bet · GP01FIU20 · 2002-05-30 00:00:00 — Ett tillämpande i hela landet skulle ha positiva verkningar bå-de på kostnaderna och inte minst på enskilda människors liv. Detta skulle idagsläget vara utomordentligt angeläget med hänsyn till de skenandesjukförsäkrings- och förtidspensionskostnaderna. Försäkringskassorna börockså kunna bekosta specialistvård utanför landstingssektorn för att minskaväntetiderna.·· Våra fyra partier har gemensamt föreslagit en nationell vårdgaranti somgaranterar vård inom senast efter det att behovet fastslagits.Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade be-handlingar. Vårdgarantin kan införas från den 1 januari 2003.·· För att snabbt kunna bryta den negativa utvecklingen genom rehabilite-ringsinsatser behövs även extra resurser för bl.a. försäkringskassorna.·· En stärkt utbildning i försäkringsmedicin skulle också i vissa fall kunnabidra till kortare sjukskrivningstider.·· Det förebyggande arbetet på arbetsplatserna måste ges en högre prioritet.Detta gäller särskilt där offentlig sektor är arbetsgivare. Möjligheten attpåverka den egna arbetssituationen har en avgörande betydelse för häl-soläget och vilken stress man upplever. Just på denna punkt är stora delarav den offentliga sektorn en dålig förebild genom sina stela och hierar-kiska strukturer. Flera alternativa arbetsgivare inom offentligt finansiera-de tjänster kommer därmed i sig att bidra till ett förbättrat hälsoläge.·· På lite sikt behöver en genomgripande rehabiliteringsreform genomföras.Utgångspunkter för en större förändring av rehabiliteringen och korttids-sjukvården bör bl.a. vara att individen sätts i centrum, till skillnad fråndagens system där det är byråkratin som står i centrum. Vidare bördet vara en offentlig instans som man vänder sig till och som har helaansvaret för rehabiliteringen. De förebyggande insatserna bör stärkas, ochutbudet av rehabiliteringsresurser behöver öka. Likaså måste likvär-digamöjligheter till rehabilitering över landet och mellan olika gruppergaranteras samt tydligare drivkrafter för en snabb och kvalitativ rehabi-litering skapas.·· Utökade möjligheter för den enskilde att påverka arbetstidens förlägg-ning och bestämma dess omfattning kan också i många fall göra att ar-betsmiljön upplevs som bättre och därmed i förlängningen leda till ettbättre hälsoläge.·Möjligheten att snabbt få tillgång till rehabilitering är viktig för allagrupper i samhället. Det har visat sig att kvinnor inte får möjlighet tilladekvat rehabi-litering i samma utsträckning som män. Genom att även införaen rehabilite-ringsgaranti, lika för alla, ges kvinnor större möjlighet attsnabbt få rehabilite-ring och återgå till arbete. innebär de längresjukfallen att arbetsgivarens kostnader övergår till att bli en statligkostnad. är det på den lokala arbetsplatsen som det finnsmöjlighet att förebygga ohälsa. En bra arbetsgiva-re förhindrar stress ochohälsa, och därför bör bra och lyhörda arbetsgivare premieras.Kvinnors arbetsmiljö och ohälsa bör uppmärksammas särskiltSedan år 1997 har sjukfrånvaron ökat markant för både kvinnor och män. Mestdramatisk är dock ökningen för kvinnorna. Kvinnornas sjukfrånvaro ärungefär högre än männens. 1997 erhöll ca 100 000 kvinnor sjukpen-ning,rehabiliteringspenning eller arbetsskadeersättning. upp-gick antalet till ca 225 000. Det är alltså fråga om en ökning med 125 000personer , dvs. i genomsnitt 480 fler under fem årstid, eller ! För männen är motsvarande utveckling en ökning från ca 70000 till 130 000, en ökning med , eller i genomsnitt 230 varje vecka.De slutsatser som dras i flertalet utredningar, senast i HpH, är attsituatio-nen är som sämst inom kommunala arbetsområden som vård skola ochom-sorg. Ett flertal undersökningar visar också att medarbetares upplevdamöjlig-het att påverka sin arbetssituation har stor betydelse försjukfrånvaron. Där dessa förhållanden försämrats eller är dåliga ökarsjukfrånvaron mest. Detta är sannolikt en mycket viktig förklaring till attjust