bet · GP01KU20 · 2002-05-21 00:00:00 — ATG har enåldersgräns , spelaren måste varafolkbokförd i och spelet bedrivs med hjälpav insatser på ett spelkonto som är knutet till ettav spelaren uppgivet bankkonto.Den 29 april 1998 fick även och A-lotterierna tillstånd att anordna spel på Internet.A-lotterierna startade sin verksamhet, ettförhandsdraget nummerlotteri, i januari 1999.Svenska Spels tips och joker över Internet kom igång i maj 1999.Besluten om provverksamhet på Internet ärvillkorade, för att provverksamheten lättare skallkunna utvärderas på lika grunder för samtliga bolag.Bland villkoren finns regler angående spelarnasålder och spelets förutsättningar, bl.a. att kreditinte får lämnas av spelbolagen och att kundernaskall vara bosatta i . Därtill finns villkorangående vad testverksamheten får omfatta gällandedragningar och vinster samt vilka kunduppgifter somfår lämnas ut. Direktspel och tätare dragningar ändagligen är inte tillåtna.Spelmarknaden på InternetDe bolag som givits tillstånd att bedrivaspelverksamhet på prov på Internet har tillträdetill en relativt begränsad marknad inom Sverige.Enligt statistik från Lotteriinspektionen har t.o.m.tredje kvartalet 2001 sålt knappt 1 %av sina lotter via Internet och ATG sålt knappt 4 %av sina lotter via Internet. Omsättningen har dockökat respektive för de båda bolagenunder . Intresset för lotterier påInternet ökar också i och med att allt fleraupptäcker att möjligheten finns. hadeantalet spelare hos respektive bolag ökat från 20000 till 33 000 hos ATG och från 14 000 till 50 000hos . Skulle bolagens tillståndpermanentas kan man anta att antalet spelare skulleöka, eftersom de tillfälliga provtillstånden bl.a.reglerar hur många som får vara registrerade hosbolagen för spelkonton.Spelmarknaden i är huvudsakligenmonopoliserad till de ideella organisationernasfördel, eftersom det enligt lotterilagens 15 § skallvara så att behållningen av lotterierna skalltillfalla allmännyttiga ändamål. Tillstånd lämnas ihuvudsak bara till statliga bolag, bolag medstatligt inflytande samt ideella föreningar som hartill huvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigtändamål. Tillstånd får även lämnas till annanjuridisk person än en ideell förening, men syftetmåste fortfarande vara att främja allmännyttigaändamål.Promemoria från FinansdepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt svar på vissa frågor. I enpromemoria från av den 7februari 2002 anförs följande som svar på utskottetsfrågor.De tre aktörer som fått tillstånd att bedrivaförsöksverksamhet på Internet har valts ut på olikagrundvalar. ATG valdes ut på grund av sin starkaställning på spelmarknaden och eftersom bolagetlämnade in den första ansökan för prövning. Statenhar visst inflytande över och insyn i bolaget, ochdärmed har det bedömts som lämpligt förförsöksverksamhet. De andra aktörerna har fått sinatillstånd på grund av att de uppfyllde kraven somregeringen från början ställt upp rörandeförsöksverksamheten. I avvaktan på översynen avlotterilagstiftningen har regeringen inte beviljatnågra ytterligare tillstånd till försöksverksamhetmed spel på Internet.Regeringen kommer som ett resultat av översynen avlagstiftningen även att överlämna en proposition sombehandlar bl.a. lotterier över Internet tillriksdagen under våren 2002.Promemorian återfinns i bilaga A 2.5.2.UtfrågningUtskottet har hållit en offentlig utfrågning iärendet med finansminister . Underutfrågningen framkom följande:Besluten att ge tre aktörer, ATG, ochA-lotterierna, tillstånd att på prov bedrivaförsöksverksamhet med spel på Internet föranleddesbl.a. av att ett stort antal utländska spelföretagomkring bedrev spelverksamhet riktad motSverige. Regeringen fattade besluten omförsöksverksamhet på Internet för att förhindra attSverige skulle förlora spel, och därigenominkomster, till utländska aktörer.När ATG fick sitt tillstånd för försöksverksamhetbedömde regeringen att flera aktörer borde släppasin på marknaden så att försöksverksamheten