bet · GP01SKU15 · 2002-03-05 00:00:00 — Härigenom är det möjligt för riksdagenatt med stöd av 2 kap. 10 § andra stycketregeringsformen senare fatta ett lagbeslut om attförslagen skall tillämpas fr.o.m. dagen efteröverlämnandet av den nämnda skrivelsen tillriksdagen, dvs. fr.o.m. den 7 december 2001.Riksdagen kommer senare att fatta beslut om dels deinskränkningar i kvittningsrätten för förluster somaviserats i skrivelsen, dels i fråga om de i bud-getpropositionen aviserade reglerna om skattefrihetför kapitalvinster på näringsbetingade andelar.Utskottet finner inte skäl att nu gå närmare gå inpå den kommande lagstiftningens utformning ochavstyrker motion Sk35 yrkande 1.De problem kring den skattemässiga behandlingen avvinster och förluster vid försäljning avnäringsbetingade andelar som tas upp i motion Sk371kommer att bli åtgärdade med det förslag omskattefrihet för kapitalvinster på näringsbetingadeandelar som regeringen har aviserat. Utskottetavstyrker följaktligen även denna motion.Förluster på kapitalplaceringsaktierUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att utreda ettavskaffande av den s.k. fållan för juridiskapersoner.Gällande bestämmelserEnligt 48 kap. 27 § IL får juridiska personerskapitalförluster på delägarrätter dras av bara motkapitalvinster på delägarrätter. Detta är den s.k.fållan. Till den del en förlust inte kan dras av motsådana kapitalvinster, behandlas den som en nykapitalförlust på delägarrätter det följandebeskattningsåret.Begränsningen av möjligheten att dra avaktieförluster omfattar formellt inte andelar därinnehavet är betingat av rörelsen, s.k.näringsbetingade andelar, dvs. förluster på sådanaandelar har kunnat kvittas även mot andra inkomsteri näringsverksamheten. Som framgår av föregåendeavsnitt har regeringen i skrivelse 2001/02:77aviserat ett kommande lagförslag som innebär attkvittningsrätten i dessa fall tas bort med verkanfr.o.m. i avvaktan på attriksdagen kan behandla ett senare förslag omskattefrihet för näringsbetingade andelar.MotionenI motion Sk355 föreslår och Jan-EvertRådhström (m) att ett avskaffande avvärdepappersfållan för aktiebolag skall utredas.Motionärerna hänvisar till bl.a. att vinster alltidskall tas upp till beskattning, medan förlusterunder ett dåligt börsår inte generellt kan kvittasmot rörelsevinsten.Utskottets ställningstagandeBegränsningen i möjligheten att kvitta förluster påkapitalplaceringsaktier (portföljaktier) motrörelsevinst har sin grund i att för juridiskapersoners vinster och förluster på delägarrätterskall gälla regler som är likartade med dem somgäller för fysiska personer (se prop. 1989/90:110,s. Utskottet finner inte anledning att omprövadenna ordning utan avstyrker motionen.Tonnageskatt, fartygsfonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att återinförafartygsfonder och att införa tonnageskatt.Jfr reservationerna 3 (m) och 4 (kd, c).Gällande bestämmelser, m.m.Som framgått inledningsvis innebar 1990 årsskattereform en betydande sänkning av den formellabolagsskattesatsen som ett antal reserve-ringsmöjligheter för speciella ändamål slopades ochersattes med en generell reserveringsmöjlighet.Bland de särskilda reserveringsmöjligheter somslopades var fartygsfonderna. Reserveringar får istället ske med avsättning tillperiodiseringsfonder. Vidare tillåter reglerna attäven mycket dyrbara inventarier som fartygskattemässigt kan skrivas av även om denekonomiska livslängden normalt är avsevärt längre.Utredningen om sjöfartens struktur- ochkapitalsituation gjorde en internationell jämförelsei betänkandet SOU 1998:129. Det framgick att nästanalla EU:s medlemsländer vidtar åtgärder för attreducera bemanningskostnaderna inom sjöfarten. I ettflertal av länderna finns olikafonderingsmöjligheter för rederierna och reduceradbolagsskatt eller användande av tonnageskatt. In-vesteringsstöd och särskilda avskrivningsreglerfinns också i några länder. I förhållande tillvanligt bolagsskatt skulle en tonnageskatt innebäraen