bet · GP01UBU7 · 2002-03-07 00:00:00 — Som regeringenpåvisat kan också särskilda registrerings- elleransökningsavgifter i praktiken medföra en socialskiktning mellan barn och ungdomar som sökerrespektive av ekonomiska skäl inte söker tillskolan.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 2 b kap. 10 d § samt 9 kap. 7 § andrastycket och 10 § tredje stycket. Därmed avslårriksdagen motionerna 2001/02:Ub16 yrkande 1, 2001/02:Ub17 yrkande 1 och2001/02:Ub18 yrkande 3.Resurser för elever i behov av särskilt stödPropositionenI propositionen framhåller regeringen att enfristående skola inom ramen för sina normalaresurser skall kunna ge stöd åt flertalet elever.Den fristående skolan skall således, på samma sättsom en skola, anpassa sin organisation ochsin undervisning så att hänsyn tas till elevensbehov och förutsättningar. Huvudmannen för enfristående skola som står under statlig tillsyn harockså möjlighet att få råd och stöd frånSpecialpedagogiska institutet i frågor som rörelever med funktionshinder.En skola kan undantagsvis ha svårt att ta emot enelev i behov av särskilt stöd. Om kommunen är bereddatt betala för det särskilda stödet, får dock inteskolan åberopa ekonomiska svårigheter som skäl föratt vägra att ta emot en elev.Enligt regeringen har det under senare åruppmärksammats att många fristående skolor kräverett skriftligt intyg från den sökandesvårdnadshavare, av vilket det skall framgå huruvidabarnet har något stödbehov. Det kan dock, enligtregeringens uppfattning, inte anses förenligt medprincipen om öppenhet för alla att en skola vägraratt ta in en elev av det skälet att envårdnadshavare inte har lämnat en sådant intyg.Frågan om att införa en möjlighet att överklaga enfristående skolas beslut att inte ta emot en elevhar övervägts i den utredning som ligger till grundför propositionen. Denna fråga berör enligtregeringen såväl offentliga som fristående skolor,och det finns skäl för en lika behandling oavsetthuvudman. skollagskommitté (dir. 1999:15)har till uppgift att bl.a. utreda och föreslå hur enökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas.Regeringen anser att kommitténs ställningstagandenbör avvaktas.MotionerModerata samlingspartiet och Kristdemokraternauttalar i motioner att de delar regeringensuppfattning att det inte skall vara så att skolor avvårdnadshavaren kräver skriftligt intyg om atteleven inte behöver särskilt stöd.I motion 2001/02:Ub15 yrkande 4 betonar dockModeraterna att fristående skolor måstetillförsäkras resurser för elever i behov avsärskilt stöd på samma villkor som en kommunalskola. De pekar på behovet av regelverk ellerriktlinjer för bedömning av vilken typ av stödbehovdetta skall gälla så att frågan om särskilt bidraglättare kan prövas.Kristdemokraterna anser i motion 2001/02:Ub18yrkande 5 att varje fristående skola skall haskyldighet att ta emot elever i behov av särskiltstöd. Den fristående skolan skall få ersättning fördetta på samma sätt som kommunen kompenserarkommunalt drivna skolor. Principen bör vara att enelev som har särskilt stöd på en skola och som villbyta skola får med sig den extra resursen.I motion 2001/02:Ub16 yrkande 3framhålls att de fristående skolorna liksom dekommunala måste vara förpliktade att erbjudautbildning på lika villkor för alla elever, även förelever som kräver extra ekonomiska resurser såsomt.ex. Liksom Moderaternavill ha regler eller riktlinjer förbedömningen av vilka stödbehov som skall ge särskildtilldelning av resurser.Enligt motion 2001/02:Ub406 (s) har barn med storafysiska funktionshinder eller barn som ärutvecklingsstörda inte samma möjlighet som andrabarn att välja skola, eller fristående.Motionären påtalar att detta inte är förenligt medbegreppet en skola för alla. Frågan böruppmärksammas i samband med den pågående översynenav skollagen.I motion 2001/02:Ub289 (m) yrkande 3 anförmotionären att tillgången till fristående skolor ärbra för barn med särskilda behov. Sådana skolorskulle i än högre grad bli ett alternativ om manaccepterade fristående skolor för dyslektiker ochför barn med funktionshinder.