bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens förslag tillanslag m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för . I sambanddärmed behandlas 192 motionsyrkanden.Utskottet tillstyrker regeringens förslag påsamtliga punkter och avstyrker samtligamotionsyrkanden.Utskottets förslagEn ny myndighet med ansvar för skolutvecklingsfrågorinrättas . Myndigheten skall främjanationellt fastställda mål genom att stödja ochstimulera kommuner och skolor i deras arbete med denlokala skol- och verksamhetsutvecklingen.Huvuduppgiften för blir fortsättningsvisatt följa upp, granska och utvärdera utbildningenskvalitet och resultat i kommuner och skolor samt attutöva tillsyn över verksamheten. Den successivautökningen av bidraget till personalförstärkningar iskola och fritidshem fortsätter. Ett nytt riktatstatsbidrag till vuxenutbildning införs den1 i enlighet med tidigarebeslut. Regeringen har beräknat medel för ca 46 500platser inom ramen för detta statsbidrag. Satsningenpå kvalificerad yrkesutbildning fortsätter ioförändrad omfattning.Den grundläggande högskoleutbildningen byggs ut,men i mindre omfattning än regeringen tidigareplanerat. Den föreskrivna generella besparingen på0,tas ut genom denna minskning av antaletplatser. En viss omfördelning av resurser mellanlärosätena görs för att få ett bättreresursutnyttjande. För att höja kvaliteten höjsersättningsbeloppen för utbildningsområdethumaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologigenom ett tillskott på ochför utbildningsområdet vård genom ett tillskott på193,. Till s.k. särskildalärarutbildningar () anvisas ett tredubblatbelopp. föreslås få statsbidrag förutbildning till konstnärlig högskoleexamen.Anslagen till forskning och forskarutbildning vidde tre nya universiteten och vid de högskolor somhar vetenskapsområde får tillskott i enlighet medvad regeringen lovade i förra åretsbudgetproposition.Centrala tilldelas 10 miljonerkronor som en tillfällig anslagsförstärkning förkostnader i samband med inrättandet av ettservicecenter för studiestöd i Kiruna.I enlighet med forskningspolitiskabeslut tillförs anslaget tillVetenskapsrådet ytterligare 252 miljoner kronor.Förstärkningarna avser bl.a. ökade resurser tillforskningsområdena biovetenskap,informationsvetenskap och materialvetenskap,fortsatt utbyggnad av den utbildningsvetenskapligaforskningen, särskilt stöd till s.k. småämnen samtfria resurser.Oppositionspartiernas alternativModerata samlingspartiet, ,och står fast vidsina egna förslag till utgiftsram. Moderaternasutgiftsram är större än regeringens, medan de övrigapartiernas är lägre. De redovisar sinabudgetalternativ i särskilda yttranden.Moderata samlingspartiet föreslår att staten skallöverta ansvaret för skolans finansiering 2004 genominförandet av en nationell skolpeng. Moderaternaföreslår också en speciell skolpeng som riktar sigtill funktionshindrade elever. Vidare föreslås atten barnskola införs 2003 och att 300 miljoner kronoranslås till en sådan skola. , liksomFolkpartiet, och ,föreslår vidare att ett nationellt kvalitetsinstitutskall inrättas och anslår i sitt budgetalternativdrygt 75 miljoner till detta ändamål. Vissa avSkolverkets uppgifter skall övertas av institutet.Man avvisar därmed regeringens nyaskolutvecklingsmyndighet. föreslår ocksåatt avvecklas och attvissa av uppgifterna integreras i . Drygt120 anslås tillSpecialskolemyndigheten för att säkerställaverksamheten. anslår också ytterligaremedel under anslaget för skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever medfunktionshinder. Bidrag till vissa organisationerför uppsökande verksamhet föreslås utgå. När detgäller vuxenutbildningen föreslår ettnytt anslag, Vuxnas utbildning. Drygt 3 miljarderkronor föreslås under anslaget. Anslagen Statligtstöd för utbildning av vuxna och Bidrag tillkvalificerad yrkesutbildning utgår, sommedel förs över från folkbildningen. Moderaternavill tillföra den grundläggande högskoleutbildningendrygt mer än regeringen och villatt studenternas val skall styra fördelningen avresurser och platser mellan lärosätena. De