bet · GQ01UBU1 · 2002-11-28 00:00:00 — förslag innebären minskning av anslaget med (2002/03:Ub503 i denna del).I motion 2002/03:Ub212 (m) föreslås attkvalitetsgranskningar skall publiceras löpande avSkolverket (yrkande 2) så att lärare, föräldrar ochelever kan ta del av resultaten. Motionären menarockså att , eller det nationellakvalitetsinstitutet som föreslår,löpande bör publicera granskningsresultat för såvälde skolor som inte uppfyller de nationellakvalitetsmålen som de skolor som gör det (yrkande4).I motion 2001/02:Ub25 (s) menar motionären attstaten måste ta ett större ansvar för skolans ansvaratt främja jämställdhet mellan könen och arbeta motdiskriminering. Regeringen bör därför ge ett tydligtuppdrag till att granska attkönsdiskriminering och sexuella trakasserier inteförekommer i skolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Vad gäller storleken på anslagettill ansluter sig utskottet tillregeringens beräkning. Den av regeringen föreslagnaanslagsstrukturen bör gälla.Skolverket publicerar löpande sinatillsynsrapporter och kvalitetsgranskningar.Dokumenten återfinns på hemsida.Rapporterna från tillsyn översänds också till denkommun som berörs av granskningen och tillUtbildningsdepartementet. Granskningarna översändsockså till bl.a. ochJustitieombudsmannen. informerar också omsina tillsynsbeslut på annat sätt, t.ex. genomnyhetsbrev eller pressmeddelanden. Vidare har verketskapat en databas för information om skola ochbarnomsorg, . Syftet med databasen är att göraSkolverkets information mer lättillgänglig ochöverskådlig som det finns analysstöd somskall hjälpa användaren att tolka innehållet igranskningarna. I samlas alla aktuellagranskningar som rör en viss kommun för sig.När det gäller arbetet att granska jämställdheteni skolorna vill utskottet framhålla att detta görsav inom tillsynsuppdraget. Ett stortarbete läggs ned på att följa upp skolornas arbetemed den värdegrund som formuleras i läroplanerna -människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta - och som skolan skall förmedla ochförankra hos eleverna. Utskottet vill vidare erinraom att finns iinstruktionen för inskrivet att verketinom sitt verksamhetsområde aktivt och medvetetskall främja flickors, kvinnors, pojkars och mänslika rätt och möjligheter.Skolverket har genom regleringsbrevet för 2002fått i uppdrag att ta fram och sprida lärandeexempel på hur skolor och kommuner, i samverkan medolika organisationer och myndigheter, arbetar medjämställdhet och social och etnisk mångfald.Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2003.25:2 SkolutvecklingsmyndighetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget25:2 och avslårmotionsyrkandena om att anslaget inte skallinföras. Vidare föreslås att yrkandenaavseende medel till ett nationelltkvalitetsinstitut eller skolinspektionavslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3(kd) och 4 (c).Utskottet föreslår också att skallavslå motionsyrkandena avseende uppgifternadels för den nya skolutvecklingsmyndigheten,dels för ett nationellt kvalitetsinstitut.Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c).PropositionenI enlighet med regeringens bedömning iutvecklingsplanen för kvalitetsarbetet i förskola,skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) kommeren ny utvecklingsmyndighet att inrättas där detstatliga utvecklingsstödet bättre kan stimulera ochstödja det lokala utvecklingsarbetet. Stödet skallavse förskola, fritidshem, förskoleklass,grundskola, obligatorisk särskola, specialskola,sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola ochvuxenutbildning. Myndigheten bör också svara för destödjande insatser som i övrigtriktar mot huvudmän och skolor i deras arbete medatt utveckla verksamheten.Myndigheten skall inleda sin verksamhet den 1 mars2003 och tar då över dessa uppgifter från . Till myndigheten förs en del avSkolverkets ursprungliga anslag, motsvarande ca 25 %av anslag 25:1 Statens skolverk.Regeringen har beräknat anslaget