betydligt större änvad t.ex. polisen bedömt, att svarttaxi inte baraförekommer i storstäderna utan är ett mer utbrettfenomen samt att straffskärpning inteslagit igenom i straffmätningen. Enligt förbundethar sålunda inte i något fall fängelseutdömts.Utskottet delar motionärernas och Taxiförbundetsoro över situationen, inte minst mot bakgrund av denkriminalitet som är förknippad med verksamheten,inte bara av ekonomisk art utan också i form av våldmot person, t.ex. misshandel, rån och sexuellaövergrepp. Härtill kommer de ekonomiska skador somdenna form av illojal konkurrens tillfogar denlegala taxiverksamheten som har att betala skatteroch sociala avgifter. Mot den bakgrunden finnerutskottet att regeringen bör överväga vilkaytterligare åtgärder som kan vidtas för attsvarttaxiverksamheten skall minska. Regeringen börsnarast redovisa för vilka åtgärder denanser vara erforderliga. Vad utskottet anfört omsvarttaxi bör ge regeringen till känna.Ställningstagandet innebär att utskottet delvistillstyrker motionerna 2001/02:T224 (m) och2001/02:T429 (s).SamåkningUtskottets förslag i korthetDet är i första hand kommunerna ochVägverkets regioner som skall ta initiativtill samåkning i kollektivkörfält ochliknande åtgärder som kan underlättaframkomligheten i trafiken. Med dennahänvisning avstyrks en motion (s) i ämnet.MotionenI motion 2001/02:T368 redovisar ochInge (båda s) två exempel, varav ett iVägverkets , på att samåkandeprivatbilister får utnyttja kollektivtrafikfiler.Motionärerna anser att samhället bör uppmuntrasamåkning och vill därför att regeringen tarinitiativ till försöksverksamhet också i andraregioner.Utskottets ställningstagandeSom nämns i motionen bedriver RegionStockholm sedan någon tid tillbaka försök medsamåkning i kollektivkörfält mellan iEkerö kommun och . Samåkningen innebär attpersonbilar med minst tre personer får utnyttjakollektivkörfältet på nämnda sträcka. Enligtplaneringen skall försöket pågå fram till september2002. Efter en första försöksetapp redovisarVägverket övervägande positiva erfarenheter, ocksåfrån företrädare för busstrafiken.Enligt vad utskottet inhämtat har försök medsamåkning genomförts också i , dockuppenbarligen med sämre resultat än vad försöket iEkerö tycks ge. Utskottet har självfallet ingenerinran mot att man med olika åtgärder söker främjaframkomligheten i trafiken. Utskottets bedömning ärdock att det i första hand är kommunerna ochVägverkets regioner som skall ta initiativ i sådanaärenden. Med hänsyn härtill bör motion 2001/02:T368(s) inte föranleda någon åtgärd. Motionenavstyrks således.FordonskontrollBakgrundKontroll av motorfordon bedrivs i i tvåformer, obligatorisk kontroll- ochregistreringsbesiktning samt fordonskontroll på väg,s.k. flygande inspektion.Av lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan påfordonsområdet framgår att AB () är besiktningsorgan för besiktningav bl.a. motorfordon och släpfordon tillmotorfordon. Vid bolagets 177 anläggningar utfördesförra året ca 5,3 miljoner obligatoriska kontroll-och registreringsbesiktningar.I koncernen ingår trehelägda dotterföretag som bedriver verksamhet medanknytning till trafiksäkerhet och miljö, nämligenMotortestcenter , Test o.Information och ,samt som ägs till . Bilprovningensträvar numera efter att koncentrera sig på den s.k.kärnverksamheten. Detta yttrar sig bl.a. däri attverksamheten i ärunder avveckling. Den beräknas vara helt genomfördvid . Vidare pågår en avyttringav . Ett försäljningsavtalberäknas föreligga . Äveni övrigt har inriktningen på kärnverksamhetenförstärkts. De icke obligatoriska tjänsterna svaradeår 2001 för av totalomsättningen.Ensamrätten för att besiktigamotorfordon, det s.k. besiktningsmonopolet, harbestått sedan den obligatoriska fordonskontrolleninfördes år 1963.Grundläggande bestämmelser om flygande inspektionfinns i fordonskungörelsen (1972:595). Flygandeinspektion förrättas av polisman eller avRikspolisstyrelsen förordnad bilinspektör och syftartill att kontrollera beskaffenhet och utrustning hosfordon som anträffas på väg.Riksdagens revisorer har granskat ochverksamheten flygande inspektioner. Resultatet avgranskningen har redovisats i rapporten (2000/01:2), fordonskontrollen ochtrafiksäkerheten. Revisorernas förslag (2000/01:RR9)med anledning av granskningen behandlades avriksdagen (bet. 2000/01:TU14, rskr.2000/01:250 och 251). I samband därmed slogriksdagen fast att ävenfortsättningsvis skulle ha ensamrätt att utföraperiodisk kontrollbesiktning av motorfordon ochsläpvagnar. I fråga om fordonskontrollerna på vägsade sig trafikutskottet dela revisorernasuppfattning att flera problem var förknippade medpolisens flygande inspektioner. Mot den bakgrundentillstyrkte utskottet revisorernas förslag dels omen analys av orsakerna till att verksamheten intefått avsedd omfattning och till attverksamhetsutfallet uppvisade stora länsvisaskillnader, dels om åtgärder för en förstärktverksamhetssamordning mellan polismyndigheterna ochVägverket samt dels om möjligheterna till enytterligare utglesning av den periodiskafordonskontrollen. Detta blev också riksdagensbeslut.Med anledning av riksdagsbeslutet gav regeringenVägverket i uppdrag att i samråd medRikspolisstyrelsen se över systemet med flygandeinspektioner. I uppdraget ingick, i enlighet medriksdagens önskemål, att analysera orsakerna tillatt den av statsmakterna förordade omfattningen intehade uppnåtts samt till att utfallet uppvisat såstora länsvisa variationer. uppdragredovisades i en skrivelse (FO50 A 2001:28937).I sin sammanfattning av rapporten uttalarVägverket att polisen generellt har svårt atthantera och leda verksamheten flygande inspektion påett effektivt sätt. Två grundläggande skälredovisas. Dels är polisorganisationen i grundenuppbyggd för polisiära uppgifter, dels finns detbrister i ledningsfunktionerna. Polismyndigheternainriktar sitt intresse på de polisiära uppgifterna.Teknisk kontroll av fordon betraktas inte som ensådan uppgift och prioriteras därmed lågt.Rikspolisstyrelsens mål rörande antalet flygandeinspektioner accepteras enligt inte tillalla delar av polismyndigheterna, vilket kan bero påatt teknisk fordonskontroll på väg inte finns med iRikspolisstyrelsens nationella strategi för polisenstrafikövervakning.Vidare konstaterar att bilinspektörernabara till arbetar med flygande inspektioner.Dessutom minskar produktiviteten, mätt som antaletgenomförda inspektioner per bilinspektör. I vissamyndigheter arbetar en ensam bilinspektör i en gruppav poliser. Detta förefaller vara ett ineffektivtarbetssätt, menar , bl.a. eftersomkontrollplatser då ofta väljs utifrån andrautgångspunkter än vad som är lämpligt för tekniskfordonskontroll. En annan orsak tillineffektiviteten är att endast ca hälften av ennormal arbetsdag kan användas för fordonskontroll.Återstoden går åt till exempelvis utsättningar,resor till och från kontrollplatser, upprättande ochindragning av kontroller samt resor i samband medmåltidsuppehåll.Rikspolisstyrelsen kritiseras för att inte hautnyttjat möjligheten att styra verksamheten genomföreskrifter och allmänna råd.Om målet 120 000 flygande inspektioner per årskall nås måste, enligt , antaletinspektörer ökas. Vidare måste inspektörernasarbetsuppgifter renodlas. Dessutom måsteinspektörerna kunna arbeta utan polisiär närvaro.Inom ramen för nuvarande organisationsform finnsdet inte stora möjligheter att effektiviserafordonskontrollen, anser , som bedömer attverksamheten flygande inspektioner aldrig kommer attprioriteras så länge polisen lider brist påresurser.Regeringen bör därför tillsätta en utredning meduppgift att finna en förbättrad organisation av dentekniska fordonskontrollen inom eller utanförpolisorganisationen.Av redovisningen