bet · GP01TU10 · 2002-04-09 00:00:00 — att bristande underhåll under en följd av år nu harresulterat i sämre säkerhet på vägarna och attnyinvesteringar i hög grad krävs. Även väg- och mitträckenförordas i några motioner. Olyckor där tung trafik ärinblandad inger oro hos vissa motionärer och de kräveråtgärder av olika slag. Reglerna för placering avvägmärken bör också ses över, begärs i en motion.Utskottet delar motionärernas uppfattning attkraftfulla insatser behövs om målen förtrafiksäkerheten skall kunna uppnås. Det är nödvändigt attalla berörda - såväl trafikanter som systemutformare - tarsin del av ansvaret för trafiksäkerheten. Ettförverkligande av trafiksäkerhetsmålen förutsätteratt alla aktörer inom vägtrafiken tar till sig den grundsyn somligger bakom nollvisionen och som är en förutsättning förframgång, nämligen att varje olycka som förorsakardödsfall eller svåra personskador är en tragedi.När det gäller trafikanterna vill utskottet framhålla att detbehövs en betydligt större respekt förtrafikreglerna. Det gäller framför alltbestämmelserna om- hastighetsbegränsningar,- bältesanvändning,- alkohol och droger.Att påverka trafikanternas attityder och beteendenär inte bara en uppgift för statliga myndigheter ochkommuner utan även frivilligorganisationer (), () och ().Om det skall vara möjligt att förbättra regelefterlevnaden ärdet, enligt utskottets mening, också nödvändigt meden ökad trafikövervakning. Som framgår av den tidigareframställningen har automatisk hastighetsövervakninginförts på försök på 15 vägavsnitt i 13 län.Erfarenheterna av dessa försök visar att polisen hartillförts ett effektivt instrument för att intensifieratrafikövervakningen.Utskottet anser att det är nödvändigt att i högregrad inriktar sitt arbete på att förmå trafikanterna attbättre följa gällande regler. Detta kan genomförasantingen genom att påverka trafikanternas attitydereller genom en förstärkt övervakning. Båda metoderna tordevara nödvändiga att använda.När det gäller systemutformarna, främst väghållareoch fordonstillverkare men även trafikhuvudmänoch andra som upphandlar trafiktjänster, finns en radåtgärder som behöver vidtas.Enligt utskottets uppfattning är utbyggnaden ellerförbättringen av vägsystemet en av de viktigasteåtgärderna för ökad trafiksäkerhet; detta framgårockså av den beräkning av åtgärdernas effekter somVägverket har gjort och som redovisats i det föregående.Utskottet ser positivt på den satsning som gjortspå de farligaste vägarna inom ramen för det s.k.11-punktsprogrammet. Skapandet av mötesfria vägar har,enligt vad utskottet har inhämtat, givit goda resultat itrafiksäkerhetshänseende som kostnaden för atträdda liv härigenom beräknats till endast entiondel av kostnaden vid en traditionellväginvestering. Utskottet har erfarit att arbete pågår för attta fram vajerräcken som är säkrare för bl.a.motorcyklister. Utskottet ser positivt på detta.Fordonstillverkarna har också ett stort ansvar förtrafiksäkerheten. Utskottet konstaterar attvissa säkerhetshöjande åtgärder på fordon kommeratt genomföras, t.ex. när det gäller buss.Frivilliga system för testning av säkerhet hos bilar, såsomEuroNCAP (Assessment Programme) ärav värde för fordonsutvecklingen. På svensktinitiativ kommer bältespåminnare att utgöra enfaktor vid sådana tester.Såvitt gäller frågan om en vägtrafikinspektionpåminner utskottet om att regeringen - med anledningav ställningstagande - våren 1999tillkallade en utredare med uppgift att dels göra en bredöversyn av samhällets och näringslivets ansvar fören säker vägtrafik, dels utreda inrättandet aven fristående vägtrafikinspektion. Utredningen, somantog namnet ,överlämnade betänkandet Ett gemensamt ansvar förtrafiksäkerheten (SOU 2000:43) till regeringen våren2000. Efter inhämtande av remissynpunkter tillkalladeregeringen en särskild utredare meduppgift att granska förutsättningarna för skapandetav en vägtrafikinspektion. Utredaren, som antagitnamnet , har nyligenpresenterat delbetänkandet Tillsyn övervägtrafiksäkerheten - en vägtrafikinspektion (SOU2002:23); slutbetänkandet förutsätts kunnaredovisas . Utskottet noteraratt frågan alltjämt är under utredning och anser attresultatet inte bör föregripas.I detta sammanhang vill utskottet också peka på detarbete på trafiksäkerhetsområdet som pågår inom ramenför EU. I kommissionens presenteradevitbok, Den gemensamma transportpolitiken framtill 2010: Vägval , sägs att EU börförbinda sig att verka föratt antalet dödsfall i samband med trafikolyckor skallminskas med hälften.