bet · GP01SOU15 · 2002-03-21 00:00:00 — måste fortsätta attaktivt driva sin inställning i narkotikafrågorinternationellt, bl.a. inom FN, , EU ochi det nordiska samarbetet. En nödvändigförutsättning för framgång i det internationellaarbetet är att våra insatser nationellt ärframgångsrika och att vi kan visa på en enigrestriktiv inställning i frågan, anfördes det.Socialutskottets ställningstagandeNär det gäller arbetet mot narkotika påinternationell nivå delar utskottet de åsikter somframförs i motionerna So28 (c) yrkande 1, So30 (fp)yrkande 9, So32 (kd) yrkande 4, U301 (fp) yrkande48, 2000/01:So496 (s), 2000/01: K398 (fp) yrkande 22samt 2000/01:Ju931 (m) yrkande 5. Utskottet kankonstatera att åsikterna överensstämmer såväl medvad regeringen anför i propositionen som med vad ettenigt utskott under de senasteåren framfört rörande det internationellanarkotikaarbetet. Motionerna får därmed ansestillgodosedda.En särskild nationellnarkotikasamordnareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om avslag påförslaget att tillsätta en särskildnarkotikasamordnare. Utskottet anser bl.a.att tillsättandet av en narkotikasamordnareär av stor betydelse för att handlingsplanenskall få genomslag. bör också avslåmotioner om att inrätta en narkotikageneral.Slutligen bör avslå motioner om attnarkotikasamordnaren bör få en starkställning respektive tydligare roll.Utskottet hänvisar härvid till beslutadedirektiv för samordnaren. Jämför reservation32 (c).Propositionen m.m.I propositionen tillkännages att en särskildnarkotikasamordnare skall genomföra och följa upphandlingsplanen och samordna de nationellanarkotikainsatserna i övrigt.Regeringen har utsett , kommunalråd iKarlskrona, till nationell narkotikasamordnare.Enligt direktiven (dir. 2002:6) skallnarkotikasamordnaren upprätta och tillregeringen överlämna en plan över hur de medel somställts till förfogande för handlingsplanen skallfördelas. Samordnaren skall särskilt beakta deprioriteringar som regeringen slagit fast ihandlingsplanen.Narkotikasamordnaren skall aktivt samverka medberörda departement, myndigheter, kommuner,frivilligorganisationer och föreningslivet i övrigt,inklusive ungdomarnas egna organisationer m.fl.Samordnaren skall dock inte ta över det ansvar som åvilar eller annan myndighet.Samordnaren skall uppmärksamma berörda instanser pååtgärder som kan behövas för genomförandet avhandlingsplanen. I den del som gäller förebyggandeinsatser skall den nationelle samordnaren samverkamed den kommitté som är tillsatt för att genomföraden nationella handlingsplanen för att förebyggaalkoholskador (S 2001:02).Narkotikasamordnaren skall också kunna fungera somregeringens talesman i narkotikapolitiska frågor meduppgift att synliggöra och offensivt föra utregeringens politik genom att delta i den offentliganarkotikapolitiska debatten och initiera offentligadiskussioner i olika frågor. En viktig uppgift förnarkotikasamordnaren är att i ett aktivt samspel medbl.a. kommunal- och landstingspolitiker bedriva ettnarkotikapolitiskt opinionsarbete och stimulerainsatser på regional och lokal nivå.Insatser behövs vidare för att stimulera ochstödja kommuner och landsting i deras arbete med attutveckla vårdinsatserna och ta fram övergripandestrategier liksom stöd till metodutveckling.Insatser behövs också för uppföljning och analys.Stöd bör dessutom ges för att utvecklasamarbetsformer mellan olika huvudmän såsom kommun,landsting, länsstyrelse, polis, tull, kriminalvårdoch den ideella sektorn samt för att utvecklapreventiva insatsers effekter. De ekonomiskainsatserna när det gäller det förebyggande arbetetkan i stor utsträckning samordnas med de medel somavsatts för att genomföra den nationellahandlingsplanen för att förebygga alkoholskador.Dessutom krävs medel för mer narkotikaspecifikmetodutveckling när det gäller både prevention ochvård.Samordnaren skall redovisa sin verksamhettill regeringen och avlämna sin slutrapport senastden 31 december 2005.MotionerI motion So34 