bet · GP01JUU9 · 2002-05-16 00:00:00 — Som det nu ärremitteras barn från basverksamheternaförskola/skola och barnhälsovård utan attgrundutredningar är genomförda. Bashälsovårdenbehöver förstärkas och utbildning i utredning ochdiagnostik behöver tillföras på dessa nivåer för attminska köerna till specialistutredning.Den enda rimliga strategien för att bistå barnetsoch familjens vardag är att genom skolhälsovård ochelevvård (skolläkare, skolpsykolog, skolkurator,speciallärare) fånga upp och basutreda barnssvårigheter och resurser, och därefter skapaanpassade pedagogiska arbetsmodeller. För att göradetta krävs inga specifika diagnoser. Att däremotlägga det primära utrednings- och åtgärdsansvaret påspecialistnivå eller i sjukvården är att börja i felända. Att det också finns barn med mer kompliceradeoch komplexa s.k. neuropsykiatriska störningar äringet hinder för denna skolhälsovårdens ochpedagogikens självklara uppgift.Samhällets enda möjlighet att kunna ge alla barn ochspecifikt gruppen av barn med s.k. neurologiskautvecklingsavvikelser/neuropsykiatriskafunktionsstörningar en god och sund arbets- ochutvecklingssituation, vore att upprusta hälsovårdenoch elevvården inom förskola och skola med kompetensatt förstå, basutreda och pedagogiskt stödja barnmed funktionssvårigheter och därmed också bättreuppmärksamma barn med svårigheter av annat slag.Skolhälsovården/elevvårdsteam kan sedan vid behovremittera till lokala centra för utvidgadutredning/undersökning. Denna ansvarsnivå kan sedanvid behov remittera till länsövergripandeneuropsykiatriska specialistverksamheter för de mestkomplicerade ärendena.Kunskapsöversikt om ADHD hos barn och vuxnaSocialstyrelsen kommer föresommaren 2002 att presentera en"Kunskapsöversikt - utredning, diagnostik ochbehandling - om ADHD hos barn och vuxna". Den kommerkunna ligga till grund för utarbetandet av lokalavårdprogram inom berörda delar av hälso- ochsjukvården.Lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (1993:387)I lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade finns i tillämpningen oklarhet ompersoner med ADHD/DAMP ingår i personkretsen förrätt till insatser enligt LSS. Socialstyrelsensuppfattning i denna fråga är följande:I 1 § LSS beskrives vilka som ingår i den så kalladepersonkretsen.I punkt 1 ingår personer med utvecklingsstörning,autism eller autismliknande tillstånd.Av specialmotiveringen i lagens proposition (Prop1992/93:159) beskrivs autism eller autismliknandetillstånd som "sådana djupgående störningar i frågaom social förmåga, kommunikation och beteende sommedför allvarligt funktionshinder i fråga ompsykosocial och/eller pedagogisk anpassning.Störningarna debuterar under barndomen, oftast meninte alltid , och ger nästan alltidallvarliga psykiska funktionshinder under helalivet. "Det som i lagen beskrivs som "autismliknandetillstånd" är oftast Atypisk autism, som inte fulltut uppfyller kriterierna för autism, d v s dendebuterar inte och har inte likaframträdande symptom som vid autism. För att fådiagnosen måste huvudkriteriet, kvalitativt nedsattförmåga till social interaktion vara uppfyllt påsamma sätt som vid diagnoserna Asperger och autism.Aspergers syndrom infördes som diagnos ochkaraktäriseras av samma slags kvalitativa avvikelseri socialt samspel som vid autism. Brister iömsesidigheten och gensvaret på andras verbala ochicke verbala uttryck är utmärkande. Det råderfortfarande delade meningar inom forskningen omAsperger borde finnas som diagnostisk enhet eller omdet är på detta sätt som autism yttrar sig om mangreppar språket tidigt och är normalintelligent.Aspergers syndrom ingår i autismspektrat.De ovan beskrivna diagnoserna ingår ipersonkretsen för 1 § punkt 1 LSS.DAMP är ett samlingsbegrepp som används för attbeskriva barn med uppmärksamhetsproblem, motoriskaoch eller perceptuella problem. Det rör sig om enkombination av svårigheter som påverkar och stärkervarandra. Barn och ungdomar med DAMP är olikabegåvade precis som alla andra. användsbegreppet ADHD för barn med en kombination avuppmärksamhetsproblem ochimpulsivitet/överaktivitet. DAMP är alltså ingenallmän beteckning för barn som har ett oroligtbeteende i skolan eller är olydiga.Det är viktigt att en ordentlig bedömning ellerutredning finns som kartlägger barnets svårigheter.Detta är nödvändigt för att barn, föräldrar ochlärare ska kunna lära sig hantera situationen ochför att rätt stöd och hjälp ska kunna sättas in.Behandlingen består av pedagogiska åtgärder. Detbehövs rådgivning till lärare och föräldrar. Vissmedicinering kan förekomma.Barn med DAMP eller ADHD eller andra så kalladebokstavskombinationer ingår inte självklart ipersonkretsen för LSS. Det är viktigt att göra enbedömning utifrån situationen för varje enskildindivid. Om ett barn ska anses tillhöra den såkallade personkretsen enligt 1 § punkt tre LSS,måste alla kriterier vara uppfyllda d v s det ska hauppstått ett stort och varaktigt funktionshinder somförorsakar betydande svårigheter i den dagligalivsföringen som medför ett omfattande behov av stödoch service.