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attsamtliga riksdagspartier står bakom såväl nollvisionensom etappmålet för . Detta framgår avmotionsförslagen, som präglas av den gemensamma grundsynen attantalet dödade och svårt skadade i trafiken skallminskas. Förslagen visar också på den bredd i frågaom strategier och åtgärder som står till buds för attmålet skall kunna nås.I sitt av godkända betänkande (bet. 2000/01:TU13) sade sig utskottet förutsätta attregeringen för skulle redovisa vilkaåtgärder som var erforderliga för att etappmåletför skulle kunna nås. Utskottet, som konstateraratt någon samlad redovisning inte har lämnats, utgår nufrån att en sådan redovisning läggs fram för riksdagen.Utskottet förutsätter att de förslag som förs fram imotionerna kommer att övervägas av regeringen. Vad utskottet nuhar anfört innebär att syftet med flertalet av de nubehandlade motionerna till väsentlig del blirtillgodosett. Någon åtgärd från sida är därför nuinte erforderlig. Motionsyrkandena avstyrksdärför.I det följande tar utskottet upp mer specificeradekrav i motioner, som alla har en ökad trafiksäkerhettill syfte eller kan ge en sådan effekt. Ett avsnittgäller förslag som berör olika trafikantgrupper; behovetav åtgärder som bidrar till en ökad trafiksäkerhet för barn ochungdomar betonas särskilt.2 Alkohol- och drogrelaterade trafikolyckorUtskottets förslag i korthetDen negativa utvecklingen av alkohol- och drogrelateradetrafikolyckor har inte brutits, konstaterarutskottet. I mer än var femte dödsolycka finnsalkohol eller andra droger med i bilden. Vidare visarantalet anmälda rattfylleribrott en fortsattökning. I en rad motioner föreslås åtgärder för attmotverka denna utveckling; särskilt upprepas förraårets motionsyrkanden om en utvidgning av försöken meds.k. alkolås.Utskottet har erfarit att regeringen avser attpresentera ett förslag med denna inriktning ochkonstaterar sålunda att regeringen har tagit fastapå vad utskottet förordade när hithörandefrågor senast behandlades av . Mot dennabakgrund avstyrks här behandlade motionsförslag.BakgrundOlycksfallsstatistik m.m.Antalet anmälda rattfylleribrott var enligtRikspolisstyrelsen 17 143 , mot 16 523året . Av dessa var 4 645 drograttfylleribrott, attjämföra med 3 2000. Totalt innebär detta en ökningmed jämfört med år 2000.Enligt överdödsolyckor i 1997-2000 (publikation2001:94) är minst var femte dödsolycka alkohol- ellerdrogrelaterad. Vidare var nära hälften av allasingelolyckor med dödlig utgång alkohol- eller drogrelaterade.Enligt sitt regleringsbrev för skall utredavilka åtgärder som behöver vidtas för att bättre kunnaregistrera alkoholrelaterade olyckor inomvägtransportsektorn. Redovisningen har överlämnats tillregeringen för fortsatt beredning.Europeiska kommissionen beslutade om enrekommendation om högsta tillåtna blodalkoholkoncentrationför förare av motorfordon. Innebörden är atthögsta tillåtna blodalkoholkoncentration inom EU börvara /ml eller lägre. stöder en sådanrekommendation så länge det inte påverkar möjlighet attäven i fortsättningen ha en lägre gräns för högstatillåtna blodalkoholkoncentration (högst0,/ml).Alkolås och elektroniska körkortEn påföljd vid trafiknykterhetsbrottär återkallelse av körkortet. För dem som ärberoende av bil, t.ex. i sitt arbete, är återkallelsenkännbar. Ett förlorat körkort kan göra att ett missbruk förvärrasom följderna blir att personen isoleras eller mistersitt arbete.Ett s.k. alkolås