väsentligt lägre skatt om rederiet går med vinst.MotionernaI motion T253 yrkande 10 föreslår . (m) att fartygsfonder införs på nytt. I motionT467 yrkande 1 föreslår m.fl. (kd)att det införs ett system med tonnageskatt försjöfarten.Utskottets ställningstagandeYrkanden om att införa tonnageskatt och återinförafartygsfonder har avslagits av vid fleratidigare tillfällen med hänvisning till att -förutom principerna bakom skattereformen -befintligt rederistöd i form av statligt stöd lämnastill arbetsgivarens kostnader för skatt och socialaavgifter.I höstas beslutade (prop. 2000/01:127,bet. 2001/02:TU3) om ett nytt sjöfartsstöd fr.o.m.den 1 oktober 2001 som omfattar både lastfartyg ochpassagerarfartyg i internationell trafik. Det nyasjöfartsstödet ges i form av att arbetsgivarensskattekonto krediteras ett belopp motsvarandeskatteavdrag och arbetsgivaravgifter (inkl. denallmänna löneavgiften) på sjöinkomst. Syftet med detnya stödet är att ge svensk sjöfartsnäringkonkurrensvillkor som är likvärdiga medkonkurrensvillkoren för andra EU-länders handels-flottor.Utskottet har inte funnit anledning att omprövatidigare ställningstaganden till förslagen om attåterinföra fartygsfonder eller att införa entonnageskatt. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Periodiseringsfonder i mindreföretag, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utökadereserveringsutrymmen eller skatteuppskov förnystartade verksamheter m.m. med hänvisningtill pågående arbete i Regeringskansliet.Jfr reservation 5 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserAvsättningsnivån till periodiseringsfond är högreför enskilda näringsidkare än för andra företag.Från och med 2002 års taxering är avsättningsnivån30 % för enskilda näringsidkare (inkl. fysiskapersoner som är delägare i handelsbolag) och avårsinkomsten för övriga företagsformer. Åter-föringstiden har års taxering förlängtsfrån fem till (prop. 1999/2000, volym 1, s.199).MotionernaI flera motioner har tagits upp frågor kring små ochmedelstora företag. De förslag som har lagts fram äri flera fall inriktade på möjligheter att få görareserveringar eller få skatteuppskov i samband medatt ett företag startas.Ett uppskov med bolagsskatt för nystartade företagföreslås i motionerna Fi285 yrkande 24 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och i motionerna N267 yrkande1 i denna del och N368 yrkande 2 i denna del av EvaFlyborg m.fl. (fp). Uppskjuten beskattning förnystartade företag begärs också i motion Sk491yrkande 11 av m.fl. (m).I motion Sk363 föreslår () attnystartade företag skall kunna sätta av hela sittekonomiska överskott i verksamheten de fem förstaåren i periodiseringsfonder. och () föreslår i motionSk373 en översyn av möjligheten för nystartade ochmindre företag att avsätta mer tillperiodiseringsfonder. Enligt motion MJ337 yrkande 5av m.fl. (c) bör möjligheterna att ökaavsättningarna till periodiseringsfonder för attkunna göra miljöinvesteringar utredas.En utredning kring soloföretagarnas villkor somskall granska utökade möjligheter för periodiseringav överskott, underskottsavdrag med upp till 100 000kr , uppskjuten beskattning förstaåret i samband med nystart, tidpunkt förskattebetalning, direktavskrivningar, företagaresarbetslöshetsersättning och karensdagar begärs imotion N365 yrkande 2 i denna del av IngegerdSaarinen m.fl. (mp).Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om fleraändringar i syfte att förbättra villkoren förnyföretagande och entreprenörskap. För attunderlätta nystart av företag återinfördes enmöjlighet att kvitta underskott i näringsverksam-heten mot inkomst av tjänst. Bland andra åtgärder påskatteområdet märks de lättnader i beskattningen avutdelningar och reavinster på aktier i onoteradebolag som beslutades och som harutvidgats genom olika beslut . Isyfte att förbättra förutsättningarna förverksamheten och tillväxten i små och medelstoraföretag slopades 1999 flertalet s.k. stoppregler förfåmansägda företag. Med