till 75 759 000kr.MotionernaModeraterna (mot. 2002/03:Ub558 yrkande 5),(2002/03:Ub323 yrkande 27 i denna del),(2002/03:Ub418 i denna del och2001/02:Ub28 yrkande 8) och (2002/03:Ub503 i denna del) avvisar regeringensförslag om en ny skolutvecklingsmyndighet samtidigtsom man i ett antal motioner föreslår ett nyttfristående organ för uppföljning och utvärdering.Moderaterna anvisar till ettfristående nationellt kvalitetsinstitut (mot.2002/03:Ub558 yrkande 20) som skall starta sinverksamhet . menar atten nödvändig åtgärd för att lyfta kvaliteten iskolan är att uppföljning och utvärdering förbättrasoch blir mer tillgänglig för elever, föräldrar ochpersonal. I motion 2002/03:Ub412 menar moderaternaatt ett nationellt kvalitetsinstitut skallkomplettera den uppföljning och utvärdering sommåste bedrivas vid varje skola, lokalt av berördahuvudmän och även i någon mån av . Det nyainstitutet skall ges en liten fast organisation ochi projekt engagera t.ex. erfarna lärare,skolforskare och företrädare för kvalitetsmätningarför relevanta studier. Institutet skall vara frittfrån den politiska sfären. I motion 2002/03:Ub212yrkande 1 (m) föreslås också inrättandet av ettsådant institut.Folkpartiet föreslår i motionerna 2002/03:Ub323yrkande 27 i denna del att 226 miljoner kronoranslås till en nationell skolinspektion. Folkpartietbeskriver den nationella skolinspektionen i ettantal motioner. I motion 2002/03:Ub229 menar man atten sådan inspektion är nödvändig för att kraftigtstärka statens utvärdering och uppföljning avskolans resultat (yrkande 16). Detta har visat signödvändigt efter den olyckligt genomfördakommunaliseringen av skolan. Genom att staten intevarit tydlig i sina mål och dåutvärderingsinstrumenten varit otillräckliga harutvärdering och mål överlämnats till politiker.Folkpartiet menar att de kommunala skolorna börgöras fristående från kommunpolitikerna (yrkande17). I motion 2002/03:Ub239 yrkande 4 föreslås ocksåatt tillsynen över skolorna bör flyttas över till ennationell skolinspektion som är fristående frånSkolverket. I skolor som inte sköter sitt uppdragskall skolledningen kunna bytas ut. EnligtFolkpartiets motion 2002/03:Ub244 yrkande 32 skallden nationella skolinspektionen granska kvaliteten isåväl kommunala som fristående skolor samtsäkerställa likvärdighet i bedömningen av nationellaprov och det nationella betygssystemet.Kristdemokraterna anvisar tillett nationellt kvalitetsinstitut utöver de medel somregeringen har anvisat till den nya skolmyndigheten,således (mot. 2002/03:Ub418 i dennadel). I motion 2002/03:Ub417 yrkande 20 anförKristdemokraterna att utvärderingen av skolornasresultat måste förbättras och att en ny myndighetbehövs som uteslutande har uppföljning ochkvalitetsgranskning som uppgift. Den fastaorganisationen skall vara liten men till den skallkopplas erfarna lärare, skolforskare ochkvalitetsmätare.Centerpartiet anvisar till ettnationellt kvalitetsinstitut (mot. 2002/03:Ub503 idenna del). Institutet skall ha i uppgift attutveckla och förfina metoder för utvärdering ochstödja kommunerna i deras arbete, t.ex. genom attsammanställa uppgifter för nationella jämförelseroch utveckla metoder för att förbättrautvärderingarna och stödja kommunernaskvalitetsarbete. Institutet bör vara fristående.Huvudmannaskapet kan t.ex. omfatta lärar-, elev- ochföräldraorganisationer och arbetsgivarna iKommunförbundet (mot. 2002/03:Ub336 yrkande 9).Vänsterpartiet yrkar i motion 2002/03:Ub315yrkande 2 ett tillkännagivande att den föreslagnaskolutvecklingsmyndigheten bör få direktiv attfölja, initiera och verka för ökat samarbete mellanden kommunala organisationen för elevhälsa och barn-och ungdomspsykiatrin. Målsättningen måste enligtVänsterpartiet vara att utifrån ett elevperspektivkunna samverka för att tidigt kunna möta ochförebygga olika former av ohälsa.