bet · GP01SKU15 · 2002-03-05 00:00:00 — Därmed kan det sägas vara enkostnad för driften av företaget.Utskottet har inte funnit skäl att förorda enändring i gällande regler och avstyrker motionen.Reparationer på vissa byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om avdragför förbättringar och reparationer påprivatbostadsfastigheter vid den löpandeinkomsttaxeringen.MotionernaI motion Sk342 föreslår () enomfördelning av skattebelastningen så attskattereduktion erhålls i samband medförbättringsåtgärder på privatbostäder i stället fördagens skatteavdrag vid kapitalvinstberäkningen.Enligt motion Sk372 av ()bör en utredning ske av förutsättningarna för attåterinföra kvittningsrätt för underhåll avkulturbyggnader på jordbruksfastigheter.Utskottets ställningstagandeSkattereformen innebar en övergång tillschablonbeskattning även för jordbrukets bostäder.Avdrag för kostnader för underhåll kunde därför integöras i näringsverksamheten. Utredningen omförvaltningen av vissa kulturmiljöer konstaterade isitt betänkande Att förvalta kulturmiljöer (SOU1991:64) att slotts- och herrgårdsmiljöerna i storutsträckning var hotade och att det främsta hotetvar de förändringar som skett i samband medskattereformen. beslutade riksdageninföra en avdragsrätt för reparations- ochunderhållskostnader hänförliga till störremangårdsbyggnad på lantbruksenhet genom att en sådanprivatbostadsfastighet efter särskild framställanskulle beskattas som näringsfastighet. Reglernagäller mangårdsbyggnader med nybyggnadsår före år1930 och en yta om . De nyareglerna tillämpades första gången vid 1995 årstaxering (prop. 1993/94:91, bet.1993/94:SkU17).Utskottet har tidigare (bet. 1998/99:SkU10)avstyrkt ett förslag liknande det i motion Sk372 omatt överväga ytterligare möjligheter till avdrag förunderhåll av mangårdsbyggnader. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och avstyrker motion Sk372.Utskottet avstyrker också det långtgående förslagettill omläggning i beskattningen avschablonbeskattade fastigheter som föreslås i motionSk342.Kommunal företagsbeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att beskattainkomster från skogs- ochjordbruksfastigheter i kommun där fastighetenär belägen.MotionenI motion Sk351 av () föreslåsatt inkomster från skogs- och jordbruksfastigheterbör beskattas i den kommun där fastigheten är belä-gen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare (se t.ex. bet.1999/2000:SkU14) avstyrkt motioner om att på nyttinföra en sådan beskattning av juridiskapersoner som upphörde fr.o.m. elleratt införa regler som innebär att fysiska personersnäringsverksamhet skall beskattas i annan kommun änhemortskommunen. Detta skulle komplicerataxeringsarbetet, inte minst för de skattskyldiga.Utskottet avstyrker även det nu i motion Sk351framlagda förslaget.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt(punkt 1) - m, kd, c, fpav (), (),de (), (),(), (), LennartKollmats (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1 om företags- ochkapitalbeskattningen. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2001/02:Sk258 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk292, 2001/02:Sk294 yrkandena 1 och 2,2001/02:Sk321 yrkandena 1 och 2, 2001/02:Sk491yrkandena 2 och 4, 2001/02:N211 yrkande 6,2001/02:N267 yrkande 1 i denna del, 2001/02:N315yrkande 6, 2001/02:N316 yrkande 3, 2001/02:N368yrkande 2 i denna del, 2001/02:N369 yrkandena 3 och5 och 2001/02:N374 yrkandena 9 och 10 och avslårmotionerna 2001/02:Sk380 och 2001/02:Sk485.StällningstagandeSkatterna på företagande och framför allt påföretagare är höga i vid en internationelljämförelse. Den viktigaste politiska åtgärden föratt klara välfärdsåtaganden är att ge näringslivetoch företagandet så goda förutsättningar sommöjligt. Detta innebär färre regleringar och enskattenivå som är bättre anpassad till omvärlden. Ireservationer till finansutskottets betänkande2001/02:FiU1 redovisas våra partiers förslag till enekonomisk politik och skattepolitik som läggergrunden för en långsiktigt hållbar ekonomiskutveckling och skapar förutsättningar förlivskraftiga och internationellt konkurrenskraftigaföretag.Gemensamt för våra skatteförslag är att vi villminska skattebelastningen på företagandet ochdärigenom stimulera till nyföretagande och ökainvesteringsviljan. För att uppnå detta är detviktigt att skattereglerna inte hindrar utan istället uppmuntrar till att