bet · GQ01SFU1 · 2002-12-03 00:00:00 — I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande omatt det behövs ett tillägg till målsättningen inompolitikområdet där det fastställs att politikenskall vara utformad på ett sådant sätt att denbidrar till ökad jämställdhet.MiljöpartietI motion So514 av m.fl. (mp) yrkande1 begärs ett tillkännagivande om behovet avindividrelaterade och flexibla lösningar vad gällerfamiljepolitiken, mot bakgrund av att barn växer uppunder många olika familjeförhållanden.Övrig motionCarina m.fl. (s) begär i motion Sf341 etttillkännagivande om ensamstående föräldrarsekonomiska och sociala situation. Motionärerna anseratt regeringens ambition bör vara att, när ekonominså medger, se över de familjeekonomiska stöden urett ensamförsörjarperspektiv och göra systemet merfördelningspolitiskt rättvist.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare uttalat (senast i bet.2001/02:SfU1) är föräldrarna i regel de viktigastepersonerna i barnens liv. Hur föräldrarna mår ochhur deras ekonomi ser ut påverkar i hög grad barnensvälbefinnande, varför samhällets stöd tillbarnfamiljerna är grundläggande. Enligt utskottetsmening måste barnens bästa sättas i centrum och varautgångspunkten för familjepolitikens utformning.Samhällets insatser måste inriktas på att skapaförutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för allabarn. Det kan uppnås dels genom att stödjaföräldrarna att klara de ekonomiska åtaganden som ärviktiga under barnens uppväxttid, dels genom atterbjuda möjligheter att kombinera föräldraskap medförvärvsarbete eller studier.Tidigare löd målet för den ekonomiskafamiljepolitiken att skillnaderna i de ekonomiskavillkoren mellan familjer med och utan barn skallminska. föreslår regeringen ett tillägg imålformuleringen. Det föreslagna målet lyder attskillnaderna i de ekonomiska villkoren mellanfamiljer med och utan barn skall minska inom ramenför den generella välfärden. Utskottet anser atttillägget markerar vikten av det långsiktiga arbetetmed att stärka den generella välfärdspolitiken.Utskottet anser att barnbidraget med dessomfördelande effekter och stora träffsäkerhet är enviktig del av det familjeekonomiska stödet. Detbidrar till att resurser omfördelas över livscykelnoch mellan familjer med och familjer utan barn. Ävenföräldraförsäkringssystemet har en godfördelningspolitisk effekt som det gerutrymme för flexibla lösningar för olikafamiljesituationer. Utrymmet för flexibla lösningarär betydelsefullt, inte minst mot bakgrund av attbarn växer upp under många olikafamiljeförhållanden.Som utskottet tidigare uttalat (senast i bet.2001/02:SfU1) är en väl utbyggd familjepolitik ettviktigt medel för att uppnå jämställdhet mellankvinnor och män. Utskottet delar regeringensmålsättning att såväl familje- somjämställdhetspolitiken skall syfta till att bådekvinnor och män skall kunna vara föräldrar och tadet praktiska ansvaret för sina barn somde arbetar för sin försörjning. För att stimuleradenna utveckling har två mamma- respektivepappamånader införts i föräldraförsäkringen. Enligtvad som anförs i propositionen har detta medfört attbetydligt fler pappor nu tar del av vården av sinabarn jämfört med tidigare. Det är viktigt både frånjämställdhetssynpunkt och med hänsyn till barnensbästa. Enligt RFV:s utvärderingar togs avföräldrapenningdagarna ut av pappor 2001, vilket ären ökning jämfört med då togs ut av pappor.Utskottet ser positivt på denna utveckling, menanser att ytterligare insatser behövs för attstimulera fler män att ta ut föräldrapenningdagar.Regeringens aviserade höjning av inkomsttaket iföräldraförsäkringen kan, enligt utskottets mening,komma att bidra till detta och stärkafamiljepolitikens betydelse som ett medel för attuppnå jämställdhet mellan könen.Barnfamiljernas ekonomiska situation har under desenaste åren förbättrats och den positiva trendenförväntas fortsätta. Förbättringen är