bet · GP01SKU16 · 2002-03-05 00:00:00 — Framför allt gäller det ägare tillfastigheter som innehafts och somligger i attraktiva områden där marknadsvärdenastigit kraftigt men också personer som nyligenbosatt sig permanent i attraktiva fritidsområden därtaxeringsvärdena är höga och de lokalainkomstmöjligheterna ofta är begränsade. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena omdelad taxering.För att komma till rätta med tröskeleffekter vidtomtmarkens klassindelning i strand och strandnärabeslöt om en ny indelningsom skall omfatta minst tre och högst sju klasservarav en klass utgör strand, en eller flera klasserstrandnära och en inte strand eller strandnära.Något skäl för att ändra dessa reglerföreligger enligt utskottets mening inte.Motionsyrkandet om att slopa belägenhetsfaktorn förpermanentboende avstyrks därför. Även yrkandet somrör taxeringsvärden på tomtmark med byggförbudavstyrks.Äkta och oäkta bostadsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändraderegler för oäkta bostadsföretag och om enmöjlighet till uppskov med beskattningen avkapitalvinst vid avyttring av andel i ettoäkta bostadsföretag eller lägenhet i ettandelshus. avslår ävenmotionsyrkanden om att slopa den s.k.dubbelbeskattningen av äkta bostadsföretag.Jfr reservation 6 (m, kd, c, fp).Gällande bestämmelserFör att bostadsföretag skall anses som äkta krävsatt verksamheten till klart övervägande del består iatt åt sina medlemmar eller delägare tillhandahållabostäder i byggnader som ägs av föreningen ellerbolaget (2 kap. 17 § IL). RSV rekommenderar attföretagets fastighet skall inrymma minst tre lägen-heter och att av taxeringsvärdet skallbelöpa på de till medlemmar eller delägare medbostads- eller hyresrätt upplåtnabostadslägenheterna (RSV S 1999:43).Bestämmelser om uppskovsavdrag gäller endast förprivatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt. Densom säljer en andel i ett oäkta bostadsföretagmedges inte uppskovsavdrag eftersom bostaden inteses som en privatbostad utan som en nyttjanderättsom tillkommer innehavaren i egenskap av medlem.Under innehavstiden beskattas medlemmen i ett oäktabostadsföretag i inkomstslaget kapital förskillnaden mellan hyresvärdet för disponerad lägen-het och erlagd avgift.Ett äkta bostadsföretag beskattas inte för sinaverkliga intäkter i form av hyror och avgifter frånbostadsrättsinnehavarna. I stället sker enschablonbeskattning av föreningen genom attföreningen som inkomst tar upp ett belopp sommotsvarar av fastighetens taxeringsvärde. Avdragmedges för ränteutgifter och tomträttsavgäld. beskattas däremot enligts.k. konventionell metod, vilket innebär attbeskattningen grundas på föreningens faktiskaintäkter i form av avgifter, hyror etc. samt defaktiska utgifterna. Avdrag görs fördriftskostnader, värdeminskning m.m. enligt vanligaregler. Därtill kommer fastighetsskatt.Fastighetsskatten är dock inte avdragsgill för äktabostadsföretag.Fastighetsbeskattningskommittén har föreslagit attfrågan om gränsdragningen mellan vad som kan ansessom ett äkta respektive ett oäkta bostadsföretagskall utredas vidare vid den fortsatta beredningenav frågan om beskattning av bostadsrätter (SOU2000:34, s. 396).MotionerI tre motioner begärs tillkännagivanden om ändringav skattereglerna för s.k. oäkta bostadsföretag.I motion Bo247 av m.fl. (m) anförs attnuvarande regler om gränsdragningen mellan äkta ochoäkta bostadsföretag måste ändras så att enbostadsrättsförening inte riskerar att kastas mellanolika system för beskattningen enbart på grund avatt taxeringsvärdena ändras (yrkande8). Vidare begärs att regeringen återkommer medförslag som gör det möjligt för boende i ett oäktabostadsföretag att få uppskov med skatten på denkapitalvinst som uppkommer vid försäljningen avbostaden (yrkande 9). I motion Bo245 av AnnaLilliehöök (m) framställs yrkande om att ändrareglerna för oäkta bostadsföretag, så att det istället är ytan som används som grund förgränsdragningen. Möjligheten att beskatta lokaldelensom hyreshus och