nya idéer utvecklas ochger upphov till nya lönsamma verksamheter ocharbetstillfällen. Att få bort dubbelbeskattningen avjuridiska personer anser vi vara viktigt för att ökatillgången på riskvilligt kapital i företagssektorn.Förmögenhetsskatten bidrar till den för höga samladebeskattningen av företag, företagande ochriskkapital i , och även den bör enligt vårmening fasas ut. Att avlägsna regler somdiskriminerar de för landets framtida tillväxt såbetydelsefulla fåmansföretagen är grundläggande ivåra förslag.Vi vill genomföra ett brett avreglerings- ochförenklingsprogram. Vi vill ändra det synsätt somgör att aktiva delägare i fåmansföretag blir hårdarebeskattade än passiva kapitalägare och vill därföröka utrymmet för kapitalbeskattning av denavkastning som en aktiv delägares insatser genererari företaget. Ett slående exempel på ett systemfel iskattereglerna är de skatteproblem som drabbat mångaIT-entreprenörer sedan de sålt sina företag motvederlag i delägarrätter i ett uppköpande företag.Sådana systemfel måste rättas till föratt människors tilltro till möjligheterna att varaentreprenör och bygga upp företag i inteskall ta ytterligare skada.Vid utformningen av en reformeradföretagsbeskattning är det också nödvändigt att utgåfrån det faktum att kunskapsintensivatjänsteverksamheter har andra förutsättningar ochvillkor. Här är det viktigt att se till att detskapas en mångfald i vården och skolan för att gekvinnor möjligheter att bli entreprenörer iverksamheter där de redan arbetar.För löntagare och enskilda näringsidkare harskatteskalans utformning en avgörande betydelse förskattebelastningen. Våra skatteförslag innebärsänkta marginaleffekter och lättnader genom höjdagrundavdrag och/eller skattereduktioner. Sådanalättnader betyder mest för dem med lägre inkomster.I en fortsatt process av sänkta skatter ned mot denivåer som präglar jämförbara måsteinriktningen vara både att förbättralåginkomsttagarnas förutsättningar att försörja sigpå sitt arbete eller sitt företagande och att värnaSveriges konkurrenskraft vad gäller företagande ochkunskap.För att barnfamiljerna lättare skall kunnakombinera arbete och företagande med arbetet ihemmet vill vi halvera kostnaden för hushållsnäratjänster genom att inför en skattereduktion på 50 %av arbetskostnaden. På så sätt uppmuntras samtidigten vit och hederlig tjänstesektor som inte kankonkurrera med en svart sektor. Våra skatteförslaginnebär även avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader och andra reformer som kanbidra till att öka barnfamiljernas ekonomiskamarginaler.En skattepolitik som stimulerar och underlättararbete och företagande på det sätt vi redovisat harstora fördelar även från regional synpunkt ochkommer att få betydelse inte minst för attverksamheter skall kunna startas upp och fortlevaäven i glesbygden.Ett allvarligt problem för seriöst företagande ärden svarta ekonomins utbredning och omfattning. drabbas av konkurrens från den svartasektorn, i en del branscher betydligt fler. Detleder till att seriösa företagare har svårt attkonkurrera. Den svarta ekonomin kan uppgå till såmycket som av BNP eller motsvarande100 miljarder kronor. Detta motsvarar ett årligtskattebortfall . Detta ärett mycket allvarligt problem. Ett fungeranderättssamhälle bygger på att lagstiftningen ärförankrad i människors rättsuppfattning så att manav egen kraft och vilja lyder lagarna. Med dagenshöga skatter finns det en särskilt stor risk attskattemoralen urholkas mer och mer. Våra förslag börkunna bidra till att drastiskt minska omfattningenav den svarta ekonomin.Människor, kapital och företag rör sig i dagsnabbt över nationsgränser och söker sig dit därförutsättningarna framstår som mest gynnsamma. Meden tilltagande internationell konkurrens är det mera än angeläget att vi iSverige intensifierar våra ansträngningar att göraSverige attraktivt för investeringar ochföretagande. Ett led i det politiska arbetet på attmöta globaliseringen är även arbetet på att göraEuropa till världens mest konkurrenskraftigaekonomi. har det europeiskasamarbetet inte varit tillräckligt framgångsrikt pådetta område. skall verka för att den inremarknaden präglas av dynamik och öppenhet genom attnya områden öppnas för konkurrens och företagande.Vi bör också som land gå i täten för att självagenomföra de åtgärder inom bl.a. skatte- och arbets-marknadsområdena som gemensamt föreslagits som stegpå