bet · GP01KU21 · 2002-04-23 00:00:00 — Brott motmedborgerlig frihet är straffbart på försöksstadietenligt18 kap. 7 § brottsbalken.Om försök, förberedelse och stämpling (s.k.förbrott) till brott är straffbelagda enligtbrottsbalken är, i de fall brotten också utgörtryck- och yttrandefrihetsbrott, även förbrottenkriminaliserade enligt TF och YGL. Det finns därförenligt regeringens mening inte anledning att göraförbrotten till de nu aktuella brotten straffbara imindre utsträckning enligt TF och YGL än vad som nugäller enligt . Förbrotten till hot mottjänsteman och brott mot medborgerlig frihet bör,enligt regeringen, således upptas i brottskatalogen.Det bör betonas att det är endast om ett utgivetyttrande innefattar försök, förberedelse ellerstämpling som ansvar för dessa stadier av ett tryck-eller yttrandefrihetsbrott kan komma i fråga. Vadsom skall bedömas är alltså om själva yttrandet ärstraffbart.MotionerI motion 2001/02:K51 av m.fl. (v)förslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om översyn avbrottskatalogen i tryckfrihetsförordningen. Varjeförändring av vår lagstiftning som innebär enformell och/eller reell inskränkning av tryck- ochyttrandefriheten måste, enligt motionärerna, varaytterst väl motiverad. Det anser motionärerna attden föreslagna förändringen är. Men det räcker inteatt en inskränkning är motiverad fördess genomförande. Lagstiftningen i sin helhet måstekontinuerligt utvärderas och omprövas i ljuset avförändrade förhållanden. Detta gäller inte minstbrottskatalogen i TF. Om så inte sker riskerar manatt med små steg, som vart och ett för sig ärvälavvägt och motiverat när det tas, undan för undanbygga ut listan över brott till en helhet som intekan försvaras. Det finns enligt motionärerna skälatt anta att en del av de nuvarande brotten ibrottskatalogen, tillkomna i en annan tid, efter enförutsättningslös prövning skulle kunna utmönstraseller begränsas. Därför bör regeringen ta initiativtill en förutsättningslös utvärdering och prövningav brottskatalogen i 7 kap. 4 § TF och andra meddetta sammanhängande frågor. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.I motion 2001/02:K56 av Per m.fl. (m)föreslås att avslår förslaget om ändringav 7 kap. 4 § 12, 16, 17 och 18tryckfrihetsförordningen i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 1). Regeringen föreslåratt TF:s brottskatalog skall utökas med brottenolaga hot, hot mot tjänsteman (inklusive hot motväktare m.fl.), övergrepp i rättssak och brott motmedborgerlig frihet. Detta innebär att brottenkriminaliseras som tryckfrihets- ochyttrandefrihetsbrott. Regeringens förslag innebär eninskränkning i den grundlagsstadgade tryck- ochyttrandefriheten. För att inskränka en grundläggandefri- och rättighet måste, enligt motionärerna, enavvägning göras mellan intresset av att inteinskränka rättigheten och andra motståendeintressen. Den avvägning som skall göras är, enligtmotionärerna, mellan intresset av att inte inskränkayttrandefriheten och intresset av att förhindra attolika typer av hotfulla yttranden sprids viagrundlagsskyddade medier. Det rådande rättsläget äratt hotfulla yttranden genom traditionellamassmedier är grundlagsskyddade och inte hellerutgör något brott medan ett hot på en webbsida e.d.inte är grundlagsskyddat och således är olagligtenligt bestämmelser. Regeringenföreslår nu att i och med att man utvidgar kretsenav medier vars yttranden är grundlagsskyddade såskall rättsläget vad gäller hotfullayttranden ändras till att motsvara det som i daggäller för medier som inte är grundlagsskyddade.Regeringens slutsats avviker från vadMediegrundlagsutredningen kom fram till. Utredningenmenar att det inte finns tillräckligt underlag förnågon säker uppfattning om hur vanligt förekommandede aktuella brotten är på Internet. och Svenska Tidningsutgivareför-eningen har framfört starka betänkligheter mot enkriminalisering av hotbrott som tryck- ochyttrandefrihetsbrott. De menar att utökningen avTF:s brottskatalog kan komma att få