Även om barnet inte tillhör LSS personkrets ochkan få insatser enligt denna lag är det viktigt attsamhället ger stöd och hjälp till barnet ochfamiljen. Stödet i skolan och rådgivning tillföräldrarna är, som redan nämnts, mycket viktigt föratt barnet ska utvecklas i rätt riktning. Föräldrartill barn med DAMP kan också ha behov av avlastningför att orka med. Avlastning i dessa fall kan gesmed stöd av Socialtjänstlagen.SamverkansfrågorSocialstyrelsen har i uppföljningen avhandikappreformen respektive psykiatrireformenuppmärksammat att funktionshindrade personer kräverett omfattande och samordnat stöd. Vikten avsamverkan mellan olika myndigheter och andra berördaverksamheter har påtalats. I Barnpsykiatrinsslutbetänkande Det gäller livet - Stöd och vård tillbarn med psykiska problem (SOU 1998:31) påtaladesbehovet av nya kommunala samverkansformer för attåstadkomma en bättre samordning avverksamhetsformerna.Socialstyrelsen har i sitt remissvar överbetänkandet Samverkan - om gemensamma nämnder påvård- och omsorgsområdet (SOU 2000:114) tillstyrktSamverkansutredningens förslag om utökademöjligheter för landsting och kommuner att samarbetai en gemensam nämnd.Motion 2001/02:Ju334Brottsförebyggande insatser påindividnivå av . (mp)Inom pågår ett förberedande arbeteför att få till stånd tidiga insatser för "barn igråzonen". Genom samarbete mellan förskola,socialtjänst och barnpsykiatri ska barn med problemtidigt identifieras och sedan erbjudas insatser inomden ordinarie verksamhetens ram. Samarbete medbarnens föräldrar är en förutsättning. Strävan skavara att få till stånd samarbete med föräldrarnakring barnens behov och problem. Det kan dock iblandröra sig om att enbart informera föräldrarna om hurman önskar hjälpa barnen pedagogiskt.Socialstyrelsen bedriver två projekt som handlarom unga lagöverträdare. Det ena är ettregeringsuppdrag med uppföljning av socialtjänstensinsatser efter avslutad vård för ungdomar somvårdats enligt LVU. Det andra uppdraget gällerkartläggning av förekomst av unga förövare avsexuella övergrepp. Ett första delprojekt är klartför avrapportering. Uppdraget fortsätter med ettmetodutvecklingsarbete där arbetemed gruppen granskas och positiva arbetsmodellerdokumenteras.Screeningprojekt våld mot kvinnorSocialstyrelsen har inom ramen för ettregeringsuppdrag om våld mot kvinnor bedrivit ettmetodutvecklingsprojekt där kvinnor vid besök påbarnmorskemottagningar och ungdomsmottagningarrutinmässigt tillfrågats om våldsutsatthet.Projektet med screening om våld mot kvinnor pågickunder vid totalt ettdrygt 50-tal mottagningar i , ochStockholms län.Mer än 9 300 kvinnor har tillfrågats omvåldsutsatthet . Närmare 1 300 avdem har uppgett att de varit utsatta förvåld, kontroll, hot eller sexuella övergrepp. Fördet stora flertalet har våldshändelserna legat entid tillbaka, under barndom, tonår eller tidigareparrelationer. För ca 110-140 kvinnor rörde det sigom en närliggande eller pågående våldssituation. Ettfemtiotal mottagningar fångade i screeningen undertre kvarts år upp ca 150 kvinnor som direkt ville hahjälp i någon form, utöver samtalet med den personalsom frågade om våldsutsattheten. 40 kvinnor villegöra polisanmälan om våldet och 26 kvinnor villegöra en anmälan till socialtjänsten.Hot om våld utgör en allvarlig hälsorisk för enkvinna och det ofödda barnet. Det är en viktigförebyggande åtgärd att tidigt identifiera och gestöd till kvinnor för att undvika att barn växer uppi familjer där fysisk och psykisk misshandelförekommer. Resultaten från projektet visar attscreening kan bidra till att kvinnor medvåldserfarenheter kan få hjälp och stöd. Såvälkvinnor som en majoritet av personalen anser attscreening om våld bör ingå i den ordinarieverksamheten vid dessa mottagningar.Motion 2001/02:Ju367Rättspsykiatrisk vård ellerfängelsestraffav m.fl. (kd)Frågan om rättspsykiatrisk vård eller straff är justnu föremål för diskussion i det förslag tillreformerad lagstiftning som presenterats avPsykansvarskommittén i betänkandet Psykisk Störning,Brott och Ansvar (SOU 2002:3). Betänkandet är justnu ute på remiss och har anmodatsyttra sig över denna. De frågor som tas upp imotionen behandlas utförligt i betänkandet.Socialstyrelsen instämmer i motionärens slutsats attdet behövs ett förändrat regelsystem avseendepåföljder för psykiskt störda lagöverträdare.Socialstyrelsen vill dock framhålla att det ännuinte finns tillförlitliga metoder att avgöra vem somkommer att begå ett brott av alla dem som söker sigtill psykiatrin för hjälp. Av alla dem som söker (ca15 000 per dag) är det ett fåtal som begår brott.Självklart är det viktigt att fortsätta att arbetafram metoder för tillförlitlig riskbedömning påindividnivå.Preventiva åtgärder bör om möjligt prioriteras, menmåste följas upp för att kunna avgöra om de haftnågon effekt. Särskilt viktigt är att försökaåtgärda ett eventuellt missbruk, eftersom många avbrotten begås just i samband med alkohol- ellerannan drogpåverkan.Beslut i detta ärende har fattats avgeneraldirektören . I den slutligahandläggningen har deltagit avdelningscheferna samt chefsjuristenKristina . Avdelningsdirektör varit föredragande.Enligt beslutIngrid Ström