framgår att Rikspolisstyrelseninte instämmer i beskrivning avverksamhetsproblemen. Med anledning av detta harNäringsdepartementet begärt att Rikspolisstyrelsenyttrar sig över rapporten.Enligt vad utskottet i övrigt inhämtat har EG-kommissionenaviserat ett förslag till övergripandevägkontrolldirektiv. I avvaktan härpå har ingaövergripande insatser om kontrollernas inriktningoch utförande initierats på nationell nivå.BesiktningsmonopoletUtskottets förslag i korthetUtskottet står fast vid sin bedömning att ABSvensk även i fortsättningenskall ha ensamrätt att utföra obligatoriskkontrollbesiktning av motorfordon. Intressetav att främja en hög trafiksäkerhet, en godmiljö och en regional balans talar för attdet s.k. besiktningsmonopolet behålls.Motionsyrkanden (m, fp) innebärande attbesiktningsmonopolet skall avvecklasavstyrks följaktligen.Jämför reservation 5 (m, kd, fp).MotionernaBesiktningsmonopolet kritiseras i sammanlagt åtta nubehandlade motioner.Jan-Evert Rådhström och (båda m)hänvisar i motion 2000/01:T403 bl.a. till attKonkurrensverket efter granskning förordatkonkurrensutsättning av fordonskontrollen. Så harman gjort i andra europeiska länder.Kontrollbesiktning hos välutrustade bilverkstäderunder betryggande ackrediteringskontroll skulle,anför motionärerna, öka tillgängligheten och gestora tidsvinster.Besiktningsmonopolet bör avvecklas. Denuppfattningen redovisar och (båda m) i motion 2001/02:T212. Somargument mot en avveckling anförs ofta riskerna förproblem med kvalitetskontrollen samt för attkonkurrensen begränsas till storstadsregionerna ochdärmed leder till höga avgifter i glesbygd. Mendessa farhågor är överdrivna, säger motionärerna.Med noggrant utformade krav på besiktningsföretagenskulle kvaliteten garanteras. Ettackrediteringssystem skulle också bidra till attpriserna hölls på en rimlig nivå.Bilprovningen bedriver inte bara periodiskkontrollbesiktning utan utvecklar också diverseservicetjänster. Ett offentligägt företagkonkurrerar därmed på ett osunt sätt med privataföretag. Staten har inte skäl att stå kvar som ägaretill ett sådant företag. Kontrollbesiktning kanbedrivas av andra enligt samma regler som gäller förBilprovningen. Dessa åsikter förs fram av och (båda m) i motion2001/02:T241 som utmynnar i ett förslag omprivatisering av bolaget.Enligt och (båda m)har klagomålen mot varit många. Delånga väntetiderna kan leda till körförbud,förlorade intäkter och tappade arbetstillfällen. Enavmonopolisering skulle skapa välgörande konkurrens,bedömer motionärerna, som i motion 2001/02: T301föreslår att bolaget privatiseras.I den moderata kommittémotionen 2001/02:T337 anförPer-Richard Molén m.fl. att konkurrensutsättning ärdet bästa sättet att effektiviserabesiktningsverksamheten (yrkande 1). Om inte så skerbör i vart fall den konkurrensutsatta verksamhetenhelt avskiljas från kärnverksamheten och bedrivas idotterbolagsform (yrkande 2). Under annan huvudmanskulle kunna konkurrera väl på deninternationella marknaden. Men detta är inte möjligtså länge staten är majoritetsägare. Enligtmotionärernas mening bör på EU-nivå drivafrågan om förbud mot nationella monopol förbilprovning (yrkande 5).Christina Husmark och (båda m) pekar i sin motion 2001/02:T406 på attBilprovningen i dotterbolagsform bedriver annanverksamhet än kontrollbesiktning samt annanverksamhet än sådan som främjar trafiksäkerhet ochmiljö. Det kan inte vara rimligt, menarmotionärerna, att staten är delägare i verksamhetersom kan utföras på en fri marknad. Staten bör motden bakgrunden avveckla sitt ägande.Samma uppfattning redovisar () imotion 2001/02:T411. Motionärens förslag är attlicensierade verkstäder skall ersätta Bilprovningenskontrollverksamhet (yrkande 1) samt att staten böravveckla sitt ägarengagemang i bolaget (yrkande 2).Enligt vad m.fl. (fp) anför ikommittémotionen 2001/02:T463 ringlar