bet · GQ01FÖU1 · 2002-11-26 00:00:00 — Regeringen anser att irapporten föreslagna åtgärder i allt väsentligt börpåbörjas under 2003.Samverkansområdet Ekonomisk säkerhetVerksamheten syftar till att motverka ekonomiska krisersom kan få långtgående samhällskonsekvenser och som intekan mötas med ordinarie ekonomisk-politiska åtgärder.Hänsyn skall också tas till att kunna motverkakonsekvenserna för betalningssystemen av allvarligastörningar i tekniska infrastruktursystem.Ett viktigt inslag i verksamheten bör vara studie- ochanalysverksamhet som syftar till att bedöma stabiliteteni samhällsviktiga finansiella system, effekten avtänkbara regleringsåtgärder samt möjligheter ochbegränsningar i det internationella samarbetet.Samordning inom samverkansområdet samt med andramyndigheter bör byggas upp. Samverkansformer bör vidareetableras mellan offentlig sektor och näringsliv. För atthäva eller minska spridningen av en svår påfrestning böransvariga myndigheter utveckla kontakter medinternationella organisationer. Vidare bör ansvarigamyndigheter utveckla metoder för omvärldsbevakning och -analys.Samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan ochinformationVerksamheten syftar till att hos kommuner ochlänsstyrelser åstadkomma förmåga till sektorsövergripandesamordning, samverkan och information vid svårapåfrestningar på samhället i fred. Verksamheten bör ocksåsyfta till att på en sektorsövergripande nivå kunnainformera samhällsaktörer och allmänhet om förlopp ochkonsekvenser av en kris samt om de åtgärder som planerasav ansvariga myndigheter.Till samverkansområdet hör den verksamhet somområdesansvariga organ på central, regional och lokalnivå bedriver i syfte att skapa förmåga tillsektorsövergripande ledning och samordning. Verksamhetenbör bl.a. omfatta utbildnings- och övningsverksamhet fördessa och samverkande organ samt drift och underhåll avanläggningar, utrustningar och stödsystem som behövs fördetta ändamål.Det åligger länsstyrelserna att tillhandahålla underlagtill stöd för kommunerna i deras roll somområdesansvariga på lokal nivå samt följa uppkommunernas risk- och sårbarhetsplanering och utvärderadem för de kommuner som tagit fram sådana. Verksamhet ochplanering bör inriktas på att säkerställa en effektivkrishanteringsförmåga vid svåra påfrestningar påsamhället i fred. För att möjliggöra detta bör en förmågatill områdesvis samordning, samverkan och informationutvecklas. Kunskap om risker i det geografiska områdetbör därvid utvecklas. Likaså bör nätverk för att stärkakrishanteringsförmågan bildas.Nationellt bör även förmågan att bevaka internationellarisker utvecklas. En övad krisledningsorganisation börfinnas och en förmåga att vid en svår påfrestning påsamhället i fred upprätta en krisledningsorganisation,hålla sig informerad om situationen och åstadkommasamverkan samt lämna stöd där så är påkallat.Samverkansområdet Skydd, undsättning och vårdVerksamheten syftar till att åstadkomma en tillräckligförmåga att skydda befolkning och samhällsviktigverksamhet mot allvarliga skador på människor ochmateriel till följd av katastrofer, sabotage ochterrorism. För att möjliggöra detta skall under 2003bl.a. genomföras en översyn av samhällets förmåga attgenomföra utrymningar. Vidare bör det finnas en förmågaatt ta emot asylsökande och andra skyddsbehövande frånfrämst katastrofområden och krigsskådeplatser om såskulle behövas.UtskottetSom framgått av utskottets ställningstagande underverksamhetsområdet Det civila försvaret har utskottet vidvarje /97 slagit fast betydelsen av enrobust och flexibel infrastruktur, där bl.a. förmåganinom områdena elförsörjning och telekommunikationersärskilt framhållits. Utskottet har därvid kunnat följautvecklingen av förmågan inom dessa områden genom deredovisningar regeringen lämnat i budgetpropositioner ochi skrivelser till om beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället ifred. Utskottet förutsätteratt redovisningen av förmågan inom bl.a. de nu nämndaområdena även fortsättningsvis kommer att kunna följasupp av riksdagen.Av den redovisning som regeringen avser att lämna ibudgetpropositionen under politikområdet Skyddoch beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar bördärför förmågan i de viktiga infrastrukturområdena, såsombl.a. elförsörjning och telekommunikationer, redovisasliksom även IT-säkerheten i samhällsviktiga system.