enligtutskottet inte bara följden av de senaste årensekonomiska återhämtning, utan även höjningen avbarnbidragen och den utbyggda föräldraförsäkringenhar bidragit till den positiva utvecklingen. Ävenåtgärder vidtagna utanför politikområdet, t.ex.införandet av maxtaxan inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen, har fått och kommer att få storbetydelse för barnfamiljernas ekonomi. slutbetänkande Urfattigdomsfällan (SOU 2001:24) påtalades dock attmånga ensamföräldrar, särskilt kvinnor, har högamarginaleffekter. Som påpekades i utskottetsyttrandet till finansutskottet (yttr. 2002/03:SfU1y)välkomnar utskottet därför regeringens avsikt attlångsiktigt verka för att minska marginaleffekternaoch därigenom minska risken för att familjer medlåga inkomster hamnar i s.k. fattigdomsfällor. Meddet anförda anser utskottet motion Sf341tillgodosedd.Under 1990-talet har utskottet vid ett flertaltillfällen uppmärksammat det låga barnafödandet.Utskottet kan dock med tillfredsställelse konstateraatt antalet födda barn väntas uppgå till94 800, vilket är det högsta antalet födda barnunder . I rapporten fokus (Ds 2001:57) konstaterades att det finns ettsamband mellan födelsetals- ochsysselsättningsutvecklingen. Vikten av en fastförankring i arbetslivet ses av många unga som enförutsättning för att bilda familj. Ävenjämställdheten på individuell nivå är befrämjandeför familjebildning och barnafödandet, vilket enligtutskottet gör det än viktigare att befrämjajämställdheten inom föräldraförsäkringen.Regeringen anger i budgetpropositionen att manöverväger en strukturell omläggning avfamiljepolitiken där det familjeekonomiska stödetbör utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymmeoch möjligheter att själva påverka sin ekonomiskasituation ökar som stödet till de mestutsatta grupperna fortsättningsvis är starkt.Ambitionen är att kombinera en politik försysselsättning och tillväxt med en politik för ökadrättvisa och minskade klyftor. Regeringen betonarockså att barnens bästa måste vara utgångspunktenför familjepolitiken. Utskottet förutsätter attomläggningen av familjepolitiken i kombination medföreslagna och aviserade åtgärder inom områdetkommer att leda till ytterligare förbättringar förbarnfamiljernas ekonomi, ge dem ökade möjligheteratt själva påverka sin situation, främjajämställdheten samt bidra till gynnsammareförutsättningar för ett ökat barnafödande. En sådanomställning skulle tillgodose motion So514 yrkande1.Motion Sf311 yrkandena 1 och 2 får mot bakgrund avdet anförda anses vara väl tillgodosedd.Utskottet anser inte att det finns någon anledningatt införa ett särskilt barnomsorgskonto. mening ger den utbyggdaföräldraförsäkringen i kombination medmaxtaxereformen ett bättre stöd till ett merjämställt föräldraansvar. Tillsammans underlättardessa stödformer för föräldrarna att förenaförvärvsarbete och föräldraskap. Utskottet finnerinte heller skäl till att införa höjda barnbidragför barn i åldern 1-5 år.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensföreslagna målformulering och avstyrker motionernaSf376 yrkande 1, A241 yrkande 1, L319 yrkande 16,Sf380 yrkandena 1, 5, 6, 8, 11, 17, 19, 27 och 37 idenna del, Sf379 yrkandena 3 i denna del och 6,Sf238 yrkandena 1, 2 och 4, A242 yrkande 28 samtSo250 yrkandena 7 och 13 i denna del.21:1 Allmänna barnbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:1 Allmännabarnbidrag och avslå motionsyrkanden om höjtbarnbidrag för barn i åldern ,utbetalning av barnbidrag till annan änvårdnadshavaren samt om delat barnbidrag vidväxelvis boende.Jämför reservation nr 55 (kd).Gällande bestämmelserFrån anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstilläggoch förlängt barnbidrag. Från och med den 1 januari2001 utges barnbidrag med /barn och år (950kr/mån). Flerbarnstillägg höjdes den 1 januari 2001till /år för det tredje barnet, till 9 120kr/år för det fjärde barnet och till /årför det femte och varje ytterligare barn.Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp sombarnbidraget från och med kvartalet efter det attbarnet har fyllt om barnet studerar vidgrundskola eller deltar i viss annan motsvarandeutbildning.BudgetpropositionenEnligt regeringen fyller barnbidragen väl målet att,utan att skapa marginaleffekter, bidra tillutjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellanfamiljer med respektive utan barn. Stödet omfördelarockså inkomster mellan hög- och låginkomsttagaregenom att inkomstskatten är progressiv och eftersombarnbidrag utges med samma belopp till alla barn. Ipropositionen anges vidare att barnbidragssystemetär lätt att överblicka, enkelt och billigt attadministrera samt har hög legitimitet.Under uppgick utgifterna för deallmänna barnbidragen till 21 108 miljoner kronor.Det innebär att utgifterna detta år översteganslaget med , vilket kanförklaras av det ökade antalet födda barn. Förinnevarande budgetår beräknas utgifterna till ca21 , vilket är ca 37 miljonerkronor högre än anvisat anslag.Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag anvisar20 965,1 miljoner kronor.Motioner som ej har anslagseffekt budgetåret2003I motion Sf380 av m.fl. (kd) yrkande 34föreslås att beslutar om en höjning avbarnbidraget och flerbarnstillägget från och med 1januari 2004. Höjningen skall enligt förslaget vara100 kr och barn och gälla för barn somfyllt men inte . Flerbarnstilläggetföreslås höjas i motsvarande mån.Cecilia och () begär imotion Sf343 ett tillkännagivande om en ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag i de fall dåen vårdnadshavare har uppenbara svårigheter attsköta sin ekonomi. De anser att ren misshushållningmed familjens ekonomiska medel är så allvarligt attdet borde kunna leda till att barnbidraget påframställan av socialnämnd betalas ut till den andreföräldern eller annan lämplig person.Gudrun m.fl. (v) begär i motion Sf311yrkande 8 ett tillkännagivande om att barnbidraget,efter önskemål från båda vårdnadshavarna, skallkunna delas vid växelvis boende.Även i motionerna Sf235 av () ochSf237 av () begärs tillkännagivandenom att barnbidraget bör delas vid växelvis boende.I motion Sf340 av () begärs enändring i regeln för betalningsmottagare avbarnbidrag vid växelvis boende. Motionären anser attförsäkringskassan vid växelvis boende bör kunnapröva vem av föräldrarna som skall stå sombetalningsmottagare av barnbidraget.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening fungerar det nuvarandebarnbidragssystemet väl. Barnbidraget har höglegitimitet hos allmänheten, det uppfattas somrättvist, administrationskostnaden är låg och riskenför fusk är liten.I en motion föreslås en höjning av barnbidragetoch flerbarnstillägget för barn som fyllt meninte . I slutbetänkande Urfattigdomsfällan (SOU 2001:4) anförs att de direktakostnaderna för barn visserligen stiger med barnensålder, men det kompenseras i stor utsträckning avatt även föräldrarnas inkomster stiger. Dessutomanförs att barnbidragets legitimitet blandmedborgarna troligen beror på att det är enkelt ochlika för alla. Av dessa skäl anser utredningen attbarnbidraget inte borde relateras till barnetsålder. Utskottet står härvidlag bakom utredningensanalys och avstyrker motion Sf380 yrkande 34.Beträffande möjligheten för socialnämnd att betalaut barnbidrag till annan än vårdnadshavaren då dennehar svårigheter att sköta sin ekonomi, anser inteutskottet att det finns anledning att ändra lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag i enlighet med deskäl som åberopas. I 5 § stipuleras att bidraget påframställning av socialnämnd får utbetalas till denandre av föräldrarna, till annan lämplig personeller till nämnden att användas för barnets bästa,om synnerliga skäl föreligger. Av förarbetena tilllagen (prop. 1979/80:1, bet. SoU 1980/81:44, rskr.1980/81:130) framgår att möjligheterna att betala utallmänna barnbidrag