skullekunna utvärderas. och A-lotteriernauppfyllde regeringens villkor och fick därmed sinaansökningar om tillstånd till testspel beviljade.Den statliga , som påbörjadesitt arbete när alla tre aktörer fått sinatillstånd, hade till uppgift att se överlagstiftningen gällande lotterier på Internet ochhur verksamheten skulle kunna lagregleras iframtiden. Tanken var att utredningens förslagskulle ligga till grund för lagstiftning sommöjliggjorde att flera aktörer skulle kunna komma inpå marknaden. Dock blev utredningen försenad i sittarbete, bl.a. på grund av sjukdom, och kunde intepresentera sitt arbete ,som var planerat enligt direktiven. Utredningenpresenterade sitt arbete , varefterärendet skickades på remiss och bereddes iRegeringskansliet.De tre aktörerna som beviljats tillstånd tillförsöksverksamhet på Internet har, sedan utredningenbörjade sitt arbete, fått förlängda tillstånd vidupprepade tillfällen, medan ansökningar från andraaktörer som kommit in har avslagits.Finansminister anförde att det berodde påatt den begränsade försöksverksamheten somregeringen hade velat ha inte motiverade att fleransökningar beviljades samt att utredningens arbetemedförde att verksamheten inte borde utvidgas tilldess att förslag till lagstiftning kundepresenteras.De statliga, delstatliga och partipolitiskaaktörer som fått tillstånd till att bedrivaförsöksverksamhet med spel på Internet har enligtfinansminister uppfyllt villkoren förkriterierna som regeringen ställt upp förverksamheten, och inget otillbörligt gynnande avnågon aktör har förekommit.Utskriften från utfrågningen finns i bilaga B5.Utskottets ställningstagandeDe aktörer som beviljats provtillstånd har såvittutskottet kan se varit sådana som kan tänkas varaintressenter i den fortsatta utvecklingen avverksamheten. Den nya marknad som de tre aktörernafått tillgång till genom sina provtillstånd bordeemellertid rimligen ha kunnat delas på flera aktörergenom att fler provtillstånd beviljades då det stodklart att utredningens arbete skulle försenas.Utskottet ställer sig tveksamt till om de treaktörerna som beviljats tillstånd till testspel påInternet kan anses vara de enda aktörer som det hadevarit rimligt att inkludera i en försöksverksamhet.Enligt utskottets mening kan besluten att förlängade tre aktörernas provtillstånd som andraaktörer fått avslag på sina ansökningar inte sakligtmotiveras med att förslagskulle inväntas. I regeringens beslut framgår inteatt testverksamheten var avsedd att begränsas tilljust tre aktörer.Utskottet menar att regeringen måste bära ettansvar för att en utredning slutför sitt arbete itid, i all synnerhet i ett fall som detta dåtidsutdräkten blir lönsam för vissa aktörer medanandra inte får tillgång till den nya marknaden.2.6. Statsrådet av ett ärende om bidragtill verksamhetÄrendetI en granskningsanmälan har begärts att utskottetskall granska statsrådet hantering avett ärende gällande bidrag till Fryshusetsverksamhet. I det aktuella fallet går, enligtanmälaren, statsrådet längre än de fallutskottet tidigare granskat genom att ge en tänkbarbidragsmottagare direkt besked om hur en ansökan -som andra uppenbarligen inte ges möjlighet att inge- bör vara utformad för att vinna regeringensbifall. Utskottet bör enligt anmälaren granskalämpligheten i statsrådet instruktion förbidragsansökningar. Anmälan, bilaga A2.6.1.BakgrundEnligt 1 kap. 9 § regeringsformen skall domstolarsamt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgöruppgifter inom den offentliga förvaltningen i sinverksamhet beakta allas likhet inför lagen samtiaktta saklighet och opartiskhet.Promemoria från NäringsdepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt ett yttrande över vad som anförts igranskningsanmälningen. Som svar harRegeringskansliet överlämnat en inomNäringsdepartementet upprättadpromemoria, bilaga A2.6.2. I promemorian anförsföljande.1. Statsrådet träffade under hösten2000 VD tillsammansmed Föreningen 08 talade om basketsportens roll vad