bostadsdelen som bostadsrätt börövervägas, anser motionären (yrkande 3). I motionSk282 av () begärs en översyn avskattereglerna för s.k. oäkta bostadsföretag(yrkande 1) samt bostadsrättsmäklares informations-ansvar vid försäljning av en bostadsrätt i en oäktabostadsrättsförening (yrkande 2).I tre motioner begärs ändrade regler förandelsrätter och s.k. äkta bostadsföreningar.I motion Bo321 av () begärs etttillkännagivande om att jämställa skattereglerna förandelsrätter med de regler som gäller för bostads-rätter, så att boende i lägenheter med andelsrättfår samma möjlighet som boende i bostadsrätt att fåuppskov med beskattningen av vinsten vid en för-säljning (yrkande 3). I motion Bo247 av . (m) yrkas att systemet med schablonintäkt påflerbostadshus skall avskaffas (yrkande 2).I motion Sk236 av () anförsatt en bostadsrätts-förening utöver att betalafastighetsskatt på föreningens fastighet också måsteta upp av fastighetens taxeringsvärde sominkomst efter gjorda avdrag för räntor. Dennadubbelbeskattning bör enligt motionären tas bort.Utskottets ställningstagandeFastighetsbeskattningskommittén anser att det finnsanledning att uppmärksamma att dagens regler när detgäller beskattning av äkta respektive oäktabostadsföretag och dess medlemmar kan ge upphov tillbl.a. gränsdragningsproblem och besvärandetröskeleffekter. Kommittén har därför föreslagit attdessa frågor utreds vidare i den fortsattaberedningen av frågan om beskattningen avbostadsrätter (SOU 2000:34). De förändringar somföreslås när det gäller värdering och taxering aväkta privatbostadsföretag kräver en anpassning av deregler som gäller för t.ex. oäkta bostadsföretag ochdess medlemmar. Beträffande andra mindre vanligaboendeformer som t.ex. boende i andelshus anserkommittén att som allmän utgångspunkt bör gälla attskattemässig neutralitet skall eftersträvas mellanalla typer av boendeformer så långt det är möjligt.När det gäller fastigheter som ägs av äktabostadsföretag har kommittén föreslagit attfastighetsskatten för föreningsfastigheterna slopasoch ersätts av en schablonintäkt som tas upp tillbeskattning i inkomstslaget kapital.Schablonintäkten bör fastställas på samma sätt somför egnahem och omfattas av en takregel i syfte attöka förutsebarheten av det framtida skatteuttaget.Enligt utskottets mening bör resultatet avregeringens överväganden avvaktas innan ställningtas till de aktuella frågorna. Utskottet avstyrkermotionerna.Fastigheter i utlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om attavskaffa fastighets-skatten på fastigheterbelägna i utlandet.Jfr reservation 7 (m, kd).Gällande bestämmelserFastigheter, bostadsrätter och liknande objekt somär privatbostad i utlandet är skattepliktiga tillstatlig fastighetsskatt. Bostäder på vad somutlandet motsvarar jordbruksfastigheter är däremotinte skattepliktiga.Fastighetsskatten för privatbostad i utlandetberäknas på av marknadsvärdet exklusiveeventuellt markvärde. RSV anger att man somschablonregel kan använda en indexuppräknadanskaffningskostnad exklusive eventuell kostnad förmark. I anskaffningskostnaden räknas även inkostnader för mer omfattande ny-, till- ellerombyggnad. Går det inte att bestämma hur stor del avanskaffningskostnaden som avser enbart byggnaden får50 % av hela den indexuppräknadeanskaffningskostnaden tas upp.Nedsättning av fastighetsskatten medges inte förfastigheter i utlandet, varför fastighetsskatt påprivatbostad i utlandet alltid tas ut efter helskattesats.För en privatbostad som inte är uthyrd betalasendast fastighetsskatt. Hyrs bostaden ut skalldärutöver inkomsten efter vissa schablonavdragbeskattas som inkomst av kapital.MotionerI tre motioner begärs tillkännagivande om att densom äger en fastighet i utlandet inte skall behövabetala fastighetsskatt i . Det är enligtmotionärerna fel att tar ut fastighetsskattpå fastigheter som redan är ålagda beskattning i detland där fastigheten är belägen. Motionärerna pekarockså på att reglerna är krångliga att tillämpa ochatt de inte ger något nettotillskott tillstatskassan eftersom de administrativa kostnadernaär högre än skatteintäkterna. Yrkanden med en sådaninriktning framställs i motionerna Sk251 av HenrikWestman (m), Sk295 av () och Sk333(yrkande 1) av ().Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade motionsyrkanden med sammainnehåll som de nu aktuella senast (bet.2000/01:SkU18) och uttalade då att principen om enlikformig kapitalinkomstbeskattning innebär attprivatbostäder i utlandet som ägs av personerbosatta i bör omfattas av samma regler somsvenska privatbostäder. Utskottet vidhåller dennainställning.Fastigheter beskattas i allmänhet i det land därfastigheten är belägen. Eftersom lagen om statligfastighetsskatt som regel inte omfattas av dubbel-beskattningsavtalen kan fastigheten blidubbelbeskattad. För att undvika att så sker finnsinterna svenska bestämmelser om avräkning avutländsk skatt som medger att den utländska skattenpå fastigheten räknas av från den svenska skatten påfastigheten. Vidare skall nämnas att om ettdubbelbeskattningsavtal innehåller bestämmelse omatt inkomst av en privatbostad i utlandet ärundantagen från beskattning i skall hellerinte statlig fastighetsskatt tas ut i på ensådan privatbostad.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda intenågon anledning till ändringar i gällande regler ombeskattning här i landet av en i utlandet belägenprivatbostad. Motionerna avstyrks.TomträttUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om atttomträttsinnehavare inte skall betalafastighetsskatt för en fastighet som innehasmed tomträtt.Jfr reservation 8 (m, kd).Gällande bestämmelserVid fastighetsbeskattningen likställstomträttsinnehav med vanligt ägande. En konsekvensär att det är tomträttsinnehavaren och inte ägarensom betalar fastighetsskatt för en fastighet sominnehas med tomträtt. Härvid medgestomträttsinnehavaren avdrag för sin tomträttsavgäldunder inkomst av kapital.MotionerI motion Sk278 av () anförs attde bristfälliga motiven för fastighetsskattenframstår i särskilt skarp dager vad gällerfastighetsskatten på tomträtter. Entomträttsinnehavare äger de hus på fastigheten somhan köpt eller byggt. Han har däremot endastnyttjanderätt till marken, och det framstår därförsom stötande att låta tomträttsinnehavaren och inteägaren betala fastighetsskatt för marken. Motionärenbegär en ändring av reglerna så attfastighetsskatten betalas av fastighetsägaren ochinte av den som innehar en fastighet med tomträtt.I motion Sk333 av () begärs enöversyn av reglerna om beskattning av bostadshus påtomträtt (yrkande 2). Motionären anser det orimligtatt fastighetsskatten fastställs utan hänsyn till omfastigheten är uppförd på mark som innehas medtomträtt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid upprepade tillfällenfunnit att vad som anförts i motionerna inte geranledning att förorda någon ändring när det gällertomträttsinnehavares skyldighet att betalafastighetsskatt för tomträttsmarken och att enomläggning av skattskyldigheten sannolikt skulleföranleda krav från markägaren på en kompensationinom ramen för tomträttsavgälden. Utskottet finneringen anledning att ändra ståndpunkt i denna frågaoch avstyrker motionerna.EnergisparåtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om attenergibesparande åtgärder inte skall påverkataxeringsvärdet.Jfr reservation 9 (kd, fp).BakgrundVissa miljövänliga fastighetsinstallationer ledertill högre taxeringvärde och därmed högrefastighetsskatt. harföreslagit att en ökning av en fastighetstaxeringsvärde som beror på vissa specifikamiljöinvesteringar (jordvärmepump, isolerglas ochtreglasfönster) inte skall få påverka underlaget förfastighetsskatten efterdet att investeringarna gjordes. Beträffande andratyper av miljöinvesteringar kan det, med hänvisningtill svårigheterna att avgränsa vad som kan ansesutgöra en miljöinvestering, vara lämpligt attanvända riktade bidrag som stimulansåtgärd (SOU2000:34 s. 269).MotionerI motion Sk273 av och () anförs att den som investerar i åtgärder somsparar energi straffbeskattas vid fastighetsbeskatt-ningen. Enligt motionärerna bör sådana åtgärder inteinräknas i underlaget för fastighetsskatt. I motionSk357 av och ()framställs ett liknande yrkande.I motion Sk488 (yrkande 6) av m.fl.