köerna årefter år långa till . under bestående monopol i Sverigekonkurrerat på utländska marknader. Så kan det intefå fortsätta, anför motionärerna, som kräver attregeringen förelägger ett förslagom avveckling av besiktningsmonopolet (yrkande 4).Utskottets ställningstagandePå beslutade efter förslag avregeringen i budgetpropositionen om fortsattensamrätt för att utförakontrollbesiktningar av motorfordon (prop. 1996/97:1utg.omr. 22, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Isitt betänkande framhöll utskottet att intresset avatt främja en hög trafiksäkerhet, en god miljö ochen regional balans talade för ett bibehållande avbesiktningsmonopolet. Samma uppfattning redovisadeutskottet i samband med behandlingen avRiksdagens revisorers förslag (2000/01:RR9), fordonskontrollen ochtrafiksäkerheten samt motioner i ämnet. Utskottetfinner inte heller nu skäl att revidera sin syn påhur besiktningsverksamheten skall vara organiserad.Dessutom vill utskottet, med anledning av vad somuttalas i vissa motioner, erinra om denkoncentration på kärnverksamheten som pågår inomBilprovningen (jfr bakgrundsredovisningen ovan). Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetsamtliga nu behandlade motioner omkonkurrensutsättning av den obligatoriskafordonskontrollen.Väntetider vid BilprovningenUtskottets förslag i korthetI betänkandet konstaterar utskottet attåtgärder vidtagits för att förkortaväntetiderna vid AB Svensk Bilprovning.Utskottet förutsätter att Bilprovningenarbetar vidare med väntetidsproblemet ochavstyrker med denna motivering en motion (m)i ämnet.MotionenI motion 2001/02:T202 refererar ()ett fall där en falubo beställer tid förkontrollbesiktning. Han erbjuds i hemstaden102 dagar senare, alternativt att anlitabesiktningsstationen i , vilket skulleinnebära en resväg på ca . börförbättra servicen genom att ha öppet även påkvällar och , anser motionären.Utskottets ställningstagandeRiksdagens revisorer uppmärksammade i sin granskningBilprovningens problem med de långa väntetiderna. Isitt betänkande med anledning av revisorernasförslag konstaterade trafikutskottet (bet.2000/01:TU14) att problemen främst hängde samman medatt belastningen var ojämnt fördelad över året.Under våren rådde brist på såväl lokaler sombesiktningspersonal medan kapaciteten under höst-och vintermånaderna var fullt tillräcklig. Motbakgrund av att regeringen senare beslutat om enändring av fordonskungörelsen, med innebörd attinställelseterminen för fordon med slutsiffra 5sedan februari 2001 skall vara majseptember medjuli som inställelsemånad, fann utskottet att syftetmed revisorernas förslag om en ändring av systemetför kallelse skulle komma att tillgodoses utan någonsärskild åtgärd från sida.Enligt vad utskottet har inhämtat har väntetidernaunder bl.a. som följd avändringen av inställelsesystemet kunnat förkortasnågot, jämfört med . Sålunda har medelvärdetför den s.k. viktade väntetiden minskat från 22till . Enligt har dessutom ettförändrat kundbeteende bidragit till förbättringen.Cirka 25 % av kunderna bokar nämligen tid viaInternet och då ofta i anslutning till att de fåttkallelsen. Detta innebär att färre kunder äntidigare är ute i sista stund. De som trots alltriskerar körförbud i slutet av inställelseperiodenbereds normalt tid, så att de inte skall riskeraautomatiskt körförbud mot sin vilja, uppgerBilprovningen. Det bör tilläggas att väntetidernadock är väsentligt högre än åren 1998och 1999.Sammanfattningsvis finner utskottet att åtgärderhar vidtagits för att förkorta väntetiderna, attdessa åtgärder givit viss effekt men att det finnsbehov av ytterligare förbättringar. Utskottetförutsätter att utan något särskilttillkännagivande från sida arbetar vidareför att minska köerna. Med hänvisning till detanförda avstyrks motion 2001/02:T202 (m).Fordonskontroll på vägUtskottets förslag i korthetVägverket