gällerintegrationen av invandrarungdomar. Carlbergnämnde en idé till ettintegrationsprojekt med invandrartjejer somspelar basket som målgrupp. Den 30 december 2000redovisade sitt projektförslag i ett e-brev till Näringsdepartementet.Under februari - mars 2001 förekom någratelefonkontakter mellan ochCarlberg, där det från departementet framfördesatt det var nödvändigt med en komplettering ochmer utförlig beskrivning av projektet för attregeringen skulle kunna betrakta det som enansökan och ta ställning till om medel skullebeviljas.Någon komplettering med mer preciseradbeskrivning av det tänkta projektets innehåll ochomfattning inkom inte med anledning av dessakontakter.Mona besökte iett annat ärende. Vid besöket kom AndersCarlbergs projektförslag upp. då bl.a. att hon tyckte projektet varintressant därför att det avsåg invandrarflickor.Hon refererade också till att ca 1 miljon kronorpå en anslagspost till regeringens dispositionför initiativ från regeringen inomintegrationsområdet ännu inte var intecknade förnågra andra projekt. Vidare klargjorde hon attdet krävdes en reviderad ansökan för attregeringen skulle kunna ta ställning tillprojektet.Den 12 maj 2001 skickade ett e-brev till i vilket hanutvecklade sin projektidé något.2. Parallellt med kontakter medNäringsdepartementet vad gäller det nämndaprojektet hade Föreningen 08 genom fax frånAnders kommit in tillArvsfondsdelegationen med en ansökan om stöd urAllmänna arvsfonden för av dettreåriga projektet ursprung - samma mål.Detta projekt syftade till att sammanförabasketspelande ungdomar från olika miljöer,etniskt och klassmässigt, och hade en likartadinriktning som den projektidé in till Näringsdepartementet.Projektansökan till Arvsfondsdelegationenhanterades under delegationen av en särskildarbetsgrupp med uppgift att bistå delegationen.Arbetsgruppen förordade att projektet skullebeviljas stöd. Eftersom det aktuella beloppetöversteg beslutadeArvfondsdelegationen med stöd avförordningen (1994:952) om Allmänna arvsfondenatt överlämna ärendet till regeringen(). Regeringen beviljade den10 föreningen 08 HumanRights stöd ur Allmänna arvsfonden med 800 000 krför projektet ursprung - samma mål. Dettabeslut expedierades den 25 maj 2001.3. Mot bakgrund av detta regeringsbeslut skrevMona ett brev till AndersCarlberg där hon uttryckte sin glädje över attdet nu skulle bli tillfälle att genomföra detplanerade projektet för invandrartjejer somspelar basket. ärendeavslutades med detta brev.Vad som förekommit innefattar enligtRegeringskansliets uppfattning inte något som kansägas strida mot 1 kap. 9 § regeringsformen.UtfrågningUtskottet har hållit offentlig utfrågning medstatsrådet , bilagaB4. har vid utfrågningen anfört bl.a.Det finns en liten disposition som står tillregeringens förfogande för insatser och initiativnär det gäller integrationsområdet. En av defrågeställningar de arbetat med länge har handlat omflickor som av olika skäl och på grund av sininvandrarbakgrund har haft svårare än andra attkomma in i samhället på olika sätt. På ett avområdena har det handlat om idrott. EftersomFryshuset är en väldigt viktig aktör påbasketområdet och har haft ett spännande arbete medflickor med invandrarbakgrund hade hon fört samtalmed ordföranden om en projektidé somFryshuset hade om hur man skulle nå ännu flerflickor med invandrarbakgrund med basket. Hon nämndeatt det fanns en miljon kvar till hennesdisposition. Om det skulle vara aktuellt att användapengarna för det här syftet skulle det handla omflickor. Det blev inte så eftersom hittadeen finansiering via Arvsfonden till ungefär sammaändamål. I stället gick pengarna till att stöttaExit, en organisation som jobbar med avhoppadenazister.Den summa pengar som finns på integrationsområdettror hon handlar om ca under ettbudgetår. Det är ungefär samma form som finns påflera departement. Det bygger inte enbart påansökningar utifrån utan också på initiativ som kanske på departementet om det finns projektidéer ellerverksamheter