offentlig sektor som ar-betsgivare har de högsta sjuktalen, även omdet finns stora skillnader mellan enskilda kommuner och landsting. Men detär i slutändan den totala livssitua-tionen som avgör hur ohälsolägetutvecklas. En stressad situation i arbetslivet behöver inte betyda någotför hälsan om privatlivet upplevs mer harmoniskt. Däremot kan för mångasmåbarnsföräldrar, oftast kvinnor, kombinationen av stress både påarbetsplats och i familjeliv i förlängningen leda till sjukskriv-ningar.Inte minst i detta avseende bör vikten av flexiblare lösningar på barn-omsorgsområdet och ett delat ansvar för barn, förvärvsarbete och hushållbetonas.När det specifikt gäller kvinnors medicinska ohälsa och den generellt settökande läkemedelsanvändningen finns det även anledning att uppmärksammabristerna i forskningen om läkemedels ibland olika effekter på kvinnor ochmän. Symtom ser ibland olika ut mellan kvinnor och män. Behandlingsmeto-derkan därför också behöva variera. I finns det krav på att läkemedel-seffekter redovisas ur ett könsperspektiv. Någon lagstiftning om dettafinns dock inte i , och bör därför införas.Strategi för en jämställd arbetsmarknadSverige är, med globala mått mätt, ett mycket jämställt land. Likafulltåterstår mycket att göra för att bryta de strukturer som leder till attkvinnor och män har olika villkor och förutsättningar att förverkliga sinadrömmar och ha makten i sin vardag, just därför att de är kvinnor eller män.I FN:s senaste rapport från CEDAW (ofDiscrimination Against Women) kritiserades svensk jämställdhet hårt. ser över efterlevnaden av konventionen mot diskriminering avkvinnor.Kommittén påpekar att svenska kvinnor fortfarande tjänar , i genom-snitt, av vad männen gör och att gapet inte har blivit mindre de senastetio åren. Inom den privata sektorn har kvinnor av platserna iföre-tagsledningar. Män innehar av alla professurer. FN-kommitténkonsta-terar att jämställdheten alltså brister i Sverige.Det redovisade siffermaterialet som tog del av sträckte sigfram . Nyare siffror (förhållandena enligtLönestatistisk årsbok, SCB) över löneskillnaderna i visar attkvinnor-nas andel av mäns löner endast uppgår till om man räknar dethelt ovägda genomsnittet. Det är alltså fråga om en viss försämring sedan1998. Om man i stället gör den mer rimliga jämförelsen genom att mäta devägda genomsnittslönerna, dvs. när hänsyn tagits till skillnader i ålder,utbildning, arbetstid och sektor, uppgår kvinnornas löner till avmännens. Detta är alltså en mindre skillnad, men är likvälinte en acceptabel skillnad om den enbart kan förklaras med att denanställda är kvinna i stället för man.Enligt statistik från är av toppcheferna i kvin-nor, att jämföra i och i . Av Sveriges500 största företag har bara åtta stycken en kvinnlig vd.I EU:s riktlinjer för sysselsättningspolitiken kritiseras för attvi, trots hög sysselsättningsgrad och väl utvecklad jämställdhetspolitik,har en av de mest könssegregerade arbetsmarknaderna.Vi anser att det är viktigt att på olika sätt integrerajämställdhetspolitiken i den ekonomiska politiken. Att varje individ,oavsett kön, skall ha likvärdiga möjligheter till arbete, inkomst,företagande och makt över sin egen ekonomi och livssituation kräver attockså ett könsperspektiv genomsyrar den ekono-miska politiken. Destrukturer som byggts upp utifrån traditionella könsmönster måste brytas.Detta gäller såväl i arbetsliv, näringsliv som i beslutande församlingar.Könsuppdelad statistik är därvidlag en viktig informationskälla som un-derlag för analys och beslut. Det är dock en felsyn att användakönsuppdelad statistik statiskt för att beräkna hur olika åtgärder ochförändringar påverkar kvinnor som kollektiv och män som kollektiv, i syfteatt lägga fram förslag som leder till att det går att uppnå statistisktlikvärdiga resultat. Detta är ett synsätt som leder till att rådandesamhällsstrukturer konserveras. Det främsta syftet med könsuppdeladstatistik är att visa på systematiska skillnader så att orsaken till sådanaskillnader kan identifieras och åtgärdas.Det är vår uppfattning att olikheten är större mellan individer än mellankvinnor som grupp och män som grupp. Att identifiera och förändra destrukturer som leder till att kvinnor och män ges villkor utifrånkönstillhörig-het är därför den stora jämställdhetsutmaningen. Denkönsuppdelade statisti-ken ger oss exempelvis information om att kvinnorgenerellt har lägre löner och kortare medelarbetstid än män, liksom att dehar högre ohälsotal. Det är orsakerna bakom detta som måste identifieras,analyseras och åtgärdas.