vägen mot ökad europeisk konkurrenskraft.Vi föreslår att beslutar om etttillkännagivande till regeringen om attskattepolitiken bör ges den inriktning somutvecklats här ovan och i våra motioner.2. Näringsbetingade andelar (punkt 3) - m, fpav (), de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2 om att utformningenav kommande lagstiftning om skattebefrielse förkapitalvinster på näringsbetingade andelar. Därmedbifaller motion 2001/02:Sk35 yrkande 1 ochavslår motion 2001/02:Sk371.StällningstagandeEnligt vår mening bör begränsningar i möjlighetenatt dra av förluster på näringsbetingade andelarinte ges verkan från en tidigare tidpunkt än den dåmotsvarande kapitalvinster blir skattefria. Dettainnebär att vi motsätter oss att ett sådant förslagsom har aviserats i regeringens stoppskrivelse2001/02:77 genomförs isolerat. I stället börregeringens kommande förslag vara att såvälskattebefrielse som avdragsbegränsningar träder ikraft vid samma tidpunkt.3. Tonnageskatt, fartygsfonder (punkt 5) - mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3 om fartygsfonder.Därmed bifaller motion 2001/02: T253yrkande 10 och avslår motion 2001/02:T467 yrkande 1.StällningstagandeTonnageförnyelse är ett stort problem, speciellt förde mindre rederierna. Det system som tidigare fannsmed fartygsfonder innebar en väsentlig fördel förrederierna som då kunde förnya flottan utan att ivarje läge göra skattemässiga avvägningar.Möjligheten till avsättning till fartygsfonder bördärför återinföras.4. Tonnageskatt, fartygsfonder (punkt 5) - kd,cav (), () och RolfKenneryd (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4 om rederiernasföretagsbeskattning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:T467 yrkande 1 och avslår motion2001/02:T253 yrkande 10.StällningstagandeEtt system med tonnageskatt har införts av fleraandra länder inom EU och förespråkas även avkommissionen. En klar fördel med tonnageskatt är attrederierna bättre kan planera försäljning och inköpav fartyg. Vi föreslår att ger regeringeni uppdrag att återkomma med ett förslag till tonna-geskatt och tillstyrker därför motion T467 yrkande1.5. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m.(punkt 6) - m, kd, c, fpav (), (),de (), (),(), (), LennartKollmats (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5 om en snabbutredningav åtgärder för att förbättra skattereglerna försmåföretagen. Därmed bifaller delvismotionerna 2001/02:Fi285 yrkande 24, 2001/02:Sk363,2001/02:Sk373, 2001/02:Sk491 yrkande 11,2001/02:N267 yrkande 1 i denna del, 2001/02:N365yrkande 2 i denna del, 2001/02:N368 yrkande 2 idenna del och 2001/02:MJ337 yrkande 5.StällningstagandeDe första åren efter nystart av ett företag är oftamycket kritiska för företagets fortlevnad. Imotionerna förordas bl.a. en ökad rätt förnystartade och små företag att sätta av mer tillperiodiseringsfonder än andra företag. Vi anser atten sådan åtgärd eller någon form av skatteuppskovför att stödja nystartade företag måste övervägas ien utredning liksom vilka åtgärder på skatteområdetsom kan vara lämpliga för att generellt underlättakapitalbildningen i småföretag. Vi förutsätter atten sådan utredning skall arbeta snabbt. Vårt förslaginnebär att motionerna i detta avsnitt till stor delblir tillgodosedda.6. Fåmansföretag (punkt 7) - m, kd, c, fpav (), (),de (), (),(), (), LennartKollmats (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6 om nya regler förbeskattning av fåmansföretag. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Sk35 yrkande 2,2001/02:N267 yrkande 1 i denna del, 2001/02:Sk269,2001/02:Sk288 yrkande 7, 2001/02:Sk491 yrkandena 12och 14-16, 2001/02:N263 yrkande 13, 2001/02:N323yrkande 3, 2001/02:N368 yrkande 2 i denna del,2001/02:N370 yrkande 7 och 2001/02:A228 yrkande 4samt bifaller delvis motionerna 2001/02:Sk358,2001/02:Sk378 och 2001/02:N365 yrkande 2 i dennadel.StällningstagandeUnder fick vi se flera exempel på attregeringen och dess samarbetspartier intetillräckligt har uppmärksammat det systemfel somfinns i fåmansföretagens skatteregler. Detuppdagades en rad fall där de s.k. 3:12-reglerna harlett till mycket stora skatteanspråk på belopp somaldrig har intjänats. Reglerna innebär attentreprenörer, vilkas företag blivit uppköpta avandra företag mot vederlag i det uppköpandeföretagets aktier, beskattas för en fiktiv vinst avaffären trots att de andelar de fått i utbytekraftigt gått ned