man vill stödja. Det är inte sammabevekelsegrunder som när det handlar om stöd där detfinns tydliga riktlinjer för hur de skall sökas.De pengar som skulle ha gått tillbasketverksamheten gick i stället till Exitsverksamhet. Exits verksamhet har funnits och fåttstöd . Det var inte första gångenExits arbete fick stöd från ,och hon utgår från att det kanske inte heller ärsista gången, för verksamheten med avhoppare ärviktig.Regleringsbrev, m.m.Av regleringsbreven för och framgåratt av anslaget för integrationsåtgärder, som varjeår uppgick till , fanns ca2 respektive år till regeringensdisposition för regeringens initiativ inomintegrationsområdet.Av material från framgår attregeringen fattat beslut i drygt 20ärenden i vilka personer och organisationer ansöktom bidrag för ändamål med inriktning i huvudsak påintegration. Det rör sig om att drygt 5 100 000 krhar tilldelats olika verksamheter och belastat detanslag för integrationsåtgärder som stått tillregeringens disposition. Av dessa har2 tilldelats Exits verksamhetsområdeavseende verksamhet. Av materialet framgårvidare att regeringen fattat beslutom att bevilja Exit sammanlagt för dessfortsatta verksamhet under 2002.Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionerna för och för år 2002framgår att en mindre del av anslaget 10:2Integrationsåtgärder, utgiftsområde 8, stått tillregeringens förfogande för olika initiativ i syfteatt bl.a. stärka integrationen. haruppgett att när regeringen beviljar medel från dennadel av anslaget så görs det inte enbart utifrånansökningar utan också med anledning av initiativfrån departementet. Utskottet har inget att erinramot det sätt på vilket regeringen förfogat över dendel av anslaget som stått till dess disposition.Utskottet har uppmärksammatfrågor som rör anslag till regeringens disposition.Våren 2001 (bet. 2000/01:KU20) granskade utskottetbehandlingen av den s.k. Östersjömiljarden.Utskottet konstaterade vissa brister i hanteringenoch ansåg att de problem som påvisats kundeförutsättas hänga samman med att verksamhetenhanterats av , vars organisationinte i första hand är konstruerad för sådanhantering. Utskottet har också uttalat (bet.2001/02:KU5) bl.a. att enskilda bidragssystem endastundantagsvis bör hanteras av regeringen ochRegeringskansliet samt att ett exempel på en sådanundantagssituation kunde vara att det aktuellaanslaget skall fördelas över olika politikområden.Utskottet gör ingen annan bedömning.2.7. Justitieminister handläggning av skrivelserfrån en granskningsanmälan, bilaga A2.7.1, har begärtsatt granskarjustitieministerns underlåtenhet dels att verka föröverlämnande av ärende till ansvarigmyndighet, dels att vidta åtgärder med anledning avallvarlig kritik som har riktat motJustitiekanslern.Anmälaren anför att statsrådet undercirka har tagit emot ett flertal brevfrån . I dessa brev har på många och allvarliga brott som han blivitutsatt för av olika befattningshavare inom detsvenska rättsväsendet. Statsrådet har i svarhänvisat till att han inte får gå in i enskiltärende. Enligt anmälan borde statsrådet emellertid,då han läst och konstaterat dessa rättsövergrepp motStaffan , ha skickat över ärendet till ansvarigmyndighet.Staffan riktar också, enligt anmälan,allvarlig kritik mot Justitiekanslern. Vidare anförsatt justitieministern inte verkar ha vidtagit någonform av åtgärd för att närmare granska de av StaffanTaube redovisade rättsövergreppen.BakgrundTrots att regeringen inte är enförvaltningsmyndighet i den mening som avses iförvaltningslagen (1986:223) har det ansetts viktigtatt man även i regeringsärenden följer de principersom förvaltningslagen ger uttryck för. Till dessaprinciper får räknas de grundläggande krav på denservice som myndigheterna skall lämna inte bara tillparter och andra intressenter i ärenden utan ocksåtill medborgare i allmänhet och företrädare förmassmedierna. I förvaltningslagen behandlas dessakrav i reglerna om förvaltningsmyndigheternasserviceskyldighet och reglerna