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om en särskildnarkotikasamordnare (yrkande 20). Motionärerna anseratt regeringens besked om en särskildnarkotikasamordnare är otillräckligt mot bakgrund avden akuta situation som råder . Att utan någraandra insatser spela upp låtsad aktivitet med ensärskild narkotikasamordnare blir utan verkan,anförs det i motionen.I motion So27 av och () begärs ett tillkännagivande omnarkotikasamordnaren (yrkande 5). Motionärerna anseratt narkotikasamordnaren måste ges en mycket starkställning. Samordnaren skall inte bara fungera somregeringens talesman i narkotikapolitiska frågorutan även vara föredragande inom regeringen rörandedessa frågor.I motion 2000/01:Ju931 av m.fl. (m)yrkas att skall begära att regeringenlägger fram förslag om inrättandet av ennarkotikageneral (yrkande 1). Enligt motionärernaär det inte hållbart att endast ett fåtal personerinom och Justitiedepartementethandhar narkotikafrågorna utan att en stab inomRegeringskansliet bör ha ett övergripande ansvar förnarkotikabekämpningen, med ansvar och befogenhet attdriva frågor framåt samt presentera åtgärdsförslag.Ett likartat yrkande finns i motion So272 av MaudEkendahl (m).I motion So28 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att regeringen bör återkommamed ett förtydligande av narkotikasamordnarens roll(yrkande 13).Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet påpekar ånyo att det ställer sigpositivt till såväl att regeringen nu lägger fram ennationell narkotikahandlingsplan som till innehålleti densamma. En av de brister som kunnat konstaterasför ett framgångsrikt arbete mot narkotika äravsaknaden av samordning av insatser på samtliganivåer. Tillsättandet av en särskildsamordningsfunktion är enligt utskottets meningdärför av stor betydelse för att handlingsplanenskall kunna få genomslag. Genom attnarkotikasamordnaren även kommer att få rollen somregeringens talesman i narkotikapolitiska frågorförutsätter utskottet att frågan också får denförstärkta politiska prioritering som är nödvändig.Utskottet konstaterar avslutningsvis medtillfredsställelse att kommeratt avsättas för genomförandet av handlingsplanen.Mot bakgrund härav anser justitieutskottet attsocialutskottet bör avstyrka bifall till motion So34(m) yrkande 20 samt att motionerna So27 (m) yrkande5 och So28 (c) yrkande 13 inte bör föranleda någotriksdagens uttalande då de får anses varatillgodosedda.Socialutskottets har pekat på behovet av enförstärkt samordning av narkotikainsatserna.Utskottet ser därför positivt på att en särskildnationell narkotikasamordnare har tillsatts. anser socialutskottet atttillsättandet är av stor betydelse för atthandlingsplanen skall få genomslag samt för attfrågan skall få den förstärkta politiskaprioritering som är nödvändig. Eftersom det tillstor del är på det lokala planet somnarkotikapolitiken skall genomföras har samordnarenen viktig roll att bl.a. stimulera och stödjainsatser på och regional nivå. Utskottetdelar inte uppfattningen i motion So34 (m) yrkande20 om att tillsättandet av narkotikasamordnarenkommer att bli utan verkan mot bakgrund av bristenpå konkreta förslag i handlingsplanen. Motionenavstyrks.Motionerna So272 (m) och 2000/01:Ju931 (m) yrkande1 om att inrätta en narkotikageneral får ansestillgodosedda med regeringens förslag.I motion So27 (m) yrkande 5 begärs attnarkotikasamordnaren skall ges en mycket starkställning medan ett förtydligande av samordnarensroll begärs i motion So28 (c) yrkande 13. mening får motionerna anses i huvudsaktillgodosedda med vad som anförs inarkotikasamordnarens direktiv.