till annan än vårdnadshavarenbegränsades till att avse fall när synnerliga skälföreligger, i syfte att markera att det endast är irena undantagsfall och efter noggrann prövning somen vårdnadshavare eller någon annan som ärberättigad att uppbära barnets bidrag skall kunnafråntas sin rätt att själv sörja för barnet. Somexempel angavs när det är klarlagt att barnetsbidrag används för att finansiera missbruk avalkohol eller narkotika, äventyrligt spel ellerdylikt. Utskottet finner ej skäl att nu göra enannan bedömning och avstyrker därmed motion Sf343.Vad gäller frågan om delat barnbidrag vid gemensamvårdnad konstaterar utskottet att rätten att uppbärabarnbidrag vid gemensam vårdnad enligt 4 § lagen omallmänna barnbidrag tillkommer barnets moder eller,om föräldrarna gjort anmälan härom tillförsäkringskassan, barnets fader. Om föräldrarnagemensamt har vårdnaden om ett barn men barnetvaraktigt bor tillsammans med endast en av dem, harefter anmälan den föräldern rätt att uppbärabidraget. Rätt att uppbära flerbarnstilläggtillkommer enligt 4 a § samma lag den som uppbärbarnbidrag.En arbetsgrupp inom RFV har analyserat delatbarnbidrag (RFV analyserar 2000:3). Arbetsgruppensslutsats är att det bör bli möjligt för de föräldrarsom är överens att välja hur barnbidraget skallbetalas ut. Barnbidragsreglerna bör, enligt RFV,utgå från barnets bästa och bör öka möjligheten förbarn att ha nära och regelbundna kontakter med bådasina föräldrar, oavsett om dessa är separerade ellerinte. tog i sitt slutbetänkande(SOU 2001:24) inte ställning till RFV:s förslag,utan framförde alternativet att det ekonomiskafamiljestödet och andra mellanhavanden med detallmänna, t.ex. studiestöd, skulle täckas av ettgemensamt informationskonto enligt samma modell somnu gäller för skattekonton. Enligt utredarna skulledå varje individ och sammanlevande föräldrargemensamt få meddela de myndigheter som betalar utstödet, dvs. i första hand RFV, var de ville ha sittfamiljestöd utbetalat. De skulle sedan aviseras fråndet allmänna om sin ekonomiska ställning och fåinformation om de löpande transaktionerna. Utredarnapåpekar dock att en sådan lösning kräver en mängdtekniska och administrativa lösningar, vilka maninte närmare kunnat gå in på.Utskottet har förståelse för önskemålen om attföräldrarna vid gemensam vårdnad skall kunna få delapå barnbidraget, särskilt i situationer med växelvisboende. I avvaktan på den pågående översynen avlagen om underhållsstöd (dir. 2002:39), och medbeaktade av den ökade belastning som ändrade reglerskulle kunna medföra försocialförsäkringsadministrationen, är utskottet förnärvarande inte berett att tillstyrka ett sådantförslag. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf311yrkande 8, Sf235, Sf237 och Sf340.21:2 FöräldraförsäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omhöjning av den lägsta ersättningsnivån för dedagar som kan ersättas med sjukpenningbeloppfrån till per dag från den 1januari 2003.Vidare bör bifalla regeringensförslag om medelsanvisning till anslaget 21:2Föräldraförsäkring. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget 21:2.Riksdagen bör även avslå motionsyrkandenom bl.a.- utbyggd föräldraförsäkring,- beräkningsunderlag och 2,5-årsregeln,- fördelning av mamma- och pappamånaderna,- jämställdhetsbonus,- överlåtelse av föräldrapenningförmåner tillannan,- tillfällig föräldrapenning och- semesterersättning till föräldraledig.Jämför reservationerna nr 56 (kd), 57 (v), 58(m), 59 (v), 60 (m), 61 (fp), 62 (c), 63(fp), 64 (c), 65 (mp), 66 (kd) och 67 (kd).Gällande bestämmelserFöräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning isamband med barns födelse, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning.Sedan den 1 januari 2002 omfattarföräldrapenningen totalt i anslutning tillbarns födelse eller adoption. När båda föräldrarnaär vårdnadshavare har de rätt till hälften var avdet totala antalet