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Enligt 9 kap. 2, 8 och 8 b §§ skollagen skall engodkänd eller bidragsberättigad fristående skola ståöppen för alla barn respektive ungdomar som enligtskollagen har rätt till utbildning inom motsvarandeskolform i det offentliga skolväsendet. Likaså skallen godkänd fristående förskoleklass stå öppen föralla barn som har rätt till utbildning inomförskoleklassen (2 b kap. 7 § skollagen). Undantagfår endast göras för sådana barn respektive ungdomarvilkas mottagande skulle medföra att betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstårför skolan.Möjligheten för en fristående skola att neka attta emot en elev under vissa förutsättningarmotsvarar vad som, enligt 4 kap. 6 § skollagen,gäller vid placeringen av elever vid en kommunsolika skolenheter. En skola kan när det gäller barnmed särskilda behov ha svårt att ta emot barnet somelev. För att skolan skall få neka en elev tillträdemåste dock svårigheten vara betydande. Det kan varafråga om att skollokalerna måste förändras eller attdet behövs extra personal för eleven. Om kommunen ärberedd att betala för det särskilda stödet kan denfristående skolan, som regeringen påpekar, inteåberopa ekonomiska svårigheter som skäl för attvägra att ta emot en elev.Utskottet har inhämtat att det finns ca 35fristående skolor som har karaktären av skoldaghemeller behandlingshem och som riktar sig till enbegränsad elevgrupp.Grundregeln är alltså att fristående skolor somfår offentligt stöd skall vara öppna för alla.Utskottet instämmer med regeringen att det ärytterst angeläget att denna princip efterlevs.Principen om öppenhet gäller för både fristående ochoffentliga skolor. Överensstämmande regler gällerockså i fråga ommottagande av elever i behov av särskilt stöd.Utskottet förutsätter att detta innebär att skolornafår en lika behandling oavsett huvudman även när detgäller resursfördelningen för elever i behov avsärskilt stöd.Som redovisas i propositionen ingår det iuppdraget till skollagskommitté attöverväga huruvida principen om öppenhet för allaskall garanteras genom införande av en möjlighet attöverklaga en skolas beslut om mottagande. Ikommitténs uppdrag ingår vidare att utreda ochföreslå hur det kommunala ansvaret för kvalitet ochlikvärdighet kan förtydligas och stärkas. Resultatetav kommitténs arbete, som skall redovisas i sinhelhet , bör avvaktas.Krav på lärareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i skollagen vad avser införande avkrav på behörighet för lärare vid friståendeskolor. Vidare bör avslåmotionsyrkanden som rör behörighet förwaldorflärare och fristående skolorsmöjlighet att lägga ut undervisning påentreprenad.Jämför reservationerna 1 (m, kd), 6 (c), 7(fp), 8 (mp) och 2 (m).Gällande bestämmelserEnligt 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) är kommuneroch landsting skyldiga att för undervisningenanvända lärare, förskollärare eller fritidspedagogersom har en utbildning avsedd för den undervisning dei huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endastom personer med sådan utbildning inte finns atttillgå eller det finns något annat särskilt skäl medhänsyn till eleverna.Någon motsvarande bestämmelse om att lärare vidfristående skolor skall ha en formelllärarutbildning finns inte.PropositionenRegeringen anmärker i propositionen att Skolverketsnationella uppföljning visar att andelen lärare medformell lärarutbildning är lägre i fristående skolorän i offentliga skolor. Kraven på kvalitet iutbildningen är dock lika höga. I skollagenföreskrivs att utbildningen vid en fristående skolaskall ge kunskaper och färdigheter som till art ochnivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som det offentliga skolväsendet skallförmedla.Lärarnas kunskap och kompetens utgör självagrunden för skolans utveckling. Regeringen föreslårdärför att det införs bestämmelser i skollagens 2 bkap. och 9 kap. om att fristående skolor för attgodkännas eller förklaras ha rätt till bidrag skallvara skyldiga att för undervisningen använda lärare,förskollärare eller fritidspedagoger som har enutbildning avsedd för den undervisning de i huvudsakskall bedriva. På samma sätt som i det offentligaskolväsendet skall undantag få göras endast ompersoner med sådan utbildning inte finns att tillgåeller det finns något annat särskilt skäl med hänsyntill eleverna.Som en följd av förslaget bör enligt regeringen ien ny paragraf (9 kap. 16 b § skollagen) föreskrivasatt bestämmelserna i 2 kap. 4 och 5 §§ om behörighetoch anställningsvillkor för lärare, förskollärareoch fritidspedagoger i det offentliga skolväsendetskall gälla även för fristående skolor. I 2 kap. 4 §första stycket anges att behörig att anställas i detoffentliga skolväsendet utan tidsbegränsning ihuvudsak är den som har svensk lärarexamenrespektive barn- och ungdomspedagogisk examen somregeringen med stöd av högskolelagen har meddelatföreskrifter om. Den som inte är behörig får enligt2 kap. 4 § andra stycket ändå anställas utantidsbegränsning, om det saknas behöriga sökande ochom det finns särskilda skäl samt om den sökande harmotsvarande kompetens för den undervisning somanställningen avser och det dessutom finns skäl attanta att den sökande är lämpad att skötaundervisningen. Enligt 2 kap. 5 § gäller förkommunala skolor att den som inte uppfyller dessakrav i 4 § får anställas för högst i sänder.Regeringen föreslår att i den nya 9 kap. 16 b §skollagen också intas ett bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter om undantag förvissa fristående skolor från bestämmelserna ombehörighet och anställningsvillkor, så attexempelvis waldorfskolorna kan upprätthålla sinpedagogiska profil.MotionerModerata samlingspartiet framhåller i motion2001/02:Ub15 yrkande 5 om krav på behörighet förlärare att undantag måste kunna göras om personermed ämneskunskap och pedagogisk kompetens inte finnsatt tillgå eller om det finns andra särskilda skälmed hänsyn till eleverna och undervisningenskvalitet. Det är exempelvis orimligt att skolor meden särskild pedagogisk inriktning inte skall kunnaanställa några lärare med den specifika kompetensenberoende på att inriktningen saknas vid allmännalärarutbildningar. menar att bedömningenav lärarkompetensen vid en skola skall gällahelheten. I motion 2001/02:Ub289 (m) yrkande 2hävdar motionären att varje skola bör ha rätt attanställa den person skolan tycker är mest lämpad somlärare.Några motioner tar upp frågan om lärarbehörighet närdet särskilt gäller waldorflärare.I motion 2001/02:Ub17 yrkande 2 understrykerMiljöpartiet vikten av att regeringen skyndsamtlöser frågan om behörighet för lärare som genomgåttwaldorflärarutbildning. Det är enligt motionärernaangeläget att man även i fortsättningen värnar ommöjligheten till pedagogisk mångfald.Folkpartiet förordar i motion 2001/02:Ub19 yrkande12 att en särskild lärarlegitimation införs. Ävengodkända alternativa lärarutbildningar, som t.ex.utbildningen till waldorflärare, skall kunna gelärarlegitimation. Denna skall vara ett krav för attfå undervisa vid såväl kommunala som friståendeskolor. Därmed kommer man bort från de nackdelar somregeringens förslag för med sig, nämligen att de somgenomgått godkända alternativa lärarutbildningarinte skall få undervisa vid fristående skolor annatän i undantagsfall.Enligt i motion 2001/02:Ub16 yrkande10 behövs en kontrollstation för att se till attbehörighetskraven på lärare fungerar som det vartänkt. Det är dock viktigt att fristående skolor medviss pedagogisk inriktning, som