i värde eller blivit heltvärdelösa. Vanliga aktieägare har i motsvarandesituation möjlighet att utan begränsning i tidenkvitta en sådan förlust mot framtida vinster påandra aktier. Dessa regler infördes så sent somhösten 2001 men omfattar inte fåmansföretagare närde byter in sina aktier. De måste i stället, somreglerna ser ut , ta upp den fiktiva vinsten somen inkomst av tjänst. I stället för att lösa dettaproblem och problemen med andra diskriminerandefåmansföretagarregler har regeringen ägnat fleramånader åt att ta fram förslag som syftar till atttäppa till hål i det gamla 3:12-systemet. Denutredning som skulle ha tagit framett bättre regelverk för fåmansföretagen fick istället förlängd tid till i år.Vi föreslår att tillkännager förregeringen att det pågående arbetet snabbt måsteutmynna i reformerade skatteregler som skallinnebära att delägare i fåmansföretag intediskrimineras i förhållande till delägare i ickefåmansägda företag. All avkastning utöver enmarknadsmässig lön skulle i ett reformerat system,som föreslås i flera av motionerna, kunna beskattassom inkomst av kapital. Den risk som företagaren tarpå sig bör i betydligt större utsträckning än i dagbeaktas vid utformningen av skattereglerna. Reglernabör jämställa fåmansföretagare med andra företagareockså när det gäller beskattning av lön tillföretagsledarens make och barn. Det nyaregelsystemet måste vara enkelt så att det blirbegripligt och inte avskräcker människor från attvara verksamma i fåmansföretag. Eftersom regeringeninte förmått att lugna oron bland landetssmåföretagare genom att ge ett klart besked omkvittningsrätten för förluster på inbytesaktier isamband med uppköp, anser vi att genomtillkännagivandet även skall ge de berörda ettauktoritativt besked i enlighet med förslaget imotion Sk35 yrkande 2, dvs. att det bör införas enkvittningsrätt för affärer som gjorts fr.o.m. den 1januari 1999.7. Generationsskiften i företag (punkt 8) - m,kd, c, fpav (), (),de (), (),(), (), LennartKollmats (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7 om skatteregler vidgenerationsskifte i familjeföretag. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2001/02:Fi285 yrkande 19,2001/02:Sk288 yrkande 21, 2001/02:N263 yrkande 1 ochbifaller delvis motionerna 2001/02:Sk233 yrkandena 1och 2, 2001/02:Sk359, 2001/02:Sk433 yrkande 7,2001/02:Sk450 yrkande 7, 2001/02:Kr227 yrkande 3 och2001/02:MJ339 yrkande 6.StällningstagandeFamiljeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblemvid generationsskiften och det är de som tar överföretagen som får de största problemen. Dessa ochandra skattekostnader som kan uppkomma i samband medatt en verksamhet skall övergå till en ny generationbidrar till att konservera den svenskanäringslivsstrukturen med alltför få medelstoraföretag. Många bedömer också att beskattningen vidgenerationsskifte i ett familjejordbruk åderlåterjord- eller skogsbruk som redan kan ha små elleringa ekonomiska marginaler. I stället för attkapital dras in till staten behövs detta mycket välpå gårdarna för att trygga ett långsiktigtfamiljejordbruk.Vi anser att de skattemässiga villkoren förgenerationsskiften i familjeföretag skall läggasfast utan ytterligare tidsutdräkt. Vi föreslår attriksdagen i ett tillkännagivande till regeringenskall betona vikten av att den utredning som nupågår skall arbeta snabbt och att regeringen såsnart utredningsarbetet är avslutat skall lägga framett förslag till lagändringar som löser skattepro-blemen i samband med generationsskiften.8. Enklare beskattningsmetod för småföretag(punkt 9) - kdav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8 omschablonbeskattning av vissa småföretag. Därmedbifaller motionerna 2001/02:N370 yrkande12 och 2001/02:N373 yrkande 4 och bifaller delvismotionerna 2001/02:Sk221 och 2001/02:Sk479 yrkande1.StällningstagandeI vissa branscher förekommer många små betalningar,ofta med kontanter, vid köp av tjänster, t.ex. itaxi-, restaurang- och frisörnäringen. Inom dessabranscher förekommer också att de seriösa företagenkonkurreras ut av företag som kan hålla lägre prisertill följd av undanhållen skatt. För att underlättaför nya företag att bildas och för att underlättaför seriösa företag föreslår vi att någon form avschablonbeskattning införs i likhet med vad somredan finns i vissa andra länder. harRiksskatteverket överlämnat en rapport tillregeringen med förslag om att