har på uppdrag avregeringen granskat verksamheten medfordonskontroll på väg, s.k. flygandeinspektion. Ärendet bereds för närvarandeinom . Resultatet avberedningen bör avvaktas. Utskottet föreslårmed hänvisning härtill att motioner (m, kd)avslås. Jämför reservationerna 6 (m) och 7(kd).MotionernaI tre motioner aktualiseras frågor omfordonskontroll på väg. I den kristdemokratiskatrafiksäkerhetsmotionen 2001/02:T423 av TuveSkånberg m.fl. (kd) anförs bl.a. att en utbyggdtrafikövervakning är en förutsättning för attnollvisionen skall kunna förverkligas. Men antalettrafikpoliser har halverats . medfört att polisen nu bara kan utföra 1miljon alkotester , att jämföra med 1,8miljoner alkotester . I sammanhangetanför motionärerna att de av Rikspolisstyrelsenförordnade bilinspektörernas behörighet bör breddasså att de också kan utföra trafikpolisiära uppgifter(yrkande 4).I den likaså kristdemokratiska motionen 2001/02:T470av m.fl. (kd) uttalas att antaletfordonskontroller måste öka. För en sådan ökningkrävs fler bilinspektörer. Dessutom bör dessa få enlångsiktigt rimlig arbetssituation. Slutligen böråklagarväsendet tillföras särskilda trafikåklagare(yrkande 4).Statens väg- och transportforskningsinstitut ()har funnit att fordonsbrister endast i en procent avfallen bidragit till olyckor. Mot den bakgrunden ärdet fel att sätta upp kvantitativa mål förfordonskontroll på väg. I stället bör kvalitativamål formuleras. Denna uppfattning förs fram iModerata samlingspartiets kommittémotion2001/02:T337 av m.fl. (yrkande 3).Vidare noterar motionärerna att revisoreri sitt förslag kräver en förstärkt samordning mellanberörda myndigheter vad gäller fordonskontroll påväg och förordar att ansvaret för denna samordningläggs på . Motionärerna anser i motsatstill revisorerna att detta ansvar i stället skallläggas på (), något som förövrigt ligger inom ramen för nu gällande instruktionför styrelsen (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeSom utskottet ovan konstaterat har nyligenför regeringen redovisat sin uppfattning om hurfordonskontrollen på väg fungerar och hur deni framtiden bör utformas. Frågan bereds nu inomNäringsdepartementet. Resultatet av beredningen börenligt utskottets mening avvaktas. Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att avslårsamtliga motioner i ämnet.Vissa fordonsfrågorFörbud mot tomgångskörningUtskottets förslag i korthetBeslut om restriktioner för tomgångskörningbör som fattas på nivå.Detta anser utskottet och avstyrker en motion(fp) om centralisering av sådana beslut.MotionenI motion 2001/02:T243 föreslår ()att regler om tomgångskörning fattas på centralnivå. För en sådan ordning talar enligt motionärentvå motiv, dels att frågan är av teknisktkomplicerad natur, dels att enhetliga regler skulleunderlätta för fordonsförarna att hålla reda pågällande bestämmelser (yrkande 1). Dessutom ansermotionären att man bör överväga att införaägaransvar, eftersom det är svårt att beivraöverträdelser av tomgångskörningsförbud i de fallföraren har lämnat fordonet. I sammanhanget börockså frågan om de kommunala trafikövervakarnas rollaktualiseras (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det även fortsättningsvis börankomma på varje kommun att utifrån sina egnaförutsättningar sätta gränser för hur längemotorfordon får köras på tomgång. Motionen imotsvarande del bör således avslås, anser utskottet,som inte heller är berett att förorda motionärensförslag om införande av ägaransvar för överträdelserav tomgångskörningsförbud.ChipstrimningUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande (kd) mot ett s.k.chipstrimningsförbud avstyrks med hänvisningtill att tagit ställningmot ett sådant förbud.MotionenLars m.fl. (kd) noterar i motion2001/02:MJ423 att i sitt betänkande(SOU 2000:12) av miljöskäl föreslår förbud mot s.k.chipstrimning av bilar.