Övriga frågorNarkotikaklassificering av kemiska preparatm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om attnarkotikaklassificera GBL och om att anmälapartydroger till EU. Utskottet konstateraratt arbete på området pågår och utgår frånatt regeringen noga följer utvecklingen.Riksdagen bör även avslå motioner om att ettkemiskt preparats verkan skall vara avgörandeför om preparatet skall narkotikaklassas.Riksdagen bör också avslå en motion om atttillåta odling av industrihampa. Jämförreservation 33 (c).PropositionenI propositionen nämns att , både inom och utomEU, alltmer har utvecklats till en stor ochdominerande producent av syntetisk narkotika.Regeringen anser att denna utveckling är mycketoroande och att det är viktigt att hejda den.Sverige har redan tagit flera initiativ när detgäller illegal produktion och handel med syntetisknarkotika, och detta område bör enligt regeringen hafortsatt hög prioritet.MotionerI motion So416 av () begärs etttillkännagivande om att GBL börnarkotikaklassificeras.I motion So504 av () begärs etttillkännagivande om att anmäla nya partydroger tillEU:s frivilliglista. Enligt motionären får dekemiföretag som tillverkar produkter som GBL ochButandiol därigenom förbinda sig att vara försiktigavid försäljningen och rapportera misstänkta kundertill polisen.I motion So28 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att det är preparatetsverkan som skall avgöra när olika kemiska preparatnarkotikaklassas (yrkande 2). Motionärerna påpekaratt GHB är narkotikaklassat men att dessefterföljare, som inte är narkotikaklassade, redanhar kommit. Drogmissbrukare är uppfinningsrika ochdet hjälper därför inte att narkotikaklassa enspeciell kemisk sammansättning.Liknande yrkanden finns i motion Ju237 av AgneHansson m.fl. (c) (yrkande 21) liksom i motionernaSo251 och 2000/01:So241 (yrkande 1), båda avBirgitta och ().I motion So417 av () begärs etttillkännagivande om att avskaffanarkotikaklassificeringen av industrihampa.Motionären anför att det enligt EG-rätten ärtillåtet att odla hampa med låg halt av detrusgivande ämnet THC. I klassas dock allahampasorter som narkotika. Industrihampan har en lågTHC-halt och går svårligen att använda som drog ochbör därför enligt motionären betraktas som enjordbruksprodukt.BakgrundDen infördes förändringar avnarkotikadefinitionen i 8 § narkotikastrafflagen(1968:64). Uttrycket starkt vanebildandeegenskaper byttes ut mot beroendeframkallandeeffekter. Vidare utvidgades definitionen till attockså omfatta varor med euforiserande effekter.Samtidigt infördes lagen (1999:42) om förbud motvissa hälsofarliga varor, vilken ger möjlighet attingripa mot varor som på grund av sina inneboendeegenskaper utan att utgöra narkotika,dopningsmedel eller godkända läkemedel medför faraför människors liv eller hälsa och som används ellerkan antas användas i syfte att uppnå berusning ellerannan påverkan.Statens folkhälsoinstitut ansvarar för utredningenav behovet av narkotikaklassificering av droger somsaknar medicinsk användning, liksom behovet avklassificering av varor som bör omfattas av lagen omförbud mot vissa hälsofarliga varor. Bland annatpolisen, hälso- och sjukvården och de socialamyndigheterna är skyldiga att rapportera tillinstitutet när de i sin verksamhet träffar på nyamedel som används för missbruksändamål. Syftet medrapporteringsskyldigheten är att snabbare kunna geregeringen ett underlag för beslut om klassificeringav nya droger.I samband med att detta system infördes övervägdesvilka ytterligare lagstiftningsåtgärder som skullekunna vidtas för att möjliggöra en mer skyndsamreaktion från samhällets sida mot nya droger (prop.1997/98:183 s. 36 f.). En fråga som aktualiseradesvar om det skulle vara möjligt att inom ramen förnarkotikabegreppet använda sig av en s.k. analogdefinition. En vara anses som analog om denväsentligen liknar en redan narkotikaklassificeradvara vad gäller struktur och effekt. att en analog definition medför betydandeoklarheter och att inte ens en kemist kan förutsesamtliga de varor som kan komma att anses somanaloga. Det skulle fordras att experter måsteuttala sig om drogernas kemiska struktur m.m. iolika brottmål och att det därvid skulle kunna görasolika bedömningar av samma substans. Regeringenansåg att analoga definitioner inte kunde övervägasför svensk del.Gammabutyrolakton (GBL) är en industrikemikalie somanvänds för framställning av GHB, ennarkotikaklassad