bet · GP01TU10 · 2002-04-09 00:00:00 — bör mot den bakgrundenbesluta om nödvändiga ändringar i körkortslagen.Inte heller () anser att det femåriga förbudetmot att efter tillfällig körkortsåterkallelse vara handledare vidövningskörning står i rimlig proportion till den överträdelse, t.ex.för hög hastighet, som föranlett återkallelsen. I motion T346föreslår han att spärrtiden förkortas till ett år.Utskottets ställningstagandeBestämmelser i ämnet finns i körkortslagen (1998:488). Av 4 kap.denna lag framgår att den som för att få körkort vill öva sig attköra t.ex. personbil skall ha uppnått . Övningskörningskall ske under uppsikt av någon som har vana och skicklighet attköra fordon av det slag som övningskörningen avser. Sådan uppsiktfår utövas endast av den som uppfyller vissa närmare angivna krav.Vid privat övningskörning skall handledaren bl.a. sedan minst femår ha körkort för fordon av det slag som övningskörningen avser.Den som t.ex. överträder vissa trafikbestämmelser kan enligt 5 kap.körkortslagen bli föremål för s.k. körkortsingripande, t.ex. i form avkörkortsåterkallelse. Vid körkortsåterkallelse skall i vissa närmarefall bestämmas inom vilken ett nytt körkort inte fårutfärdas. Sådan s.k. spärrtid kan bestämmas till lägst en månad ochhögst . Av nu refererade regler följer att den som fåttsitt körkort återkallat, t.ex. med en spärrtid om en månad, intekan fungera som handledare vid privat övningskörning förrän fem årförflutit utan någon ytterligare körkortsåterkallelse. Enligt vadutskottet inhämtat bereds inom vissafrågor om ändringar i körkortslagstiftningen, bl.a. den somaktualiseras i de nu aktuella motionerna. Utskottet anser attresultatet av denna beredning bör avvaktas. bör därföravslå motionerna T262 (m) yrkandena 1 och 2 och T346 (m).6.6 Körkortsadministrationens organisation och lokaliseringUtskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion omlämplig lokaliseringsort för en eventuellt centraliseradkörkortsadministration.MotionsförslagEnligt vad () anför i motion T427 har enutredning visat att handläggningen av körkortsärenden - som i dagligger på länsstyrelserna - skulle kunna centraliseras. Motionärenanser att en sådan centraliserad verksamhet med fördel skulle kunnalokaliseras till Gotland.Utskottets ställningstagandeUtredningen om körkortsingripanden överlämnade i april 2000betänkandet Körkortsingripanden (SOU 1998:26). Enligt vad utskottetinhämtat är beredningen av betänkandet ännu inte slutförd. Utskottetär inte berett att uttala sig om vare siglämpligheten av en centraliserad körkortsadministration eller valet avlokaliseringsort för en sådan administration. Motion T427 (s)avstyrks.7 Fordonsfrågor7.1 Åtgärder mot pisksnärtsskadorUtskottets förslag i korthet Utskottet anser attpisksnärtsskador är ett stort trafiksäkerhetsproblem. Med hänvisningtill att berörda aktörer förutsätts verksamt arbeta för att begränsadetta problem, avstyrks en motion i frågan.BakgrundSå kallade pisksnärtsskador är skador i nacken till följd avpåkörning bakifrån men även t.ex. vid frontalkollisioner. Enligtberäkningar inträffar ca 16 000 olyckor som leder tillsådana skador. Av de drabbade får 2 000 personer kroniska - mereller mindre invalidiserande - besvär.MotionsförslagPisksnärtsskador är ett växande problem, som uppgår till storabelopp för samhället, sägs det i motion T252 av ().Enligt vad som sägs i motionen skulle omkring hälften av dem sombedömts ha bestående men kunna bli återställda med nyabehandlingsmetoder, baserade på forskningsrön i . Sådanforskning borde bedrivas även i och komma svenska patientertill del, anser hon. Vidare borde staten - eller försäkringsbolagen- ansvara för att efterfrågan på fordon med högre skyddsnivå i frågaom pisksnärtsskador stimuleras genom ekonomiska incitament.