verkan årstaxering utvidgades möjligheten för enskildanäringsidkare att göra avsättningar till periodise-ringsfond. års taxering höjdesavsättningsnivån ytterligare för både enskildanäringsidkare och andra företagsformer.Småföretagandets problem har uppmärksammats i detarbete med statsbudgeten som regeringen och dessbåda samarbetspartier har utfört under deninnevarande mandatperioden. I budgetpropositionenför 2000 (prop. 1999/2000:1, volym 1, s. 196 f.)redovisades resultatet av en undersökning avskattebelastningen i företag av olika storlek sombaserades på uppgifter i en företagsregister- ochindividdatabas som utvecklats inom Finansdepartemen-tet. När det gällde reserveringsmöjligheterna tyddevissa tecken på att dessa inte utnyttjades fullt ut.Vidare tycktes mindre företag utnyttja systemet inågot mindre utsträckning än storföretag.Undersökningen visade att små företag den undersöktaperioden () som kollektiv hade beta-lat en något större andel av sin vinst i skatt änkollektivet stora företag. Dessa skillnader tordekunna förklaras av att stora företag oftare harskilda verksamheter med olika konjunkturcykler ochdärigenom bättre kvittningsmöjligheter.Reserveringsmöjligheter bedömdes vara av särskiltvärde för den kategori företag som har svårighetereller begränsade möjligheter att få externtriskkapital. I avsaknad av externt riskkapital ärden gruppen av företag hänvisad till att finansierasina investeringar med vinstmedel som har genereratsi den egna verksamheten. Detta ansågs i särskilt höggrad gälla för enskilda näringsidkare och fysiskapersoner som är delägare i handelsbolag samt gene-rellt för nystartade företag. De överväganden somgjordes i anslutning till undersökningen utmynnadedärför i att taket för avsättningar till periodise-ringsfond höjdes till generellt och till 30 %för fysiska personers inkomst av näringsverksamhet.För att göra periodiseringsfondssystemet merattraktivt för företagen förlängdes dessutomtidsperioden för att återföra avdraget tillbeskattning från fem till sex år.I de överväganden som ledde fram till beslutet attutvidga reserveringsutrymmet ingick även att taställning till förslag som skulle innebära störreskillnader mellan olika företagsformer när detgäller skattesats respektive reserveringsutrymme.Övervägandena ledde fram till slutsatsen attselektiva åtgärder inte är lämpliga påföretagsskatteområdet. Bortsett från svårigheter attfinna korrekta storlekskriterier medför selektivaåtgärder tröskeleffekter, konkurrenssnedvridningarsamt risk för uppdelning av företag (prop.1999/2000:1, volym 1, s. 198). Det framhölls ocksåatt sänkt bolagsskatt är det mest effektiva sättetatt sänka avkastningskravet på investeringar medeget kapital. Den skillnad som redan finns ireserveringsmöjligheterna till förmån för enskildanäringsidkare och fysiska personer som är delägare ihandelsbolag motiverades med dessa företags sämrevillkor när det gäller kapital-anskaffning. Enligttraditionell marknadsekonomisk teori är det dockinte samhällsekonomiskt lönsamt att kompenseraföretag för merkostnader som beror på faktiskarelativa nackdelar. En kompensation kan däremot varamotiverad om merkostnaderna beror påmarknadsmisslyckanden.Skatteutskottet har vid tidigare behandling avmotionsförslag syftande till skatteuppskov i sambandmed nystart av företag särskilt framhållit desvårigheter för företaget som kan uppkomma när ettskatteuppskov väl upphör och skatten skall börjabetalas. Många verksamheter skulle sannolikt fåavvecklas av skatteskäl, t.ex. därför att det inteär möjligt för en småföretagare att driva sinverksamhet i konkurrens med en nystartadskattegynnad verksamhet. Liknande problem som skulleuppkomma om nystartade företag ges särskildaskattelättnader kan också uppkomma om det är storaskillnader i reserveringsmöjligheterna mellan olikaföretagsformer.Vid behandlingen av liknande yrkanden förra vårenanförde utskottet att det - innan ytterligareåtgärder i fråga om reserveringsmöjligheternaövervägs - är