ersättningsdagar. En förälder kanöverlåta rätten till föräldrapenning till den andraföräldern med undantag av medsjukpenningbelopp, de s.k. mamma- ochpappamånaderna.Ersättning utges av densjukpenninggrundande inkomsten . Enförutsättning är dock, såvitt gäller , att föräldern under minst 240dagar i följd före barnets födelse eller denberäknade tidpunkten för födelsen har varitförsäkrad för en sjukpenning över lägstanivån ochskulle ha varit det om känt tillsamtliga förhållanden. Ersättning utges dock alltidlägst enligt grundnivån, som är per dag.Utöver de utges medersättningen lika med lägstanivån (per dag).Vid flerbarnsfödsel utges föräldrapenning underytterligare för varje barn utöver detförsta, varav enligt lägstanivån. För varjebarn utöver det andra utges föräldrapenning medbelopp motsvarande förälderns sjukpenning församtliga tillkommande dagar.Föräldrapenning kan utges som hel, tre fjärdedels,halv, en fjärdedels och en åttondels förmån.Tillfällig föräldrapenning kan utges till enförälder som behöver avstå från förvärvsarbete förexempelvis vård av sjukt barn , i vissafall även vid vård av barn . Tillfälligföräldrapenning kan även utges när barnets ordinarievårdare är sjuk, när en förälder behöver följa medbarnet till barnavårdscentral m.m. samt till någonav föräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när denandra föräldern besöker läkare med ett annat barn.En förälder kan överlåta tillfälligföräldrapenning till en annan försäkrad som avstårfrån förvärvsarbete för att vårda barnet om det ärsjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Ävenensamstående förälder som själv är sjuk kan låta enannan person vårda barnet och få tillfälligföräldrapenning.Tillfällig föräldrapenning kan utges under 120dagar per barn och år, varav vidordinarie vårdares sjukdom eller smitta.Föräldrar har även rätt till tillfälligföräldrapenning i form av en kontaktdag per barn ochår, från och med det kalenderår under vilket barnetfyller t.o.m. det kalenderår under vilket detfyller , för besök i barns skola ellerfritidshem.Fadern har en särskild rätt till tillfälligföräldrapenning under i samband medbarns födelse eller adoption. kanfrån och med i vissa fall beslutaatt en annan försäkrad än en fader eller moder somavstår från förvärvsarbete i samband med barnsfödelse eller adoption skall få rätt till tillfälligföräldrapenning.Tillfällig föräldrapenning utges av densjukpenninggrundande inkomsten och kan, liksomföräldrapenning, utges som hel, halv, trefjärdedels, en fjärdedels och en åttondels förmån.Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrarsom under graviditetens senare del inte kanfortsätta i sitt vanliga arbete och inte heller kanomplaceras. Förmånen utges tidigast före och längst t.o.m. den elftedagen före den beräknade tidpunkten för barnetsfödelse. Även havandeskapsersättning utges med 80 %av den sjukpenninggrundande inkomsten.BudgetpropositionenEnligt propositionen syftar föräldraförsäkringentill att ge båda föräldrarna möjlighet att förenaförvärvsarbete eller studier med föräldraskap ochatt bidra till att minska skillnaderna i deekonomiska villkoren mellan familjer med och utanbarn.Under 2001 utbetalades ersättning för ca 37miljoner föräldrapenningdagar och medelersättningenvar per dag. Av de som 2001 fickföräldrapenning var män, vilket är enökning jämfört med 2000.Männens andel utbetalda dagar har ökattill . Av antalet uttagna dagar medtillfällig föräldrapenning var männensandel , exklusive pappadagarna. Under åretnyttjade av papporna pappadagarna, vilket visarpå en svag ökning jämfört med 2000.Som en följd av det ökade antalet födda barn, ökarantalet utbetalda dagar med havandeskapspenning.Under 2001 betalades havandeskapspenning ut för813 , vilket är ca mer än 2000.RFV har i en rapport bl.a. redovisat resultaten frånden tillsyn verket bedrivit inomhavandeskapspenningen . Av rapportenframgår att kvaliteten i handläggningen