om samverkan mellanmyndigheter och om allmänna krav på handläggningenav ärenden (4-7 §§). De syftar bl.a. till att betonavikten av att ärenden handläggs så enkelt, snabbtoch billigt som möjligt utan att säkerheteneftersätts. Sammantagna ger reglerna uttryck för vadstatsmakterna har ansett bör känneteckna kontakternamellan myndigheterna och enskilda och myndigheternaemellan. Reglerna beskriver med andra ord vad somskulle kunna betecknas som en godförvaltningsstandard. Av särskilt intresse isammanhanget är bestämmelsen i 4 § tredje stycket.Om någon enskild av misstag vänder sig till felmyndighet, bör myndigheten enligt detta lagrumhjälpa honom till rätta.Med undantag för organ lyder destatliga förvaltningsmyndigheterna enligt 11 kap. 6§ regeringsformen under regeringen. Detta gälleräven i fråga om Justitiekanslern.Lydnadsförhållandet är emellertid underkastat vissaväsentliga begränsningar. Enligt 11 kap. 7 §regeringsformen får ingen myndighet bestämma hurförvaltningsmyndighet i särskilt fall skall beslutai ärende, som rör myndighetsutövning mot enskildeller mot kommun eller som rör tillämpning av lag.Förvaltningsmyndigheter skall alltså självständigtoch på eget ansvar handlägga sådana ärenden.Av etablerad praxis följer att det är regeringensom beslutar om åtal skall väckas motJustitiekanslern (se prop. 1981/82:34 s. 6).Justitiekanslern omfattas inte av bestämmelserna omdisciplinansvar i lagen (1994:260 ) om offentliganställning. Beträffande anställda hosJustitiekanslern gäller för dessa vanliga regler omansvar för brott i tjänsten samt ocksåbestämmelserna om disciplinansvar i den nämndalagen.Promemorian från JustitiedepartementetGenom en skrivelse till harutskottet begärt vissa redogörelser m.m. Som svarhar överlämnats en inom Justitiedepartementetupprättad promemoria, bilaga A2.7.2. Av promemorianframgår bl.a. följande.I diarium finns sex ärendenregistrerade hos som avserskrivelser från . Bland dessaskrivelser finns endast en skrivelse ställd tilljustitieministern. Övriga skrivelser har ett flertaladressater, däribland regeringen.I skrivelser redogörs förhandläggningen av och ärenden hos olika myndigheter.Han framför bl.a. synpunkter på och klagomål överhandläggningen av vissa mål och ärenden. Ianslutning härtill görs också gällande att vissatjänstemän, bl.a. hos Justitiekanslern, skulle habegått brott i olika avseenden.I promemorian anförs att det inte är en uppgiftför justitieministern att pröva ärenden ochanmälningar eller ompröva eller överprövamyndigheters beslut i andra fall än där det följerav en författning. Beträffande de beslut somJustitiekanslern meddelar inom ramen för sintillsynsverksamhet följer av bestämmelsen i 12 §förordningen (1975:1345) med instruktion förJustitiekanslern att bestämmelsen om överklagandetill regeringen i 35 § verksförordningen (1995:1322)inte är tillämplig i sådant fall. I promemoriananförs att det mot bakgrund härav inte har ankommitpå justitieministern eller regeringen att prövaeller överpröva eller på annat sätt vidta någraåtgärder med anledning av skrivelserna. Detta harockså upplysts om i brevsvaren och vidde telefonsamtal som förevarit.Vad som anförts i skrivelserna från inte ansetts ge anledning att anta att någotbrott skulle ha begåtts av Justitiekanslern.Vidare anges att det av skrivelserframgår att dessa skrivelser också ställts tillbl.a. relevanta rättsvårdande myndigheter samt attStaffan också tidigare gjort anmälningar tillsådana myndigheter. Det har vidare bedömts attStaffan är väl förtrogen med vilka myndighetersom har att handlägga och pröva ärenden av skildaslag. Därtill har innehållet i skrivelserna integett vid handen att någon ytterligare myndighetskulle vara rätt adressat för skrivelserna. Ipromemorian från anförs attdet mot denna bakgrund inte har funnits anledningatt vidarebefordra skrivelserna från ställningstagandeUtskottet kan inte finna att det ankommit påjustitieministern eller regeringen att pröva någotärende eller någon anmälan eller att ompröva elleröverpröva något myndighetsbeslut med anledning av denu aktuella skrivelserna från . Inteheller kan utskottet finna att justitieministerneller regeringen borde ha vidtagit någon annanåtgärd med anledning av skrivelserna.