substans som använts somberusningsmedel . GBL kanockså användas som berusningmedel i sig självteftersom det omvandlas i kroppen till den aktivadrogen GHB. GBL har i flera fall orsakat samma typav livshotande berusningstillstånd som GHB.Från har inhämtats attmöjligheterna att narkotikaklassificera GBL,alternativt att förordna att substansen skallomfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarligavaror, är under utredning. Frågan är inte heltokomplicerad eftersom det handlar om att förbjudaett industriellt lösnings- och rengöringsmedel somhar goda miljöegenskaper och medför minimalahälsorisker i arbetslivet och som skulle vara svårtatt ersätta med något annat. Inom ramen för EU-institutionen (Europeiska centrumet förkontroll av narkotika och narkotikamissbruk) skerett omfattande internationellt samarbete. GBL fannstidigare på EU:s s.k. frivilliglista men är numerauppförd på prekursorlistan. Detta innebär bl.a. attdet är obligatoriskt för företagen att skickauppgifter om beställningar av GBL till polisen samtatt tullen har särskild uppmärksamhet på införsel avämnet.I skriftligt svar på fråga rörande odling avindustrihampa i anförde jordbruksministernden bl.a. följande.All odling av hampa är enligt svensk lagstiftningklassat som framställning av narkotika. Tillståndatt odla hampa för medicinska, vetenskapligaeller andra samhällsnyttiga ändamål kan beviljasav . Svensk lagstiftning ger dockinte möjlighet att bevilja tillstånd för odlingav s.k. industrihampa.Genom EG-lagstiftningen är odling av hampa förframställning av fibrer berättigat till s.k.arealstöd och bearbetningsstöd. Stödet är dockförbundet med flera villkor, bl.a. krävs atthampans THC-halt inte överstiger . Sverigehar dock, liksom , valt att behållaförbudet mot att odla s.k. industrihampa inationell lagstiftning.I ett svar till kommissionen angående detsvenska förbudet mot att odla hampa i ,daterat , skrevs följande: Medhänsyn till vikten av att skydda människors livoch hälsa genom att vidta åtgärder motnarkotikabruk, och till de uppenbarakontrollsvårigheter som är förbundna medtillåtande av odling av hampa med låg THC-haltanser den det befogat att intetillåta sådan odling i landet. Regeringen har förnärvarande inte för avsikt att ändra de svenskareglerna.Med hänvisning till detta brev, har jag inteför avsikt att vidta åtgärder för att tillåtaodling av industrihampa.Socialutskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att möjligheterna attnarkotikaklassificera GBL, alternativt förordna attsubstansen skall omfattas av lagen (1999:42) omförbud mot vissa hälsofarliga varor, är underutredning vid . Vidare skerett omfattande internationellt samarbete, bl.a.kring s.k. prekursorer inom EU. I propositionenanförs att arbetet mot illegal produktion av ochhandel med syntetisk narkotika bör ha fortsatt högprioritet. Utskottet förutsätter således attregeringen noga följer utvecklingen på området,bl.a. Enligt utskottet får motionernaSo416 (m) och So504 (m) anses tillgodosedda.I motionerna So28 (c) yrkande 2, So251 (c), Ju237(c) yrkande 21 och 2000/01:So241 (c) yrkande 1anförs att ett kemiskt preparats verkan skall varaavgörande för om preparatet skall klassificeras somnarkotika. kan läkemedel ellerhälsofarliga varor som har beroendeframkallandeegenskaper eller euforiserande effekternarkotikaklassificeras. Utskottet kan avrättssäkerhetsskäl däremot inte godta ett system meds.k. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna.Utskottet anser i likhet med regeringen att skälföreligger för ett fortsatt förbud mot odling avindustrihampa. Motion So417 (m) avstyrks därför.DopningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om satsningarpå Dopinglaboratoriet i . Utskottetkonstaterar att laboratoriet redan erhållerstatligt stöd.MotionI motion 2000/01:Kr524 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att fortsattasatsningar måste göras på Dopinglaboratoriet iHuddinge för att långsiktigt klaraantidopningsarbetet (yrkande 7).Tidigare behandlingI det av godkända betänkande1999/2000:KrU3 anförde kulturutskottet bl.a.följande.Kulturutskottet har erfarit att regeringenfr.o.m. avser att avsätta ytterligare4,till arbetet motdopning. Av dessa medel avses 3,5 miljoner kronoromfördelas inom ramen för anslaget Stöd tillidrotten. Resterande medel på , somregeringen avser att avsätta till Dopingjouren,skall finansieras inom Socialdepartementetsansvarsområde.Av de tillskjutna medlen om totalt 4,4 miljonerkronor skall enligt regeringen 1,5 miljonerkronor användas för att långsiktigt säkraen bra utveckling för Dopinglaboratoriet.Regeringen anför i sitt uttalande att härigenomsäkras Dopinglaboratoriets fortsatta verksamhetoch höga kvalitet, vilket innebär en fortsattIOK-ackreditering genom en godkänd ISO-standard.Vidare anför regeringen att den förstärktaresurstilldelningen ger laboratoriet ökademöjligheter till forskning, utveckling ochvidareutbildning av personal för att ävenfortsättningsvis vara ett av världens högstansedda dopningslaboratorier.Socialutskottet behandlade motioner om stöd tillDopinglaboratoriet i i betänkande1999/2000:SoU10. Utskottet anförde att laboratorietsverksamhet, erfarenhet och kunnande är av storbetydelse för arbetet mot dopningsmissbruket isamhället och att det därför är glädjande attregeringen avser att finansiellt tryggaverksamheten. Motionerna ansågs i huvudsaktillgodosedda och avstyrktes.Av regleringsbrevet för framgår attDopinglaboratoriet i , i likhet med förraåret, erhåller från staten.En arbetsgrupp inom har utarbetaten handlingsplan mot dopning inom idrotten (Ds2002:4). Arbetsgruppen föreslår bl.a. att medelreserveras inom anslaget Stöd till idrotten för attge Dopinglaboratoriet tillräckliga resurser förforskning, metodutveckling och investeringar.Socialutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med tillfredsställelse attDopinglaboratoriet erhåller statligt stöd om 1,5miljoner kronor samt att en arbetsgrupp inomRegeringskansliet föreslagit att statligamedel reserveras för verksamheten ävenfortsättningsvis. Motion 2000/01:Kr524 (c) yrkande 7får därmed anses tillgodosedd.Straffrättsliga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om påföljder förnarkotikabrott. delarjustitieutskottets bedömning, bl.a. att detsaknas anledning att ändra straffskalornaeller tillämpningen av desamma. böräven avslå motioner om skärpta straffsatserför innehav av kat, om att narkotikansrenhetsgrad skall vara avgörande vidstraffmätningen respektive omdrograttfylleri. Även i dessa avseendenföljer socialutskottet justitieutskottetsförslag. Jämför reservationerna 34 (kd) och35 (kd, fp).MotionerI motion So34 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om behovet av skärpta straffsatserför narkotikabrott (yrkande 15). Med hänsyn till detallmänna rättsmedvetandet bör enligt motionärernalivstids fängelse införas i straffskalan för grovtnarkotikabrott. Domstolarna måste också få ökatutrymme att faktiskt hjälpa dem som begår ringanarkotikabrott. Genom att höja maxstraffet för ringanarkotikabrott från till skulledet vara möjligt att döma till exempelvisskyddstillsyn med särskild föreskrift om drogfrihetoch regelbundna tester, anförs det.Även i motion Ju322 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att införalivstidsfängelse i straffskalan för grovtnarkotikabrott (yrkande 7).I motion Ju211 av och () begärs ett tillkännagivande om att skärpastraffsatserna för narkotikabrott gällande kat.Enligt motionärerna är påföljden för innehav av katlåg jämfört med andra narkotiska preparat eftersomdet har en förhållandevis låg koncentration avrusgivande substanser. För att innehav av kat skallklassas som grovt narkotikabrott krävs ett såstort innehav som . Katmissbruk leder dock,precis som annat drogmissbruk, ofta till våldsbrottsamt andra stora sociala problem, anförs det.I motion So27 av och () yrkas att regeringen lägger fram förslag tilländring i påföljden för ringa narkotikabrott(yrkande 15). Motionärerna påpekar att ungdomar