bet · GP01FÖU4 · 2002-03-07 00:00:00 — Samhällets räddningstjänst och sotningsväsendetm.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Deltidsbrandmännens situationRiksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö201,2001/02:Fö211 och 2000/01:Fö242.2. Rekryteringen till brandmannayrketRiksdagen avslår motion 2001/02:A317 yrkande26.3. Brandskydd för medeltida kyrkorRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö268.4. Transporter av farligt gods m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö224 och2001/02:So501 yrkande 13.5. m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Fö240 och2001/02:Fö262.6. Säkerheten vid allmännabadanläggningarRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö233 yrkandena1 och 2.7. Avgifter för tillsyns- ochmyndighetsutövningRiksdagen avslår motion 2001/02:Fö234.8. SotningsväsendetRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om sotningsväsendet.Därmed bifaller delvis motionerna2000/01:Fö208 yrkande 19, 2000/01:Fö703 yrkandena1-3, 2000/01: Fö705, 2000/01:Fö717, 2000/01:Fö719och 2001/02:Fö219.Stockholm den 7 mars 2002På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: HenrikLanderholm (m), (s), (), (), (), ÅkeCarnerö (kd), (), (), RolfGunnarsson (m), (), (), (), (),(), (), () och ().2001/02FöU4SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet tolv motioner frånden allmänna motionstiden /02 och fem motionerfrån den allmänna motionstiden /01 som rörsotningsväsendet. I motionerna tas bl.a. frågor uppsom rör deltidsbrandmännens situation, transporterav farligt gods, räddningstjänstlagen, säkerhetenvid badanläggningar, sotningsmonopolet m.m.När det gäller transporter av farligt gods utgårutskottet ifrån att regeringen noga följer dennaangelägna fråga och vid en lämplig tidpunktåterkommer till med en redovisning. Ensådan redovisning kan bl.a. innehålla en uppföljningav beslutet om införandet av säkerhetsrådgivare vidtransporter av farligt gods m.m.Frågan om monopolet inom sotningsväsendet har näranog behandlats vid varje sedan riksdagenfattade beslut om en ny räddningstjänstlag vidriksmötet /87. Utskottet anser detanmärkningsvärt att regeringen inte heller underinnevarande kommer att lämna någonproposition i ärendet. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till medförslag om en avveckling av det s.k.sotningsmonopolet.Vad utskottet anfört om monopolet inomsotningsväsendet bör som sin mening geregeringen till känna. Motionsyrkandena i dennafråga föreslår utskottet delvis bifallas avriksdagen.Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Utskottets övervägandenRekrytering av deltidsbrandmän,brandskydd m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avstyrker motionsyrkandena.MotionerI motionerna Fö201 (m) av , Fö211 (m)av och ochFö242 (kd) av framhålls bl.a. attdeltidsbrandkårerna fyller en viktig uppgift i vårtavlånga och glest befolkade land. Enligtmotionärerna finns det på många håll problem med attrekrytera personer till dessa deltidskårer. Imotionerna pekas också på att deltidsbrandmännenslåga löner ofta blir hårt beskatttade genom orimligamarginalskatteeffekter. Enligt motion Fö211 har ävenregeringen, som uppdrog åt atttill redovisa förutsättningarnaför deltidsanställda brandmän vad avser rekrytering,ersättning, utbildning och arbetsförhållanden, ocksåuppmärksammat problemen.Enligt motionärerna måste åtgärder vidtas för attsäkerställa deltidsbrandmännens medverkan i denframtida brand- och räddningstjänsten.I partimotion A317 (v) tas frågan upp omrekryteringen till brandmannayrket av personer medutländsk bakgrund. Enligt finnsuppskattningar om att det bland de 5 000 brandmänneni finns med utländsk bakgrund. Enorsak till detta är enligt motionen att den allmännauppfattningen alltjämt är att det krävs svenskmedborgarskap för att få tjänstgöra som brandmantrots att detta krav inte längre finns. En annanorsak är att rekryteringen till brandmannayrket ärannorlunda än till andra yrkeskårer, vilket mångaungdomar med utländsk bakgrund