negativaåterverkningar på nyhetsrapporteringen kring hot.Motionärerna instämmer i dessa invändningar.Regeringens förslag är oacceptabelt då det rör sigom en inskränkning i tryck- och yttrandefriheten sominte kan motiveras med ett tillräckligt starktmotstående intresse. Den motivering som framförts ärinte tillräcklig för att inskränka engrundlagsstadgad rättighet. Möjligheterna i TF attinskränka grundläggande fri- och rättigheter skalltillämpas ytterst restriktivt. Mot denna bakgrundanser motionärerna att regeringens förslag omändring i 7 kap. 4 § 12, 16, 17 och 18 TF böravslås. Som en följd av att TF:s brottskatalog inteskall utökas med ovan nämnda brott ansermotionärerna att förslaget om en utökning avbrottskatalogen med de s.k. förbrotten till hot mottjänsteman och brott mot medborgerlig frihet böravslås.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag atttryckfrihetsförordningens brottskatalog skall utökasmed brotten olaga hot, hot mot tjänsteman, övergreppi rättssak och brott mot medborgerlig frihet samtförsök eller förberedelse till sådana brott i denmån de är straffbelagda i . Därmedavstyrker utskottet motion K56 yrkande 1. Med hänsyntill att i proposition 2001/02:59 Hets motfolkgrupp, m.m. föreslagits en ändring i 7 kap. 4 §tryckfrihetsförordningen samt till att utskottetföreslagit att skall anta förslaget somvilande bör det nu aktuella förslaget till ändring i7 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen få den rubriksom framgår av utskottets förslag, nämligen förslagtill lag om ändring i lagen (2002:00) om ändring itryckfrihetsförordningen. Förslaget bör enligtutskottet antas som vilande.I motion K51 föreslås en översyn avbrottskatalogen i tryckfrihetsförordningen.Utskottet instämmer i vad som framförs i motionenatt lagstiftning som innebär inskränkningar i tryck-och yttrandefriheten måste vara väl motiverad. Detanser utskottet att den föreslagna ändringen är. Somanförs i motionen skall en inskränkning inte baravara motiverad när den genomförs utan vara motiveradäven om förhållandena ändras. Det finns enligtutskottet anledning att kontinuerligt utvärdera ochompröva tryckfrihetsförordningens brottskatalog.Utskottet anser därför att regeringen bör tainitiativ till en sådan utvärdering. börsom sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört. Därmed tillstyrker utskottetmotion K51.Ensamansvar och meddelarfrihetUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning attinget av de brott som regeringen föreslårskall tas upp i brottskatalogen bör föranledaundantag från TF:s och omensamansvar och meddelarfrihet.PropositionenInget av de brott som tas upp i brottskatalogenbör, enligt regeringen, föranleda undantag fråntryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser omensamansvar och meddelarfrihet.En av de grundläggande principerna i TF och YGL ärprincipen om ensamansvar. Den innebär att endast enav de oftast många personer som deltagit itillkomsten av en grundlagsskyddad framställning bärdet straffrättsliga ansvaret för innehållet iframställningen och att andra medverkande alltså ärfria från ansvar. TF och YGL innehåller härutöverockså regler som uttryckligen skyddar den sommedverkat vid tillkomsten av en grundlagsskyddadframställning, bl.a. den som har lämnat uppgifterför publicering (s.k. meddelarfrihet). Medmeddelarfrihet avses i princip en frihet att lämnameddelande för publicering i grundlagsskyddademedier utan risk att straffas och detta oberoende avom meddelandet publiceras.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning.Åklagare i vissa tryckfrihetsmålUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringens förslagtill 7 kap. 1 § första stycketyttrandefrihetsgrundlagen antas som vilande.Förslaget innebär bl.a. att Justitiekanslernskall ges möjlighet att delegera sinaåklagaruppgifter till allmän åklagare när detgäller yttrandefrihetsmål om ansvar ellerkonfiskering på grund av olaga hot, hot mottjänsteman, övergrepp i rättssak och brottmot medborgerlig frihet om de brotten begås itekniska upptagningar.PropositionenJustitiekanslern skall, enligt regeringens förslag,ges möjlighet att delegera sina åklagaruppgiftertill allmän åklagare när det gälleryttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering pågrund av olaga hot, hot mot tjänsteman (inklusivehot mot väktare m.fl.), övergrepp i rättssak ochbrott mot medborgerlig frihet om de brotten begås itekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtalför yttrandefrihetsbrottet brott mot medborgerligfrihet skall dock inte kunna delegeras.Av bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen (TF)och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) följer attJustitiekanslern () är ensam åklagare i fråga omtryck- och yttrandefrihetsbrott. Endast JK fåralltså besluta om tvångsmedel eller inledaförundersökning i anledning av misstanke om sådanabrott. JK har vidare åklagaruppgifter i andra tryck-och yttrandefrihetsmål än mål om tryck- elleryttrandefrihetsbrott samt i mål som annars avserbrott mot bestämmelser i eller YGL. När detgäller vissa yttrandefrihetsmål har JK gettsmöjlighet att delegera sina åklagaruppgifter tillallmän åklagare. Enligt7 kap. 1 § YGL får JK således överlämna åt allmänåklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål omansvar eller konfiskering på grund av olagavåldsskildring eller hets mot folkgrupp i tekniskaupptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dockinte överlämnas när det gälleryttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp. Någonmöjlighet för JK att delegera sina åklagaruppgifterenligt TF finns inte.Möjligheten för JK att delegera vissaåklagaruppgifter enligt YGL infördes i samband medatt begreppet tekniska upptagningar infördes i YGLår 1998. I det lagstiftningsarbetet redogjordesutförligt för skälen till att en sådandelegationsmöjlighet infördes och vad dennamöjlighet innebär. I enlighet med vad som dåanfördes bör JK ges möjlighet att delegera sinaåklagaruppgifter till allmän åklagare även när detgäller yttrandefrihetsmål som rör olaga hot, hot mottjänsteman (inklusive hot mot väktare m.fl.),övergrepp i rättssak eller brott mot medborgerligfrihet om dessa brott begås i tekniska upptagningar.Rätten att väcka allmänt åtal föryttrandefrihetsbrottet brott mot medborgerlig frihetbör dock inte kunna överlämnas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker att regeringens förslag till 7 kap. 1 §första stycket yttrandefrihetsgrundlagen antas somvilande.Preskriptionstiderna förtryckfrihets- ochyttrandefrihetsbrotten och vissadärmed sammanhängande frågorGällande rättPreskriptionsreglerAllmänna regler om preskription finns ibrottsbalken. Preskriptionstiden varierar mellan 2och beroende på vilka straff som ärföreskrivna för brotten (35 kap. 1 § ).Tryckfrihetsförordningen (TF) ochyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar vissamedier. För brott i dessa medier innehållergrundlagarna särskilda preskriptionsbestämmelser.Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott i periodiskskrift för vilken vid utgivningen gälldeutgivningsbevis skall väckas fråndet att skriften utgavs vid påföljd att skriftenannars är fri från sådant åtal. Preskriptionstidenför tryckfrihetsbrott i annan skrift är (9 kap. 3 § första stycket TF). Vad i lag ärföreskrivet om tid inom vilken brott skall beivrasför att påföljd inte skall anses bortfallen gälleräven i fråga om tryckfrihetsbrott.Bestämmelserna i om åtal gäller också i frågaom radioprogram och tekniska upptagningar (7 kap. 1§ YGL). För radioprogram gäller att den tid inomvilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott skallväckas är från det att programmetsändes. För tekniska upptagningar är huvudregeln attallmänt åtal skall väckas från det attupptagningen lämnades ut för spridning. Frånhuvudregeln görs två undantag.Det första undantaget avser filmer, videogrameller andra upptagningar med rörliga bilder. I frågaom dessa får i lag föreskrivas att de inte skallanses ha lämnats ut