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att pisksnärtsskador utgör ett storttrafiksäkerhetsproblem. Det är därför angeläget att verksammaåtgärder vidtas för att såväl minska uppkomsten av denna skadetyp,som förbättra rehabiliteringen av skadade. En delvis likalydandemotion behandlades av . Utskottet uttalade då(bet. 1999/2000:TU5) att det inte torde ankomma på att, sommotionären föreslog, ta ställning till frågor om hur bilköparnagenom ekonomiska incitament skulle uppmuntras att efterfråga bilarmed bättre säkerhet i detta avseende. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Inte heller är det sak att avgöra vilkenforskning som skall bedrivas eller vilka behandlingsmetoder som skallanvändas. Utskottet förutsätter i stället att berörda aktörer -såsom myndigheter, försäkringsbolag och fordonstillverkare - verksamtarbetar för att begränsa problemet med pisksnärtsskador. Med detsagda avstyrker utskottet motionen.7.2 Vinterdäck för tunga fordonUtskottets förslag i korthet Krav på vinterdäck även förtunga fordon kan vara ett sätt att öka trafiksäkerheten, anserutskottet, som emellertid avstyrker en motion om detta medhänvisning till ansvar på området. Jämför reservation 5(m, kd).BakgrundEnligt trafikförordningen (1998:1265) skall personbil, lätt lastbiloch buss med en totalvikt av högst samt släpvagn som drasav sådant fordon vara försedda med vinterdäck eller likvärdigutrustning - närvinterväglag råder. Med vinterdäck avses däck som är framtagnasärskilt för vinterkörning. Frågan om det i bör finnasett krav på vinterdäck även för tunga fordon har utretts av (). Resultatet av studienvisar att det inte finns entydiga argument för att införa ett sådantkrav. Enligt VTI borde däck för tunga fordon kunna utvecklas såatt de får samma väggrepp som däck till lätta fordon. I studienhar även s.k. sajpade däck (däck med tvärgående snitt i slitbanan)testats för att utröna om sådana bidrar till godaglidfriktionsegenskaper.MotionsförslagKravet på vinterdäck gäller bara för personbilar, men däremotinte för tunga fordon, påpekas det i motion T423 av Skånbergm.fl. (kd). Motionärerna har noterat att VTI inte entydigt förordarvinterdäck på tunga fordon - både svenska och utländska - som enmetod att förbättra trafiksäkerheten. De anser att sajpade däck -med stort mönsterdjup och goda friktionsegenskaper - har vissafördelar och att bör uttala sig för sådan typ av däck.Utskottets ställningstagandeI likhet med motionärerna anser utskottet att det är nödvändigtmed ett bra väggrepp i vinterväglag för tunga fordon. Utskottetutgår från att i fortsättningen noga följer frågan och tarinitiativ till de åtgärder som bedöms erforderliga. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionen i berörd del.7.3 Säkerhet i buss och minibussUtskottets förslag i korthet Ökad säkerhet i såväl buss somminibuss är en angelägen trafiksäkerhetsfråga, anser utskottet.Motioner som rör säkrare utgång i sådana fordon avstyrks medhänvisning till genomförda ändringar i EG- direktiv och detsäkerhetsarbete som bedrivs inom fordonsbranschen.BakgrundBestämmelser om fordons utformning och utrustning beslutasgemensamt inom ramen för det EG- rättsliga systemet. Genom enhetligaregler underlättas den fria handeln över medlemsländernas gränser,dvs. genomförandet av den inre marknaden.För personbil m.m. finns ett grundläggande dokument direktiv70/156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning omtypgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa, medändringar. Grundläggande krav anges i fråga om säkerhet och miljö.Så kallad minibuss har en totalvikt understigande och räknasdärför som personbil.För buss gäller direktivet om typgodkännande för buss, som antogshösten 2001. Grundläggande krav anges i fråga om säkerhet ochtillgänglighet. Säkerhetskraven är olika för bussar för tätorts-respektive landsvägstrafik. De omfattar bl.a. sidostabilitet,belastningsfördelning, lastningsförutsättningar, skydd mot brandfara,hållfasthet hos karosseristommen, passagerarutrymme, passagerarantal,på- och avstigningsdörrar, säten, innerbelysning och bestämmelser omnödutgångsdörrar, nödutgångsluckor och takluckor. Nya säkerhetskravgäller