är en teknisk apparatur somgaranterar att föraren inte kör med alkohol i kroppen.Kombinerat med rehabilitering kan användningenav ett alkolås bidra till att föraren kan leva ett normalt livutan fara för trafiksäkerheten.Alkolåskan komma till användning i tre avseenden.För det första kan alkolås införas som ett utrustningskrav ifordon. Sådana utrustningskrav regleras genom dengemensamma EG- lagstiftningen. kan såledesinte ställa krav på att fordon på den svenska marknadenskall vara utrustade med alkolås. Därför driver frågan omalkolås som utrustningskrav inom ramen för arbetet i EU.Vidare kan arbetet på att kvalitetssäkra transporterinnefatta krav på alko-lås vid upphandling avtransporttjänster. En försöksverksamhet pågår med stödfrån . Tre företag, , ochåkericentralen Maser frakt har åtagit sig att montera inalkolås i 100 fordon vardera, dvs. Försöket pågår t.o.m. år 2002.Slutligen kan alkolås komma till användning i samband medvillkorlig körkortsåterkallelse vidrattfylleribrott. Erfarenheter visar att människor somhar kört alkoholpåverkade ofta återfaller i rattfylleri.Möjligheten att få behålla körkortet, om än villkorligt,kan bidra till ett nyktert levnadssätt. Sedanår 1999 har personer folkbokförda i ,och som har gjort sigskyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighetatt genom beslut få sina körkortvillkorligt återkallade. Det innebär att de får ettsärskilt körkort som bara medger körning inom meden viss personbil som är utrustad med ett alkolås under envillkorstid . Verksamheten fungerarsamtidigt som ett rehabiliteringsprogram.Med elektroniskt körkort avses vanligen ettkörkort i kreditkortsformat, till vilket fogats ettmikrochip med olika funktioner. Sådana funktionerförutsätter en koppling mellan det elektroniska körkortet ochelektroniska säkerhetssystem. Ett användningsområdeför elektroniska körkort är att omöjliggöraolovlig körning när någon har dömts för rattfylleri ochfått sitt körkort återkallat. Enligt EG:s direktiv om körkortär det inte tillåtet att förse medlemsstaternas körkortmed elektroniska anordningar. Ett svenskt obligatorisktsystem med elektroniska körkort skulle inte överensstämmamed de harmoniserade EU-reglernaeftersom det skulle räknas som obligatorisk fordonsutrustning.I sitt yttrande till (yttr. 2001/02:TU2y)över vitboken : Vägval inför framtidenberördes även trafiksäkerhetsfrågor.Bland annat tog utskottet upp frågan om åtgärder motalkoholpåverkan och nämnde särskilt alkolås, där godasvenska erfarenheter finns att redovisa, och elektroniskakörkort.MotionsförslagAlla fordon - i varje fall i yrkestrafik - börutrustas med alkolås, anser upphovsmännen till motionSo616 av m.fl. (s, v, kd, c, fp, mp). Deallra flesta är väl medvetna om riskerna att köra bili alkoholpåverkat tillstånd och önskan om att ensmedtrafikanter har samma insikt är stor, anförs det.Trots detta, sägs det vidare, beräknas förekomsten avpromillelagbrott till mer än 14 miljoner . Många av demsom kör med alkohol i blodet är också missbrukare, och detär mot denna bakgrund som en allmän användning avalkolås förespråkas i motionen.I motion T205 av () framhållsatt försöksverksamheten med alkolås har slagitväl ut, och verksamheten bör därmed kunna bådeutökas till att omfatta hela landet och permanentas.I det s.k. 11-punktsprogrammet saknas en av deviktigaste faktorerna att beakta vidtrafiksäkerhetsarbetet, nämligen nykterheten, sägs i motion T423av Skånberg m.fl. (kd). Detta äranmärkningsvärt, fortsätter motionärerna, eftersom man nuvet att var fjärde person som omkommer i trafiken gör det ialkoholrelaterade olyckor. Införandet av alkolåsförespråkas liksom elektroniska körkort som omöjliggörobehörig användning av bil.Alkolås berörs också i motion T405 av (båda kd). Lagen omförsöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelsebör därför ändras så att den omfattar flera län,däribland , anser motionärerna.En modell för att förverkliga målet om en nykter bilismär att ersätta körkortsåterkallelse på grund avrattfylleri med körkortsbehörighet enbart för ett fordonutrustat med alkolås, argumenteras det i motion Ju237av m.fl. (c).Kraftinsatser mot alla slags droger i all slagstrafik begärs i motion T463 av m.fl. (fp).