· EU:s finansministrar rekommenderar i riktlinjerna för sysselsättnings-strategin att ta nya initiativ för att minska den nuvarande könso-balansen på arbetsmarknaden. Den socialdemokratiska regeringen läm-nardenna rekommendation därhän. Denna obalans på arbetsmarknaden är till stordel roten både till de orättvisa lönerna och till bristen på makt ochinflytande över arbetstid och arbetssituation. Dåliga arbetsvillkor ochlöner är symtom som inte bara kan lagstiftas bort, de måste bekämpas medförändringar av orsaken till problemen. För oss är frågan av avgö-randebetydelse, och vi har därför utarbetat en sådan strategi. Huvud-punkterna idenna är:·· Bryt de offentliga monopolen inom vården och skolan, genom att öppna fören mångfald av olika arbetsgivare.·· Bättre villkor för småföretagandet. Förenklingar och skattesänkningar påarbete har allmän verkan men störst betydelse för tjänsteverksamheter.·Förena förvärvsarbete med ansvar för barn. Hushållstjänster tillöverkomligt pris och möjlighet till barnomsorg efter egna önskemål ochbehov är viktiga hörnstenar för ökade möjligheter att förena arbetet medansvaret för barnen.Bryt upp de offentliga monopolenEftersom den svenska arbetsmarknaden i långt högre grad än i andra länderär könsuppdelad har den offentliga sektorns problem också blivit ett hinderför jämställdhet. Det är kvinnor som drabbats av sämre arbetsmiljö ochsämre arbetsvillkor genom de yrkesval som följer av traditionellakönsmönster och den offentliga monopoliseringen - i synnerhet av vård- ochomsorgssektorer-na. är kvinnor utlämnade till en endaarbetsgivare med allt vad det innebär av krav på anpassning, sämrelöneutveckling, mindre personligt inflytande och utan möjlighet att bytaarbetsgivare.Skillnader visar sig också i sjukfrånvaron.Så länge tjänster inom vård, omsorg och utbildning produceras inom of-fentliga monopol nekas många kvinnor möjligheten att pröva nya idéer, nyametoder och andra, mindre byråkratiska organisationsformer. Det är intebara jämställdhetsfientligt, det är ett stort resursslöseri. Det ärbetydande välfärds-förluster som uppstår härigenom, dels genom att de sombehöver tjänster får färre valmöjligheter och ett utbud av tjänster som påett sämre sätt passar den enskildes behov, dels genom att de anställda intefår pröva möjligheten att ta ett större ansvar.De erfarenheter som finns inom dessa områden där flera producenter tillå-tits och där tidigare offentliga verksamheter gått över i annan ägo visar imånga fall på en betydligt större tillfredsställelse och arbetsglädje hosdem som fått nya arbetsgivare.En mångfald arbetsgivare och konkurrens om personalen är det bästa sättetatt åstadkomma bättre löner för de många kvinnor i yrken med lång utbild-ning som är underbetalda. Det ger fler karriärvägar och möjligheteratt arbeta i arbetsorganisationer som bättre tar till vara sina anställdasintressen.Verkligheten talar i detta fall sitt tydliga språk. Lönenivåer och löneut-veckling har jämförts mellan , och , där sjukskö-terskor i nu har 16 respektive högre lön än i respekti-ve . Lönerna har ökat , vilket är det dubbla motMalmö.Bättre villkor för företagandeVillkoren för tjänsteföretagande måste bli bättre. Under ett helt sekel harbåde skattepolitik och näringspolitik varit inriktade mot varuproducerandestorfö-retag. Regelverken måste förenklas och utgå från det faktum attkunskapsin-tensiva tjänsteverksamheter har andra förutsättningar