avhavandeskapspenning är acceptabel, medan det finnsbrister i handläggningen av SGI i dessa ärenden. Medanledning av detta avser RFV att genomföra lämpligaåtgärder. Regeringen har även uppmärksammat att detfinns vissa tillämpningsproblem med den ersättningsom kvinnor har rätt till i samband med havandeskap.Dessa frågor är föremål för enuppföljning hos RFV.Regeringen har utsett en särskildutredare som skall göra en analys av samt föreslåförändringar i reglerna om skyddstider för SGI. Ävendet efterskydd som finns i form av en särskildberäkningsgrund för föräldrapenning skall ingå iutredningen. Det är, enligt direktivet, viktigt attförslagen bl.a. beaktar relevantajämställdhetsaspekter och kan gynna ett ökatbarnafödande. Utredaren skall redovisa uppdragetsenast (dir. 2001:104).Regeringen föreslår att för budgetåret2003 till anslaget 21:2 Föräldraförsäkring anvisarett ramanslag på 22 340 miljoner kronor.Regeringen föreslår i propositionen att grundnivåninom föräldrapenningen fr.o.m. den 1 januari 2003höjs från till per dag. Vidare angesatt regeringen avser att föreslå en höjning avinkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen till10 prisbasbelopp om detstatsfinansiella läget så medger.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2003ModeraternaI motion Sf342 av m.fl. (m) yrkandena1 i denna del och 2 begärs att beslutaratt den sjukpenninggrundande inkomsten skallberäknas på de två föregående årens inkomst samt etttillkännagivande om att föräldraförsäkringen skallberättiga till ersättning för lönedelar om maximalt7,5 inkomstbasbelopp. Motionärerna begär i yrkande 6att till anslaget 21:2 Föräldraförsäkringanvisar mindre än regeringenföreslagit för budgetåret 2003.FolkpartietI motionerna A241 av m.fl. (fp)yrkande 2 och Sf376 av m.fl. (fp)yrkande 2 begärs tillkännagivanden om att införa enjämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen för attstimulera fler föräldrar att dela påföräldraledigheten. Förslaget innebär att varjemånad som en förälder tar ut i föräldraledighet, ochsom motsvaras av en månad som den andra föräldernockså tar ut, ger en ersättning på i ställetför . I motion A241 av m.fl.(fp) yrkande 3 begärs även ett tillkännagivande omatt höjningen av taket i föräldraförsäkringen till10 prisbasbelopp bör göras först från och med den 1januari 2004.I motionerna Fi232 av m.fl. (fp)yrkande 14 i denna del och Sf377 av ochKerstin () yrkande 11 i denna del begärsatt till anslaget 21:2 Föräldraförsäkringanvisar mer än regeringenföreslagit för budgetåret 2003.KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf380 yrkande18 att beslutar införa två kontaktdagarper år och barn för barn mellan från ochmed 2003. I yrkande 28 begärs att beslutarhöja grundnivån i föräldraförsäkringen till 180 krper dag och till per dag2004. I yrkande 29 begärs att beslutar atttaket i föräldraförsäkringen höjs till 11prisbasbelopp och att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen höjs till från den 1 juli2003. Även i motion A242 av m.fl.(kd) yrkande 27 begärs tillkännagivanden om höjningav taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringenenligt ovan, i syfte att stimulera fler män att taut föräldraledighet.I motion Sf380 av m.fl. (kd) yrkande30 i denna del, begärs att beslutar attden sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas påett genomsnitt av de senaste två årens inkomster. Iyrkande 37 i denna del begärs att tillanslaget 21:2 Föräldraförsäkring anvisar 60 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit förbudgetåret 2003.CenterpartietI motion So250 av m.fl. (c) yrkande 9och 10 begärs att beslutar att höjagrundnivån i föräldraförsäkringen till perdag samt att höja taket i föräldraförsäkringen till11 prisbasbelopp. Vidare begär motionärerna iyrkande 12 ett tillkännagivande om att ersättningenför de höjs till per dagoch att de skall kunna användas flexibelt underbarnens första .