Även narkotikabruk är oförenligt med framförande avfordon, fortsätter motionärerna, men de pekar på depraktiska svårigheter som hindrar en effektivbekämpning. En rutinmässig kontroll, nollgräns och ettenhetligt straffvärde förordas. bör alkolåsinföras generellt, men inledningsvis bör yrkestrafikenprioriteras.I motion T249 av () föreslås enutökning av antalet län, däribland ,när det gäller försöksverksamhet med alkolås.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till den grundläggande syn somkommer till uttryck i motionerna, nämligen attrattfylleriet på alla sätt måste motverkas. Med stor orokonstaterar utskottet att antalet olyckor som är alkohol-eller drogrelaterade är mycket stort. Motden bakgrunden måste både snabba och effektiva åtgärdersättas in. En av punkterna i regeringens 11-punktsprogram gäller betoning av trafikanternas ansvar och behovetav större respekt för trafikreglerna. Blanddem som är särskilt viktiga utpekas bl.a. bestämmelsernaom rattfylleri och droger.En av de åtgärder som förespråkas i motionerna är attutrusta bilar med alkolås. Enligt vad utskottet harerfarit har regeringen för avsikt att lägga fram ettförslag till en utvidgning av den pågåendeförsöksverksamheten med alkolås. Sålunda kommer verksamheten attgälla alla körkortsbehörigheter med undantag förbehörigheten för motorcykel. Vidare kommer den att omfattasamtliga län.I detta sammanhang erinras om vad utskottet, som nämnts,anförde i sitt yttrande till (yttr.2001/02:TU2y) över vitboken : Vägval inför framtiden.Bland annat tog utskottet upp frågan om åtgärdermot alkoholpåverkan och nämnde särskiltalkolås, där goda svenska erfarenheter finns attredovisa, och elektroniska körkort.Utskottet ser mycket positivt på att verksamheten med alkolåsnu utvidgas. Utskottet utgår från att regeringen även iövrigt - och i enlighet med 11- punktsprogrammet- vidtar kraftfulla åtgärder. När frågan omalkohol och droger behandlades av (bet.2000/01:TU13) förutsatte utskottet att regeringenoch berörda myndigheter, bl.a. Rikspolisstyrelsenoch , noga övervägde vilka åtgärder som behövervidtas för att uppnå en nykter och därmed säkrarevägtrafik. Detta var, menade utskottet, en förutsättning föratt etappmål för skulle kunnauppnås. Utskottet förutsätter att samarbetet mellanVägverket och polisen utökas på så sätt somförutsatts i 11-punktsprogrammet.Som har anförts i det föregående under avsnittetTrafiksäkerhetens mål och prioriteringar, utgårutskottet från att regeringen kommer attlämna en samlad redovisning av de åtgärder som behövsför att etappmålet för skall uppnås. I en sådanredovisning bör - som en viktig del - ingå åtgärder föratt kraftigt minska antalet alkohol- och drogrelateradeolyckor samt regeringens överväganden när det gällermöjligheten att införa en allmän användning av alkolås. Medhänvisning härtill och till det aviserade förslaget omen utvidgning av försöksverksamheten med alkolås anserutskottet att det inte är erforderligt med någotinitiativ från sida. Motionerna avstyrks därför.3 Vissa trafikbestämmelser3.1 BilbältesanvändningUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av pågående beredning av frågan om enhöjning av bötesbeloppet vid underlåtelse att användabilbälte avstyrks ett motionsförslag om en sådanhöjning.BakgrundBestämmelser om fordons utrustning finnsbl.a. i fordonskungörelsen (1972:595). Enligt dennakrävs bilbälten endast i personbil och lättlastbil. I tung lastbil skall finnas fästpunkter för bilbälten.Bestämmelser om användning av bilbälten finns itrafikförordningen (1998:1276). Dessa innebär att densom färdas i en personbil, en lastbil, eller vissa formerav motorcyklar, skall sitta på en plats som ärutrustad med bilbälte, om en sådan plats är tillgänglig, ochanvända bilbältet. Även om bilen