angeläget att få kunskap om hur deförbättringar som redan har beslutats påverkarföretagens beteende när det gäller att utnyttjaperiodiseringsfondssystemet. Utskottet ansåg detdärför vara önskvärt att den undersökning sominletts i kring företagensreserveringar fortsattes så att det blir möjligt attfölja upp besluten om utvidgadereserveringsmöjligheter m.m. Enligt vad utskotteterfarit bereder för närvarandefrågor om vissa förändringar med sikte påbeskattning av småföretag. Härtill kommer attNäringsdepartementet kartlägger problemen vidövergång från att vara anställd till att varaföretagare, bl.a. reglerna för arbetslöshets- ochsjukförsäkringarna men även andra typer av hindersom osäkerhet beträffande affärsidén eller brist påkapital. Utskottet anser att resultatet av detpågående arbetet bör avvaktas. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motionerna Fi285 yrkande 24,Sk373, Sk491 yrkande 11, MJ337 yrkande 5, N267yrkande 1 i denna del, N365 yrkande 2 i denna deloch N368 yrkande 2 i denna del.FåmansföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att riksdagenutan att avvakta resultatet av pågåendeutredning skall ta ställning till ändringar iskattereglerna för fåmansföretag.Jfr reservation 6 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserFåmansföretag är aktiebolag eller ekonomiskaföreningar i vilka röstmajoriteten innehas av ettfåtal personer. Enligt huvudregeln gårgränsdragningen vid fyra eller färre delägare omdessa tillsammans äger andelar som motsvarar mer änhälften av rösterna. I 57 kap. inkomstskattelagenfinns särskilda regler om fördelning mellan tjänstoch kapital av utdelningar på s.k. kvalificeradeandelar i fåmansföretag och på kapitalvinster vidförsäljning av sådana andelar. Den kapitalbeskattadedelen av en utdelning räknas fram enligt en schablonsom baseras på statslåneräntan och det kapital somnedlagts i företaget. Vid en försäljning avkvalificerade andelar behandlas - upp till ett takom 100 prisbasbelopp - hälftensom kapitalinkomst och hälften som inkomst avtjänst. De särskilda reglerna gäller bl.a. omandelsägaren själv eller någon närstående varitverksam i betydande omfattning i företaget underbeskattningsåret eller de fem föregåendebeskattningsåren. Enligt den s.k. utvidgadefåmansföretagsdefinitionen räknas aktiva delägareoch deras närstående som en person vid fördelningenmellan tjänst och kapital.Syftet med de särskilda reglerna är att inkomstersom härrör från delägarnas arbetsinsatser i bolagetskall beskattas på samma nivå som förvärvsinkomsteroch inte enligt den proportionella skattesats om30 % som gäller för utdelningar och kapitalvinsterenligt reglerna om beskattning av kapitalinkomster.Fåmansföretagsreglerna fanns tidigare i 3 § 12-12 emom. den numera upphävda lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, och i dagligt tal kallas defortfarande 3:12-reglerna. En översyn sker förnärvarande av 3:12-reglerna (dir. 1999:72).Utredningsuppdraget skulle ha varit avslutat senastden . Emellertid har på utredningensbegäran tiden förlängts till den 31 maj 2002.MotionernaI motion Sk288 yrkande 7 av m.fl. (m)förordas ändringar som undanröjer skatteregler somdiskriminerar ägare till fåmansföretag. Liknandeyrkanden finns i motionerna Sk358 av () och Sk378 av och (). Mer detaljerade förslag om hur reglerna börändras finns i motion Sk491 av . (m). Enligt motionen bör huvudregeln vara attall utdelning till aktiv delägare kapitalinkomst-beskattas om ägaren tagit ut en lön motsvarande enanställd person på motsvarande nivå (yrkande 12).Vidare bör enligt motionen särreglerna förbeskattning av kapitalvinst i fåmansbolag avskaffas(yrkande 14), fåmansföretag bli jämställda med andraföretag när det gäller beskattning av lön tillföretagsledarens make och barn (yrkande 15) ochförsäljning av optioner som ägs av anställda i ettfåmansbolag beskattas på samma sätt som gäller föranställda i noterade bolag (yrkande 16). CarlFredrik m.fl. (m) tar upp fåmansföretagen äveni