för spridning förrän de harlämnats för registrering hos en myndighet. En sådanföreskrift i lag finns beträffande videogram. Deninnebär att ett videogram som inte har getts in tillStatens biografbyrå för granskning enligt lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer ochvideogram skall anses ha lämnats ut för spridningförst när pliktexemplar enligt lagen (1993:1392) ompliktexemplar av dokument har lämnats (5 kap. 8 §lagen [1991:1559] med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden). Av den s.k.pliktexemplarslagen följer att pliktexemplar skalllämnas av videogram som har gjorts tillgängligt förallmänheten här i landet i minst fem exemplar (12§). Denna undantagsregel i YGL brukar kallaspliktexemplarsregeln. Det andra undantaget frånhuvudregeln om preskriptionstid för tekniskaupptagningar gäller olaga våldsskildring iupptagningar oavsett om det är fråga om rörligabilder eller stillbilder. Då gäller vad som ärföreskrivet i lag om tid för väckande av talan. Detinnebär att preskriptionstiden är (35 kap. 1§ jämförd med 16 kap. 10b § ). Denna regel brukar kallasbrottsbalksregeln.Beträffande skälen för de särskilt kortapreskriptionstiderna i TF och YGL kan här nämnas attdet ansetts viktigt attfrågan om tryckfrihetsbrott avgörs snabbt.Andra bestämmelser och principer av betydelseför preskriptionsreglernaTryckfrihetsförordningen (TF) gäller för skrift somframställts i tryckpress. TF gäller också för skriftsom mångfaldigats genom stencilering, fotokopieringeller liknande tekniskt förfarande, omutgivningsbevis gäller för skriften eller skriftenär försedd med beteckning som utvisar att den ärmångfaldigad och i anslutning därtill tydligauppgifter om vem som har mångfaldigat den och för detta (1 kap. 5 § TF). Den regel därdetta slås fast brukar kallas stencilregeln.Tryckt skrift skall, för att anses som sådan, varautgiven. Med utgivning avses att skriften har blivitutlämnad till försäljning eller för spridning påannat sätt i (1 kap. 6 § TF). Med periodiskskrift förstås en skrift som enligt enutgivningsplan är avsedd att under en bestämd titelutges med minst fyra vid särskilda tider utkommandenummer eller häften (1 kap. 7 § förstastycket TF).TF omfattar dessutom radioprogram och tekniskaupptagningar som avses i yttrandefrihetsgrundlagen(YGL) och som oförändrat återger hela eller delar avinnehållet i en periodisk skrift och anger hurinnehållet disponerats, om det är ägaren till denperiodiska skriften som sprider eller låter spridainnehållet i dessa former. Ett sådant program elleren sådan upptagning skall jämställas med en bilagatill skriften (1 kap. 7 § andra stycket TF). Dennaregel brukar därför kallas bilageregeln.YGL omfattar ljudradio, television och vissaliknande överföringar (1 kap. 1 § YGL). Vad som sägsi YGL om radioprogram gäller förutom program iljudradio också program i television och innehålleti de liknande överföringarna. Enligt den s.k.databasregeln skall om radioprogramtillämpas när vissa särskilt uppräknade aktörer medhjälp av elektromagnetiska vågor på särskild begärantillhandahåller allmänheten upplysningar direkt uren databas under förutsättning att den mottagandeinte kan ändra innehållet i databasen (1 kap. 9 §YGL). Regeringen har i tidigare avsnitt föreslagitatt databasregeln skall få ett utvidgattillämpningsområde.Därutöver är YGL tillämplig på sådana tekniskaupptagningar som sprids till allmänheten i Sverigegenom att spelas upp, säljas eller tillhandahållaspå annat sätt (1 kap. 10 § YGL). Frågan omgrundlagen är tillämplig eller inte prövas i detenskilda fallet på grundval av vad som kan antas omspridningen. Exemplar av en upptagning somframställs i landet och är avsedda för spridning härskall förses med s.k. ursprungsuppgifter dvs.tydliga uppgifter om vem som har låtit framställaupptagningen samt om när, var och av vem exemplarenhar framställts (3 kap. 13 § YGL). Skyldigheten attange dessa ursprungsuppgifter åvilar framställarenoch är sanktionerad med böter eller fängelse. Densom sprider