förbättringar i dörrar och klämskydd, nödutgångar, mittgångoch invändiga trappor. Andra gäller brandskydd i motorrum ochelsystem. Även kraven på bussars stabilitet ökas; en buss skallkunna luta i utan att välta. För landsvägsbussarkrävs en extra kaross, vilket ökar passagerarnas chans attöverleva om bussen skulle slå runt. Tillgänglighetskraven, somfrämst syftar till att underlätta för funktionshindrade, ärobligatoriska för tätortsbussar. För övriga typer av bussar kan ettmedlemsland välja vilken grad av tillgänglighet som skall gällanationellt. Kraven gäller bl.a. nigningssystem, fotsteg ochreserverade sittplatser. Rullstolsburna skall kunna ta sig frånbussens utsida till en särskild plats ombord. För påstigning medrullstol på bussen skall det finnas lyftanordning och ramp, ochombord på bussen skall det finnas fasthållnings- eller stödanordningför rullstolen. Inom en rad olika internationella samarbetsorganpågår arbete med syfte bl.a. att få fram säkrare fordon. Ettexempel är EEVC (), meduppgift att samordna existerande och föreslagna tekniska aktiviteteri ett internationellt program för bilsäkerhet. I kommittén ingårmyndighetsrepresentanter från sex länder, däribland . ingår som observatör och står för en stor del avfinansieringen av olika projekt. Ett annat exempel är EuroNCAP(Assessment Programme), vars syfte är att försebilkonsumenter med realistisk och oberoende värdering av säkerhetenhos några av de mest sålda bilmärkena i . Bakom organisationenstår ett antal europeiska trafikmyndigheter samt motor- ochkonsumentorganisationer i varje EU- medlemsland.MotionsförslagMöjligheten till utrymning av bussar vid olyckor måste ökas,anförs i motion T401 av och (båda s).Bussar bör förses med ett antal nödutgångar i form av takluckor,anser motionärerna. Likaså bör bussförarna sitta mer skyddade på sinförarplats; en berusad eller desperat person kan ställa till enkatastrof om förarplatsen är oskyddad, sägs det.Minibussar är involverade i många trafikolyckor, framhåller RigmorStenmark (c) i motion T279. Hon påminner om att vissa minibussarär utformade så att de kan bli fällor vid en olycka. Därför bördet finnas krav på att minibussar skall ha dörrar på varje sida ochbaktill.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att ett EG- direktiv harbeslutats som innebär en förstärkt säkerhet i buss. Enligt vadutskottet har erfarit har svenska busstillverkare redan infört mångaav de nya kraven. Motion T401 (s) torde därmed bli tillgodosedd.Olyckor där s.k. minibussar varit inblandade får ofta storuppmärksamhet. Bidragande orsak torde vara att antalet drabbade mångagånger har varit stort, liksom att det i flera fall har rört sig ombarn eller ungdomar. Det kan, menar utskottet, finnas skäl attnärmare överväga om säkerheten för sådan typ av fordon kan höjas.Dörrkonstruktionen, som för passagerarna ofta löper på glidskenor, ären sådan faktor som kan behöva beaktas. Utskottet utgår från attregeringen uppmärksammar denna fråga och vid behov tar erforderligtinitiativ inom ramen för EU- arbetet. Syftet med motion T279 (c)blir med det sagda tillgodosett. Av det anförda följer att någotinitiativ från sida inte är erforderligt. Motionernaavstyrks därför.7.4 Navigeringssystem för tvåvåningsbussUtskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagom navigeringssystem för s.k. högbyggda bussar med hänvisning tillpågående utvecklingsarbete.MotionsförslagTvåvåningsbussar är föremål för ett krav i motion T436 av PerLandgren (kd). Sådana bussar bör utrustas med ettnavigeringshjälpmedel i form av en GPS- mottagare och en handdatorför att undvika olyckor vid färd under låga broar, vägportar ellerandra hinder i höjdled. Motionären hänvisar till att GPS- mottagare används inom sjöfarten för att navigera runt kobbar och skär.En snabbutredning om införande av sådan utrustning inom hela EUbegärs.