(kd) anförs att investeringar i miljöförbättrandeåtgärder leder till ett höjt marknadsvärde och där-med höjd fastighetsskatt. Avskaffas kopplingenmellan marknadsvärdet och taxeringsvärdet kanmiljöinvesteringar stimuleras i stället för attbestraffas genom högre skatt. I N371 (yrkande 13) avInger Strömbom m.fl. (kd) anförs att reglerna förden statliga fastighetsskatten måste ses över så attinvesteringar i energibesparande åtgärder inte ledertill ökade boende-kostnader.I motion Sk492 av och () begärs tillkännagivanden omnödvändigheten att minska energiåtgången i vårabostäder (yrkande 1) och om behovet att utredamöjligheten att låta fastighetsägare som vidtarenergibesparande åtgärder slippa höjdataxeringsvärden (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeAtt just miljöinvesteringar, som inneburit ett högremarknadsvärde för den aktuella fastigheten, inteskulle beaktas vid fastställandet av fastighetenstaxeringsvärde skulle i och för sig strida mot den idet föregående redovisade principen atttaxeringsvärdet skall återspegla marknadsvärdet.Andra åtgärder måste därför vidtas om motionärernasönskemål skall tillgodoses. Motionsyrkanden omsärskilda regler för miljöinvesteringar i syfte attundvika den extra beskattning som annars uppkommernär investeringen leder till ett höjt taxeringsvärdebehandlades av och avslogs medhänvisning till att frågan är föremål föröverväganden inom . Dessaöverväganden pågår fortfarande och utskottetvidhåller att resultatet av regeringens beredningbör avvaktas och avstyrker därmed motionerna.Vindkraftverk och s.k. skräddarsyddabyggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändradeskatteregler för bl.a. vindkraftverk.Gällande bestämmelserVindkraftverk taxeras som elproduktionsenhet. Vid2000 års allmänna fastighetstaxering rekommenderadeRSV att vindkraftverk värderas till perinstallerade kW. (Motsvarande siffra förkondenskraftverk är .) Fastighetsskatten förelproduktionsenheter uppgår till 0,5 %.MotionerI motion Sk457 av Per m.fl. (v) begärs enutredning av frågan om taxering av industribyggnaderoch s.k. skräddarsydda byggnader samt detskatterättsliga värdeminskningsbegreppet när detgäller avskrivning av byggnadsinventarier.I motion N318 av och () begärs en översyn av reglerna som rörbeskattning av vindkraftverk (yrkande 2). Motionä-rerna ifrågasätter nuvarande ordning som innebär attvindkraftverken belastas med fastighetsskatt.I motion Bo319 (yrkande 3) av () anförs att vindkraftverk skattemässigt börbetraktas som en inventarie och därmed inte belastasmed fastighetsskatt.Utskottets ställningstagandeVid fastighetstaxeringen räknas vissa maskiner(t.ex. hissar) som en del av byggnaden. Andramaskiner (t.ex. ) anses i stället utgöraindustritillbehör. Eftersom industritillbehör inteanses utgöra en del av byggnaden påverkar de inteheller taxeringsvärdet.Om en byggnad skräddarsytts för en viss maskinellutrustning blir maskinen att betraktasom ett byggnadstillbehör och påverkar därmedtaxeringsvärdet. RSV har i sina rekommendationer för2000 års allmänna fastighetstaxering (RSV S 1999:24)redovisat sin syn på gränsdragningen och konstaterarhärvid att maskiner med en skräddarsydd byggnadutgör byggnadstillbehör. Till sådana byggnaderräknas sinterverk, koksverk, masugnar, såghus,torkar, vatten- och värmekraftverk etc.Fastighetstaxeringsutredningen har behandlatfrågan om taxering av skräddarsydda byggnader (SOU2000:10 s. 385). Utredningen konstaterar attmaskinell utrustning i varierande grad ingår i enindustrienhets taxeringsvärde och att detta skaparorättvisor vid taxeringen. Utredningen anför att ettsärskilt delvärde för byggnadstillbehör skulle geupphov till värderingstekniska problem och dessutomvara kostsamt att införa. Sammanfattningsvis