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till regeringens beräkning avanslaget och föreslår att avslårmotionsyrkanden om andra belopp. Utskottet föreslårvidare att avslår yrkandena om inrättandetav ett nationellt kvalitetsinstitut ellerskolinspektion och yrkandena om ett sådant organsuppgifter. Utskottet anser att den nyamyndighetsstruktur som föreslagits av regeringen ärändamålsenlig. Genom de två myndigheterna,och den nya skolutvecklingsmyndigheten,kommer den granskande och kvalitetsbedömandemyndighetsrollen att kunna förstärkas hosSkolverket, som den nyaskolutvecklingsmyndigheten kommer att arbeta för attfrämja de nationellt fastställda målen.För närvarande pågår ett arbete med att förberedabildandet av den nya skolutvecklingsmyndigheten(dir. 2002:76). Bland annat förbereds myndighetensmål, uppdrag och inriktning. I de delrapporter somden särskilde utredaren överlämnat till regeringen(Myndigheter på skolområdet - delrapport 1respektive delrapport 2) förutsätts myndighetenbygga upp en samverkan med olika intressegrupper föratt få ett inflöde av kunskaper och idéer,diskussioner om myndighetens insatser men ocksåkonkret samverkan med olika aktörer för att fåstörsta möjliga samlade effekt. Likaså behövs enligtutredaren en hög grad av samverkan med andramyndigheter, universitet och högskolor, nationellaresurscentrum, regionala utvecklingscentrum osv.Utskottet utgår ifrån att den nya skolmyndighetensverksamhet också kommer att innebära att ettsamarbete med olika aktörer angående elevhälsanetableras genom myndighetens försorg. Utskotteterinrar också om betänkande 2001/02:UbU6 Hälsa,lärande och trygghet. Utskottet underströk ibetänkandet att det nya verksamhetsområdet elevhälsaskall främja hälsa hos alla elever men ha fokus påelever som är i behov av stöd och hjälp för sittlärande. I propositionen 2001/02:14 Hälsa, lärandeoch trygghet, som föregick betänkandet, meddelarregeringen att vissa frågor kring det nyaverksamhetsområdet elevhälsa måste beredasytterligare innan ett förslag om elevhälsansinnehåll kan presenteras. Utskottet menar attarbetet med dels det nya verksamhetsområdetelevhälsa, dels bildandet av den nya myndigheten böravvaktas.25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorgUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen begärda anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:3 Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg. Motionsyrkanden med förslag omandra anslag, anslagsbelopp ochanslagsvillkor bör avslås.Jämför särskilda yttranden 2 (fp), 3 (kd) och4 (c).Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandetrörande insatser avseende dyslexi ochdyskalkyli.Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).PropositionenÄndamålet med anslaget är att främja utveckling avförskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola ochvuxenutbildning. Anslaget bekostar framför alltverksamhet som kommer att bedrivas av den nyskolutvecklingsmyndigheten, såsom att stödja ochstimulera kommuner och verksamheter inom barnomsorg,skola och vuxenutbildning i deras arbete medverksamhetsutveckling. Anslaget används även förannat centralt initierat utvecklingsarbete inomutbildningssystemet, satsningar för att främjaskolväsendets internationalisering, bidrag tillvissa organisationer, statlig rektorsutbildning samttill administration, uppföljning och utvärdering avvissa uppdrag. Regeringen presenterar ett antalcentrala uppgifter för den nyaskolutvecklingsmyndigheten som kommer att bekostasunder anslaget. En sådan uppgift är att förbättrautbildningsvillkoren för barn och ungdomar i områdensom präglas av etnisk eller social segregation.Regeringen framhåller också språket och läsningensom nyckeln till kunskap. Arbetet med elevernasspråk- och läsutveckling skall därför också vara ettcentralt område för skolutvecklingsmyndighetensarbete under anslaget. Ett annat strategiskt områdeär att stödja kvalitetsutvecklingen i kommuner ochverksamheter inom barnomsorg och skola. Andracentrala områden är kompetensutveckling av lärareoch annan personal inom t.ex. naturvetenskap, teknikoch miljö, elevhälsa, pedagogik