en teknisk upptagning som saknarursprungsuppgifter eller är försedd med oriktigasådana uppgifter kan dömas till penningböter.Utgivare för en teknisk upptagning skall utses avden som låter framställa upptagningen, och utgivarenär skyldig att se till att varje exemplar avupptagningen har en uppgift om vem som är utgivare(4 kap. 1, 4 och 6 §§ YGL). Om inte annat framgår avomständigheterna, skall YGL anses tillämplig på enupptagning som är försedd med nämnda uppgifter.Bestämmelserna i däribland reglerna omursprungsuppgifter, uppgift om utgivare ochpreskription är tillämpliga också på tekniskaupptagningar som har framställts utomlands och somlämnas ut för spridning i (10 kap. 1 §första stycket YGL). Vad som sägs om den som harlåtit framställa upptagningen skall därvid i ställetgälla den som här i landet lämnar ut den förspridning.Utan att det uttryckligen anges i TF eller YGLbygger grundlagarna på förutsättningen att rättenatt inneha tryckta skrifter och tekniskaupptagningar inte får begränsas annat än avordnings- och säkerhetsskäl på sådana institutionersom t.ex. sjukhus, militärförläggningar ochkriminalvårdsanstalter.Tryckfrihetsmål och annat mål om brott motbestämmelserna i skall alltid behandlas skyndsamt(14 kap. 3 § TF). Vad som sägs i TF om skyndsambehandling av tryckfrihetsmål gäller ocksåyttrandefrihetsmål (11 kap.1 § första stycket YGL).Vissa ändringar avpreskriptionsreglerna och andrabestämmelserUtgivningstidpunkten för tekniskaupptagningarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringens förslagtill 1 kap. 10 § YGL antas som vilande.Regeringens förslag innebär bl.a. att det iYGL klargörs att en teknisk upptagning skallanses utgiven då den lämnas ut för attspridas till allmänheten i Sverige.PropositionenDet skall enligt regeringen klargöras att en tekniskupptagning i likhet med vad som gäller för enskrift skall anses utgiven då den lämnats ut föratt spridas till allmänheten i och attpreskriptionstiden skall räknas från det attupptagningen gavs ut.Begreppet utgivning har betydelse i flerahänseenden. Tryckfrihets- och yttrandefrihetsbrottföreligger först genom utgivningen och ingripandenmot sådana brott får ske först efter utgivningen.Det är också i och med utgivningen sompreskriptionstiden börjar löpa.En tryckt skrift skall, för att anses som ensådan, vara utgiven. Med det förstås att skriftenhar blivit utlämnad till försäljning eller förspridning på annat sätt i . Även utlämnandeför spridning inom en begränsad krets av personerkonstituerar utgivning. Kretsen får dock inte varaalltför snäv. Utgivning föreligger alltså när någotexemplar av skriften har lämnats ut för spridningtill andra än dem som befinner sig i en mindre,sluten krets. Det är först somnågon kan sägas ha utnyttjat sin frihet att yttrasig offentligt och eventuellt då också missbrukatsin yttrandefrihet.Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar sådanatekniska upptagningar som sprids till allmänheten iSverige genom att spelas upp, säljas ellertillhandahållas på annat sätt. YGL innehåller intenågon regel som särskilt syftar till att göra klartnär en framställning skall anses offentliggjord ochalltså det allmännas möjligheter att ingripa motframställningen inträder. Det framgår likväl avbestämmelsen om YGL:s tillämplighet och regeln ompreskription hur grundlagen skall förstås i dettahänseende. Enligt preskriptionsregeln är tiden förväckande av allmänt åtal från det attupptagningen lämnades ut för spridning. Dennaformulering stämmer väl med den som finns itryckfrihetsförordningen (TF) om utgivning. Av nunämnda bestämmelser sedda i ljuset av attgrundlagsskyddet enligt YGL i princip skall motsvaradet som gäller för tryckta skrifter får anses följaatt utgivningstidpunkten för tekniska upptagningarär avsedd att vara densamma som för skrifter. Föratt denna tidpunkt skall anses nådd torde alltsåkrävas att i vart fall ett exemplar av en upptagninghar lämnats ut för spridning till andra än dem sombefinner sig i en mindre, sluten