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vadregeringen i budgetpropositionen anför omverksamhetsområdet påfrestningar.Verksamhetsområdet mot olyckorPropositionenOmfattning, utgiftsutveckling och målVerksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebyggaoch begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpaskador. Verksamhetsområdet begränsas till att omfattaverksamheter som bedrivs av myndigheter inom det sjätteutgiftsområdet.Utfallen för anslagen inom verksamhetsområdet uppgickunder till ca 1 104 miljoner kronor.Under 2001 har utbetalats tillkommunerna i statlig ersättning förräddningstjänstkostnader vid stora olyckor. Det höga beloppet2001 beror på två omfattande ersättningsärenden,översvämningen i kommun respektivesnöovädret i kommun 1998.För 2003 har regeringen beräknat utgifterna förverksamhetsområdet till 1 180 miljoner kronor.Målet är att skydda människors liv, säkerhet och hälsamot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador påegendom och miljö.ResultatbedömningRegeringen lämnar en utförlig resultatbedömning förverksamhetsområdet mot olyckor. att tillsynen av hanteringen av förpackat farligtgods och lastsäkring inom sjösäkerhetsarbetet har varitprioriterade uppgifter för till sjöss är viktig för attminimera skador på den miljön och kostnader försanering. har genom sin ordinarieverksamhet ständig beredskap till sjöss med ett tjugotalenheter. svarade för ca 320sjöräddningsinsatser vilket motsvarar cirka en fjärdedelav det totala antalet som genomfördes i svenska vattenunder 2001. Myndigheten svarade härmed för den störstadelen av de offentliga insatserna.Personal och civilpliktiga från skolai medverkade i räddningsarbetet i samband medöversvämningarna i 2001.Räddningsverket har genomfört ett antalinternationella hjälpinsatser bl.a. i ,och på . Verket har även aktivtmedverkat i EU-samarbetet inom räddningstjänstområdet.Räddningsverket har stött kommunernasräddningstjänstarbete med olika resurser, såsomoljeskyddsförråd, översvämningsmateriel ochkemskyddsförråd. genomfördes enförsöksutbildning för stab och ledning. Räddningsverketsinformationsbank (RIB) som innehåller informationsstödtill räddningstjänsten om bl.a. farliga ämnen harutvecklats.Beredskapen för att hantera räddningsinsatser vidnormala kemikalieolyckor bedöms av somgod. Säkerheten i samband med transport av farligt godsbedöms av som hög. Regeringen delarRäddningsverkets bedömning i dessa frågor.Räddningsverket har som första centralaförvaltningsmyndighet infört ett miljöledningssystem somcertifierats enligt ISO 14001-standarden.Kustbevakningens verksamhet har betydelse för miljöngenom t.ex. miljöövervakning och utsläppsbekämpandeåtgärder. Åtgärderna bedöms ha haft en stor positivmiljöeffekt. De registrerade utsläppen inom svensktansvarsområde till sjöss har minskat betydligt på senareår.Räddningsverket har i samband med sin jämställdhetsplankartlagt lönerna för kvinnor och män.Kustbevakningen, särskilt i linjeorganisationen, är avtradition mansdominerad. Myndigheten arbetar dock aktivtför att få in fler kvinnor i kustbevakningsyrket liksomatt öka den etniska mångfalden.Analys och slutsatserMiljöräddningstjänsten till sjöss syftar till attåtgärder skall kunna vidtas för att bekämpa utsläpp såtidigt som möjligt. Förutom att de miljömässigakonsekvenserna minimeras är det mer kostnadseffektivt attbekämpa utsläpp till sjöss än att sanera föroreningar påland. Korta insatstider kräver en hög beredskap. Dennaberedskap används även vid sjöräddningsinsatser.Regeringen bedömer att dessa målsättningar, liksommålsättningarna vad gäller sjösäkerhetsarbetet, haruppfyllts.Regeringen bedömer att den kommunala räddningstjänstenlöser ålagda uppgifter och att det för allmänheten i helalandet i detta avseende finns en rimlig säkerhetsnivå iförhållande till riskbilden.Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inomområdet skydd mot olyckor haft en positiv inverkan påsamhällets förmåga att förebygga, förhindra och minskakonsekvenserna av olyckor.Inriktning för 2003Regeringen anför bl.a. att samhällets förmåga attförebygga och hantera olyckor måste utvecklas. Detförebyggande arbetet bör fortsatt prioriteras.Inom skall inrättasett och säkerhetsutbildning. Den nyaorganisationen skall skapa förutsättningar för atterbjuda bredare risk- och säkerhetsutbildning som skallanpassas efter avnämarnas behov.Genom muntligt meddelande i kammaren presenteraderegeringen sin samlade syn på minhantering förriksdagen. I denna tydliggörs bl.a. ansvarsfördelningenmellan och Försvarsmakten avseendehumanitär och militär minröjning. Av den samlade synenframgår att skall vara operativaaktör avseende humanitär minröjning på land och skallstödja internationella organisationer inom ledning ochkvalitetssäkring av humanitär minröjning. skall använda Totalförsvarets ammunitions-och minröjningscentrum, Swedec, i för denmetodutveckling, forskning och teknikutveckling som krävsför att man skall kunna utföra sin operativa roll inomhumanitär minröjning. skall vidareanvända Swedec som resurs vid sin internationellaverksamhet.Regeringen bedömer att det fordras en ökad prioriteringfrån länsstyrelsernas sida för att säkerställa enkvantitativt och kvalitativt jämn nivå för tillsynen överhela landet.Fler länsstyrelser bör ge högre prioritet åtplanläggning och beredskap för att kunna överta ansvaretför den kommunala räddningstjänsten vid omfattanderäddningsinsatser samt vid utsläpp av radioaktiva ämnenfrån en kärnteknisk anläggning och sanering efter sådanautsläpp.Regeringen anser att sjösäkerhetstillsynen bör inriktasmot ett system för tillsyn baserad på riskanalys. gav regeringen därför i uppdragåt att i samråd med Sjöfartsverketutveckla ett system för riskanalysbaseradsjösäkerhetstillsyn. Uppdraget skall rapporteras senastden 31 december 2003.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen ibudgetpropositionen anför om verksamhetsområdet motolyckor.Budgetförslag för politikområdet Skyddoch beredskap mot olyckor och svårapåfrestningarUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen anfört om budgetförslag förpolitikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar (s. 114-120) jämte motionerna Fi232 (fp)yrkande 12 i denna del, Fö237 (s), Fö239 (s), Fö240 (fp)yrkandena 8 och 9, Fö249 (c) Fö255 (kd) i denna del ochFö263 (m) yrkande 6 i denna del.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omanslag, bemyndigande och investeringsplaner förpolitikområdet Skydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningar.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Anslag 7:1 KustbevakningenPropositionenInom sjösäkerhetsarbetet har tillsynen av hanteringen avförpackat farligt gods och lastsäkring varit prioriteradeuppgifter för och till sjöss är viktig för attminimera skador på den miljön och kostnader försanering. har genom sin ordinarieverksamhet ständig beredskap till sjöss med ett tjugotalenheter. Ett trettiotal olje- ochkemikalieskyddsoperationer har genomförts. I förekommandefall har utsläpp förhindrats genom åtgärder ombord ellerlyckad bekämpning till sjöss. svarade förca 320 sjöräddningsinsatser vilket motsvarar cirka enfjärdedel av det totala antalet som genomfördes i svenskavatten . Myndigheten svarade härmed för denstörsta delen av de offentliga insatserna.Miljöräddningstjänsten till sjöss syftar till attåtgärder skall kunna vidtas för att bekämpa utsläpp såtidigt som möjligt. Förutom att de miljömässigakonsekvenserna minimeras, är det mer kostnadseffektivtatt bekämpa utsläpp till sjöss än att sanera föroreningarpå land. Korta insatstider kräver en hög