är försedd medkrockkudde skall bilbälte användas. För barn upp ålder finns särskilda regler. Föraren skallse till att passagerare som är använder bilbälteeller annan särskild skyddsanordningenligt bestämmelserna. Vissa undantag frånskyldigheten att använda bilbälte eller skyddsanordningfinns föreskrivna. Den som färdas i en buss på en sådansittplats som är utrustad med bilbälte skallanvända bältet. För skolskjuts finns särskildabestämmelser i förordningen (1970:340) om skolskjutsning.Bilbältesanvändningen mäts av VTI påuppdrag av , som i sin tur genomregleringsbreven har ett återrapporteringskrav ombilbältesanvändningen. Resultatet av de senaste sju årensmätningar sammanfattas i följande tabell.Användning av bilbälte (i procent)---------------------------------------------------|Trafikantkategori|1995|1996|1997|1998|1999|2000|2001 |---------------------------------------------------| | | | | | | | || | | | | | | | ||Personbil | | | | | | | |---------------------------------------------------|Förare |88 | 89 |88 |89 |90 |90 |90|---------------------------------------------------|Framsätes- |91 | 91 |91 |92 |92 |92 |92|| | | | | | | | ||passagerare | | | | | | | |---------------------------------------------------|Vuxna i |71 | 69 |69 |72 |74 |72 |75||baksäte | | | | | | | |---------------------------------------------------|Barn i |87 | 84 |87 |89 |90 |89 |89||baksätet | | | | | | | |---------------------------------------------------| | | | | | | | || | | | | | | | ||Taxi | | | | | | | |---------------------------------------------------|Förare |16 | 16 |16 |21 |27 |60 |60|---------------------------------------------------| | | | | | | | || | | | | | | | ||Tung lastbil | | | | | | | |---------------------------------------------------|(utan släp) | | | | | | | || |- |2 |4 |7 |5 |19 |23||Förare | | | | | | | |---------------------------------------------------|(med släp) | | | | | | | || |- |- |- |- |7 |27 |25||Förare | | | | | | | |---------------------------------------------------(Källa: )Av tabellen framgår att bilbältesanvändningen inteökat alls - eller bara marginellt - under de senasteåren. För barn i baksätet har bältesanvändningenminskat års nivå. För yrkestrafikenökade bältesanvändningen i samband med attlagstiftningen 1999 utvidgades till attomfatta även taxiförare och förare av tunga fordon.Vägverket skall inom ramen för regeringens11- punktsprogram verka för att efterlevnaden avgällande regler ökar bland alla trafikanter. Ett avmåtten gäller bältesanvändning. I årsredovisningenkonstaterar att målet för - till skillnad frånåret - inte är uppfyllt.MotionsförslagFör att bälteslagstiftningen skallefterlevas bättre, bör boten för underlåtelse höjas tilldet dubbla, anförs i motion T251 av ochMargareta (båda c).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är bilbältet en av deviktigaste säkerhetsanordningarna i bilen. Beräkningarvisar att om alla använder bälte skulle omkring 100 liv varjeår kunna sparas. Genom bilbältesanvändninghalveras risken att dödas eller skadas allvarligt vid enkollision.Som framgår av bakgrundsredovisningen tasbältesanvändningen upp i regeringens 11- punktsprogram förökad trafiksäkerhet. Enligt vad utskottet har inhämtathar opinionsarbete för ökadbilbältesanvändning förändrats från brettupplagda kampanjer mot mer punktinriktadeinsatser, t.ex. i samband med polisens intensifieradeövervakning. Ett skäl är att traditionella kampanjer är mycketdyrbara och endast anses ge kortsiktiga effekter.Utskottet har tidigare gett uttryck för sin oroöver den bristande efterlevnaden av bältesreglerna.Det är därför allvarligt att målet för i frågaom bilbältesanvändning inte har uppnåtts.Anmärkningsvärt är att användningen av bilbälten för barn ibaksätet till och med har minskat. Utskottetnoterar också den fortsatt låga bilbältesanvändningeninom den tunga lastbilstrafiken. I likhetmed motionärerna anser utskottet attbältesanvändningen måste öka. Bland de åtgärder som hardiskuterats är bilbältespåminnare i bilarna. Ettannan åtgärd är skärpta sanktioner. Enligt vadutskottet erfarit överväger Riksåklagaren - på grundvalav ett förslag av - enhöjning av bötesbeloppet från till 800 kr.Förslaget remissbehandlas för närvarande.