anförsatt det, beträffande industrienheterna, över huvudtaget är svårt att utforma regler som innebär atttaxeringsvärdena blir så likformiga och rättvisa attde utgör ett lämpligt skatteunderlag.Frågan bereds i och utskottetanser att resultatet av regeringens övervägandenskall avvaktas. Utskottet avstyrker därmedmotionsyrkandena.Kapitalvinstbeskattning vidavyttring av fastighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar ibeskattningen av kapitalvinster vid fysiskapersoners avyttring av fastigheter sominnehafts . avslåräven yrkandet om att slopa återläggningen avskogsavdrag och substansminsknings-avdrag vidavyttring av näringsfastighet.Jfr reservation 10 (c).BakgrundGällande bestämmelserNär reavinstbeskattningsreglerna för fastigheter ändrades vid1990 års skattereform infördes en möjlighet attfortsätta att tillämpa äldre regler fram t.o.m.utgången av . Avsikten var att övergångentill en nominell beräkningsmetod inte skulle fåtröskeleffekter för skattskyldiga som genom index-uppräkning m.m. kunde påräkna en låg reavinstskattvid tillämpning av de äldre reglerna.Övergångsreglerna innehöll inte någon möjlighet tillfortsatt indexuppräkning och har numera upphört attgälla.Reglerna om beskattning av kapitalvinst vidavyttring av fastigheter innehåller en bestämmelsesom tar sikte på fastighetsförvärv (dets.k. För sådana fastigheter beräknasvinsten som om fastigheten hade köpts före den 1januari 1952. Anskaffningsvärdet bestäms till 150 %av taxeringsvärdet om den skattskyldigeinte kan visa att den verkliga anskaffningskostnadenär högre. Syftet med regeln är att förenklavinstberäkningen eftersom det efter hand blir alltsvårare att känna till och hålla reda på relevantauppgifter. Detta gäller särskilt om fastigheten ärärvd eller om man fått den i gåva. Fram till 1999års utgång kunde den skattskyldige alternativtanvända en regel som gjorde det möjligt att bestämmaingångsvärdet till av taxeringsvärde.Den som innehar en näringsfastighet har möjlighetatt göra olika avdrag under innehavet.Anskaffningskostnaden och kostnader för ny-, till-eller ombyggnad dras av genom värdeminskningsavdrag.För reparations- och underhållskostnader medgesdirektavdrag. Dessutom erhålls skogsavdrag ochavdrag för substansminskning för vissa fastigheter.När en fysisk person eller ett dödsbo säljer ennäringsfastighet innebär skattereglerna attförsäljningen redovisas i det lägre beskattadeinkomstslaget kapital och att kapitalvinstenberäknas enligt de regler som gäller där.Utgångspunkten är att vinstberäkningen skall göraspå sedvanligt sätt med ett omkostnadsavdrag sommotsvarar anskaffningskostnaden, ombyggnadskostnaderetc. Har fastigheten redan dragits av inäringsverksamheten löses detta genom att de gjordaavdragen återförs till beskattning inäringsverksamheten. På så sätt undviks attavdragsrätten under näringsverksamhet leder till enavvikelse från den vinstberäkningsmodell som gälleri det lägre beskattade inkomstslaget. När denuvarande reglerna infördes anfördes bl.a. att detinte var acceptabelt att ha regler som innebär attavdrag först kan göras mot en högre skattesats ochsedan återläggas i ett inkomstslag med en lägreskattesats (jfr prop. 1989/90:110 s. 420).Tidigare behandlingI vårproposition aviserade regeringen ett förslag omatt flytta det s.k. stickåret till ettsenare år. Inom upprättades enpromemoria med förslag om en ny regel som tog siktepå förvärv , och anskaffningsvärdetskulle i dessa fall utgöra av 1975 årstaxeringsvärde om inte det verkligaanskaffningsvärdet var högre. anförderegeringen att förslaget om ett nytt stickår fåttett blandat mottagande av remissinstanserna ochgjorde bedömningen att förslaget inte bordegenomföras. Skattebortfallet skulle bli alltförstort (prop. 1999/2000:1). anförde isitt yttrande till finansutskottet överskattefrågorna i budgetpropositionen för attde äldre indexanknutna reglerna för rea-vinstbeskattning av fastigheter bör få löpa ut medutgången av eftersom en fortsatt parallelltillämpning av nya och äldre