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till uppfattningen om behovet av ökadsäkerhet för s.k. högbyggda bussar. Enligt vad utskottet har erfaritpågår ett arbete med s.k. digitala kartor i syfte att de skallkunna bli användbara även för att varna för broar m.m. Utskottetutgår från att regeringen uppmärksammar frågan inom ramen församarbetet i EU. Med det sagda avstyrks motionen.7.5 A- traktorerUtskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagsom går ut på att den konstruktiva hastigheten bör höjas för s.k.A- traktorer. Utskottet hänvisar till trafiksäkerhetsskäl.BakgrundEn s.k. A- traktor är en serietillverkad bil, som har byggts omtill traktor enligt en viss godkänd princip. Beräknad konstruktivkörhastighet får uppgå till högst . Uppmätt maximalkörhastighet får uppgå till högst + . Dessa bådabegränsningar kontrolleras vid registreringsbesiktningen. För att kunnaåstadkomma begränsningarna måste vanligtvis de högsta växlarna spärrasoch/eller en extra nedväxlingsanordning monteras mellan växellåda ochdrivhjul. Begränsning genom strypning i insugningsrör ellerförgasare godkänns inte. Även begränsning av gasreglagets rörelse ären otillåten åtgärd.MotionsförslagDe många ungdomar som har A- traktorer som hobby ägnar i mångafall hela sin fritid åt denna hobby, omtalas det i motion T228 avJeppe och (båda m). Ett problem är att A-traktorer bara får gå högst på motorns maxvarv. Eftersomdetta innebär både onödigt hög bensinförbrukning och ett mycket hårtslitage på motorn frestas många att fuska för att kunna köra merskonsamt - och därmed fortare - med sina fordon. Motionärernaförespråkar en höjning av den konstruktiva hastigheten till 50-60km/tim; den tillåtna hastigheten bör dock även i fortsättningen varahögst , anförs det.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att reglerna om konstruktiv hastighetför s.k. A- traktorer har tillkommit av trafiksäkerhetsskäl. Mot denbakgrunden är utskottet inte berett att förorda någon ändring.Motionen bör sålunda avslås.7.6 Fordonsägares ansvar vid utlåning av fordonUtskottets förslag i korthet Med hänvisning till attregeringen förutsätts överväga den i en motion aktualiserade fråganom fordonsägares ansvar vid utlåning av fordon avstyrks motionen.Jämför reservation 6 (v, c).BakgrundEn fordonsägares ansvar skiljer sig beroende på om överträdelsenav en bestämmelse är kriminaliserad eller inte. Enligt lagen(1976:206) om felparkeringsavgift har fordonsägaren ansvar förfordonet, oavsett vem som har gjort sig skyldig till enfelparkering. Enligt trafikförordningen (1998:1276) är ägaren av ettfordon skyldig att se till att fordonet inte brukas i strid motbestämmelserna i den förordningen. När någon annan brukar fordonetgäller ägarens ansvar endast vid vissa, i förordningen angivnabestämmelser om fordons- och släpvagnsvikt m.m.Frågan om ett straffrättsligt bilägaransvar har berörts iPolisverksamhetsutredningens delbetänkande Mot ökad koncentration -förändring av polisens arbetsuppgifter (SOU 2001:87). Där sägsbeträffande automatisk hastighetsövervakning att det fortfarande finnsvissa hinder för ett effektivt utnyttjande av en sådan metod. Dethänvisas till uppgifter från , enligt vilka endastca av antalet registrerade överträdelser lagförs; skälet är attföraren på ett eller annat sätt inte kan identifieras. En lösningpå detta problem, fortsätter utredningen, skulle kunna vara attinföra ett straffrättsligt bilägaransvar för förseelsen. Mot dettatalar emellertid att en sådan konstruktion inte torde vara förenligmed svensk rättstradition på området, anförs det vidare; utredningendrar slutsatsen att åtgärden därmed inte är genomförbar.MotionsförslagFör att rätt person skall kunna ställas till ansvar för etttrafikbrott måste det finnas möjlighet att identifiera föraren, sägsdet i motion T251 av och (bådac). De anser att det i trafikförordningen bör införas ett ansvarför underlåtelse att tala om vem ägaren lånat ut fordonet till.Regler av sådan innebörd finns enligt motionärerna både i ochDanmark.