inte känner till. Föratt rekryteras till brandman måste man först ha ettarbete på en brandstation för att därefter få sinutbildning på någon av skolor.Enligt bör utvecklaåtgärder i syfte att öka andelen personer medutländsk bakgrund inom brandmannayrket (yrkande 26).I motion Fö268 (c) av och föreslås en översyn av räddningstjänstlagenbeträffande brandskydd för medeltida kyrkor. Enligtmotionärerna är det inte rimligt att jämföramedeltida kyrkobyggnader med moderna lokaler ochdärmed ha samma bestämmelser som för bygdegårdar,församlingshem, varuhus, restauranger osv. därrisken för brandspridning torde vara betydligtstörre än i dessa medeltida kyrkor, ofta byggda isten.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade frågor om deltidsbrandmännenssituation m.m. vid förra . I april 2001redogjorde utskottet för de initiativ som regeringenvidtagit i denna fråga (bet. 2000/01:FöU8 s. 8).Utskottet redovisade bl.a. att Statens räddningsverkavslutat ett regeringsuppdrag där verket tillsammansmed berörda fackförbund, kommuner och lämnat ett förslag till ett nyttutbildningssystem för den kommunalaräddningstjänstpersonalen. Förslaget syftade tillnär det gäller deltidsutbildningen att göra den merflexibel och därigenom underlätta rekryteringen.Räddningsverket genomförde denna nyadeltidsutbildning på försök.Utskottet redovisade också försvarsminister svar till ledamoten (),som i skriftlig fråga till försvarsministern tagitupp deltidsbrandmännens situation. Enligtförsvarsministern har Statens räddningsverkframhållit att det blivit svårare att rekryteradeltidsanställda brandmän och att det medfört att av landets kommuner haft problem med attupprätthålla den i räddningstjänstplanen angivnaberedskapen. Med hänsyn till detta övervägdes detdärför inom att ge Räddningsverketi uppdrag att redovisa förhållandena fördeltidsanställda brandmän vad avser rekrytering,ersättning, utbildning och arbetsvillkor.Enligt vad som framkommit har regeringen i juni2001 gett detta uppdrag. Enligtuppdraget skall göra en bedömning avframtida behov av deltidsanställda brandmän ochredovisa en analys av framtida rekryteringsproblem.Räddningsverket skall även lämna förslag tillförändringar för att underlätta rekryteringen.Regeringen har också i regleringsbrev för år 2001uppdragit åt att redovisa enutvärdering av den försöksutbildning avdeltidsbrandmän som genomförts under år 2001.Utvärderingen skall redovisas senast den 1 mars2002.Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammatde problem som motionärerna pekar på och berederdärför nu frågan inom . Utskottetbedömer att den beredning som pågår borde kunnage det underlag som behövs för att bl.a. se om behovfinns om ytterligare ekonomiska incitament för atttrygga bemanningen framöver i enlighet med vad somefterfrågas i motionerna. Resultatet av dennaberedning bör därför avvaktas. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Fö201 (m), Fö211 (m) och Fö242(kd).Frågan om rekrytering till brandmannayrket avpersoner med utländsk bakgrund har tidigarebehandlats av utskottet. Vid denna behandling (bet.1999/2000:FöU5 s. 6) hänvisade utskottet bl.a. tillutredningsuppdraget om en reformeradräddningstjänstlagstiftning (dir. 1999:94).Utredningsuppdraget är överlämnat tillregeringen (SOU 2002:10). I uppdraget har bl.a.ingått att lämna förslag omräddningstjänstpersonalens kompetens och utbildning.För denna del av uppdraget uppdrogs åtStatens räddningsverk och Svenska Kommunförbundetatt se över den kommunalaräddningstjänstutbildningen. Utskottet har erfaritatt en särskild utredningsgrupp den 3 december 2001redovisat ett förslag i denna fråga och att ärendetnu bereds i Regeringskansliet.Utskottet vill i sammanhanget erinra om attregeringen i propositionen (prop. 2001/02:10 s. 184)Fortsatt förnyelse av totalförsvaret uppmärksammatfrågor som tas upp i motion när detgäller Försvarsmaktens personalförsörjning.Utskottet kan därvid glädjande nog konstatera attregeringen anser att etnisk och kulturell mångfaldbör betraktas som