t.ex.waldorfskolorna, får göra undantag frånbestämmelserna om behörighet och anställningsvillkorför att upprätthålla sin pedagogiska profil.En översyn vad avser fristående skolors möjligheteratt lägga ut undervisning på entreprenad begärs avModerata samlingspartiet i motionerna 2001/02:Ub15 yrkande 6 och 2001/02:Ub483 yrkande 9.Moderaterna påpekar att den snabbakunskapsutvecklingen och komplexiteten i skolansuppdrag innebär ökade svårigheter att tillgodosekraven på ämneskompetens enbart bland dem somgenomgått lärarutbildning. Reglerna för såvälkommunala som fristående skolor måste ge skolornaökade möjligheter att använda specifik kompetens,exempelvis genom undervisning på entreprenad.Fristående skolor saknar denna möjlighet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att de föreslagna lagreglernaom krav på behörighet för lärare vid friståendeskolor utformats i överensstämmelse med de reglersom gäller inom det offentliga skolväsendetoch med motsvarande möjligheter till undantag frånreglerna. För en nationellt likvärdig skola är detviktigt att samma krav på kvalitet i utbildningenoch på lärares kunskap och kompetens gäller förfristående och kommunala skolor.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 2 b kap. 7 § andra stycket 2 samt9 kap. 2 § första stycket 6, 8 § första stycket 4, 8b § första stycket 4 och16 b §. Därmed avslår motionerna2001/02:Ub15 yrkande 5 och 2001/02:Ub289 yrkande 2.När det särskilt gäller behörighet för waldorflärarevill utskottet erinra om att regeringen ipropositionen En förnyad lärarutbildning (prop.1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 5) bedömde attstrukturen för lärarutbildningen ger utrymme förstudenter som är intresserade av profilering mot enalternativ pedagogik. Det kan ske inom ramen förutbildningsområdena inriktning och specialisering.Enligt regeringen ankommer det på lärosätena attgenom sitt kursutbud tillgodose studenternas och detallmännas intresse på denna punkt.Utskottet har inhämtat att fr.o.m. hösten 2002erbjuds i utbildningen till lärarexamen vidLärarhögskolan i möjligheter tillinriktning med waldorfprofilering, antingen motarbete i förskolan eller mot arbete . Utbildningen ges i samarbete med RudolfSteinerhögskolan.Motionsyrkanden om lärarlegitimation ellerlärarcertifikat har avslagits av vid ettflertal tillfällen på förslag av utskottet, senasthösten 2000 (bet. 2000/01:UbU3). Utskottet ansåg attskollagens bestämmelser om skyldighet att användapersonal med utbildning avsedd för den undervisningläraren huvudsakligen skall bedriva i kombinationmed examensordningens föreskrift att examensbevis omen lärarexamen skall innehålla uppgift om för vilkenundervisning utbildningen är avsedd i samma månsom en legitimation säkerställer att undervisningeni skolan bedrivs av kvalificerad personal. Utskottethar ingen annan uppfattning nu.Enligt utskottets mening är det viktigt att följaupp tillämpningen av de nya reglerna om lärare vidfristående skolor. Någon särskild kontrollstation,som föreslagits i en motion, behövs emellertid inte.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 2001/02:Ub16 yrkande 10,2001/02:Ub17 yrkande 2 och 2001/02:Ub19 yrkande 12.Utskottet ställer sig inte bakom motionsförslagen omen översyn vad avser fristående skolors möjligheteratt i likhet med kommunala skolor lägga utundervisning på entreprenad.I sammanhanget erinras om att 1999 årsskollagskommitté har i uppdrag att se överskollagstiftningen och föreslå de förändringar sombehövs för att åstadkomma en enhetlig och tydligstruktur i skolförfattningarna, så att dessa bättreharmonierar med varandra och speglar helheten iskolväsendet. Kommitténs arbete skall, som nämnts,vara avslutat i december 2002.Motionerna 2001/02:Ub15 yrkande 6 och2001/02:Ub483 yrkande 9 bör därmed avslås avriksdagen.Förklaring om rätt till bidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå regeringens förslag tilländringar i skollagen som innebär attlagtexterna vad avser förklaring om rätt tillbidrag kompletteras med exempel på faktorer,såsom skolans storlek, geografiska läge och för vissa skolformer utbildningensinnehåll, som skall beaktas vid enhelhetsbedömning huruvida en friståendeskolas verksamhet skulle innebära negativaföljder för skolväsendet i den kommun därskolan är belägen eller för vissaskolformer i närliggande kommuner.Jämför reservation 9 (s, v).Gällande bestämmelserEn godkänd fristående grundskola eller särskolaskall av förklaras ha rätt till bidragfrån elevernas hemkommuner (9 kap. 6 och 6 a §§skollagen). skall dock inte lämna enförklaring om rätt till bidrag, om den friståendeskolans verksamhet skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i den kommun därskolan är belägen. Samma bestämmelser angåendeförklaring om rätt till bidrag gäller för det fallatt en fristående skola fått godkännande att anordnautbildning som motsvarar förskoleklassen (2 b kap.10 a § skollagen).Skolverket skall, om vissa villkor är uppfyllda,förklara en fristående gymnasieskola respektive enfristående gymnasiesärskola berättigad till bidragför utbildningen (9 kap. 8 och 8 b §§ skollagen). Ensådan förklaring om rätt till bidrag skall intelämnas, om utbildningen vid den fristående skolanskulle innebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägeneller i närliggande kommuner.PropositionenRegeringen föreslår att en fristående grundskolaeller särskola inte skall förklaras berättigad tillbidrag, om skolans verksamhet vid enhelhetsbedömning, varvid bl.a. skolans storlek ochgeografiska läge skall beaktas, skulle innebärapåtagliga negativa följder för skolväsendet i denkommun där skolan är belägen.Motsvarande föreslås gälla för de frivilligaskolformerna, nämligen att en friståendegymnasieskola eller gymnasiesärskola inte skallförklaras berättigad till bidrag i fråga omutbildning som vid en helhetsbedömning, varvid bl.a.skolans storlek, geografiska läge och utbildningensinnehåll skall beaktas, skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i den kommun därskolan är belägen eller i närliggande kommuner.I propositionen utvecklar regeringen närmareskälen för förslagen. Kommunens möjligheter attupprätthålla sin lagstadgade skyldighet att anordnautbildning är en utgångspunkt. Kommunerna ärhuvudmän för såväl förskoleklass, grundskola,särskola, gymnasieskola som gymnasiesärskola. Denskolplikt som gäller inom och särskolanmotsvaras av en rätt att få utbildning inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom.Hemkommunen skall sörja för att sådan utbildningkommer till stånd. Det är också en kommunalskyldighet att erbjuda ett allsidigt urval avgymnasieutbildningar till de ungdomar som är bosattai kommunen. Detta skall ske i den egna kommuneneller i annan kommun som hemkommunen har slutitsamverkansavtal med.Vilka följder etableringen av en fristående skolakan få varierar enligt regeringen beroende påskolans lokalisering i kommunen, kommunensgeografiska utsträckning, befolkningstäthet,elevutveckling, befintlig skolorganisation etc.Enligt regeringens mening måste det ävenfortsättningsvis vara en rättighet för elever ochföräldrar att välja en skola, där man haren större insyn och andra påverkansmöjligheter genomdet demokratiska systemet.I fråga om fristående skolor på gymnasienivåframhåller regeringen att bedömningen av eventuellapåtagliga negativa följder måste omfattaförutsättningarna för ungdomar i lägeskommunen ochnärliggande kommuner att få den utbildning de villha. Ett lågt elevantal i den kommunala skolanpåverkar möjligheterna att erbjuda ett allsidigturval av program och inriktningar samt medföruppenbara svårigheter att erbjuda ett allsidigturval av valbara kurser.Mot denna bakgrund föreslår regeringen attskollagens bestämmelser om påtagliga