motion Sk35. Enligt motionens yrkande 2 bör detgälla full kvittning mot tidigare uppskovsbelopp(både tjänste- och kapitaldel) av förluster somuppstått vid försäljning av fåmansbolag där likviderhållits i aktier med villkor om att aktierna intefår säljas förrän . I motionA228 yrkande 4 av m.fl. (m)efterlyses en ändring i reglerna om beskattning avtill företagsledare närstående anställda i fåmans-bolag.I motion N370 yrkande 7 av m.fl. (kd)begärs ändringar i reglerna för fåmansföretag sominnebär bl.a. en normallönemodell för uppdelningmellan tjänst och kapital. Samma förslag finns imotion Sk269 av m.fl. (kd, m, c, fp).En normallönemodell för att avgränsa den del somskall tas upp i tjänst förordas också i motion N263yrkande 13 av m.fl. (c). Ett liknandeyrkande finns även i motion N323 yrkande 3 avViviann och ().I motionerna N267 yrkande 1 i denna del och N368yrkande 2 i denna del av m.fl. (fp)föreslås enklare regler för fåmansföretagen.I motion N365 yrkande 2 i denna del av IngegerdSaarinen m.fl. (mp) föreslås att en utredning kringsoloföretagarnas villkor skall granska skattereg-lerna för lön till företagsledares barn som är 16 åreller yngre.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har vid ett flertal tillfällen undersenare år beslutat om lagstiftning på skatteområdetsom syftar till att förbättra småföretagandetsvillkor. Viktiga inslag i detta arbete är, såvittgäller fåmansföretagen, en lättnad i den ekonomiskadubbelbeskattningen av onoterade företag och attflertalet av de regler som brukade kallasstoppreglerna har slopats.Den utredning som ser över 3:12-systemet skallpröva olika möjligheter till förändring av reglernaför att stimulera tillväxt, investeringar och aktivtrisktagande i fåmansföretagen. I direktiven tillutredningen betonas vikten av att systemet förenklasoch att aktiva ägare i fåmansföretag - i förhållandetill passiva kapitalägare - inte missgynnas avreglerna. När det gäller arbetet med att förbättrafåmansföretagens skatteregler finns det inte någonanledning för att föregripa utredningenoch regeringens beredning av hithörande frågor genomatt nu fatta beslut om principerna för denskattemässiga behandlingen av inkomster frånfåmansföretag. Det nuvarande systemet för klyvningav inkomsten mellan tjänst och kapital bygger på atten kapitalinkomstbeskattad del bestäms medutgångspunkt i ett kapitalunderlag och, om vissavillkor är uppfyllda, ett löneunderlag därföretagets löner utöver tio prisbasbelopp sombetalats ut till andra anställda än aktiva delägarefår räknas med. Alternativet kan t.ex. vara en sådanlösning som tas upp i motionerna, att utgå från ennormallön för företagare i olika branscher eller församtliga företag.När det gäller frågan om samspelet mellan de s.k.3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten, dvs. denproblematik som har tagits upp i motion Sk35 yrkande2, pågår ett arbete inom med attanalysera denna frågeställning. Det finns därförinte någon anledning för att redan nu taställning i denna fråga.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sk35 yrkande 2, Sk269, Sk288yrkande 7, Sk358, Sk378, Sk491 yrkandena 12 och14-16, N263 yrkande 13, N267 yrkande 1 i denna del,N368 yrkande 2 i denna del, N323 yrkande 3, N365yrkande 2 i denna del, N370 yrkande 7 och A228yrkande 4.Generationsskiften i företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar i deskatteregler som har betydelse i samband medgenerationsskiften i familjeföretag.Jfr reservation 7 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelser, m.m.Vid arvs- och gåvobeskattningen finnsreduceringsregler som innebär attföretagsförmögenheten tas upp till avsubstansvärdet. Flera villkor gäller, bl.a. att helaförvärvskällan måste omfattas av en gåva och attgåvomottagaren måste behålla egendomen . Påinkomstskattesidan har reglerna om räntefördelningoch om expansionsmedel utformats med beaktande avvissa problem som kan uppkomma vidgenerationsskiften (prop. 1996/97:12, bet.1996/97:SkU7). Den