beredskap. Dennaberedskap används även vid sjöräddningsinsatser.Regeringen bedömer att dessa målsättningar, liksommålsättningarna vad gäller sjösäkerhetsarbetet, haruppfyllts.Anslag 7:1 finansierar Kustbevakningensverksamhet med att utföra sjöövervakning och annankontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänsttill sjöss. Anslaget finansierar även samordning av decivila behoven av sjöövervakning och sjöinformation.7:1 - anslagsutvecklingTusental kronor--------------------------------------------------------------2001 Utfall 476 Anslagssparande 12 948464--------------------------------------------------------------2002 Anslag 507 Utgiftsprognos 523 326271--------------------------------------------------------------2003 Förslag 548053--------------------------------------------------------------2004 Beräknat 611 5551--------------------------------------------------------------1 Motsvarar 598 265 tkr prisnivå.Budget för avgiftsbelagd verksamhetOffentligrättslig verksamhetTusental kronor-------------------------------------------------------------Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel(som inte får disponeras)-------------------------------------------------------------Utfall 2001 2 050-------------------------------------------------------------Prognos 2002 2 000-------------------------------------------------------------Budget 2003 2 000-------------------------------------------------------------Intäkterna avser oljeskadeersättning frånfartygsägare vid inträffad oljeskada.UppdragsverksamhetTusental kronor-------------------------------------------------------------Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat(Intäkt-kostnad)-------------------------------------------------------------Utfall 2001 3 300 3 300 0-------------------------------------------------------------(varav (-) (-) (-)tjänsteexport)-------------------------------------------------------------Prognos 2002 2 500 2 500 0-------------------------------------------------------------(varav (-) (-) (-)tjänsteexport)-------------------------------------------------------------Budget 2003 2 500 2 500 0-------------------------------------------------------------(varav (-) (-) (-)tjänsteexport)-------------------------------------------------------------Myndigheten får disponera intäkterna.Kustbevakningen utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkandemyndigheter och andra uppdragsgivare och avnämare.InvesteringsplanRegeringen föreslår att godkännerförslaget till investeringsplan för förperioden 2003-2005.InvesteringsplanMiljoner kronor------------------------------------------------------------------------Totalt Anskaffat Prognos Budget Beräknat Beräknatt.o.m. 2002 2003 2004 20052001------------------------------------------------------------------------Flygplan 210 0 0 0 0 210------------------------------------------------------------------------Övriga 200 0 0 75 75 50investeringar------------------------------------------------------------------------Summa 410 0 0 75 75 260investeringar------------------------------------------------------------------------Lån 410 0 0 75 75 260------------------------------------------------------------------------Summa finansiering 410 0 0 75 75 260------------------------------------------------------------------------har i budgetunderlaget för 2003-2005 upprepat sin begäranom att anslaget skall ökas. Ökningen avser huvudsakligen kostnaderför att kunna genomföra en extragrundutbildningsomgång samt kostnader för drift och underhåll sominte kompenserats inom ramen för pris- och löneomräkningen. Regeringenkonstaterar dock att redan har anslagit större belopp för attlösa problemen i linjeorganisationen med stora vakanser och en regressivåldersstruktur. I budgetpropositionen respektive 2000 beräknaderegeringen engångsvis för detta ändamål. Från och beräknades som en permanent höjning avanslagsnivån.Kustbevakningen gavs fr.o.m. ansvar för samordning av decivila behoven av