över18 år kan åka fast för ringa narkotikabrott upp tillfem gånger utan att få annan påföljd än böter. Föratt ge möjlighet att gripa in ansermotionärerna att det skall gå att döma tillprogramverksamhet inom för ringanarkotikabrott.I motion So35 av m.fl. (kd) yrkasatt skall begära att regeringen ser övernarkotikastrafflagen (yrkande 13). I översynen börman särskilt beakta effekterna vid tillämpningen avnuvarande lag. Det är enligt motionärerna rimligtatt antalet doser skall ligga till grund förbedömningen av huruvida en gärning är att anse somnarkotikabrott, ringa narkotikabrott eller grovtnarkotikabrott.I motion So30 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om att regeringen bör tillsättaen utredning i syfte att föreslå åtgärderför att minska antalet narkotikapåverkade bilförare(yrkande 10). En metod kan enligt motionärerna varaatt förändra beviskraven beträffandedrograttfylleri. Bevisföringen vid narkotikapåverkanbygger till stor del på den subjektiva bedömning sompolisen gör vid ingripandet. För att kunna döma tillrattfylleri på grund av drogpåverkan räcker det intemed ett enkelt blodprov som vid alkoholpåverkan.Justitieutskottets yttrandeNär det först gäller frågor om straffskalor ochdärmed sammanhängande frågor vid narkotikabrott serjustitieutskottet, i likhet , inte anledning att ändrastraffskalorna eller tillämpningen av desamma för vare sig ringa eller grovt narkotikabrott.Utskottet påpekar att de yngsta lagöverträdarnaredan i dag kan överlämnas till förvård och behandling om det finns en socialproblematik. Regeringen avser också att underinnevarande år tillsätta en utredning som skall göraen total översyn av påföljdssystemet för ungalagöverträdare.Justitieutskottet anför vidare att utskottet iprincip haft att ta ställning till frågan omlivstidsstraff vid grovt narkotikabrott. Utskottethar vid samtliga tillfällen konstaterat att destraff som mäts ut för grovt narkotikabrottregelmässigt är långa och att något behov avytterligare straffskärpningar inte ansettsföreligga. Det har också hänvisats till attinförandet av livstidsstraff som påföljd för grovtnarkotikabrott inte ligger i linje med 1980-taletsreformarbete på påföljdssystemets område med attutmönstra de tidsobestämda straffen. Under senare århar hänvisats till uppdragoch beredningen därav.Mot bakgrund av vad som anförts anserjustitieutskottet att socialutskottet bör avstyrkabifall till motionerna So27 (m) yrkande 15, So34 (m)yrkande 15 och Ju322 (m) yrkande 7.Justitieutskottet konstaterar att även om missbruketav växtdrogen kat inte är lika utbrett i sommissbruket av cannabis vållar det stora problem ivissa grupper i samhället. Narkotikakommissionenansåg att det fanns anledning att diskutera om manhittills inte sett för milt på hanteringen av kat.För att ett brott av normalgraden skall föreliggakrävs ett innehav av kat, och gränsenför grovt brott synes i praxis vara 400 kilo.Kommissionen ansåg att dessa mängder framstår somhöga och att gränserna därför borde sänkas.Utskottet kan instämma i att de mängder somkonstituerar framför allt grovt narkotikabrottavseende kat synes stora. Det måste emellertidankomma på rättstillämpningen att utifrånfarlighetsbedömningar och annat rörande narkotiskapreparat närmare avgöra vilka mängder som ipraktiken bör utgöra gränsen för de olikabrottstyperna. Utskottet nämner att riksåklagarenanfört att han, genom sin verksamhet i Högstadomstolen, avser att verka för att den gräns förringa narkotikabrott som gäller förkat sänks. Mot denna bakgrund anserjustitieutskottet att motion Ju211 (m) inte börföranleda något uttalande.Justitieutskottet kommenterar även motion So35 (kd)yrkande 13, vari anförs att man vid straffmätningeni stället för mängden narkotika i vikt borde räknaut hur många missbruksdoser man kan få ut av ettbeslagtaget parti och bestämma straffets längdutifrån detta. Utskottet nämner att det i huvudsakär mängden narkotika som styr straffmätningen, dockatt även andra omständigheter skall beaktas, såsomt.ex.