för vuxna samt föratt utveckla kunskap om utvecklingssamtal ochindividuella utvecklingsplaner. Vidare menarregeringen att medel även skall avsättas förinrättandet av ett nationellt resurscentrum föridrott och hälsa, stimulans av utveckling ochanvändning av IT i skolan samt för att ökamöjligheterna till utlandspraktik för elever igymnasieskolans yrkesförberedande utbildning.Regeringen har beräknat anslaget till 351 901 000kr.MotionernaFolkpartiet föreslå en minskning av anslaget med 160miljoner kronor i motion 2002/03:Ub323 yrkande 27 idenna del. Man menar att utvecklingsarbetet i störreutsträckning bör göras på lokal nivå.Kristdemokraterna föreslår en minskning avanslaget med (mot. 2002/03:Ub418i denna del). Man pekar på att i detdecentraliserade skolväsendet är det kommunerna ochinte staten som bedriver skolverksamhet, vilket gerutrymme för en minskning på anslaget. Skolverketskall inte ägna sig åt lokal skolutveckling.Centerpartiet föreslår ett nytt anslag på 400miljoner kronor för att stärka kompetensen och ökainsatserna mot läs- och skrivsvårigheter (dyslexi)och dyskalkyli (mot. 2002/03:Ub503 i denna del). Imotion 2002/03:Ub336 yrkande 8 beskriverCenterpartiet satsningen närmare. Specialisttjänsterför resurslärare i läs- och skrivutveckling samtmatematik skall inrättas. skall få iuppdrag att sammanställa en nationellerfarenhetsdatabas med exempel på hur man arbetarmed läs- och skrivproblem i olika skolor. Tester föratt tidigt upptäcka de elever som har olika slagsläs- och skrivsvårigheter skall genomföras. Vidarebör forskning kring läs- och skrivsvårigheterstimuleras, bl.a. bör lärare kunna ta tjänstledigtför att ägna sig åt forskningsarbete. På så sätt fårman en närmare anknytning mellan forskning ochpraktisk verksamhet i skolan. Slutligen skallläromedel för elever med läs- och skrivsvårigheterutvecklas och skolbiblioteken få de resurser debehöver för att kunna spela en vital roll iskolarbetet.I motion 2002/03:Ub325 yrkande 2 (fp) hävdarmotionären att det råder stor okunskap om ämnetsvenska som andraspråk, dess innebörd och betydelseför elever med annat modersmål än svenska. Det ärockså brist på utbildade lärare i ämnet. I motionenyrkas att riktade medel till kompetensutvecklinganvisas för att fler lärare skall få utbildning isvenska som andraspråk. I motion 2002/03:Ub361yrkande 3 (fp) yrkas att ekonomiskt stöd skall utgåtill uppbyggnaden av en stark hem och skolarörelseunder en period om . Det är enligtmotionären ett allmänt samhällsintresse att åter fåen stark och oberoende hem och skolarörelse. Imotion 2002/03:Ub455 (s) tas frågan upp om bidragför pedagogiska insatser för finskspråkiga elever ienlighet med förordningen (1998:1636) om vissastatsbidrag för utveckling av skolväsendet ochbarnomsorgen. Motionären begär ett tillkännagivandeom att bidrag som delas ut enligt nämnda förordningöronmärks inom de ramar som anslagits tillSkolverket och att regeringen också bestämmer hurstort belopp som skall delas ut tillrespektive grupp och ändamål som nämns iförordningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till regeringens beräkning avanslaget och avstyrker därmed motionsyrkanden omandra anslagsbelopp. Övriga motionsyrkanden börockså enligt utskottets uppfattning avslås avriksdagen.Utskottet delar uppfattningen att satsningar föratt stödja elever med dyslexi och dyskalkyli ärangelägna. Utskottet vill dock peka på de insatsersom görs med stöd av anslaget och även i andrasammanhang. Arbetet med elevers språk- ochläsutveckling kommer att vara ett centralt område iskolutvecklingsmyndighetens arbete. Vidare får allalärare som genomgår den nya lärarutbildningenkunskaper om dyslexi och dyskalkyli.Specialpedagogiska institutet har dessutom i uppdragatt sprida kunskap om dessa frågor.När det gäller svenska som andraspråk villutskottet peka på anslagets användningsområde, t.ex.förbättringar av utbildningsvillkoren för barn ochungdomar i områden som präglas av etnisk ellersocial segregation och