negativaföljder (2 b kap. 10 a § samt 9 kap. 6 § förstastycket, 6 a § första stycket, 8 § andra stycket och8 b § andra stycket) skall förtydligas på så sättatt det dels framgår av lagtexten att haratt göra en helhetsbedömning, dels anges att skolansstorlek och geografiska läge samt för vissaskolformer utbildningens innehåll är exempel påfaktorer som skall beaktas vid bedömningen.MotionerModerata samlingspartiet, ,avvisarregeringens förslag att i lagtext ange att enfristående skolas storlek, geografiska läge och, ivissa fall, utbildningens innehåll skall kunnapåverka skolans rätt till bidrag.Enligt samstämmiga synpunkter i Moderaternasmotion /02:Ub15 yrkande 7, Kristdemokraternasmotion 2001/02:Ub18 yrkande 6 i denna del och motion2001/02:Ub16 yrkande 4 från skallgodkännande av fristående skolor grundas påskolornas möjlighet att erbjuda undervisning av godkvalitet inom de ramar som gäller för den aktuellautbildningen. Vid prövning av ärenden om godkännandeav och bidragsrätt till fristående skola är detrimligt att inhämta kommunernas synpunkter, eftersomlokalkännedom kan ge viktig information för ensaklig bedömning. Den nuvarande lagstiftningen ärdock fullt tillräcklig för att garantera kommunernaett inflytande vid nyetablering.Också i motion 2001/02:Ub19 yrkande 4 frånFolkpartiet motiveras avslagsyrkandet med attskollagen ger möjlighet att neka bidragtill en fristående skola om den innebär negativaföljder för den kommunala skolan. Det finns enligtmotionärerna inte anledning att ytterligare bygga påhindren mot fristående skolor.I motion 2001/02:Ub17 yrkande 3anförs som skäl för avslag att ett införande avexempel i lagtexten såsom skolans storlek ochgeografiska läge kan försvåra lagens tolkning,medföra förskjutningar i lagens syfte och minskabetydelsen av faktorer som inte nämns blandexemplen. ser regeringens förslag tilltillägg i lagtexten som en försvagning av gällandelag.Liknande invändningar mot förslagen i denlagrådsremiss som föregick den nu aktuellapropositionen förs fram i motioner väckta under denallmänna motionstiden och således innandenna proposition lades fram för . Sålundamotsätter sig i motionerna 2001/02:Ub221yrkande 25 och 2001/02:Ub222 yrkande 21 bl.a. ettökat inflytande från kommunerna på beslut som rörfristående skolor. Enligt motion 2001/02:Ub511 (m) yrkande 4 bör reglerna inte skärpas vadgäller tillstånd och rätt till bidrag för friståendeskolor.I motion 2001/02:Ub291 (m) betonas att inget barnskall tvingas gå i en sämre skola för att kommunalaskolor skall skyddas från konkurrens (yrk. 3).Motionären framhåller att endast utbildningenskvalitet bör spela roll vid bedömningen av skoloroch inte vem som är huvudman för skolan (yrk. 4).Även i motion 2001/02:Ub343 (kd) kritiserasförslagen i lagrådsremissen. Fristående skolor ärett viktigt alternativ till den kommunala skolan ochde måste garanteras ekonomisk rättvisa, menarmotionären.Vänsterpartiet, däremot, hävdar i motion2001/02:A317 yrkande 14 uppfattningen att friståendeskolor endast skall vara berättigade till bidrag ide fall då de innebär ett pedagogiskt tillskott tillden kommunala skolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner det självfallet vara av vikt attkommuner i yttranden över ansökan om bidragsrätt förfristående skolor lämnar ett bra underlag förSkolverkets bedömning. Av yttrandena bör tydligtframgå vilka konsekvenser, såväl positiva somnegativa, som etablerandet av den nya friståendeskolan kommer att ha. Sådana konsekvensbeskrivningarkan innehålla en rad olika faktorer, som varierarmellan kommunerna beroende på förhållanden i denenskilda kommunen.Enligt utskottets mening är det viktigt attlagstiftningen är klar och enkel och att dessallmänna syfte framgår tydligt. I likhet med vad somframförts i motioner anser utskottet att nuvarandeformulering av ifrågavarande lagtext väl fyllerdessa krav.