en förutsättning förFörsvarsmaktens personalförsörjning och förmyndighetens förankring i samhället som helhet.Beträffande rekryteringen till brandmannayrketvill utskottet framhålla att detta är en kommunalpersonalförsörjningsfråga som hanteras av denenskilda kommunen. Som utskottet ovan redogjort förhar nu tillsammans medRäddningsverket gjort en översyn av den kommunalaräddningstjänstutbildningen. Utskottet utgår frånatt frågor som rör rekryteringen tillbrandmannayrket i enlighet med vad som efterfrågas imotionen behandlas i detta sammanhang. Utskottetanser att det inte finns anledning att nu föregripapågående beredningsarbete inom Regeringskansliet.Något uttalande från anser utskottetdärför inte vara påkallat. Motion A317 (v) yrkande26 avstyrks av utskottet.Med anledning av motion Fö268 (c) som tar upp fråganom en översyn av räddningstjänstlagen beträffandebrandskydd av medeltida kyrkor vill utskottet anföraatt räddningstjänstlagen blivit föremål fören översyn. Av utredningsdirektiven (dir. 1999:94)framgår att utredaren bl.a. skall beaktamöjligheterna att minska detaljregleringen av denkommunala räddningstjänsten och i övrigt moderniserabestämmelserna i lagstiftningen i syfte att skapa eneffektiv räddningstjänst på såväl det kommunala somstatliga området. Exempel på områden som skallutredas är kommunala räddningstjänstplaner ochledningen vid stora olyckshändelser. Lagstiftningenmåste även med minskad detaljreglering tillgodosedet behov av reglering som krävs för att stat ochkommun skall kunna utöva tillsyn m.m. på ettändamålsenligt sätt.Utredaren har överlämnat sittbetänkande (SOU 2002:10) om en reformeradräddningstjänstlagstiftning. Frågan bereds nu vidareinom . Som utskottet ser det tordefrågor av det slag som motionärerna pekar på liggainom ramen för denna översyn. Om behov avförändringar i enlighet med förslagen i motion Fö268(c) skulle bedömas föreligga utgår utskottet frånatt regeringen tar sådana initiativ. Något uttalandefrån anser utskottet inte vara påkallat.Motion Fö268 (c) avstyrks av utskottet.Farligt gods m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet utgår ifrån att regeringen nogaföljer frågan om transport av farligt godsoch återkommer tillriksdagen med en redovisning i dennaangelägna fråga.Utskottet avstyrker motionsyrkandena.MotionerI motion Fö224 (m) av och tas frågan upp om ett sammanhålletinformationssystem för farligt gods. Ett nationelltdatabaserat system som skulle kunna hantera helakedjan, tillverkare/importörer, speditörer,transportörer, godsmottagare, larmcentraler, polis,räddningsorganisation och Statens räddningsverkfinns på marknaden. Därmed skulle alla aktörer kunnavara anslutna till ett gemensamt datanätverk där mankan lagra alla uppgifter om det farliga godset ochdess färdväg. Enligt motionärerna bör regeringen geRäddningsverket i uppdrag att finna vägar för ensamordning och ett samutnyttjande av det redanbefintliga datanätverket.I partimotion So501 (c) framhålls att tung trafikoch transporter av farliga ämnen måste flyttas frånstädernas innerområden och en övergång till säkraspårbundna transporter av miljöfarliga varor börutvecklas. För att i största mån minska gas- ochbränsletransporter genom storstäderna bör dessafrakter styras över till ytterhamnarna (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeFrågan om informationssystem för farligt godsbehandlades av utskottet vid förra (bet.2000/01:FöU5 s. 29-30). Utskottet hänvisade då tilldet nystartade projektet inom Statens räddningsverkom användningen av transporttelematik inom områdetfarligt gods. Med transporttelematik menas dåintegration av telekommunikation ochinformationsteknik inom transportområdet. Denreferensgrupp som knöts till projektet omanvändningen av transporttelematik inom området förfarligt gods bestod av representanter frånräddningstjänsten, tillsynsmyndigheterna,, SOS Alarm och transportföretagen.Enligt vad utskottet då erfor hade i två rapporter redovisat läget vadbeträffar användningen av transporttelematik