stöd till arbete med eleversspråk- och läsutveckling. Regeringen anger också ibudgetpropositionen att man kommer attvidta åtgärder för att förstärka ämnet svenska somandraspråk och att man skall samordna dessa insatsermed åtgärder för förstärkande avmodersmålsundervisningen. Utskottet anser att dettaarbete bör avvaktas innan utskottet tar ställning ifrågan om insatser för svenska som andraspråk.Utskottet menar att det är värdefullt med ett ökatelev- och föräldrainflytande, bl.a. genommöjligheten för skolorna att inrätta lokalastyrelser men också genom en ökad samverkan medelev- och föräldraorganisationerna. Statskontoretpekar i en rapport, Lokala styrelser och andrabrukarorgan (2002:14), på möjligheten att utvecklaandra former av elev- och föräldrainflytande.Rapporten bereds inomRegeringskansliet. Utskottet vill också peka på attSkolverket stöder och Skola medmedel från detta anslag.När det gäller stöd till pedagogiska insatser förfinskspråkiga elever har i uppgift att, ienlighet med förordningen (1998:1636) om vissastatsbidrag för utveckling av skolväsendet ochbarnomsorgen, i mån av medel lämna bidrag till ettantal ändamål. Medelstilldelning i enlighet medförordningen är således en fråga för myndigheten ochinte för riksdagen.25:4 Specialpedagogiska institutetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:4 Specialpedagogiska institutet.Motionsyrkandet med förslag om attmyndigheten skall upphöra bör avslås.Jämför särskilt yttrande 1 (m).PropositionenSpecialpedagogiska institutet är en myndighet förstatens samlade stöd i specialpedagogiska frågorrörande barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder. Institutets uppgift är att gespecialpedagogiskt stöd till kommuner och andrahuvudmän som ansvarar för förskola, skola,skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och friståendeskolor som står under statlig tillsyn.Regeringen har beräknat anslaget till 321 497 000kr.MotionenModeraterna föreslår att upphör (mot. 2002/03:Ub558 yrkande 6).Delar av anslaget överförs tillSpecialskolemyndigheten för att säkerställakvaliteten och tillgängligheten i den fastaorganisationen för specialskolan. Övrig verksamhetintegreras i . yrkande(mot. 2002/03:Ub418 i denna del) om ökade medelunder anslaget behandlas i samband med anslaget 25:6Specialskolemyndigheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsbelopp ochavstyrker således yrkandet att skall upphöra. Utskottet har tidigare ibetänkandet Elever med funktionshinder (bet.1999/2000:UbU4) och därefter senast ibudgetbetänkandet (bet. 2001/02:UbU1)behandlat och avstyrkt liknande yrkanden. Utskottethar inte heller nu någon annan uppfattning än attnuvarande myndighetsstruktur är den lämpligaste dåde statliga resurserna för stöd i specialpedagogiskafrågor har samordnats i en myndighet.25:5 Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med funktionshinderUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisat detav regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:5 Skolutveckling och produktionav läromedel för elever med funktionshinder.Motionsyrkandet med förslag om annatanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilt yttrande 1 (m).PropositionenRegeringen informerar om att Utredningen omläromedel för barn, elever och vuxenstuderande medfunktionshinder (dir. 2001:65) har i uppdrag attgöra en översyn av statens engagemang förframställning och anpassning av läromedel ochstudiematerial för barn, elever och vuxna medfunktionshinder i förskola, skola ochvuxenutbildning. Utredningen lämnar sinslutredovisning . slutsatser återstår enligt regeringenett omfattande arbete innan verksamhetensinriktning är klar. Under detta arbete harSpecialpedagogiska institutet ett fortsatt ansvarför verksamheten.Regeringen har beräknat anslaget till 22 558 000kr.MotionenModeraterna föreslår att ytterligare 1 147 000 krförs till anslaget eftersom bristen på anpassadeläromedel för elever med handikapp fortfarande ärett problem (mot. 