införaschablonbeskattning för vissa företag (RSV Rapport2002:3 Schablonbeskattning? - en principskiss). Viförutsätter att regeringen ser till att den forsattaberedningen sker skyndsamt så att en modell förschablonbeskattning av vissa branscher snart kanvara genomförd också i Sverige.9. Nedsättningen av socialavgifter i stödområdeA (punkt 10) - m, cav (), de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9 om att skogsbruk ochjordbruk bör jämställas med annan verksamhet i frågaom nedsättning av arbetsgivaravgifter. Därmedbifaller motion 2001/02:Sk450 yrkande 6.StällningstagandeDen av beslutade sänkningenav arbetsgivaravgifterna inom stödområdetgäller inte för skogs- och jordbruksföretag. Enligtvår uppfattning bör dessa företag jämställas medannan verksamhet och ges samma lättnad.10. Ideella föreningar (punkt 11) - mav (), de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10 om skattereglernaför ideella föreningar. Därmed bifaller riksdagenmotion 2001/02:Sk379 och avslår motionerna2001/02:Sk323, 2001/02:Sk473 och 2001/02:Kr279.StällningstagandeSkattelagstiftningen för ideella föreningar ärföråldrad och behöver anpassas till de förhållandensom råder . I motion Sk379 redovisas en frågasom är ett exempel på behov av förenklingar ochförtydliganden på området för beskattning av ideellaföreningar. Exemplet gäller en vägradskattebefrielse för intäkter som en förening fåttgenom att upplåta en rätt att utnyttja föreningensvarumärke. Det är rimligt att om en föreningupplåter sitt varumärke till ett bolag skall deintäkter föreningen får därav vara skattebefriade.Idrottsföreningarna måste få klarhet i vilka reglersom gäller i skattehänseende. Ett system somkännetecknas av ett visst godtycke, där föreningarnainte vet om man skall betala skatt eller inte, anservi i likhet med motionärerna vara mycketotillfredsställande. Vi tillstyrker därför motionSk379.11. Ideella föreningar (punkt 11) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförts i reservation 11 om lika behandlingi skattehänseende av idrottsföreningar och andraideella föreningar. Därmed bifaller motion2001/02:Kr279 och avslår motionerna 2001/02:Sk323,2001/02:Sk379 och 2001/02:Sk473.StällningstagandeIdrottsrörelsen har möjlighet att avlönaidrottsdomare och idrottsledare med upp till etthalvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgiftereller särskild löneskatt. Det är otillfredsställandeatt många andra organisationer som också driververksamheter som bidrar till barns och ungdomarsgoda uppväxtförhållanden inte har samma möjligheter.Dessa skillnader i skattelagstiftningen kan inteanses vara motiverade eller rättvisa. Samma regleroch ekonomiska förutsättningar bör gälla för ideellakultur- och ungdomsorganisationer som gällerför idrottsrörelsen. Jag tillstyrker därför etttillkännagivande till regeringen i enlighet medförslaget i motion Kr279.12. Fastighetsinvesteringsbolag (punkt 13) - m,fpav (), de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12 om särskildaskatteregler för att möjliggöra fastighetsbild-ningsbolag. Därmed bifaller motion2001/02:Sk266.StällningstagandeDe särskilda regler för fastighetsinvesteringsbolagsom föreslås i motion Sk266 bygger på att bolagetbefrias från inkomstskatt under förutsättning att95 % av resultatet vidareutdelas till aktieägarna.Mottagaren av aktieutdelning skall vara skattskyldigför denna på vanligt sätt.Vi föreslår att bifalla detta förslagsom skulle medföra en lång rad viktiga fördelar avsamhällsekonomisk och stabiliseringspolitiskkaraktär. Fastighetsmarknaden effektiviseras ochstabiliseras. Institutionella placerare och hushållfår bättre möjligheter att hitta lämpliga engagemangi fastigheter. Det bör understrykas att dettaplaceringsperspektiv växer snabbt i betydelse i vårtland. Pensionsreformen har behov av flerplaceringsmöjligheter. De tidigare aktörerna påfastighetsmarknaden har varit stora och få och harklarat av lönsamma fastighetsplaceringar genomdirektägande. behöver de många och småplacerarna smidiga och effektivaplaceringsmöjligheter i det för dessa så lämpligafastighetskapitalet utan att behöva direktägafastigheter. Dagens dubbelbeskattning gör det svårtatt räkna hem sådana placeringar i jämförelse meddirekt ägande.13. Beskattningsmetod för kapitalvinster pådelägarrätter (punkt 14) - m, kdav (), (),de (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13 om beskattningsmetodför aktievinster.