ochvillkor.Skattesänkningar på arbete, regelförenklingar och skärpt konkurrens ärförändringar som i sig är generella men kommer att ha som störst betydelseför småföretagande i tjänstesektorn. Större mångfald i vården och skolaninnebär att kvinnor ges samma möjligheter som män redan har att bli entre-prenörer inom de verksamheter där de faktiskt är verksamma. Dessa förslagbeskrivs i avsnitt 5.Särskilda insatser bör också riktas för att stimulera och underlättakvinnors företagande. Detta då de traditionellt inarbetade strukturernaalltför långsamt förändras. Den lyckosamma modellen med särskildaaffärsrådgivare för kvin-nor, resurscentrum för kvinnors företagande och des.k. kvinnolånen skall därför återinrättas.Lättare att förena förvärvsarbete med ansvar för barnEtt absolut krav för ett jämställt och modernt arbetsliv är att det finnsgoda möjligheter för både kvinnor och män att förena sitt förvärvsarbetemed an-svaret för barn och hushåll. Arbetsmarknaden speglar genom en högandel deltidsarbetande kvinnor den rådande strukturen där kvinnan oftasthar hu-vudansvaret för hushållsarbete och barn.Kvinnor utför en större del av det obetalda arbetet i hemmet. Dettabidrar till att kvinnor upplever en större press i arbetslivet. För att fåekvatio-nen att gå ihop väljer man deltidsarbete och yrkeskarriär påsparlåga.Genom att göra det möjligt för en större valfrihet i valet av barnomsorgges familjerna större möjligheter att själva fördela sin tid mellan arbeteoch fa-milj. Vi föreslår etableringsfrihet inom barnomsorgen, vilketinnebär att stö-det till barnomsorgen skall följa med till den omsorgsformföräldrarna väljer.Vi vill också göra det möjligt för vanliga barnfamiljer att lösa sintidsekvation och minska stress och press genom att enklare och billigarekunna köpa vita hushållstjänster. Delat ansvar innebär inte att hemarbetetförsvinner! Vi vill halvera kostnaden för hushållstjänster genom enskattere-duktion på av arbetskostnaden. På så sätt uppmuntras en vitoch heder-lig tjänstesektor som inte kan konkurrera med en svartsektor.Bättre möjligheter för invandrareGrunden för integration är att människor har makt över sin vardag genomegen försörjning. Den missriktade politik som förhindrat och förbjudit män-niskor att ens söka arbete har berövat många nyanlända människor derassjälvkänsla, vilket lett till utanförskap från det svenska samhället.Många människor har aldrig fått en chans att utöva sitt yrke på den svenskaarbets-marknaden. På så sätt har också berövats värdefullaerfarenheter. Andra invandrare har hållits borta från arbetsmarknadendärför att de fastnat i bidragsfällan.· Den absolut vik-tigas-te integrationsfaktorn är en politik som ser tillatt arbetslösa invandrare får jobb. Lägre skatt på arbete, minskade margina-leffekter och bättre villkor för småföretagande är viktiga åtgärder föratt minska segregationen.Trots att många invandrare har hög ut-bild-nings-ni-vå är det många som har svårt att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. måste man först klara av språktest för att över huvud taget kunna ståtill arbetsmarknadens för-fo-gande. Detta bortsorterande språkkriteriumleder dessutom till att de officiella arbetslöshetssiffrorna blir för låga.Vi anser att man alltid skall ha rätt att stå till arbetsmarknadensförfogande om man vill och kan arbeta och är arbetssökande. Ett annat sättatt underlätta inträdet på arbetsmarknaden är genom att språkundervisningenkombineras med arbete eller anpassade lärlings- och praktikplatser.·· Handläggningstiderna för beslut i asylärenden måste kortas ordentligt. kan väntetiden för den asylsökande uppgå till , vilket är heltoacceptabelt.·· En mer heltäckande kunskapsvalidering bör införas . Genom envalidering skapas möjligheter för personer med utbildning från andra länderatt få sin utbildning värderad för att kunna börjaarbeta eller komplettera sin utbildning här i Sverige.