villockså tillföra anslagen till forskning ochforskarutbildning mer änregeringen. Inga medel anslås av tillRekryteringsdelegationen. vill tillföraCentrala ,som de anser att nämnden inte skall fådisponera sina avgiftsintäkter. Förslaget innebärdärmed en lägre driftram för nämnden. De anslårmedel om under ett nytt anslagför Ökade satsningar på m.m. sombl.a. skall finansiera ett nationellt institut förhälsa och medicin.Folkpartiet föreslår att ett barnomsorgskontoinförs. Kommunerna skall ge föräldrarna enbarnomsorgspeng som de kan använda för att bekostavilken barnomsorg de vill - förskola,enskild förskola eller familjedaghem. Utöver ensådan barnomsorgspeng vill attstaten skall erbjuda föräldrar per barn.Folkpartiet, liksom , , föreslår vidare att en nationellskolinspektion skall inrättas och anslår i sittbudgetalternativ till dettaändamål. Regeringens förslag om enskolutvecklingsmyndighet avvisas. Folkpartietanvisar lägre belopp än regeringen på följandeanslag: , Utveckling av skolväsendeoch barnomsorg, Nationellt centrum för flexibeltlärande, Bidrag till vissa organisationer föruppsökande verksamhet och Statligt stöd förutbildning av vuxna. Den grundläggandehögskoleutbildningen skall enligt Folkpartietsförslag byggas ut betydligt mindre än regeringenföreslår, för att i ställetskall kunna satsas på kvalitetsförstärkning.Dessutom föreslår ytterligare 200miljoner kronor att fördelas mellan lärosätena eftersöktryck. Anslagen till lärosätena för forskning ochforskarutbildning föreslås få 900 miljoner kronormer än regeringen föreslagit. minskaranslaget till med 300 miljonerkronor i syfte att dessa medel skall anvisas direkttill lärosätena.Kristdemokraterna föreslår att ettbarnomsorgskonto på för barn som fyllerett år införs från den 1 juli 2003.Kristdemokraterna föreslår vidare att ettlärlingssystem för gymnasieskolan införs och anvisar10 miljoner för detta ändamål. Kristdemokraternavill också, liksom , ochCenterpartiet, införa ett nationelltkvalitetsinstitut och anvisar drygt 150 miljonerkronor för detta, som man avvisarregeringens förslag om en skolutvecklingsmyndighet.Vidare föreslår ytterligare 5miljoner kronor till Specialpedagogiska institutetför bevarande av och Hällsboskolan.Bidraget till personalförstärkningar i skola ochfritidshem överförs till den kommunala sektorn.Bidraget till vissa organisationer för uppsökandeverksamhet föreslås utgå. föreslårlägre belopp på anslagen ochUtveckling av skolväsende och barnomsorg. De villbygga ut den grundläggande högskoleutbildningenlångsammare än regeringen för att värna kvaliteten.Rekryteringsdelegationen behövs inte, eftersomansvaret för rekryteringen bör vila på lärosätena.Den extra per capita-ersättningen till kurser inomNätuniversitetet halveras, enligt Kristdemokraternasförslag. De är kritiska till att Myndigheten förSveriges nätuniversitet inrättats och tar bort 35miljoner kronor från myndighetsanslaget eftersomNätuniversitetet bör utgå från lärosätenas intresse.Kristdemokraterna använder avoutnyttjade per capita-ersättningar för att ökaandelen disputerade lärare, och ökar dessutom defakultetsvisa forskningsanslagen med 100 miljonerkronor. För att motsvara sjukvårdens behov ochsöktryck från studenterna föreslås en omfördelningav högskoleplatser till vårdutbildningar.Centerpartiet föreslår ett nytt anslag förinsatser mot läs- och skrivsvårigheter på400 . föreslår vidare,liksom , ochKristdemokraterna, att ett nationelltkvalitetsinstitut bildas och anvisar 200 miljonerkronor för detta ändamål. En minskning föreslås påanslaget för . , Bidrag tillpersonalförstärkningar i skola och fritidshem ochBidrag till vissa organisationer för uppsökandeverksamhet föreslås utgå. vill ökautbildningen av förskollärare med 500 platser ochanslå mer än regeringentill forskning och forskarutbildning vid samtligalärosäten.Reservationer och särskilda yttrandenI betänkandet finns 28 reservationer till förmån föryrkanden på andra punkter än anslagen och 8särskilda yttranden som inte direkt hänför sig tillpartiernas budgetalternativ.