krets.För att det inte skall råda någon tvekan om attYGL i detta hänseende har samma innebörd som TF bördet, enligt regeringen, göras klart att YGL ärtillämplig på tekniska upptagningar som är utgivnaoch att utgivningstidpunkten infaller då exemplar aven upptagning utlämnas för att spridas tillallmänheten i . Som en följd av detta börbestämmelsen om preskription justeras på så sätt attdet klart anges att preskriptionstiden skall räknasfrån det att upptagningen gavs ut. Närutgivningstidpunkten har uppnåtts, dvs. spridningenhar inletts, kan alltså ingripande mot ett misstänktbrottsligt material ske. I exempelvis det fallet atten postorderannons används för att bjuda ut enupptagning med misstänkt brottsligt innehåll tillförsäljning och det finns anledning att utgå ifrånatt spridningen av exemplar har påbörjats börförundersökning kunna inledas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker att regeringens förslag till 1 kap. 10 §yttrandefrihetsgrundlagen antas som vilande.Preskriptionstiden för brott itekniska upptagningarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagvilket bl.a. innebär att reglerom preskriptionstid skall gälla föryttrandefrihetsbrott i tekniska upptagningarsom saknar föreskrivna ursprungsuppgifter,dock med den begränsningen att åtal inte fårväckas senare än från det attJustitiekanslern fick kännedom omupptagningen.PropositionenBrottsbalkens regler om preskriptionstid skall,enligt regeringen, gälla för yttrandefrihetsbrott itekniska upptagningar som saknar föreskrivnaursprungsuppgifter. Åtal skall dock inte få väckassenare än från det att Justitiekanslern fickkännedom om upptagningen.När det gäller tillämpningen avyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) har det visat sigatt Justitiekanslern () stött på problem i fall avmisstanke om års grundlagsändringar barnpornografibrott och olaga våldsskildring ivideogram samt hets mot folkgrupp på cd-skivor.Preskriptionstiden för tekniska upptagningar räknasju, som framgått ovan, från det att upptagningenlämnades ut för spridning, men enligt JK saknas oftaursprungsuppgifter, och beträffande videogram ärpliktexemplarsregeln ofta inte tillämplig eftersomupplagorna är alltför begränsade eller det i vartfall inte går att styrka att videogrammet getts ut iminst fem exemplar. Om den utpekade ansvarige isådant fall invänder att den upplaga som exemplareningår i har offentliggjorts , så harJK i allmänhet svårt att bevisa motsatsen. Problemetligger alltså inte i preskriptionstiden som sådanutan i svårigheterna att bestämma utgångspunkten förpreskriptionstidens beräkning.Enligt regeringens mening är det uppenbart attnågot måste göras för att komma till rätta med deproblem JK påtalat.Ett införande av preskriptionstiderna enligtbrottsbalken kommer, enligt regeringen, att minskaproblemet med att fastställa utgångspunkten förpreskriptionstiden. Eftersom preskriptionstidernakommer att väsentligt förlängas och, till skillnadmot vad som gäller, olika preskriptionstiderkommer att gälla för olika brott, bör den tid som JKhar på sig att utreda brott och väcka åtal från detatt han fick kännedom om brottet emellertid inteförlängas onödigtvis. Det bör därför, somutredningen förordat, införas en begränsning sominnebär att allmänt åtal inom brottsbalkenspreskriptionstid inte får väckas senare än inom visstid lämpligen från det att JK fickkännedom om upptagningen. Den nu diskuteradelösningen skulle kunna kallas en utvidgadbrottsbalksregel. Med denna lösning kan, enligtregeringen, den s.k. pliktexemplarsregeln i 7 kap. 1§ andra stycket YGL upphävas.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Ursprungsuppgifter för tekniskaupptagningar som framställtsutomlands samt preskriptionstiderför brott i skrifter samt ljudradio-och TV-programUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att detinte nu bör göras någon ändring av YGL:sbestämmelser om ursprungsuppgifter förtekniska upptagningar som framställtsutomlands och lämnas ut för spridning iSverige.