inomområdet farligt gods. Av rapporterna framgick attutvecklingen går mot en sammankoppling av olikadelsystem. Rent generellt finns stora delar av dennödvändiga informationen lagrad i olika system ochdessa behöver nu anpassas till varandra. Detframgick också bl.a. att tillsynsmyndigheternasvision är att på ett enda ställe kunna nåelektroniskt lagrad information om transporter avfarligt gods.Enligt vad utskottet nu erfarit i fråga omtelematikens användning inom området för transporterav farligt gods har gjort försök med attfölja vissa utvalda fordon lastade med farligt godsoch lagra data på deras rörelser. För närvarandestuderar riskerna med transporter avfarligt gods. ser fördelarna medtelematikens användning ur perspektivet som ansvarigväghållare. ser fördelarna ursäkerhetssynpunkt genom att telematiken kan geräddningstjänsterna snabb information om att enolycka inträffat och vad fordonets last innehåller.I fråga om telematik för vägtransporter samarbetarde båda verken.Enligt använder alltfler företagGPS () för att kunna följasin fordonsflotta. Kostnaden för utrustningensjunker stadigt. Ett telematiksystem skulle i ettförsta steg kunna vara applicerbart för detransporter av farligt gods på väg som vid en olyckakan orsaka mycket allvarliga skador på människoreller i miljön. Explosiva ämnen och föremål,kondenserade brännbara gaser (t.ex. gasol),kondenserade giftiga gaser (t.ex. klor) skulle dåkunna vara sådana grupper av ämnen där ett krav påtelematik införs. uppfattning ärdock att kostnaderna för ett sådant system i nulägetinte är motiverat.Räddningsverket ser att en ny riskbild framtonatdet som innebär att olyckor med farligaämnen avsiktligt arrangeras genom t.ex. terroristersom vill uppnå vissa mål. Detta är en ny ingrediensi motiveringen för att införa ett telematiksystemsom i varje fall medger att ett fordon med mycketfarliga ämnen kan spåras om det bortförs för andrasyften än endast transport.Som utskottet ser det arbetar berörda myndigheter,transportföretag m.fl. mer aktivt medsäkerhetsåtgärder, varav utvecklingen avtransporttelematik ingår som ett moment i linje medvad som yrkas i motionen. Utskottet finner detdärför inte motiverat att begärytterligare initiativ av regeringen i denna fråga.Motion Fö224 (m) avstyrks av utskottet.Frågan om transporter av farligt gods istorstadsområden m.m. behandlades utförligt avutskottet vid /2000 (bet.1999/2000:FöU5 s. 8-9). Inledningsvis erinrade dåutskottet om de gällande internationellabestämmelserna för farligt gods-transporter på vägoch järnväg. Dessa bestämmelser gäller även vidnationella transporter. När det gällervägvalsstyrning spelar länsstyrelserna en viktigroll då många transportleder berör flera kommuner.Med stöd av trafikförordningen (1998:1276) beslutarlänsstyrelsen om lokala trafikföreskrifter somgäller för transporter av farligt gods.Ur risksynpunkt anser utskottet attvägvalsstyrning är ett mycket värdefullt instrumentför att kunna styra om transporter av farligt gods,så att befolkningstäta och miljöansträngda områdenavlastas från sådana transporter. Utskottet inserdock att möjligheterna att styra om farligt gods iden befintliga infrastrukturen kan vara begränsade.Detta gäller inte minst i järnvägsnätet. Utskottetbedömer mot den bakgrunden därför det som särskiltviktigt att säkerhetsaspekten rörande transport avfarligt gods tidigt kommer in i den regionala ochlokala planeringsprocessen. Ett genomtänktsamhällsbyggande bäddar, som utskottet ser det, fören framtida säkrare ordning inom området förtransport av farligt gods.Mot bakgrund av de senaste årens allvarligaolyckor med farligt gods ser utskottet det somsjälvklart att regering och berörda myndigheter m.m.tar initiativ till förändringar som ytterligareminimerar riskerna vid transport av farligt gods.Utskottet kan i det sammanhanget glädjande nogkonstatera att för närvarandeutreder frågan om transport av farligt gods ikommunen - i första hand flygbränsletransporternatill . Utredningen syftar till att hitta enlångsiktigt hållbar lösning på dessa transporter. Idetta arbete övervägs olika lösningar, bl.a. attfrakta flygbränslet på järnväg från någon lämpligytterhamn till en depå, varifrån sedan flygbränsletfraktas vidare i rörledning till Arlanda.Utskottet ser positivt på de utredningsinitiativsom kommunen nu tagit och den lösning som bl.a.