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Införande av nationell skolpengRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub212 yrkande 3,2002/03:Ub229 yrkande 9,2002/03:Ub244 yrkande 28,2002/03:Ub298 yrkande 5,2002/03:Ub558 yrkande 19,2002/03:Fi231 yrkande 14 i denna del,2002/03:Fi232 yrkande 17 i denna del och2002/03:N397 yrkande 15.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Införande av skolpeng förfunktionshindradeRiksdagen avslår motion2002/03:Ub558 yrkande 18.Reservation 3 (m)3. Publicering av kvalitetsgranskningarRiksdagen avslår motion2002/03:Ub212 yrkandena 2 och 4.Reservation 4 (m)4. Ansvar för att främja jämställdhetenRiksdagen avslår motion2001/02:Ub25.5. m.m.Riksdagen avslår motionerna2002/03:Ub212 yrkande 1,2002/03:Ub229 yrkandena 16 och 17,2002/03:Ub239 yrkande 42002/03:Ub244 yrkande 32,2002/03:Ub336 yrkande 9,2002/03:Ub412 samt2002/03:Ub417 yrkande 20.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. ElevhälsaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub315 yrkande 2.7. Insatser mot läs- och skrivsvårigheterRiksdagen avslår motion2002/03:Ub336 yrkande 8.Reservation 6 (m, fp, kd, c)8. och HällsboskolanRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub213 yrkandena 1-3,2002/03:Ub214 yrkandena 4 och 5,2002/03:Ub219 yrkande 4,2002/03:Ub429 yrkande 20,2002/03:Ub443 yrkande 9 samt2002/03:Ub521.Reservation 7 (m, kd)Reservation 8 (fp, c)9. Gymnasieskola för gravt hörselskadadeoch dövaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub371.Reservation 9 (fp, kd)10. BarnomsorgspengRiksdagen avslår motion2002/03:Ub509 yrkande 9.Reservation 10 (fp)11. BarnomsorgskontoRiksdagen avslår motionerna2002/03:Sf335 yrkande 8 och2002/03:Sf380 yrkande 22.Reservation 11 (kd)12. Fördelningen av studieplatser förvuxnaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub429 yrkande 19.Reservation 12 (c)13. Principer för resursfördelning tillgrundläggande högskoleutbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub323 yrkande 1,2002/03:Ub378,2002/03:Ub429 yrkande 3,2002/03:Ub448 yrkande 5,2002/03:Ub450,2002/03:Ub486 yrkande 8,2002/03:Ub524,2002/03:Fi231 yrkande 14 i denna del,2002/03:N305 yrkande 4 och2002/03:N397 yrkande 16.Reservation 13 (m, fp, kd)14. Principer för tilldelning av anslagtill forskning och forskarutbildningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub343 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub469.15. Dimensionering och lokalisering avutbildning inom vårdområdetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub242,2002/03:Ub403,2002/03:Ub407,2002/03:Ub428 och2002/03:So509 yrkande 7.Reservation 14 (kd)16. Utbildning av speciallärareRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub214 yrkande 9 och2002/03:Ub239 yrkande 6.Reservation 15 (m)Reservation 16 (fp, kd)17. Utbildning av lärare i teckenspråkRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub230 yrkandena 1 och 2 samt2002/03:Ub372 yrkandena 1 och 2.Reservation 17 (kd, c)18. Utbildning av lärare i hem- ochkonsumentkunskapRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub247,2002/03:Ub251 yrkande 1 och2002/03:Ub392 yrkande 2.19. Sjöbefälsutbildning vid MitthögskolanRiksdagen avslår motion2002/03:Ub465.20. Kompletteringsutbildning för utländskaakademikerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub547 och2002/03:A207 yrkande 4.Reservation 18 (m, fp, kd)21. Dimensionering av högskoleutbildning ivissa regioner och på vissa orterRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub256 yrkande 1,2002/03:Ub354 yrkande 1,2002/03:Ub386,2002/03:Ub431,2002/03:Ub468,2002/03:Ub488 yrkandena 2-4 och 6,2002/03:Ub505,2002/03:Ub541 yrkande 1,2002/03:Ub549,2002/03:N305 yrkande 9,2002/03:N340 yrkande 13 och2002/03:N398 yrkande 5.22. Universitetsstatus för vissahögskolorRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub223,2002/03:Ub260 yrkande 1,2002/03:Ub354 yrkande 2,2002/03:Ub483 yrkande 2,2002/03:Ub502,2002/03:Ub541 yrkande 2 och2002/03:N397 yrkande 17.23. Forskningsresurser vid vissa högskoloroch i vissa regionerRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub256 