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget attansvar kan utkrävas vid brott mot trafikbestämmelserna. Som framgårföreslår motionärerna inte ett ägaransvar utan i stället enuppgiftsskyldighet, som går ut på att fordonsägaren skall åläggasatt uppge till vem han eller hon har lånat ut sin bil. Utan att taställning i sak till förslaget förutsätter utskottet att regeringenöverväger den av motionärerna aktualiserade frågan. Utskottet anseratt något särskilt uttalande från sida inte ärerforderligt. Med det anförda avstyrks motionen i nu berörd del.7.7 FordonsskyltningUtskottets förslag i korthet Regeringen förutsätts överväga denmotionsvis väckta frågan om fordonsskyltning för en ökad möjlighetatt identifiera fordon; med hänvisning härtill avstyrks det berördamotionsförslaget.BakgrundEnligt förordningen (2001:650) om vägtrafikregister skall enregistreringsskylt placeras såväl framtill som baktill på en bil,framtill på en traktor, ett motorredskap och ett terrängfordon samtbaktill på en motorcykel, en moped klass I och ett släpfordon.Registreringsskyltarna skall vara väl synliga och hållas i sådantskick att de lätt kan avläsas. Under färd får last eller annatinte placeras så att skyltarna inte går att avläsa.MotionsförslagDet finns en tendens att förare söker försvåra identifieringen avfordon i trafik, hävdas det i motion T251 av ochMargareta (båda c). En orsak kan vara de nyare metoder somanvänds för att kontrollera regelefterlevnaden. Krav på att fordonskall förses med väl synliga registreringsskyltar både bak och framvore ett sätt att lösa problemet, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den av motionärerna aktualiserade fråganhar samma syfte som det i det föregående behandlade motionsförslagetom införande av en skyldighet för fordonsägaren att uppge till vemfordonet är utlånat. I båda fallen handlar det sålunda om att ökamöjligheten till lagföring vid överträdelse av trafikbestämmelserna.Utskottet, som instämmer med motionärerna om de problem som finns,förutsätter att regeringen överväger frågan. Något initiativ frånriksdagens sida är inte påkallat, varför motionen avstyrks i aktuelldel.7.8 EU:s gemenskapmodell för skyltningUtskottets förslag i korthet bör avslå en motion omen övergång till EU:s s.k. gemenskapsmodell för fordonsskyltning medhänvisning till pågående beredningsarbete.BakgrundEnligt förordningen (2001:650) om vägtrafikregister skall ettregistrerat fordon, som används utomlands, baktill vara försett medett nationalitetsmärke. Enligt förordningen (1987:27) om fordon iinternationell vägtrafik i skall varje registrerat fordonbaktill ha ett nationalitetsmärke som visar i vilken stat fordonetär registrerat. Till grund för de svenska reglerna ligger bl.a.den s.k. . Konventionen har ratificeratsav tio EU- länder och undertecknats av tre. En registreringsskyltav s.k. gemenskapsmodell har utformats efter en resolution iEuropaparlamentet . I resolutionen krävdes att EU:s symbolskulle finnas med på registreringsskyltar i syfte att öka medborgarnasmedvetenhet om EU- gemenskapen. En del av skylten upptarnationalitetsmärket, omgivet av EU:s stjärnring. Märket uppfylleremellertid inte kraven i , vilket innebär att detegentligen inte skulle kunna godtas av de länder som anslutit sigtill konventionen. Dock har i en särskild rådsförordning(2411/98/EG) fastslagits att de medlemsstater som kräver att fordonsom är registrerade i en annan medlemsstat skall vara försedda medregistreringsmärke skall erkänna nationalitetsmärke som visas längsttill vänster på registreringsskylten.MotionsförslagSom EU- land bör använda samma blåanationalitetsbeteckningar på nummerplåtarna som övriga EU- länderanvänder, sägs i motion T260 av (). Regeringen börlägga fram ett förslag om en övergång till EU:snationalitetsbeteckningar på våra bilar, anser motionären somsamtidigt finner att avtalet om vita, ovala nationalitetsbeteckningarbör sägas upp.