sjöövervakning. Syftet med samordningen är atteffektivisera myndighetsutövningen inom den maritima delen avstatsförvaltningen. Uppdraget medför ett ökat behov av IT-stöd m.m.hosKustbevakningen. Regeringen beräknar därför att anslaget behöver ökas.Den 25 mars 2001 blev operativ medlem i Schengen. Regeringen hartidigare behandlat Schengenmedlemskapets ekonomiska konsekvenser förKustbevakningen i propositionen (prop. 1997/98:42). Detoperativa har medfört en avsevärd ökning av framförallt antalet administrativa kontroller. Regeringen beräknar attanslaget behöver ökas av den anledningen. Med denna ökning av anslagetanserregeringen att kompenserats fullt ut för konsekvenserna avSchengenmedlemskapet.Kustbevakningen har på regeringens uppdrag redovisat entioårig materielplan. Fartygs- och flygplansflottan är ålderstigen. Dentekniska livslängden kommer att vara passerad. Storadelar av flottan svarar inte heller upp mot de kravomvärldsförändringarna ställer på myndighetens verksamhet. Planeninnehåller myndighetens bedömning av investeringsbehovet i fartyg ochflygplanm.m. Regeringen avser därför att bemyndiga att inledaförstudier av nya fartyg som svarar mot myndighetens behov.Sammantaget föreslår regeringen att till 7:1 Kustbevakningenanvisar för 2003.MotionernaI kommittémotion Fö263 (m) yrkande 6 i denna del av m.fl. föreslås att anslaget till bör reduceras med ca 52miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.I kommittémotion Fö240 (fp) yrkandena 8 och 9 i denna del av . samt i partimotion (fp) Fi232 yrkande 12 i denna del anförmotionärerna att anslaget till bör räknas upp med 70miljoner kronor. De ökade resurserna skall användas till skärpt kontrollavefterlevnaden av fiskekvoter och av fångstmetoder av fisk. Ett system medmiljölotsar bör byggas upp.I kommittémotion Fö255 (kd) i denna del av m.fl.föreslås att resurser ökas med jämförtmedregeringens förslag. Det behövs för att möta utökade krav påinternationell verksamhet, gränskontroll genom den operativaSchengenanslutningenoch miljöräddning till sjöss.UtskottetKustbevakningen ansvarar för att genomföra sjöövervakning och annankontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss.Kustbevakningen har vidare ansvar för samordning av de civilabehoven av sjöövervakning. Syftet med samordningen är att effektiviseramyndighetsutövningen inom den maritima delen av statsförvaltningen.Uppdraget medför ett ökat behov av IT-stöd m.m. hos Kustbevakningen.Regeringen beräknar därför att anslaget behöver ökas.Miljöräddningstjänst till sjöss är viktig för att minimera skador på denmarina miljön ochkostnader för sanering. har genom sin ordinarieverksamhet ständig beredskap till sjöss med ett tjugotal enheter. DetoperativaSchengensamarbetet har medfört en avsevärd ökning av framför allt antaletadministrativa kontroller. Regeringen beräknar att anslaget behöverökas av den anledningen. Utskottet anser det angeläget att upprätthållaen hög kontrollnivå till sjöss avseende brott mot tullbestämmelser ochin- och utförselrestriktioner. Insatser mot narkotika, illegal införsel avalkohol och tobak bör prioriteras.Mot den bakgrunden avstyrker sålunda utskottet förslaget i motion Fö263yrkande 6 i denna del, att reducera anslaget med ca 52 miljoner kronori förhållande till vad regeringen förordar.Kustbevakningens resurser har successivt byggt upp. Regeringenaviserade i budgetpropositionen för ytterligarebudgetförstärkningaråren och 2004. Regeringen fullföljer nu detta genom att föreslå enökning av budget för . Utskottet är emellertidinte berett att förorda en förstärkning av resurserna av den omfattningsom föreslås i motionerna. Fö240 (fp) yrkandena 8 och 9 i denna del,Fi232 (fp) yrkande 12 i denna del samt Fö255 (kd) i denna del. Behovetav fortsatta medelstillskott får prövas i kommande budgetberedningar.Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag till anslag tillKustbevakningen.När det gäller ställningstagandet till investeringsplan förKustbevakningen noterar utskottet att regeringen redovisar att fartygs- ochflygplansflottan är ålderstigen. Den tekniska livslängden kommerinom att vara passerad. Stora delar av flottan motsvarar enligtregeringens mening inte de krav omvärldsförändringarnaställer på myndighetens verksamhet. Regeringen avser därför attbemyndigaKustbevakningen att inleda förstudier av nya fartyg som svarar motmyndighetens behov.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att en rapport överlämnades tillRegeringskansliet (Försvarsdepartementet) . Ettkonsultföretag har på uppdrag granskatKustbevakningens långsiktiga investeringsbehov och därvid analyseratochkostnadsberäknat möjligheter att utnyttja fartyg ochflygplan som brukas av andra myndigheter eller intressenter.Rapporten utgår från att det ytterst är regeringen som ärägarföreträdare för samtliga tillgångar inom staten. Utskottet noterade isittbetänkande 2001/02:FöU8 med tillfredsställelse attutredarens utgångspunkt är ett tvärsektoriellt perspektiv när detgällerövervägandena om hur förvaltningsansvaret av fartyg och flygplan m.m. som ägs av staten skall fördelas. Utskottet ansåg i betänkandet attrapportens förslag borde beredas skyndsamt och att ställningstagandenaskulle redovisas för riksdagen.Utskottet anser det angeläget att regeringen, inför riksdagensställningstagande till budget samt till investeringsplan föråren2004-2006, redovisar sina överväganden och ställningstaganden tillde förslag som lagts fram i rapporten. Mot den bakgrunden tillstyrkerutskottet även förslaget till investeringsplan för åren 2003-2005.Motionerna Fö240 (fp) yrkandena 8 och 9 i denna del, Fi232 (fp) yrkande12 i denna del, Fö255 (kd) i denna del samt Fö263 (m) yrkande 6 i dennadel avstyrks av utskottet.Anslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckorPropositionenKommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört elleravser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans mederforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningensker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda ochslutbesiktigade.För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan 50 %av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efteratt slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärdernautförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts harkommunen på sig att genomföra åtgärderna. Principen att detslutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigatmedförofta förskjutningar i utbetalningarna och att anslagssparande därföruppkommer. Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bör ändras för åren2003till 2005.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under år2003 för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst efter 2003.I budgetpropositionen föreslår regeringen att för år 2003anvisar ett ramanslag på till anslaget 7:2 Förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra naturolyckor.Tabell: Anslagsutveckling Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckorTusental kronor-----------------------------------------------------------2001 Utfall 24 685 Anslagssparande 5 843-----------------------------------------------------------2002 Anslag 25 000 Utgiftsprognos 30 104-----------------------------------------------------------2003 Förslag 25 000-----------------------------------------------------------2004 Beräknat 25 000-----------------------------------------------------------UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen ibudgetpropositionen föreslår om bemyndigande och anslag till förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra olyckor.Anslag 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.PropositionenUnder anslaget som disponeras av Statens räddningsverkutbetalas i enlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102) vissaersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomfördaräddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. tillsjöss samt för utredning av allvarliga olyckor.