regler efter den långaövergångsperiod som beslutades vid 1990 årsskattereform annars kan resultera i en permanentningav en situation med två parallella regelkomplex.Utskottet delade också regeringens bedömning när detgällde nytt stickår (1999/2000:SkU1y, bet.1999/2000:FiU1).I betänkande 1999/2000:SkU17 vidhöll utskottetdenna inställning och var inte berett att tillstyrkaen återgång till äldre regler i denna del. Utskottetvar heller inte berett att överväga någraförändringar när det gällde reglerna om återläggningav gjorda avdrag i näringsverksamhet vid avyttringav en näringsfastighet. När det gälldemotionsyrkanden om en översyn av problematiken kringgenerationsskiften i jordbruksföretag hänvisadeutskottet till att den tillsatta utredningen meduppgift att se över reglerna för beskattning avägare i fåmansföretag m.m. bl.a. har i uppgift attöverväga olika ändringar som kan underlättagenerationsskiften i företag (dir. 1999:72).Den skattepliktiga delen av vinsten vidförsäljning av privatbostadsfastigheter ochprivatbostadsrätter höjdes frånhälften till två tredjedelar av kapitalvinsten. Detinnebär att skatten, som en andel av vinsten, höjdesfrån till . Den avdragsgilla andelen av enkapitalförlust är fortfarande (prop. 2000/01:1,bet. FiU1, yttr. SkU1y).MotionerI motion Sk302 av och () begärs ett tillkännagivande om attinnehavare av småhus som ägts och dess-förinnan bör få använda taxeringsvärde somingångsvärde vid beräkning av reavinst i samband medförsäljning av fastigheten. Vidare ansermotionärerna att kapitalvinsten bör beskattas med 15%.I motion Sk472 av m.fl. (c)begärs en översyn av reglerna om beskattning avkapitalvinst vid avyttring av fastighet som underlång tid ägts av en fysisk person. Enligtmotionärerna är det nödvändigt att långvarigafastighetsinnehav får rimliga regler både vad gällerbeskattningens höjd och beträffande vilka uppgiftersom behövs för vinstberäkningen. Det bör övervägasatt som ett alternativ till huvudregeln få beräknaden skattepliktiga kapitalvinsten till viss procentav köpeskillingen vid avyttringen, t.ex. förprivatbostadsfastigheter och förnäringsfastigheter (yrkande 1). I motionen begärsockså att beslutar att slopaåterläggningen av skogsavdrag ochsubstansminskningsavdrag vid avyttring av ennäringsfastighet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet anförde i sitt yttrande tillfinansutskottet över skattefrågorna ibudgetpropositionen att de äldre indexanknutnareglerna för reavinstbeskattning av fastigheter börfå löpa ut vid utgången av , eftersom enfortsatt parallell tillämpning av nya och äldreregler efter den långa övergångsperiod sombeslutades vid skattereform annars skullekunna resultera i en permanentning av en situationmed två parallella regelkomplex. Vid samma tillfälleinstämde utskottet i regeringens bedömning att dets.k. stickåret, som tar sikte på fastighetsförvärvföre 1952, av statsfinansiella skäl inte skulleflyttas fram till ett senare år. Detta blev ocksåriksdagens beslut. Därefter har beslutatatt den skattepliktiga delen av vinsten vidförsäljning av en privatbostadsfastighet fr.o.m den1 skall vara två tredjedelar avkapitalvinsten. Den avdragsgilla andelen avkapitalförlust är dock fortfarande 50 %.Utskottet anser inte att det föreligger skäl attnu ändra på denna utformning av beskattningen. Deförslag som framförs i motionerna om ändringar ibeskattningen av kapitalvinster vid fysiskapersoners avyttring av fastigheter bör därföravslås.Enligt utskottet innebär reglerna om återläggningav gjorda avdrag vid försäljning av näringsfastighetendast att en korrigering görs för att undvika attde kostnader som ligger till grund föromkostnadsavdraget i inkomstslaget kapital dras avtvå gånger. Att reglerna utformats på ett sådantsätt att korrigeringen görs genom beskattning inäringsverksamheten har sin grund i att det är idetta inkomstslag som omkostnaden dragits av och attskattesatsen i inkomstslaget kapital är lägre änskattesatsen i inkomstslaget näringsverksamhet idessa fall.