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet har inhämtat är den i motionen aktualiseradefrågan om möjligheten att ha nationalitetsbeteckningen enligt EU:sgemenskapsmodell under beredning inom . Något frånträdande avWienkonventionen anses, enligt uppgift, inte behövlig. Mot bakgrundav det anförda avstyrks motionen.7.9 Skylt om ny körkortshavareUtskottets förslag i korthet bör avslå en motion omfordonsskylt om att föraren är ny körkortshavare; utskottetförutsätter att regeringen tar det initiativ som bedöms lämpligt.MotionsförslagFör att varna medtrafikanterna om att en ny körkortshavare inteär rutinerad bör det finnas en skyldighet att sådana förare underett års tid skall ha en skylt på sitt fordon med texten "Nyttkörkort". Detta förslag framförs i motion T423 av Skånberg m.fl.(kd). Sådana krav ställs i vissa andra länder, t.ex. ,påpekar motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet förutsätter att regeringen överväger den av motionärernaaktualiserade frågan i arbetet med att uppnå trafiksäkerhetsmålen.Något initiativ från sida anser utskottet inte varaerforderligt. Mot denna bakgrund avstyrks motionen i här aktuelldel.7.10 FordonsviktUtskottets förslag i korthet Ett motionsförslag om en ändringav regelverket för fordonsvikter vid användning av släpfordonavstyrks med hänvisning till att regeringen förutsätts att följafrågan och - om det anses befogat av trafiksäkerhetsskäl - inomEU- arbetet verkar för en ändring i enlighet med motionsförslaget.Jämför reservation 7 (m).BakgrundKörkortsbestämmelserI 2 kap. 5 § körkortslagen (1998:488) anges bestämmelsernaavseende förarbehörigheten B. Förutom terrängvagn och vissamotorredskap gäller denna behörighet personbil med totalvikt av högst3,och lätt lastbil samt ett lätt släpfordon som är kopplattill sådana bilar. I registreringsbevis och besiktningsunderlag förpersonbilar och lätta lastbilar anges den högsta totalvikt ettsläpfordon får ha för att dragbilen skall få köras medkörkortsbehörighet B. De svenska reglerna är i överensstämmelse medrådets direktiv /439/EEG med ändringar.FordonsbestämmelserTidigare tillämpades nationella regler för typgodkännande avmotorfordon. Gemensamma regler infördes genom EG:s direktiv omtypgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon(direktiv /156/EEG). Ursprungligen var tillämpningen frivillig förmedlemsländerna, men ersatte direktivet alla nationellabestämmelser om typgodkännanden för nya modeller av personbilar.Sedan år 1998 skall alla personbilar som registreras första gångenvara EG- typgodkända. Motorfordon skall uppfylla vissa såväl tekniskasom miljömässiga krav. Enligt lagen (2001:559) omvägtrafikdefinitioner är ett lätt släpfordon antingen ett släpfordonmed en totalvikt av högst eller också ett släpfordon med entotalvikt över under förutsättning att denna inte överstigerdragfordonets tjänstevikt och att dragfordonets och släpfordonetssammanlagda totalvikt inte överstiger . MotionsförslagReglerna för dragvikter för bil- och släpvagnskombinationer innebäratt fordonsföraren i många fall tvingas använda ett fråntrafiksäkerhetssynpunkt sämre fordon vid användande av släpkärra,anförs i motion T420 av och (båda m). För att komma ned under den totalt tillåtna tågviktenmåste man välja en mindre bil, med mindre bromssystem och sämrestabilitet. De anser att reglerna för släpvagnskombinationer snarastbör ändras och hävdar att reglerna inte är en fråga förgemenskapslagstiftning, utan kan ändras på nationell nivå.Utskottets ställningstagandeDen av motionärerna aktualiserade frågan berör tvålagstiftningsområden, fordonslagstiftningen och körkortslagstiftningen.Det räcker med behörigheten B för att köra personbil eller lättlastbil med ett lätt släpfordon. Vid byte av bil eller släpfordonkan emellertid viktförhållandena ändras så att det krävs körkortmed behörigheten BE. Utskottet har behandlat regelverket förfordonsvikter tidigare; senaste gången var (bet.2000/01:TU9). instämde utskottet i vadmotionärerna hade påtalat om att utvecklingen av fordon harförändrat sammansättningen av fordonsparken och därmed möjligheternaatt dra släpvagnar.