2002/03:Ub558 yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsberäkningoch avstyrker därmed motionsyrkandet. Utskottetmenar att det är viktigt att invänta utredningensresultat innan någon eventuell förändring görs underanslaget.25:6 SpecialskolemyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar detav regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för underanslaget 25:6 Specialskolemyndigheten.Motionsyrkandet med förslag om annatanslagsbelopp bör avslås.Jämför särskilda yttranden 1 (m) och 3 (kd).Riksdagen bör också avslå motionsyrkandenrörande och Hällsboskolan.Jämför reservationerna 7 (m, kd) och 8 (fp,c).PropositionenSpecialskolemyndigheten består av sex skolenheter,varav fem är regionala specialskolor för döva ochhörselskadade elever och en är en nationellspecialskola för döva och hörselskadade medutvecklingsstörning samt för dövblinda elever.Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga ochsociala utveckling är att de erbjuds enteckenspråkig miljö. Utbildningen i specialskolanhar som mål att ge barn och ungdomar som är dövaeller har hörselskada en till varje elevsförutsättning anpassad utbildning som så långt detär möjligt motsvarar den utbildning som ges igrundskolan eller för berörda elever i särskolan.Regeringen påpekar att myndigheten i sinårsredovisning framhåller att bristen på utbildadepedagoger inom området kommer att bli akut inomnågra år.Regeringen har beräknat anslaget till 234 246 000kr.MotionernaModeraterna föreslår i motion 2002/03:Ub558 yrkande8 att tillförs anslaget utöver vadregeringen anvisat till Specialskolemyndigheten.Moderaterna menar att det är viktigt att säkerställahög kvalitet i undervisningen och vid resurscentrumoch att det finns ett behov av statligaspecialskolor. Ett antal yrkanden som rör bevarandetav och har väckts av enmoderat motionär. I yrkandena /03:Ub213yrkandena 1 och 2, 2002/03:Ub214 yrkandena 4 och 5och 2002/03:Ub219 yrkande 4, samtliga (m), yrkas attbeslutet att en av skolorna, eller båda, stängsskall upphävas. Motionären hänvisar till att barn,föräldrar och skolans experter avvisar ennedläggning och att staten har ett särskilt ansvarför barn med funktionshinder. I motion 2002/03:Ub213yrkande 3 (m) framhåller också motionären att en delbarn har sådana speciella behov att de inte kantillgodoses i varje kommun. Samtliga kommuner kaninte heller nå den nivå på specialpedagogik som ennationell specialskola kan erbjuda.Kristdemokraterna anvisar 5 miljoner för attbevara de fasta skoldelarna av ochHällsboskolan (mot. 2002/03:Ub418 i denna del).Kristdemokraterna befarar att beslutet att lägga nerskolorna kommer att innebära att många elever medmultihandikapp inte kommer att få den hjälp debehöver (mot. 2002/03:Ub443 yrkande 9). Denkompetens och kunskap som är nödvändig finns inte ikommunerna vilket kommer att innebära sämreundervisning för de funktionshindrade. Motsvarandeyrkande finns i motion 2002/03:Ub521 (kd).Centerpartiet yrkar i motion 2002/03:Ub429 yrkande20 att beslutet att stänga den fasta skoldelen påEkeskolan skall omprövas. menar attutgångspunkten för en politik för funktionshindradebarn och ungdomar borde vara deras egna upplevelserav situationen. Barnen skall ha en rättighet ochinte en skyldighet att gå integrerat.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens anslagsberäkningoch föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden.Utskottet har behandlat frågor som rör Ekeskolanoch vid behandlingen av propositionenElever med funktionshinder - ansvar för utbildningoch stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4,rskr. 1999/2000:14). Utskottet har sedan återkommittill frågor om de båda skolorna i budgetbetänkandenaför och 2002 samt i två betänkanden avseendeelever med funktionshinder (bet. 2000/01:UbU12 och2001/02:UbU6). beslut innebaratt synskadade och talskadade elever inte längreskall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp.Kommunerna skall ha det fulla ansvaret för dessaelever.