Ärendet föranleder inget ytterligare uttalandefrån utskottet.2.8. Handläggningen av etttillsättningsärende gällande chefför Östasiatiska museetÄrendetI en anmälan har begärts att konstitutionsutskottetskall granska statsråden och MaritaUlvskogs agerande i samband med etttillsättningsärende rörande en i augusti 1999utannonserad tjänst som chef för museeti , anmälan se bilaga A2.8.1.BakgrundEnligt 11 kap. 9 § regeringsformen tillsätts tjänstvid domstol eller vid förvaltningsmyndighet somlyder under regeringen av regeringen eller avmyndighet som regeringen bestämmer. Vid tillsättningav statlig tjänst skall avseende fästas endast vidsakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet.Även av 4 § lagen (1994:260) om offentliganställning framgår att vid anställning skallavseende fästas bara vid sakliga grunder såsomförtjänst och skicklighet. Av 2 § förordningen(1998:1714) med instruktion för Statens museer förvärldskultur framgår att i myndigheten för världskultur ingår iGöteborg samt , Östasiatiskamuseet och i . Avförordningen framgår att verksförordningen(1995:1322) i huvudsak skall tillämpas påmyndigheten. Av 32 § verksförordningen framgår attmyndighetens chef anställs genom beslut avregeringen och att andra anställningar beslutas avmyndigheten. Av 35 § framgår att beslut ianställningsärenden får överklagas till regeringen.Statens museer för världskultur (SMVK) beslutade den8 att anställa somchef för i . LarsBerglund och överklagade beslutet tillregeringen. yrkade att han skulle erhållaanställningen och anförde en rad skäl. Bland annatuppgav att han hade de meriter ochkvalifikationer som efterfrågats. Enwall anförde somgrund för överklagandet att det fanns brister ihandläggningen och i utvärderingen av de sökandesmeriter samt till brist på öppenhet itillsättningsförfarandet.Promemoria från RegeringskanslietRegeringen avslog i beslut den 19 april 2000Berglunds och Enwalls överklagande, se bilagaA2.8.2. har översänt en inomKulturdepartementet upprättadpromemoria. I promemorian anförs följande:BakgrundStatens museer för världskultur (SMVK) beslutadeden att fr.o.m. den 1 februari2000 anställa som chef förÖstasiatiska museet (ÖM). Det var myndighetenschef som fattade beslutet.Svensson valde att samla en rekryteringskommittédär två oberoende museiexperter, tvåpersonalföreträdare utsedda av facken, SMVK:sadministrativa chef samt ordförande och enledamot i myndighetens styrelse ingick. EnligtSMVK har kommittén haft möjlighet att granskasamtliga ansökningar i sin helhet. Kommitténsslutsats var att enhälligt rekommendera MagnusFiskesjö till tjänsten. Utnämningen togs även uppi styrelsen. Även den ställde sig enhälligt bakombeslutet.Regeringskansliets beredning av ärendetBeslutet överklagades till regeringen av LarsBerglund och . Dessutom inkomskrivelser i ärendet från (ejsökande) och . Handlingarnakom, tillsammans med SMVK:s yttrande överöverklagandena, till handaden 25 januari 2000.I ett yttrande från SMVK hävdas att Fiskesjövar den främste kandidaten p.g.a. hansvälutvecklade tvärvetenskapliga profil genomkombinationen av arkeologi ochsocialantropologi/etnografi, ett närmast uniktkunnande i östasiatiska språk samt enkonsthistorisk utbildning. Han har ävenerfarenheter som skapar förutsättningar för attsamarbeta med experter på området. SMVK hävdarvidare att Fiskesjö har ett bredare etnografisktspektrum än övriga sökande och att hansämnesmässiga bredd ger goda möjligheter för honomatt samarbeta med övriga museer inom myndigheten.SMVK angav vidare att ärkonstvetare och har i sitt yrkesliv och sinforskning varit inriktad nästan uteslutande påKina.Därefter har det i ärendet förekommit enrelativt omfattande kommunikation - muntlig ochskriftlig - främst mellan ochdepartementet.