övervägs om transport av flygbränslet i rörledningtill . Utskottet ställer stora förhoppningartill detta utredningsarbete och räknar med att densvårlösta frågan med flygbränsletransporterna tillArlanda inom förestående tid kan komma att lösas påett långsiktigt tillfredsställande sätt.Vid utskottets behandling av frågan om transport avfarligt gods under /2000 redogjordeockså utskottet för en arbetsgrupp för transporterav farligt gods på järnväg som tillsatts avgeneraldirektörerna för ochRäddningsverket. Arbetsgruppen, vari även ingårrepresentanter från trafikutövarna,kemikalieindustrin, vagnsägarna och , skall bl.a. kartlägga erfarenheteroch risker samt föreslå eventuella åtgärder som kanreducera riskerna.Utskottet har erfarit att arbetsgruppen harvärderat ca 20 olika åtgärder avseende effektivitet,kostnad, genomförbarhet och prioritet för att ökasäkerheten vid transporter av farligt gods påjärnväg. Dessa åtgärder är bl.a. telematik,vägvalsstyrning, förbättrad tillbudsrapportering,hastighetsnedsättning, förbättrad vagnskonstruktion,information till allmänheten och tillsättande av enpermanent arbetsgrupp i riskfrågor om farligt gods.Inom EU pågår också ett arbete med dessa frågor, ochpå förslag av införs i RID-reglerna förtransport av farligt gods på järnväg bestämmelser omatt länderna måste upprätta planer förolycksberedskap, informera berörd allmänhet ochminska riskerna genom olika åtgärder på derangerbangårdar som har den största hanteringen avfarligt gods.Den nu permanenta arbetsgruppen i riskfrågor omfarligt gods har i första hand ägnatsig åt frågor rörande säkerhet i järnvägstunnlar,säkerhet vid rangerbangårdar, forskning ochutveckling m.m.Utskottet utgår ifrån att regeringen noga följerfrågan om transport av farligt gods och återkommer till med enredovisning i denna angelägna fråga. En sådanredovisning kan bl.a. innehålla en uppföljning avbeslutet om införandet av säkerhetsrådgivare vidtransporter av farligt gods m.m.Som utskottet ser det pågår det ett intensivtarbete med säkerhetsfrågorna inom området för bl.a.transporter av farligt gods i enlighet med vad somefterfrågas i motion So501 (c). Motion So501 (c)yrkande 13 avstyrks av utskottet.Räddningstjänstlagen,räddningsinsatser m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena.MotionerI motion Fö262 (s) av pekarmotionären bl.a. på erfarenheterna från den extremasituation som rådde i ochkonstaterar att det finns brister i lagstiftningenvid sådana påfrestningar på samhället. Ofta berörsflera kommuner, och i många fall är det interäddningstjänst, enligt räddningstjänstlagensmening, i den kommun där dammen ligger, varförlänsstyrelsen ibland tvivelaktigt beslutat att taöver räddningstjänsten endast för att framtvinga enökad eller minskad tappning i ett vattendrag, ettbeslut som egentligen borde tas av dammägaren myckettidigare när signalerna om ökade vattenmängderkommer. Det finns ett glapp i lagstiftningen mellanmiljöbalkens vattenregleringsbestämmelser ochräddningstjänstlagens tvingande bestämmelser i ennödsituation.En annan aspekt som finns som ett viktigtkriterium för räddningstjänsten är "behov av ettsnabbt ingripande". Om ordet "snabb" i kriteriet förräddningstjänst "behov av snabbt ingripande" isammanhanget kunde betraktas som ett relativtbegrepp och kanske röra sig om veckor till månadervid den här typen av händelser med långsamma förloppskulle den kommunala räddningstjänsten kunna ta etttvingande beslut om ökad tappning med stöd avräddningstjänstlagen långt innan några störreöversvämningar inträffat i kommunen och utan attlänsstyrelsens övertagande krävdes.Därför behövs det förändringar iräddningstjänstlagen, kriterierna förräddningstjänst "behovet