·· Arbeta mot bidragsberoende och för arbete och företagande. Det måstefinnas ekonomiska incitament att lämna bi-drags-beroende. Genom sänktaskatter och förenklingar för den som vill starta företag går det attåstadkomma mycket på detta område. Myndigheters information på andra språkom skatteregler och andra föreskrifter kan förbättras och göras merlättillgänglig. En annan möjlighet är att erbjuda människor anpassadelärlings- och praktikplatser.·· Svenska för invandrare (sfi) är en utbildningsform som är till för att gevarje enskild invandrare en god start i . Men som utbildningen serut är den inte skapad för den enskilde utan för kollektivet. Allaskall gå samma kurs och lära sig lika mycket oavsett om man är analfa-beteller akademiker. Det resulterar, inte oväntat, i att de som kommit tillSverige helt utan eller med en låg utbildning kan gå utan attkla-ra sfi-kursen. Akademiskt utbildade personer med större språkvana kan åandra sidan uppleva att tempot och upplägget är alltför långsamt ochomodernt. Sfi måste kunna möta individer med en rad varierande behov ochkunskaper.·· Den ordinarie skolundervisningen har också en mycket viktig funktion attfylla för barnen till dem som invandrat till . För att skapa bästamöjliga förutsättningar för dessa barn måste skolundervisningen på mångahåll fungera väsentligt bättre än . Därigenom kan möjlighe-terna tillett aktivt och jämlikt deltagande i arbetslivet i högre ålder bliverklighet.·Bättre möjligheter för äldre på arbetsmarknadenDet är angeläget att arbetslivet utformas så att alla människor fårmöjlighet att förvärvsarbeta så länge de önskar. Men det är också viktigtatt människor som känner att de vill trappa ned sitt förvärvsarbete när deblir äldre får rimliga möjligheter till detta. Politikens uppgift blir attse till att skapa goda förutsätt-ningar för alla människor, oavsett ålder,att kunna förvärvsarbeta och undan-röja sådant som gör att människor pågrund av diskriminerande attityder, ohälsa, stress och otrivsel inte villförvärvsarbeta. Detta är också en förutsätt-ning för att det nyapensionssystemet, som innehåller en flexibel pensionsål-der mellan 61 och70 år, skall öka människors valfrihet i praktiken. Den nya lagstadgaderätten att ha kvar sin anställning till är därför ett viktigtsteg i denna riktning.Långtidsutredningen konstaterar att befolkningen för-väntas öka med eller 180 000 personer . Samtidigtkommer den grupp som är mest aktiv på arbetsmarknaden, personer mellan 25och , att minska med knappt 230 000 personer. Den grupp som ökar mest,55-64-åringarna, deltar i arbetskraften i mindre utsträckning och arbetardessutom färre timmar än genomsnittet för befolkningen. beräknasantalet ålderspensionärer överstiga 2 miljoner.Den faktiska pensionsåldern ligger om maninkluderar personer som förtidspensioneras i tidig ålder. Endast var fjärdesvensk arbetar fram till . Enligt en enkät från Pensionsforumhös-ten 2000 vill av ca 600 tillfrågade 45-65-åringar gå i pension vid60 eller tidigare.Orsakerna till att den faktiska pensionsåldern sjunker är flera. Den högaarbetslösheten har inneburit att många har erbjudits av-gångsvederlag och garantipensioner. En starkt fysiskt eller psykiskt påfres-tande arbetsmiljö har lett till många förtidspensioneringar.I samband med omorganisationer har många äldre erbjudits avtalspensio-ner.Över tiotusen svenskar har fått betalt för att sluta arbeta desenaste åren. Dessa förtida pensionärer får ofta 70 eller av sintidigare lön för att inte arbeta före 65-årsdagen. I april2002 uppgick antalet tjäns-te-, ålders- och förtidspensioner avarbetsmarknadsskäl till ca 82 000 personer enligt SCB:sarbetskraftsundersökning.Men den äldre arbetskraften behövs mer . Andelen yrkesverk-sammakrymper som andelen pensionärer och studerande ökar. Vi närmaross en situation med arbetskraftsbrist, vilket hotar tillväxten och ledertill stora påfrestningar på välfärdssystemen.Inom en tioårsperiod har inte bara utan även övriga brist påarbetskraft.I meddelande "Mot ett för alla åldrar" varnas förbrist på arbetskraft och att försörjningsbördan för de yrkesverksammakommer