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attnågot initiativ från sida inte ärerforderligt. Motionen avstyrks därför.3.2 Flexibla hastighetsgränser m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om införande avflexibla - eller dynamiska - hastighetsgränserm.m. med hänvisning till planeradförsöksverksamhet.BakgrundBestämmelser om hastighetsgränser finnsi trafikförordningen (1998:1276) och i lokalatrafikföreskrifter som har utfärdats med stöd avbemyndigandena i förordningen.Enligt bestämmelserna skall ett fordons hastighet -oavsett vilken hastighetsbegränsning som gäller - anpassastill vad trafiksäkerheten kräver. Hänsyn skallalltid tas till väg-, terräng-, väderleks- ochsiktförhållandena. Hastigheten får aldrig vara högre änatt föraren behåller kontrollen över fordonet ochkan stanna det på den del av den framförvarande vägen ellerterrängen som han eller hon kan överblicka ochframför varje hinder som går att förutse.Hastighetsöverträdelser, andel trafikarbete överhastighetsgräns (i procent)-------------------------------------------------|Typ av väg |1997 |1998 |1999 |2000 |2001|-------------------------------------------------| | | | | | || | | | | | ||Statliga vägar | | | | | |-------------------------------------------------|| 73 | 72 | 67 | 65 | 74|-------------------------------------------------|| 54 | 53 | 52 | 54 | 53|-------------------------------------------------|| 52 | 52 | 51 | 52 | 55|-------------------------------------------------|| 51 | 56 | 56 | 56 | 59|-------------------------------------------------|Samtliga | | | | | || | | | | | ||statliga vägar | 53 | 55 | 54 | 5 | 57|-------------------------------------------------| | | | | | || | | | | | ||Tätort | | | | | |-------------------------------------------------|Huvudled 50 | 55 | 54 | 55 | 54 | 55||km/tim | | | | | |-------------------------------------------------|Huvudled 70 | 40 | 40 | 30 | 29 | 28||km/tim | | | | | |-------------------------------------------------|Samtliga | | | | | || | | | | | ||tätortsvägar | 50 | 51 | 49 | 49 | 50|-------------------------------------------------(Källa: )Enligt går det inte att påvisa omhastighetsöverträdelserna har förändrats jämfört med år2000. kan man dock notera ökningar, förpersonbilar och för tunga lastbilar med 4procentenheter.MotionsförslagFörslag om anpassade hastigheter på motorvägar läggs fram i motionT220 av (). Hon hänvisar till att mångaländer, däribland , har utvecklat ett system med flexibelskyltning med uppgift om den hastighet som för tillfället är denhögsta tillåtna. På så sätt kan hastigheten anpassas efter rådandetrafiksituation och väderlek. Effekten blir att trafikanterna uppleveratt hastighetsbegränsningen är motiverad och acceptansen av reglernaökar därmed. Även i borde ett sådant system utvecklas, ansermotionären.Också i motion T274 av () förespråkas ändradehastighetsbestämmelser, men med en annorlunda innebörd. De intervallsom bör tillämpas bör vara i stället för dagens 20km/tim, sägs det.Såväl en ökad differentiering av hastighetsgränserna - medökningar i intervall om - som flexibla hastighetsgränser medanpassning efter skiftande förhållanden föreslår man i motion T423 avTuve Skånberg m.fl. (kd). Till exempel bör hastighetsbegränsningom vid en skola kunna gälla under läsåret för att undersommarlovet anpassas till hastigheten i området i övrigt.Ett likartat förslag förs fram i motion T251 av ochMargareta (båda c), nämligen dels att hastighetsgränsernagörs flexibla med avseende på väglag etc., dels att fler gränserinförs.Utskottets ställningstagandeTvå olika typer av förändringar av hastighetsgränser diskuteras.Den ena går ut på att hastighetsgränserna skall sättas i intervallom i stället för som om .