utredare som skall se överinkomstbeskattningen av ägare i fåmansföretag m.m.skall även överväga olika ändringar i arvs- ochgåvobeskattningen som kan underlättagenerationsskiften (dir. 1999:72).När reavinstreglerna för fastigheter ändrades vid1990 års skattereform infördes en möjlighet attfortsätta att tillämpa äldre regler under enförhållandevis lång övergångsperiod, fram t.o.m.utgången av . Avsikten var att övergångentill en nominell beräkningsmetod inte skulle getröskeleffekter för skattskyldiga som genomindexuppräkning m.m. kunde påräkna en låg kapi-talvinstskatt vid tillämpning av de äldre reglerna.Övergångsbestämmelserna har numera upphört attgälla.MotionernaI motionerna Fi285 yrkande 19 av . (fp), Sk233 yrkandena 1 och 2 av (), Sk288 yrkande 21 av m.fl. (m),Sk359 av och (),Sk433 yrkande 7 av m.fl.(m), Sk450 yrkande 7 av (), Kr227yrkande 3 av m.fl. (m), N263yrkande 1 av m.fl. (c) och MJ339yrkande 6 av m.fl. (c) tas uppfråga om ändringar i arvs- och gåvoskatten, främstför att underlätta generationsskiften ifamiljeföretag. I några av motionerna tas också uppkapitalvinstbeskattningen av fastigheter inomjordbruket.Utskottets ställningstagandeDen utredare som skall se över reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag m.m. skall ävenöverväga olika ändringar i arvs- och gåvobeskatt-ningen som kan underlätta generationsskiften avföretag. Enligt utskottets mening bör dettautredningsarbete avvaktas. När det gällerkapitalvinstbeskattningen i samband medgenerationsskiften har utskottet tidigare haft uppefrågan om återgång till äldre regler, något somutskottet inte varit berett att förorda. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Enklare beskattningsmetod försmåföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen omschablonbeskattning inom vissanäringsverksamheter.Jfr reservation 8 (kd).UtredningarFörslag om en schabloniserad beskattning i någonform av småföretag har lagts fram i olikasammanhang. Ett lagstiftningsprojekt inomRiksskatteverket (RSV Rapport 1995:10) föreslog attföretagare med en nettoomsättning under 25 basbeloppskulle kunna tillämpa en modifierad kontantprincip.Syftet var att förenkla för skatteförvaltningen ochsmåföretagarna. I rapporten hänvisas till att någraandra länder, däribland och , har enschablonartad beskattning i främsttjänsteproducerande branscher, där beskattningeninte har anknytning till verkliga inkomster ochutgifter. I stället skall något slags "normallön"för branschen beskattas, dvs. endast företagarensarbetsinsats.Schablonbeskattning av näringsidkare i vissabranscher i form av en s.k. licensavgift harföreslagits av (SOU1996:172 och 1997:111) som ett sätt att komma åtekonomisk brottslighet i branscher där detta ärvanligt. Licensavgiften är enligt förslaget enminimibeskattning som skall stötta detkonventionella skattesystemet och skydda seriösanäringsidkare mot illojal konkurrens.Den s.k. (dir. 1996:78) harutrett regelförenklingar för småföretag som harredovisats i delbetänkandena Enskilda näringsidkare(SOU 1997:178) och Kontantmetod för småföretagare(1999:28). Kontantmetoden var tänkt att görainkomstberäkningen enklare för mindre tjänste-företag. En allmän uppfattning omutredningsförslaget var emellertid att det hade fåtten sådan inriktning att det skulle vara av begränsatvärde för den tänkta målgruppen.Av budgetpropositionen (prop. 2001/02:1,volym 1, s. 197) framgår att ett schabloniseratsystem blir föremål för en djupare analys. Enligtbudgetpropositionen avser regeringen att återkommamed en bedömning om schablonbeskattning efter detatt har utrett frågan.MotionernaI motion Sk221 föreslår () attskattelagstiftningen ändras - t.ex. medschablonbeskattning enligt spansk eller italienskförebild - för att det inte länge skall varaekonomiskt lönsamt med svartjobb. I motion Sk479yrkande 1 av m.fl. (kd, s, m, v, c,fp, mp) föreslås att en försöksverksamhet med attlåta bärplockningsföretag betala en schablonskatt på1 per bärplockare skall utredas.