yrkande 2,2002/03:Ub266 yrkandena 1 och 2,2002/03:Ub365,2002/03:Ub391,2002/03:Ub483 yrkande 1,2002/03:Ub488 yrkandena 1 och 5,2002/03:Ub515,2002/03:Ub525,2002/03:Ub535 och2002/03:N340 yrkande 12.24. DoktorandtjänsterRiksdagen avslår motion2002/03:Ub489 yrkandena 21 och 22.Reservation 19 (c)25. Examensrätt i forskarutbildningen förHögskolan i avslår motionerna2002/03:Ub265 och2002/03:Ub334.26. Kravet på full kostnadstäckningRiksdagen avslår motion2002/03:Ub278.Reservation 20 (m)27. Forskning om isocyanaterRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub406 och2002/03:Ub453.28. Finansiering av lokala studiecentrumRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub260 yrkande 2 och2002/03:Ub508.29. Fristående högskolorRiksdagen avslår motion2002/03:Ub558 yrkande 25.Reservation 21 (m)30. Examensrätt m.m. till Högskolan påGotlandRiksdagen avslår motion2002/03:Ub470.31. Inrättande av ett högre utbildningenm.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub323 yrkandena 10 och 11.Reservation 22 (fp)32. Granskning av kvalitetsarbetet inomSveriges nätuniversitets distansutbildningm.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub312 yrkandena 1 och 2.Reservation 23 (v)33. Omprövning av rollRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub297 yrkande 1,2002/03:Ub338 yrkande 1 och2002/03:Ub452 yrkande 9.Reservation 24 (m, fp, kd)34. Införande av en s.k. omvändstraffavgift för CentralastudiestödsnämndenRiksdagen avslår motion2002/03:Ub338 yrkande 2.Reservation 25 (fp)35. Utredning om konsekvenserna avobalansen i medelstilldelning mellan olikavetenskapsområden m.m.Riksdagen avslår motion2002/03:Ub449 yrkandena 3 och 4.Reservation 26 (kd)36. Lättillgänglig information omforskningsresultatRiksdagen avslår motion2002/03:Ub449 yrkande 10.Reservation 27 (kd)37. Forskning om elöverkänslighetRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub390 yrkande 1,2002/03:MJ419 yrkande 7 och2002/03:Bo268 yrkande 5.38. Forskning kring whiplashskadorRiksdagen avslår motionerna2002/03:L278 yrkande 1 och2002/03:T233 yrkande 1.39. Forskning om östrogenbehandlingenseffekter på kvinnors hälsaRiksdagen avslår motion2002/03:Ub458.40. Forskning om fibromyalgiRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub249 yrkande 2 och2002/03:Ub294.41. Forskning om den reumatologiskasjukdomen sklerodermiRiksdagen avslår motion2002/03:Ub232 yrkande 1.42. Forskning inom designområdetRiksdagen avslår motion2002/03:Ub335 yrkande 1.43. Forskning om konsumentekonomiRiksdagen avslår motion2002/03:Ub419.44. Forskning om kvinnors företagandeRiksdagen avslår motion2002/03:N306 yrkande 18.Reservation 28 (c)45. Anslagen inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning , m.m.Riksdagena) bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificeradyrkesutbildning, besluta om bidrag tillkvalificerad yrkesutbildning som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst 1 (avsnitt 9.1.18); därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 16 punkt 1,b) bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget 26:1 : Forskningoch forskningsinformation, besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter på högst 2 ,högst 1 , högst755 , högst 170 000 000kr och högst under år2008 (avsnitt 10.10.1); därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 16 punkt 2,c) bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget 26:3 Rymdforskning, besluta ombidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandeninnebär utgifter på högst underåren 2004-2008 (avsnitt 10.10.3); därmed bifallerriksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 16 punkt 3,d) anvisar - under förutsättning att riksdagenbifaller finansutskottets förslag till utgiftsramför utgiftsområdet - anslagen under utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning på det sätt som framgår av bilaga2. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:1 utgiftsområde 16 punkt 4samtavslår motionerna2001/02:Ub28 yrkande 8,2002/03:Ub221,2002/03:Ub248,2002/03:Ub250 yrkande 5,2002/03:Ub257,2002/03:Ub298 yrkandena 8 och 9,2002/03:Ub301,2002/03:Ub323 yrkandena 2, 3, 16, 19, 27-29,2002/03:Ub325 yrkande 2,2002/03:Ub360,2002/03:Ub361 yrkande 32002/03:Ub367 yrkande 1,2002/03:Ub404,2002/03:Ub417 yrkande 22,2002/03:Ub418,2002/03:Ub420,2002/03:Ub429 yrkandena 2 och 14,2002/03:Ub447,2002/03:Ub448 yrkandena 3, 4 och 7,2002/03:Ub455,2002/03:Ub460,2002/03:Ub479,2002/03:Ub486 yrkandena 14-16,2002/03:Ub503,2002/03:Ub520,2002/03:Ub522,2002/03:Ub542,2002/03:Ub558 yrkandena 4-17 och 20-24,2002/03:Fi232 yrkande 17 i denna del och2002/03:A321 yrkande 5.Stockholm den 28 november 2002På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), ()*, iTyresö (m)*, (), AgnetaLundberg (s), ()*, Nils-ErikSöderqvist (s), Per ()*, (),()*, (), AnnaIbrisagic (m)*, (), MikaelaValtersson (mp), (), LennartGustavsson (v) och ()*. * Har ej deltagit i beslutet under förslagspunkt 45.2002/03UbU1Utskottets överväganden1 behandlar i det följanderegeringens förslag i budgetpropositionen ivad gäller utgiftsområde 16 och motionsyrkanden somberör detta utgiftsområde. Utskottetsställningstaganden gäller under förutsättning av attriksdagen bifaller regeringens förslag attutgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning skall vara 42 386 673 000kr (bet. 2002/03:FiU1).Inledningsvis återger utskottet de mål förpolitikområdena Utbildningspolitik ochForskningspolitik som fastställt (bet.2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) samt i korthet vissaövergripande resultatredovisningar och bedömningar iårets budgetproposition.Målet för utbildningspolitiken är att Sverigeskall vara en ledande kunskapsnation som präglas avutbildning av hög kvalitet och livslångt lärande förtillväxt och rättvisa.Målet för forskningspolitiken är att skallvara en ledande forskningsnation, där forskningbedrivs med hög vetenskaplig kvalitet.Sverige är ett av de länder som i relation tillbruttonationalprodukten (BNP) satsar mest resurserpå utbildning och forskning, närmare 7 respektive av BNP.Den svenska befolkningen är vid internationelljämförelse välutbildad. I åldersgruppen 25-64 århade högskoleutbildning enligt senastepublicerade mätning som avsåg 1999. Endast ,och hade en högre andel. Samtidigthade i inte längre utbildning ängrundskola eller motsvarande. Bland EU-länderna vardenna andel i genomsnitt . Kvinnor har numerasom grupp högre utbildningsnivå än män. Det är dockfortfarande stora skillnader mellan könen vad gällervalet av studieinriktning.OECD redovisar i undersökningen 2000 bl.a.att svenska 15-åringar står sig väl i internationelljämförelse när det gäller läsförståelse, matematikoch naturvetenskap. undersökning visar ocksåatt det i är små skillnader mellan olikaskolor liksom mellan socioekonomiska grupper. En avförklaringarna till detta är, framhålls ibudgetpropositionen, den sammanhållna skolformen iSverige.Sverige svarar för av världens samladepublicering av vetenskapliga artiklar. Merparten avartiklarna hör till medicinska ochnaturvetenskapliga områden. Antalet vetenskapligaartiklar per invånare är högre än i och Japanoch även högre än i övriga EU-länder. Även antaletofta citerade artiklar är högt i jämförelse medflertalet OECD-länder.Antalet patent avspeglar ett lands kapacitet attanvända kunskap och omsätta den till potentiellekonomisk tillväxt. uppvisade 1999 flest EU-patent per invånare och låg på tredje plats efterUSA och vad gäller US-patent, enligt EU:s KeyFigures 2001.U t b i l d n i n g s p o l i t i k2 Barnomsorg och skolaInledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen25:1-25:18. Anslagen avser barnomsorg, skola ochvuxenutbildning. Området omfattar anslag tillskolmyndigheter, särskilda stödinsatser för elevermed handikapp samt de statliga skolorna. Vidarefinns anslag för viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet och till svensk undervisning iutlandet. I området ingår också anslaget för maxtaxai barnomsorgen m.m., bidragsförstärkningar i skolaoch fritidshem, bidrag till kvalificeradyrkesutbildning och bidrag till vissa organisationerför uppsökande verksamhet. Nya anslag föreslås fören skolutvecklingsmyndighet och för statligt stödför utbildning av vuxna.ResultatFörskoleverksamhet och skolbarnsomsorgI de allra flesta kommuner är tillgången tillförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg god för barni åldern . Nästan alla kommuner uppfylldeenligt regeringen sina skyldigheter atttillhandahålla barnomsorg för barn tillförvärvsarbetande eller studerande föräldrar utanoskäligt dröjsmål.