att öka kraftigt, om fortsätter att behålla nuvarande takt påpensionsavgångar. Medlemsländerna har uppmanats att vidta åtgärder somsyftar till att upprätthålla de anställdas arbetsförmåga, att främja ettlivslångt lärande, att erbjuda en flexibel arbetsorganisation samt att seöver avgifts- och förmånssystemet i syfte att stärka incitamenten förarbete och fortbildning.Det finns all anledning att redan nu påbörja ett mer målinriktat arbete föratt få fler att vilja och kunna arbeta längre och att därmed höja denfaktiska pensionsåldern. Nedan presenterar vi inriktningen på ett antalförslag för att uppnå detta.Lättare att starta egetUppmuntra eget företagande bland avtalspensionärer och äldre. Lagen börändras så att eget företagande med F-skattsedel får bedrivas med exempelvisden tidigare arbetsgivaren som ensam kund. Därigenom skulle fler våga över-gå till egen verksamhet.Inför utbildningskonto som möjliggör livslångt lärandeMöjliggör ett livslångt lärande och låt såväl arbetstagare som arbetsgivareavsätta löneutrymme på ett utbildningskonto som beskattas först vid uttagav sparade medel.Detta kan göra äldre arbetskraft mer konkurrenskraftig då färsk ut-bildning knyts ihop med lång erfarenhet. Om fler personer vidareutbildarsig eller omskolar sig i t.ex. 40-årsåldern skapar detta ett växandekunskapsmer-värde på arbetsmarknaden som med tidigare regler och begränsademöjlighe-ter inte fanns.Informera mer om äldreOpinionsbildning och attitydförändring tar tid. Det behöver därförinformeras på många sätt om vinsten av fler äldre i arbetslivet; vinstenför den enskilde i bl.a. pensionshänseende, vinsten för arbetsgivare av attbehålla och tillvarata mångårigt uppbyggd kompetens och vinsten församhället i stort av fler i arbete. Äldres erfarenhet och förvärvadekompetens gör dem överlag till skickliga yrkesutövare. Aktuell forskningsom tydligt visar detta bör mark-nadsföras och goda exempel påarbetsplatser med utvecklad seniorpolitik spridas.Rådgivning via ÄldrekompetenscentrumStarta ett för utveckling av en god seniorpolitik i slutetav arbetslivet, efter norsk modell. Det skulle med fördel kunnasamlokaliseras med Arbetsmiljöverket.Arbetsgivare skall kunna få konsultstöd och rådgivning vid introduktion ochgenomförande av en aktiv seniorpolitik vid företagen. Att utveckla enflexibel arbetsorganisation och skapa en hälsofrämjande arbetsmiljö ärviktiga delar för att helheten skall bli så positiv att fler vill arbetalänge.60 % efter 60En lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid efter till lägst bör övervägas. Med det nya pensionssystemet kan man själv, , välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag.Möjligheten att arbeta i mindre omfattning skulle möjliggöra för fler attdelta i arbetslivet under en totalt sett . De anställningsreglersom förhindrar äldre att få arbete bör också ses över.Se över beskattningen av äldre arbetskraftPå den alltmer kunskapsbaserade arbetsmarknaden får den rent fysiska (mus-kel)arbetskraften allt mindre betydelse. Man kan därför inte hävda attstigan-de ålder generellt innebär sämre förutsättningar att förvärvsarbeta.Snarare blir utvecklingen den motsatta med stigande erfarenhet. Inte destomindre finns det faktorer som gör att äldre arbetskraft i vissa sammanhangfår svårare att konkurrera med yngre. Det kan exempelvis handla om yrkeninom tjänste-sektorn där det blir svårare att hålla samma temposom yngre. Till detta kan läggas att äldres önskemål om att gå ned iarbetstid kan upplevas som "fördyrande" av arbetsgivare när vissa fastakostnader kanske måste slås ut på fler anställda.Dessa faktorer, i kombination med den generella samhällsvinsten av högfaktisk sysselsättning, motiverar att beskattningen av äldre arbetskraftses över.Skattepolitiken skall underlätta och främja arbeteSkatterna på arbete måste sänkas. Med sänkt skatt på arbete stärks tillväxt-kraften i ekonomin så att sysselsättningen kan öka i och denalltför höga totala arbetslösheten pressas tillbaka.