av snabbt ingripande" ärinte ändamålsenliga för denna typen av händelser.Men även bristen i lagstiftningen, glappet mellanräddningstjänstlag och miljöbalk, måste täppas igen.I motion Fö240 (s) av och frågor upp som rör räddningsinsatser frånLandvetter. Enligt motionärerna gör start- ochlandningsavgifterna på att inte kan använda flygplatsen utan istället flyger ut förnödenheterna från iDanmark, eftersom flygplatsen i inte tar utnågon sådan avgift. Materielen som skickas ut avRäddningsverket är placerat i förråd mycket näraLandvetter.Denna hantering måste anses vara synnerligenopraktisk. Avgifterna på gör att onödigtid spills på att transportera materiel från förrådnära till flygplatsen i , vilketleder till att hjälpen inte kommer fram så fort somden borde ha kunnat göra. Regeringen bör undersökamöjligheten att finna en lösning på detta problem.Utskottets ställningstagandeMed anledning av en motion togs frågan omräddningstjänstbegreppet upp vid förra (bet. 2000/01:FöU8 s. 7-8). Utskottet erinrade då omatt regeringen uppdragit åt en särskild utredare attlämna förslag till en reformeradräddningstjänstlagstiftning (dir. 1999:94). Iuppdraget har ingått att bl.a. föreslå hurlagstiftningen kan moderniseras och hurdetaljregleringen av den kommunala räddningstjänstenkan minskas. Vidare har i uppdraget ingått atttydliggöra gränsdragningen mellanräddningstjänstlagstiftningen och annan lagstiftningsom reglerar olycks- och skadeförebyggandeverksamhet.Utskottet kan nu konstatera attutredningsuppdraget har slutförts och att ettbetänkande om en reformeradräddningstjänstlagstiftning har överlämnats tillregeringen (SOU 2002:10).Utskottet vill därtill erinra om att Utredningenom kommuners och landsting beslutsfattande vidextraordinära fredstida händelser i samhälletnyligen har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU2001:105) till justitieministern. Avutredningsdirektiven (dir. 2001:40) framgår att enöversyn skall göras och förslag lämnas till delagändringar som behövs för kommunernas ochlandstingens organisation och beslutsfattande vidextraordinära fredstida händelser. Frågan när ensådan reglering får tillämpas och hur detta avgörs ivarje situation skall också utredas. I uppdragetingår också att överväga om det med hänsyn tillkommunernas och landstingens behov finns anledningatt förtydliga de regler som styr deras planeringinför extraordinära fredstida händelser och, om såär fallet, lämna förslag till författningsändringar.Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammatde frågor som motionären tar upp. Beredningen av deutredningar som utskottet ovan redovisat pågår inomRegeringskansliet.Utskottet finner inte anledning att med särskildauttalanden föregripa detta beredningsarbete utanvill avvakta till dess förslag i frågan föreliggerfrån regeringen. Motion Fö262 (s) avstyrks avutskottet.Storleken på start- och landningsavgifterna påLandvetters flygplats och dess inverkan påeffektiviteten vid räddningsinsatser från Landvetterär en fråga för den myndighet som svarar förinsatsen, i detta fall . Enligtvad utskottet erfarit finns det många aspekter attta hänsyn till när skall upphandlatransporter m.m. vid en räddningsinsats.Räddningsinsatserna måste bl.a. utformas efterbehov, tidsförhållanden och finansiering för attkunna uppnå mesta möjliga nytta och störstaeffektivitet. Utskottet, som anser att detta är ettrimligt tillvägagångssätt, har inte funnit anledningatt ifrågasätta detta. Något utskottsinitiativ ansesdärför inte vara påkallat. Motion Fö240 (s) avstyrksav utskottet.Tillsynen vid badanläggningar,avgifter för tillsyn m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena.MotionerI motion Fö233 (s) av och tas frågor upp som rör tillsynen vidbadanläggningar. Enligt motionärerna finns det i daginga särskilda rättsregler för säkerhetsfrågor förbadanläggningar utomhus eller inomhus, inte hellerför hur tillsynen skall gå till eller vem som skallutföra densamma. Det som gäller är samma rättsligaregler som för resten av samhället.