År 2001 var av alla barn i åldern 1-5 årinskrivna i förskola eller familjedaghem. Antaletinskrivna barn i förskolan var 315 000 och ifamiljedaghemmen 40 000. Antalet barn i förskolanvar i stort sett oförändrat mot 2000 medan antaletbarn i familjedaghemmen fortsatt att minska. Dentotala kostnaden för förskolan 2001 var 27,3miljarder kronor. Kostnaden per inskrivet barn var igenomsnitt ; en ökning jämfört med2000. Kostnaden för familjedaghemmen har minskat med100 . Kostnaden perinskrivet barn beräknas till i genomsnitt ,vilket är en ökning jämfört med åretinnan.De senaste årens stora ökning av antalet barn iskolbarnsomsorg har avtagit. Antalet inskrivnabarn uppgick till 346 349. Andelen inskrivnabarn i åldern har ökat med 2 procentenhetertill jämfört med , varav ärinskrivna i fritidshem. Den totala kostnaden förfritidshemmen uppgick till 9,6 miljarderkronor. Kostnaden per barn beräknas i genomsnitttill , vilket är en ökning med 2procentenheter jämfört med 2000.Antalet barn per årsarbetare har ökat kraftigt iförskolan och familjedaghemmen . Ökningen har dock avstannat ,och en svag ökning av personaltätheten har skett.Hösten 2001 uppgick antalet barn per årsarbetaretill 5,4 i förskolan, vilket är i nivå med desenaste åren. Även inom fritidshemmen har trendenmot minskad personaltäthet brutits.Andelen årsarbetare i förskolan med pedagogiskhögskoleutbildning uppgick , vilket ären minskning jämfört med 2000.Andelen personal i fritidshemmen som har pedagogiskhögskoleutbildning har minskat från 62 till 59 %jämfört med året innan. Att andelenhögskoleutbildade har minskat i förskola ochfritidshem förklaras delvis av en brist påhögskoleutbildad personal.Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan harökat från 13,8 barn per grupp 1990 till 17,5 barnper grupp 2001. fanns av barnen iåldern i grupper med 16 eller fler barn. 17 %av barngrupperna hade fler än 20 barn. Dengenomsnittliga personaltätheten i förskolan var ibörjan av 4,4 barn per årsarbetare ochsjönk därefter till 5,6 barn perårsarbetare 1998. Därefter bröts trenden i någon månoch personaltätheten har legat fast på nivån 5,4barn per årsarbetare sedan dess.Barn- och ungdomsutbildningNedan redovisas resultatet för verksamheternaförskoleklass, den obligatoriska skolan /02 gick drygt 99 600 barn iförskoleklass, vilket är en minskning ,vilket förklaras av att årskullen sexåringar ärmindre än året innan. Andelen av årskullensexåringar som var inskrivna i förskoleklass vardock oförändrad . Av de sexåringar som inteåterfanns i förskoleklassen gick majoriteten igrundskolans årskurs 1. Av eleverna iförskoleklassen gick i en friståendeskola.Antalet anställda i förskoleklass omräknat tillårsarbetare uppgick /02 till drygt 8100; en minskning från föregående läsår. Antaletanställda per hundra elever uppgick till 8,2, vilketär en liten ökning. Den totala kostnaden förförskoleklassen var för 2001.Kostnaden per elev var , vilket är enökning från föregående /02 gick det totalt 1 059 000 elever igrundskolan. Ökningen från föregående år ärmarginell och elevantalet förväntas minska kommandeläsår. Antalet elever i fristående grundskolor harökat jämfört med föregående läsår, ochandelen elever i fristående skolor uppgår tillknappt 5 %.Den totala kostnaden för uppgick till64,. Kostnaden per elevberäknas uppgå till , vilket är en ökningmed jämfört med . Det är kostnaderna förundervisning som ökar relativt sett mest.Hösten 2001 fanns i genomsnitt 7,8 lärare(heltidstjänster) per 100 elever i den kommunalagrundskolan. Detta är en ökning . Vid sammatillfälle fanns 7,5 lärare per 100 elever i defristående skolorna.